# Az Európai Unió C 93/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 93 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. március 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 93

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. március 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2016/C 093/01 | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142013. szeptember 9–12-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 357. E, 2013.12.6.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2016/C 093/01

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142013. szeptember 9–12-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 357. E, 2013.12.6.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 357. E, 2013.12.6.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. szeptember 10., kedd |
| 2016/C 093/02 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az Európa fenntartható jövőbeni mobilitását célzó európai közlekedéstechnológiai stratégia előmozdításáról (2012/2298(INI)) | 2 |
| 2016/C 093/03 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása a belső energiapiac működőképessé tételéről (2013/2005(INI)) | 8 |
| 2016/C 093/04 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása a kohéziós politika energiahatékonysági intézkedéseinek végrehajtásáról és hatásáról (2013/2038(INI)) | 21 |
| 2016/C 093/05 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az Adriai- és a Jón-tenger halászati stratégiájáról (2012/2261(INI)) | 31 |
| 2016/C 093/06 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása Az Európai Parlamenten belüli hatékonyabb és költséghatékonyabb tolmácsolás felé (2011/2287(INI)) | 37 |
| 2016/C 093/07 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az online szerencsejátékok belső piaci helyzetéről (2012/2322(INI)) | 42 |
| | 2013. szeptember 11., szerda |
| 2016/C 093/08 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről (2013/2007(INI)) | 52 |
| 2016/C 093/09 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a Parlament jogairól az Európai Környezetvédelmi Ügynökség jövőbeli ügyvezető igazgatóinak kinevezésére irányuló eljárások tekintetében – az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének módosítása (2013/2089(INL)) | 58 |
| 2016/C 093/10 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az EU 2010–2012. évi ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról (2013/2073(INI)) | 61 |
| 2016/C 093/11 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a fiatalok munkanélküliségének kezelése: a kilábaláshoz vezető lehetséges utak (2013/2045(INI)) | 70 |
| 2016/C 093/12 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a szolgáltatások belső piacáról: jelenlegi helyzet és következő lépések (2012/2144(INI)) | 84 |
| 2016/C 093/13 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásával az EU és Malajzia közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás érdekében folytatott tárgyalásokhoz (2013/2052(INI)) | 89 |
| | 2013. szeptember 12., csütörtök |
| 2016/C 093/14 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről (2012/2302(INI)) | 95 |
| 2016/C 093/15 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a mikrotermelésről, azaz a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésről (2012/2930(RSP)) | 105 |
| 2016/C 093/16 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról (2013/2678(RSP)) | 110 |
| 2016/C 093/17 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiájáról: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér (2013/2606(RSP)) | 112 |
| 2016/C 093/18 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrendről: ideje magasabb sebességbe kapcsolni (2013/2593(RSP)) | 120 |
| 2016/C 093/19 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2013/2819(RSP)) | 125 |
| 2016/C 093/20 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2013/2820(RSP)) | 127 |
| 2016/C 093/21 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika tengerészeti vonatkozásairól (2012/2318(INI)) | 131 |
| 2016/C 093/22 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az EU katonai struktúráiról: jelenlegi helyzet és kilátások (2012/2319(INI)) | 144 |
| 2016/C 093/23 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Oroszország által a keleti partnerség országaira gyakorolt nyomásról (a közeljövőben Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóval összefüggésben) (2013/2826(RSP)) | 152 |
| 2016/C 093/24 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentésről (2013/2636(RSP)) | 154 |
| 2016/C 093/25 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az európai munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiáról (2013/2685(RSP)) | 159 |
| 2016/C 093/26 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokról és a transznacionális szociális párbeszédről (2012/2292(INI)) | 161 |
| 2016/C 093/27 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről (2012/2263(INI)) | 165 |
| 2016/C 093/28 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2013/2822(RSP)) | 173 |
| 2016/C 093/29 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a Közép-afrikai Köztársaságról (2013/2823(RSP)) | 178 |
| 2016/C 093/30 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a bahreini emberi jogi helyzetről (2013/2830(RSP)) | 182 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. szeptember 12., csütörtök |
| 2016/C 093/31 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i ajánlása a Tanácshoz a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz a Fehéroroszországgal kapcsolatos uniós politikáról (2013/2036(INI)) | 186 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. szeptember 10., kedd

2016/C 093/02

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az Európa fenntartható jövőbeni mobilitását célzó európai közlekedéstechnológiai stratégia előmozdításáról (2012/2298(INI))

2

2016/C 093/03

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása a belső energiapiac működőképessé tételéről (2013/2005(INI))

8

2016/C 093/04

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása a kohéziós politika energiahatékonysági intézkedéseinek végrehajtásáról és hatásáról (2013/2038(INI))

21

2016/C 093/05

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az Adriai- és a Jón-tenger halászati stratégiájáról (2012/2261(INI))

31

2016/C 093/06

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása Az Európai Parlamenten belüli hatékonyabb és költséghatékonyabb tolmácsolás felé (2011/2287(INI))

37

2016/C 093/07

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az online szerencsejátékok belső piaci helyzetéről (2012/2322(INI))

42

2013. szeptember 11., szerda

2016/C 093/08

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről (2013/2007(INI))

52

2016/C 093/09

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a Parlament jogairól az Európai Környezetvédelmi Ügynökség jövőbeli ügyvezető igazgatóinak kinevezésére irányuló eljárások tekintetében – az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének módosítása (2013/2089(INL))

58

2016/C 093/10

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az EU 2010–2012. évi ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról (2013/2073(INI))

61

2016/C 093/11

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a fiatalok munkanélküliségének kezelése: a kilábaláshoz vezető lehetséges utak (2013/2045(INI))

70

2016/C 093/12

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a szolgáltatások belső piacáról: jelenlegi helyzet és következő lépések (2012/2144(INI))

84

2016/C 093/13

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásával az EU és Malajzia közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás érdekében folytatott tárgyalásokhoz (2013/2052(INI))

89

2013. szeptember 12., csütörtök

2016/C 093/14

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről (2012/2302(INI))

95

2016/C 093/15

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a mikrotermelésről, azaz a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésről (2012/2930(RSP))

105

2016/C 093/16

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról (2013/2678(RSP))

110

2016/C 093/17

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiájáról: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér (2013/2606(RSP))

112

2016/C 093/18

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrendről: ideje magasabb sebességbe kapcsolni (2013/2593(RSP))

120

2016/C 093/19

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2013/2819(RSP))

125

2016/C 093/20

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2013/2820(RSP))

127

2016/C 093/21

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika tengerészeti vonatkozásairól (2012/2318(INI))

131

2016/C 093/22

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az EU katonai struktúráiról: jelenlegi helyzet és kilátások (2012/2319(INI))

144

2016/C 093/23

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Oroszország által a keleti partnerség országaira gyakorolt nyomásról (a közeljövőben Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóval összefüggésben) (2013/2826(RSP))

152

2016/C 093/24

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentésről (2013/2636(RSP))

154

2016/C 093/25

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az európai munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiáról (2013/2685(RSP))

159

2016/C 093/26

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokról és a transznacionális szociális párbeszédről (2012/2292(INI))

161

2016/C 093/27

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről (2012/2263(INI))

165

2016/C 093/28

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2013/2822(RSP))

173

2016/C 093/29

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a Közép-afrikai Köztársaságról (2013/2823(RSP))

178

2016/C 093/30

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a bahreini emberi jogi helyzetről (2013/2830(RSP))

182

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2013. szeptember 12., csütörtök

2016/C 093/31

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i ajánlása a Tanácshoz a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz a Fehéroroszországgal kapcsolatos uniós politikáról (2013/2036(INI))

186

---

| | Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2013. szeptember 10., kedd |
| 2016/C 093/32 | P7_TA(2013)0336A halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosítása ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0432 – C7-0211/2012 – 2012/0208(COD))P7_TC1-COD(2012)0208Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 196 |
| 2016/C 093/33 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0127 – C7-0094/2011 – 2011/0060(CNS)) | 202 |
| 2016/C 093/34 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0126 – C7-0093/2011 – 2011/0059(CNS)) | 251 |
| 2016/C 093/35 | P7_TA(2013)0340Az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog a büntetőeljárás során, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jog ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0326 – C7-0157/2011 – 2011/0154(COD))P7_TC1-COD(2011)0154Az Európai Parlament álláspontja, amely 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 294 |
| 2016/C 093/36 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-én elfogadott módosításai a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2011)0142 – C7-0085/2011 – 2011/0062(COD) (
  1
  ) | 295 |
| 2016/C 093/37 | P7_TA(2013)0342A bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció (piaci visszaélés) ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0651 – C7-0360/2011 – 2011/0295(COD))P7_TC1-COD(2011)0295Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 360 |
| 2016/C 093/38 | P7_TA(2013)0343A Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosítása ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatrólBalti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásail (COM(2012)0591 – C7-0332/2012 – 2012/0285(COD))P7_TC1-COD(2012)0285Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 361 |
| 2016/C 093/39 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i határozata Luigi Berlinguernek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2013/2161(INS)) | 364 |
| | 2013. szeptember 11., szerda |
| 2016/C 093/40 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11693/2013 – C7-0245/2013 – 2013/2056(BUD)) | 365 |
| 2016/C 093/41 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (11694/2013 – C7-0246/2013 – 2013/2070(BUD)) | 367 |
| 2016/C 093/42 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0259 – C7-0116/2013 – 2013/2085(BUD)) | 368 |
| 2016/C 093/43 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról III. szakasz – Bizottság (11697/2013 – C7-0248/2013 – 2013/2086(BUD)) | 369 |
| 2016/C 093/44 | P7_TA(2013)0357Az üzemanyag-minőségről szóló irányelv és a megújuló energiáról szóló irányelv ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0595 – C7-0337/2012 – 2012/0288(COD))P7_TC1-COD(2012)0288Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 371 |
| 2016/C 093/45 | P7_TA(2013)0358Az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 1100/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0413 – C7-0202/2012 – 2012/0201(COD))P7_TC1-COD(2012)0201Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 1100/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 395 |
| 2016/C 093/46 | P7_TA(2013)0359Az Uniós Vámkódex ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0064 – C7-0045/2012 – 2012/0027(COD))P7_TC1-COD(2012)0027Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 401 |
| 2016/C 093/47 | P7_TA(2013)0360A mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtése ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0855 – C7-0468/2011 – 2011/0416(COD))P7_TC1-COD(2011)0416Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 402 |
| 2016/C 093/48 | P7_TA(2013)0361Az élelmiszer-biztonsági irányelveknek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosítása ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelvnek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0150 – C7-0089/2012 – 2012/0075(COD))P7_TC1-COD(2012)0075Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az 1999/4/EK és a 2000/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 403 |
| 2016/C 093/49 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05674/2013 – C7-0110/2013 – 2012/0271(NLE)) | 404 |
| 2016/C 093/50 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14546/2012 – C7-0109/2013 – 2012/0268(NLE)) | 405 |
| 2016/C 093/51 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról III. szakasz – Bizottság, IV. szakasz – Európai Unió Bírósága , (11696/2013 – C7-0247/2013 – 2013/2084(BUD)) | 406 |
| | 2013. szeptember 12., csütörtök |
| 2016/C 093/52 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az európai ombudsman 2012. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2013/2051(INI)) | 408 |
| 2016/C 093/53 | P7_TA(2013)0370A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső harmadik országbeli állampolgárok országai ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0290 – C7-0135/2011 – 2011/0138(COD))P7_TC1-COD(2011)0138Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 12-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 414 |
| 2016/C 093/54 | P7_TA(2013)0371Az Európai Bankhatóság és a hitelintézetek prudenciális felügyelete ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló .../.../EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))P7_TC1-COD(2012)0244Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 12-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek a 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 415 |
| 2016/C 093/55 | P7_TA(2013)0372Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízása *Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))P7_TC1-CNS(2012)0242Az Európai Parlament álláspontja, amely 2013. szeptember 12-én került elfogadásra az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló .../2013/EU tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 417 |
| 2016/C 093/56 | Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-én elfogadott módosításai a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz l (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD)) | 419 |

Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. szeptember 10., kedd

2016/C 093/32

P7_TA(2013)0336A halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosítása ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0432 – C7-0211/2012 – 2012/0208(COD))P7_TC1-COD(2012)0208Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

196

2016/C 093/33

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0127 – C7-0094/2011 – 2011/0060(CNS))

202

2016/C 093/34

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0126 – C7-0093/2011 – 2011/0059(CNS))

251

2016/C 093/35

P7_TA(2013)0340Az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog a büntetőeljárás során, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jog ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0326 – C7-0157/2011 – 2011/0154(COD))P7_TC1-COD(2011)0154Az Európai Parlament álláspontja, amely 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

294

2016/C 093/36

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-én elfogadott módosításai a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2011)0142 – C7-0085/2011 – 2011/0062(COD) (
  1
  )

1

295

2016/C 093/37

P7_TA(2013)0342A bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció (piaci visszaélés) ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0651 – C7-0360/2011 – 2011/0295(COD))P7_TC1-COD(2011)0295Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

360

2016/C 093/38

P7_TA(2013)0343A Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosítása ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatrólBalti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásail (COM(2012)0591 – C7-0332/2012 – 2012/0285(COD))P7_TC1-COD(2012)0285Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

361

2016/C 093/39

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i határozata Luigi Berlinguernek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2013/2161(INS))

364

2013. szeptember 11., szerda

2016/C 093/40

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11693/2013 – C7-0245/2013 – 2013/2056(BUD))

365

2016/C 093/41

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (11694/2013 – C7-0246/2013 – 2013/2070(BUD))

367

2016/C 093/42

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0259 – C7-0116/2013 – 2013/2085(BUD))

368

2016/C 093/43

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról III. szakasz – Bizottság (11697/2013 – C7-0248/2013 – 2013/2086(BUD))

369

2016/C 093/44

P7_TA(2013)0357Az üzemanyag-minőségről szóló irányelv és a megújuló energiáról szóló irányelv ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0595 – C7-0337/2012 – 2012/0288(COD))P7_TC1-COD(2012)0288Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

371

2016/C 093/45

P7_TA(2013)0358Az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 1100/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0413 – C7-0202/2012 – 2012/0201(COD))P7_TC1-COD(2012)0201Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 1100/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

395

2016/C 093/46

P7_TA(2013)0359Az Uniós Vámkódex ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0064 – C7-0045/2012 – 2012/0027(COD))P7_TC1-COD(2012)0027Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

401

2016/C 093/47

P7_TA(2013)0360A mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtése ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0855 – C7-0468/2011 – 2011/0416(COD))P7_TC1-COD(2011)0416Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

402

2016/C 093/48

P7_TA(2013)0361Az élelmiszer-biztonsági irányelveknek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosítása ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelvnek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0150 – C7-0089/2012 – 2012/0075(COD))P7_TC1-COD(2012)0075Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az 1999/4/EK és a 2000/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

403

2016/C 093/49

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05674/2013 – C7-0110/2013 – 2012/0271(NLE))

404

2016/C 093/50

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14546/2012 – C7-0109/2013 – 2012/0268(NLE))

405

2016/C 093/51

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról III. szakasz – Bizottság, IV. szakasz – Európai Unió Bírósága , (11696/2013 – C7-0247/2013 – 2013/2084(BUD))

406

2013. szeptember 12., csütörtök

2016/C 093/52

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az európai ombudsman 2012. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2013/2051(INI))

408

2016/C 093/53

P7_TA(2013)0370A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső harmadik országbeli állampolgárok országai ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0290 – C7-0135/2011 – 2011/0138(COD))P7_TC1-COD(2011)0138Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 12-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

414

2016/C 093/54

P7_TA(2013)0371Az Európai Bankhatóság és a hitelintézetek prudenciális felügyelete ***IAz Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló .../.../EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))P7_TC1-COD(2012)0244Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 12-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek a 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

415

2016/C 093/55

P7_TA(2013)0372Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízása *Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))P7_TC1-CNS(2012)0242Az Európai Parlament álláspontja, amely 2013. szeptember 12-én került elfogadásra az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló .../2013/EU tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

417

2016/C 093/56

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-én elfogadott módosításai a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz l (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))

419

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

9.3.2016

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2013–2014

2013. szeptember 9–12-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 357. E, 2013.12.6.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. szeptember 10., kedd

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/2

---

P7_TA(2013)0339

Az Európa jövőbeni fenntartható mobilitását célzó európai közlekedéstechnológiai stratégia

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az Európa fenntartható jövőbeni mobilitását célzó európai közlekedéstechnológiai stratégia előmozdításáról (2012/2298(INI))

(2016/C 093/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Kutatás és innováció az európai mobilitás jövőjének szolgálatában – Egy európai közlekedéstechnológiai stratégia kialakítása” című bizottsági közleményre (COM(2012)0501), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kutatás és innováció az európai mobilitás jövőjének szolgálatában – Egy európai közlekedéstechnológiai stratégia kialakítása” című bizottsági közleményre (COM(2012)0501),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramról szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramról szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0808),

| — | tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. évi fehér könyvére (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. évi fehér könyvére (COM(2011)0144),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0241/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0241/2013),

| A. | mivel a Bizottság azonosította Európa közlekedési innovációs rendszerének hiányosságait; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság azonosította Európa közlekedési innovációs rendszerének hiányosságait;

| B. | mivel a közlekedési ágazatban a kutatásba és innovációba történő beruházás egyszersmind a gazdaságba történő beruházást és új munkahelyek teremtését is jelenti, és ezáltal hármas hatást érhet el; |
| --- | --- |

B.

mivel a közlekedési ágazatban a kutatásba és innovációba történő beruházás egyszersmind a gazdaságba történő beruházást és új munkahelyek teremtését is jelenti, és ezáltal hármas hatást érhet el;

| C. | mivel az innováció alapvető fontosságú a polgároknak szánt okosabb, biztonságosabb és intelligensebb közlekedési rendszer kialakításához, valamint a közlekedési ágazat előtti környezeti kihívások leküzdéséhez és az alacsony szén-dioxid kibocsátású gazdaság megvalósításához; |
| --- | --- |

C.

mivel az innováció alapvető fontosságú a polgároknak szánt okosabb, biztonságosabb és intelligensebb közlekedési rendszer kialakításához, valamint a közlekedési ágazat előtti környezeti kihívások leküzdéséhez és az alacsony szén-dioxid kibocsátású gazdaság megvalósításához;

| D. | mivel az Európa 2020 stratégia éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzései szorosan kapcsolódnak a közlekedési innovációhoz: 1990-hez képest 20 %-kal kisebb üvegházhatásúgáz-kibocsátás, az energia 20 %-a megújuló forrásokból származzon, 20 %-os növekedés az energiahatékonyság terén, illetve 50 %-kal kevesebb közúti baleset okozta haláleset 2001-hez képest; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európa 2020 stratégia éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzései szorosan kapcsolódnak a közlekedési innovációhoz: 1990-hez képest 20 %-kal kisebb üvegházhatásúgáz-kibocsátás, az energia 20 %-a megújuló forrásokból származzon, 20 %-os növekedés az energiahatékonyság terén, illetve 50 %-kal kevesebb közúti baleset okozta haláleset 2001-hez képest;

| E. | mivel a felhasználók hozzáállásának és igényeinek alapvetően meg kell változnia annak érdekében, hogy számos vállalkozás és szolgáltató számára vonzóvá tegyék a paradigmaváltást és az olyan innovációs lehetőségek kiaknázását, amelyeket a Bizottság közleményének 5.3. pontjában (COM(2012)0501) felvázolt kreatív konvergenciák és újszerű gondolkodásmódok nyújtanak; |
| --- | --- |

E.

mivel a felhasználók hozzáállásának és igényeinek alapvetően meg kell változnia annak érdekében, hogy számos vállalkozás és szolgáltató számára vonzóvá tegyék a paradigmaváltást és az olyan innovációs lehetőségek kiaknázását, amelyeket a Bizottság közleményének 5.3. pontjában (COM(2012)0501) felvázolt kreatív konvergenciák és újszerű gondolkodásmódok nyújtanak;

| F. | mivel üdvözlik a közlekedésről szóló fehér könyvben meghatározott kezdeményezéseket, különösen a 3.2 szakaszban említetteket („Innováció a jövő szolgálatában: technológiák és magatartásformák”) a 7. („Multimodális áruszállítás: e-fuvarozás”) és a 22. („Háztól-házig tartó, zökkenőmentes mobilitás”) kezdeményezéssel együtt; |
| --- | --- |

F.

mivel üdvözlik a közlekedésről szóló fehér könyvben meghatározott kezdeményezéseket, különösen a 3.2 szakaszban említetteket („Innováció a jövő szolgálatában: technológiák és magatartásformák”) a 7. („Multimodális áruszállítás: e-fuvarozás”) és a 22. („Háztól-házig tartó, zökkenőmentes mobilitás”) kezdeményezéssel együtt;

| G. | mivel az európai stratégia keretén belül biztosítani kell az egyensúlyt a közlekedés okozta környezetszennyezés csökkentésére és az Unión belüli szabad mozgás elvének tiszteletben tartására irányuló erőfeszítések között egy intermodális, egymással összekapcsolódó, integrált és erőforrás-hatékony egységes európai közlekedési térség megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai stratégia keretén belül biztosítani kell az egyensúlyt a közlekedés okozta környezetszennyezés csökkentésére és az Unión belüli szabad mozgás elvének tiszteletben tartására irányuló erőfeszítések között egy intermodális, egymással összekapcsolódó, integrált és erőforrás-hatékony egységes európai közlekedési térség megteremtése érdekében;

| H. | mivel 2012-ben még mindig több mint 31 000 ember veszítette életét és több mint 1 500 000 ember sérült meg – részben súlyosan – az Európai Unió közútjain, |
| --- | --- |

H.

mivel 2012-ben még mindig több mint 31 000 ember veszítette életét és több mint 1 500 000 ember sérült meg – részben súlyosan – az Európai Unió közútjain,

| I. | mivel már rendelkezésre állnak olyan technológiák, amelyek elősegítik az „európai közlekedésbiztonsági térség” céljainak megvalósulását, azonban ezeket még nem vezették be a piacon; |
| --- | --- |

I.

mivel már rendelkezésre állnak olyan technológiák, amelyek elősegítik az „európai közlekedésbiztonsági térség” céljainak megvalósulását, azonban ezeket még nem vezették be a piacon;

Általános elvek

| 1. | hangsúlyozza, hogy az Európa fenntartható jövőbeni mobilitását célzó európai közlekedéstechnológiai stratégiának elsősorban a szolgáltatás minőségét, az utasok és a vállalkozások kényelmét és a fenntartható mobilitás kihasználását kell elősegítenie, és hogy ezeknek az energiafogyasztás, közlekedési zaj, légszennyezés, nyersanyag-felhasználás és üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2020-ig, 2030-ig és 2050-ig történő csökkentésére, illetve az egészség és az életszínvonal javítására, a szolgáltatások minőségének javítására, a felhasználók igényeire adott minél inkább személyre szabott és kielégítő válaszra és a biztonság fokozására vonatkozó uniós célkitűzéseken és jogszabályokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az Európa fenntartható jövőbeni mobilitását célzó európai közlekedéstechnológiai stratégiának elsősorban a szolgáltatás minőségét, az utasok és a vállalkozások kényelmét és a fenntartható mobilitás kihasználását kell elősegítenie, és hogy ezeknek az energiafogyasztás, közlekedési zaj, légszennyezés, nyersanyag-felhasználás és üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2020-ig, 2030-ig és 2050-ig történő csökkentésére, illetve az egészség és az életszínvonal javítására, a szolgáltatások minőségének javítására, a felhasználók igényeire adott minél inkább személyre szabott és kielégítő válaszra és a biztonság fokozására vonatkozó uniós célkitűzéseken és jogszabályokon kell alapulnia;

| 2. | a kutatás és innováció egész európai gazdaság szempontjából fontos szerepével kapcsolatban kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ismerje el a Horizont 2020 jelentőségét és biztosítson megfelelő finanszírozást számára; |
| --- | --- |

2.

a kutatás és innováció egész európai gazdaság szempontjából fontos szerepével kapcsolatban kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ismerje el a Horizont 2020 jelentőségét és biztosítson megfelelő finanszírozást számára;

| 3. | megerősíti a Bizottságnak a közlekedéskutatás és innováció jobb összehangolására vonatkozó célkitűzését az európai közlekedéspolitika egyes területeihez kapcsolódó céljaival és menetrendjével, de úgy véli, hogy a Bizottság közleményében javasolt megközelítést ki kell igazítani az alábbiakban meghatározott prioritások mentén; |
| --- | --- |

3.

megerősíti a Bizottságnak a közlekedéskutatás és innováció jobb összehangolására vonatkozó célkitűzését az európai közlekedéspolitika egyes területeihez kapcsolódó céljaival és menetrendjével, de úgy véli, hogy a Bizottság közleményében javasolt megközelítést ki kell igazítani az alábbiakban meghatározott prioritások mentén;

| 4. | úgy véli, hogy a közlekedési technológia területén hatékony európai stratégiának magában kell foglalnia az Európai Unió összes régióját, hogy biztosítsa a személyek és áruk hatékony mozgását, elősegítve ezzel a valóban egységes európai piac létrehozását; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a közlekedési technológia területén hatékony európai stratégiának magában kell foglalnia az Európai Unió összes régióját, hogy biztosítsa a személyek és áruk hatékony mozgását, elősegítve ezzel a valóban egységes európai piac létrehozását;

| 5. | úgy véli, hogy a kutatás és innováció hatékonyabb, egységesebb és célzottabb alkalmazása a közlekedéspolitika kialakítása és végrehajtása során kulcsfontosságú az új valósághoz történő alkalmazkodás szempontjából, a konvencionális gondolkodással való szakítással és az úttörő ötletekre történő összpontosítással együtt, hogy ezáltal képesek legyenek innovatív közlekedési megoldásokat nyújtani a felhasználók számára és kielégíteni igényeiket, illetve meg tudjanak felelni a rendelkezésre állás, nyereségesség, hitelesség, minőség és folyamatosság követelményeinek; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a kutatás és innováció hatékonyabb, egységesebb és célzottabb alkalmazása a közlekedéspolitika kialakítása és végrehajtása során kulcsfontosságú az új valósághoz történő alkalmazkodás szempontjából, a konvencionális gondolkodással való szakítással és az úttörő ötletekre történő összpontosítással együtt, hogy ezáltal képesek legyenek innovatív közlekedési megoldásokat nyújtani a felhasználók számára és kielégíteni igényeiket, illetve meg tudjanak felelni a rendelkezésre állás, nyereségesség, hitelesség, minőség és folyamatosság követelményeinek;

| 6. | megerősíti a Bizottságot abban, hogy a mobilitás és a szállítás valamennyi formájára érvényes méltányos, hatékony és innovatív árrendszerek kialakításán keresztül, különösen a külső költségek internalizálása révén és a „szennyező fizet”, illetve a „használó fizet” elv figyelembe vételével a kutatás és innováció számára kedvező keretet hozzanak létre; |
| --- | --- |

6.

megerősíti a Bizottságot abban, hogy a mobilitás és a szállítás valamennyi formájára érvényes méltányos, hatékony és innovatív árrendszerek kialakításán keresztül, különösen a külső költségek internalizálása révén és a „szennyező fizet”, illetve a „használó fizet” elv figyelembe vételével a kutatás és innováció számára kedvező keretet hozzanak létre;

| 7. | hasznosnak találja a Bizottság által javasolt közlekedési kutatási és innovációs felügyeleti és információs rendszert (TRIMIS), és arra ösztönöz, hogy a rendszerben vegyék figyelembe a felhasználó nézőpontját, mivel az kiváló eszköz arra, hogy kiderüljön, hogyan gátolja az innovációt a szokásokhoz való ragaszkodás, és hogy olyan lehetőségeket tárjanak fel és olyan új szolgáltatási lehetőségek terjesztését támogassák, amelyek elősegítik és kedvezően befolyásolják a társadalmi viselkedés változását a fenntartható közlekedés terén; |
| --- | --- |

7.

hasznosnak találja a Bizottság által javasolt közlekedési kutatási és innovációs felügyeleti és információs rendszert (TRIMIS), és arra ösztönöz, hogy a rendszerben vegyék figyelembe a felhasználó nézőpontját, mivel az kiváló eszköz arra, hogy kiderüljön, hogyan gátolja az innovációt a szokásokhoz való ragaszkodás, és hogy olyan lehetőségeket tárjanak fel és olyan új szolgáltatási lehetőségek terjesztését támogassák, amelyek elősegítik és kedvezően befolyásolják a társadalmi viselkedés változását a fenntartható közlekedés terén;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a technológia túlzott leszűkítése a közlekedés innovációs lehetőségeinek teljes körű megvalósítása ellen hat, és gátolhatja az új innovatív ötletek kibontakozását; ezért úgy véli, hogy az uniós politikáknak technológiailag semlegeseknek kell lenniük az alternatív közlekedéstechnológiák szempontjából („technológiasemlegesség”), az adott közlekedési területek teljes életciklusa során nyújtott eredmények alapján elhatározott prioritásokkal és finanszírozással, és hogy a harmonizációs célú intézkedéseknek nem szabad gátolniuk a közlekedéssel kapcsolatos innovatív megoldások és alternatívák fejlesztését, az energiaszerkezet diverzifikációját és az intelligens kommunikációs technológiák alkalmazását; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a technológia túlzott leszűkítése a közlekedés innovációs lehetőségeinek teljes körű megvalósítása ellen hat, és gátolhatja az új innovatív ötletek kibontakozását; ezért úgy véli, hogy az uniós politikáknak technológiailag semlegeseknek kell lenniük az alternatív közlekedéstechnológiák szempontjából („technológiasemlegesség”), az adott közlekedési területek teljes életciklusa során nyújtott eredmények alapján elhatározott prioritásokkal és finanszírozással, és hogy a harmonizációs célú intézkedéseknek nem szabad gátolniuk a közlekedéssel kapcsolatos innovatív megoldások és alternatívák fejlesztését, az energiaszerkezet diverzifikációját és az intelligens kommunikációs technológiák alkalmazását;

| 9. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy támogassák a vállalkozások és állami szervek új megoldások és innovatív technológiák iránti befogadóképességét, nagyobb hatékonyságra van szükség az innovációs lánc során és több beruházásra az olyan intézkedések terén, mint például a kiépítés és a piaci felvevőképesség előtti akadályok felszámolására szolgáló gazdasági ösztönzők („mindenre kiterjedő kötelezettségvállalás”); ösztönzi ezért a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket azon elképzelésének megvalósítása felé, mely szerint a közlekedési ágazat innovációs lehetőségeinek teljes kiaknázása érdekében, valamint az innovatív vállalkozások támogatása érdekében a piaci bevezetést, demonstrálást és az új megoldások teljes körű végrehajtását is ösztönözni kellene, és a megfelelő irányítási és pénzügyi eszközök biztosíthatnák a kutatási eredmények gyors végrehajtását; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy támogassák a vállalkozások és állami szervek új megoldások és innovatív technológiák iránti befogadóképességét, nagyobb hatékonyságra van szükség az innovációs lánc során és több beruházásra az olyan intézkedések terén, mint például a kiépítés és a piaci felvevőképesség előtti akadályok felszámolására szolgáló gazdasági ösztönzők („mindenre kiterjedő kötelezettségvállalás”); ösztönzi ezért a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket azon elképzelésének megvalósítása felé, mely szerint a közlekedési ágazat innovációs lehetőségeinek teljes kiaknázása érdekében, valamint az innovatív vállalkozások támogatása érdekében a piaci bevezetést, demonstrálást és az új megoldások teljes körű végrehajtását is ösztönözni kellene, és a megfelelő irányítási és pénzügyi eszközök biztosíthatnák a kutatási eredmények gyors végrehajtását;

| 10. | úgy véli, hogy minden európai régiónak és ezek munkaerőpiacainak részesülnie kell e stratégia előnyeiből, illetve hangsúlyozza a regionális sajátosságok és lehetőségek számbavételének szükségességét, különösen a tisztább közlekedési módok fejlesztése során; felszólítja a különböző szintű hatóságokat és az érdekelt feleket, hogy a fenntartható mobilitás területén hozzanak létre innovációs partnerségeket; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy minden európai régiónak és ezek munkaerőpiacainak részesülnie kell e stratégia előnyeiből, illetve hangsúlyozza a regionális sajátosságok és lehetőségek számbavételének szükségességét, különösen a tisztább közlekedési módok fejlesztése során; felszólítja a különböző szintű hatóságokat és az érdekelt feleket, hogy a fenntartható mobilitás területén hozzanak létre innovációs partnerségeket;

| 11. | a kis- és középvállalkozások (kkv-k) kutatási és innovációs tevékenységeinek nagyobb támogatására szólít fel, mégpedig az uniós finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás és az adminisztratív teher csökkentése révén, valamint kiemeli a fenntartható növekedés, illetve a foglalkoztatás kutatás és innováció révén történő fenntartásának fontosságát; |
| --- | --- |

11.

a kis- és középvállalkozások (kkv-k) kutatási és innovációs tevékenységeinek nagyobb támogatására szólít fel, mégpedig az uniós finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás és az adminisztratív teher csökkentése révén, valamint kiemeli a fenntartható növekedés, illetve a foglalkoztatás kutatás és innováció révén történő fenntartásának fontosságát;

| 12. | fenntartja, hogy az uniós strukturális alapok keretében végrehajtott beruházások, illetve a beruházási alapok nagy lehetőségeket teremthetnek az európai régiókban a fenntartható mobilitás terén alkalmazott intelligens szakosodás fejlesztésére; |
| --- | --- |

12.

fenntartja, hogy az uniós strukturális alapok keretében végrehajtott beruházások, illetve a beruházási alapok nagy lehetőségeket teremthetnek az európai régiókban a fenntartható mobilitás terén alkalmazott intelligens szakosodás fejlesztésére;

| 13. | ösztönzi a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy dolgozzanak ki az intelligens szakosodás elképzelésén alapuló kutatási és innovációs stratégiákat annak érdekében, hogy hatékonyabban lehessen felhasználni a strukturális alapokat, és fokozni lehessen az állami és magánszféra beruházásai közötti szinergiákat; |
| --- | --- |

13.

ösztönzi a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy dolgozzanak ki az intelligens szakosodás elképzelésén alapuló kutatási és innovációs stratégiákat annak érdekében, hogy hatékonyabban lehessen felhasználni a strukturális alapokat, és fokozni lehessen az állami és magánszféra beruházásai közötti szinergiákat;

| 14. | emlékeztet ezzel kapcsolatban, hogy az innovatív technológiára vonatkozó stratégiát az érintett területek sajátosságai és különlegességei alapján kell kidolgozni, mivel ebben az összefüggésben az egyenmegoldások nem vezetnek eredményre; úgy véli például, hogy a sajátos területi hátrányoktól szenvedő – mint például a szigetes, hegyes, legkülső vagy ritkán lakott – régiók sajátos gazdasági és egyéb potenciállal bírnak, amely felszabadításához megfelelő és innovatív mobilitási megoldások szükségesek; ennek kapcsán rámutat, hogy megfelelő forrásokat kell biztosítani a fenntartható közlekedési infrastruktúra számára; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet ezzel kapcsolatban, hogy az innovatív technológiára vonatkozó stratégiát az érintett területek sajátosságai és különlegességei alapján kell kidolgozni, mivel ebben az összefüggésben az egyenmegoldások nem vezetnek eredményre; úgy véli például, hogy a sajátos területi hátrányoktól szenvedő – mint például a szigetes, hegyes, legkülső vagy ritkán lakott – régiók sajátos gazdasági és egyéb potenciállal bírnak, amely felszabadításához megfelelő és innovatív mobilitási megoldások szükségesek; ennek kapcsán rámutat, hogy megfelelő forrásokat kell biztosítani a fenntartható közlekedési infrastruktúra számára;

| 15. | ragaszkodik ahhoz, hogy tovább kell egyszerűsíteni az európai, nemzeti, regionális, helyi és határokon átnyúló szintű kutatási és innovációs támogatásokhoz kapcsolódó adminisztratív eljárásokat egy világos és átlátható jogi keretrendszer létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

15.

ragaszkodik ahhoz, hogy tovább kell egyszerűsíteni az európai, nemzeti, regionális, helyi és határokon átnyúló szintű kutatási és innovációs támogatásokhoz kapcsolódó adminisztratív eljárásokat egy világos és átlátható jogi keretrendszer létrehozása érdekében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy folytatni kell a közlekedési balesetek halálos áldozatai és sérültjei számának csökkentésére irányuló erőfeszítéseket; nyomatékosan felhívja az Európai Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg és hajtsa végre a Parlament által jelentős többséggel elfogadott, a közúti közlekedés biztonságának javítását célzó javaslatokat; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy folytatni kell a közlekedési balesetek halálos áldozatai és sérültjei számának csökkentésére irányuló erőfeszítéseket; nyomatékosan felhívja az Európai Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg és hajtsa végre a Parlament által jelentős többséggel elfogadott, a közúti közlekedés biztonságának javítását célzó javaslatokat;

| 17. | úgy véli, hogy helyénvaló és fontos a közlekedéstechnológia változása; hangsúlyozza azonban, hogy ezt a változást nem tilalmak, hanem új, erőforrás-hatékony technikák alkalmazását elősegítő ösztönzők révén kell elérni; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy helyénvaló és fontos a közlekedéstechnológia változása; hangsúlyozza azonban, hogy ezt a változást nem tilalmak, hanem új, erőforrás-hatékony technikák alkalmazását elősegítő ösztönzők révén kell elérni;

| 18. | hangsúlyozza, hogy nem szabad gátat szabni az újszerű közlekedési megoldásokra vagy a kipróbált és bevált eljárások új kombinációkban történő megvalósítására irányuló innovatív gondolatoknak; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy nem szabad gátat szabni az újszerű közlekedési megoldásokra vagy a kipróbált és bevált eljárások új kombinációkban történő megvalósítására irányuló innovatív gondolatoknak;

Általános intézkedések

| 19. | úgy véli, hogy a fenntartható mobilitás terén megvalósuló kutatásnak és innovációnak az integráció elvén kell alapulnia, különösen a határokon átnyúló kapcsolatok hiányának megszüntetése (összekapcsolódás), a rendszerek közötti és rendszereken belüli megfelelés növelése (interoperabilitás) és az adott útvonalon legmegfelelőbb és legfenntarthatóbb közlekedési módok kombinálására való áttérés célkitűzéseinek elérése révén (inter- és komodalitás); |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a fenntartható mobilitás terén megvalósuló kutatásnak és innovációnak az integráció elvén kell alapulnia, különösen a határokon átnyúló kapcsolatok hiányának megszüntetése (összekapcsolódás), a rendszerek közötti és rendszereken belüli megfelelés növelése (interoperabilitás) és az adott útvonalon legmegfelelőbb és legfenntarthatóbb közlekedési módok kombinálására való áttérés célkitűzéseinek elérése révén (inter- és komodalitás);

| 20. | emlékeztet, hogy az Uniónak valódi közös közlekedéspolitikát kell kialakítania, amely biztosítja az európai régiókon belüli és azok közötti megfelelő közlekedés alkalmazhatóságát és helyi, regionális, nemzeti és európai szintű koherenciáját; felkéri a tagállamokat és a régiókat annak biztosítására, hogy a modellek összetétele tükrözze, hogy a ténylegesen fenntartható mobilitás nagyobb prioritást kap; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet, hogy az Uniónak valódi közös közlekedéspolitikát kell kialakítania, amely biztosítja az európai régiókon belüli és azok közötti megfelelő közlekedés alkalmazhatóságát és helyi, regionális, nemzeti és európai szintű koherenciáját; felkéri a tagállamokat és a régiókat annak biztosítására, hogy a modellek összetétele tükrözze, hogy a ténylegesen fenntartható mobilitás nagyobb prioritást kap;

| 21. | hangsúlyozza, hogy e stratégiának olyan integráló modellen kell alapulnia, amelyben a régiók közötti kapcsolatoknak és a határokon átnyúló kapcsolatok hiányának nagy jelentőséget tulajdonítanak, többek között a földrajzilag széttagolt régiókban, illetve a multimodális közlekedés innovatív megoldásai csökkenthetik a regionális különbségeket és erősíthetik a területi kohéziót; tisztában van azzal, hogy a közlekedési hálózatok tekintetében jelenleg jelentős a különbség a régiók között, és felhívja a figyelmet arra, hogy a sajátos hátrányokkal bíró régiókban szükség van a fenntartható közlekedési technológiákba és megoldásokba való befektetésre, figyelembe véve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz lehetőségeit is; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy e stratégiának olyan integráló modellen kell alapulnia, amelyben a régiók közötti kapcsolatoknak és a határokon átnyúló kapcsolatok hiányának nagy jelentőséget tulajdonítanak, többek között a földrajzilag széttagolt régiókban, illetve a multimodális közlekedés innovatív megoldásai csökkenthetik a regionális különbségeket és erősíthetik a területi kohéziót; tisztában van azzal, hogy a közlekedési hálózatok tekintetében jelenleg jelentős a különbség a régiók között, és felhívja a figyelmet arra, hogy a sajátos hátrányokkal bíró régiókban szükség van a fenntartható közlekedési technológiákba és megoldásokba való befektetésre, figyelembe véve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz lehetőségeit is;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a kutatásnak és az innovációnak fenntartható infrastrukturális elemek fejlesztésére kell összpontosítania annak érdekében, hogy támogassa megújuló elsődleges termékek, mint például fa vagy ötvözetek használatát a vasúti infrastrukturális elemekhez (pl. a felsővezeték-rendszerekhez vagy jelzőtáblákhoz használt oszlopokhoz, a peronokhoz vagy hidakhoz használt építőanyagokhoz); rámutat arra, hogy mindez vonatkozik a 2018-ban uniós előírások alapján megszűnő, talpfák impregnálására használt szer, a kreozot alternatívájának kidolgozására irányuló kutatási és innovációs tevékenységekre is; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a kutatásnak és az innovációnak fenntartható infrastrukturális elemek fejlesztésére kell összpontosítania annak érdekében, hogy támogassa megújuló elsődleges termékek, mint például fa vagy ötvözetek használatát a vasúti infrastrukturális elemekhez (pl. a felsővezeték-rendszerekhez vagy jelzőtáblákhoz használt oszlopokhoz, a peronokhoz vagy hidakhoz használt építőanyagokhoz); rámutat arra, hogy mindez vonatkozik a 2018-ban uniós előírások alapján megszűnő, talpfák impregnálására használt szer, a kreozot alternatívájának kidolgozására irányuló kutatási és innovációs tevékenységekre is;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az új mobilitási koncepciókat nem lehet erőltetni, és hogy a fenntarthatóbb magatartásformák ösztönzéséhez szükség van az ökoszociális ismeretek és a város- és területfejlesztés terén, illetve a mobilitási igények és magatartásváltozás terén használt, a forgalom jobb ellenőrzését célzó technológiákra vonatkozó kutatások megerősítésére, többek között a felhasználók igényeinek megfelelő innovatív mobilitáskezelési eszközök, háztól házig tartó, zökkenőmentes mobilitási láncok, környezettudatos és intelligens vezetési rendszerek, valamint valós idejű információs és kommunikációs technológiák alkalmazása révén; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az új mobilitási koncepciókat nem lehet erőltetni, és hogy a fenntarthatóbb magatartásformák ösztönzéséhez szükség van az ökoszociális ismeretek és a város- és területfejlesztés terén, illetve a mobilitási igények és magatartásváltozás terén használt, a forgalom jobb ellenőrzését célzó technológiákra vonatkozó kutatások megerősítésére, többek között a felhasználók igényeinek megfelelő innovatív mobilitáskezelési eszközök, háztól házig tartó, zökkenőmentes mobilitási láncok, környezettudatos és intelligens vezetési rendszerek, valamint valós idejű információs és kommunikációs technológiák alkalmazása révén;

| 24. | úgy véli, hogy a közlekedés és a mobilitás terén elengedhetetlen a helyi és regionális hatóságok bevonása az innovációs politikák európai irányításába; rámutat, hogy e hatóságok tapasztalata és tudása mind a technológiák, infrastruktúra, járművek és utasok integrációja, mind pedig a mobilitást érintő új társadalmi szokások elősegítése terén hasznosnak bizonyulhat; megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságok azonosítani tudják a legégetőbb mobilitási problémákat és meg vannak bízva a kezelésükkel, folyamatosan kísérleteznek, bevált gyakorlatokat és innovatív ötleteket alkalmaznak, és a számos különböző helyzetnek köszönhetően, amelyekkel szembesülnek, különösen tisztában vannak az innováció kérdéseivel; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a közlekedés és a mobilitás terén elengedhetetlen a helyi és regionális hatóságok bevonása az innovációs politikák európai irányításába; rámutat, hogy e hatóságok tapasztalata és tudása mind a technológiák, infrastruktúra, járművek és utasok integrációja, mind pedig a mobilitást érintő új társadalmi szokások elősegítése terén hasznosnak bizonyulhat; megjegyzi, hogy a helyi és regionális hatóságok azonosítani tudják a legégetőbb mobilitási problémákat és meg vannak bízva a kezelésükkel, folyamatosan kísérleteznek, bevált gyakorlatokat és innovatív ötleteket alkalmaznak, és a számos különböző helyzetnek köszönhetően, amelyekkel szembesülnek, különösen tisztában vannak az innováció kérdéseivel;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat terén szükség van a tisztességes intra- és intermodális versenyre, illetve a jelenlegi üzleti modellekben való érdekeltségek révén az ágazatban keletkező akadályokra vonatkozó kutatásra, beleértve a kabotázsra vonatkozó szabályok, a közúti közlekedést érintő szociális szabályozás és az ágazatban foglalkoztatott személyek munkafeltételei következetes és hatékony végrehajtásának és ellenőrzésének javítását szolgáló technológiai eszközöket; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat terén szükség van a tisztességes intra- és intermodális versenyre, illetve a jelenlegi üzleti modellekben való érdekeltségek révén az ágazatban keletkező akadályokra vonatkozó kutatásra, beleértve a kabotázsra vonatkozó szabályok, a közúti közlekedést érintő szociális szabályozás és az ágazatban foglalkoztatott személyek munkafeltételei következetes és hatékony végrehajtásának és ellenőrzésének javítását szolgáló technológiai eszközöket;

| 26. | kiemeli, hogy sürgető szükség van valamennyi közlekedési mód esetében a közlekedési zaj csökkentésére irányuló innovatív megoldásokra – különösen annak forrásánál – az uniós polgárok egészségének és életminőségének védelme, illetve annak érdekében, hogy ezek a közlekedési módok a lakosság körében elfogadottá váljanak; ezzel összefüggésben nyomatékosan emlékeztet az egységes európai közlekedési térségről szóló állásfoglalására, amely a vasúti járművek által kibocsátott zaj és rezgések, illetve azok energiafogyasztásának 20 %-os csökkentésére hív fel 2020-ig a 2010-es referenciaértékekhez viszonyítva, emellett ismételten hangsúlyozza, hogy a zajkibocsátásnak a kezdetektől fontos szerepet kell játszania a közlekedéshez kapcsolódó új technológiák, stratégiák és infrastruktúra fejlesztése során; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy sürgető szükség van valamennyi közlekedési mód esetében a közlekedési zaj csökkentésére irányuló innovatív megoldásokra – különösen annak forrásánál – az uniós polgárok egészségének és életminőségének védelme, illetve annak érdekében, hogy ezek a közlekedési módok a lakosság körében elfogadottá váljanak; ezzel összefüggésben nyomatékosan emlékeztet az egységes európai közlekedési térségről szóló állásfoglalására, amely a vasúti járművek által kibocsátott zaj és rezgések, illetve azok energiafogyasztásának 20 %-os csökkentésére hív fel 2020-ig a 2010-es referenciaértékekhez viszonyítva, emellett ismételten hangsúlyozza, hogy a zajkibocsátásnak a kezdetektől fontos szerepet kell játszania a közlekedéshez kapcsolódó új technológiák, stratégiák és infrastruktúra fejlesztése során;

| 27. | meggyőződése, hogy az infrastruktúrák és a járművek közötti kölcsönhatással foglalkozó innovatív technológiák jelentős szerepet játszhatnak a balesetek, zaj és rezgések, energiafogyasztás, gázkibocsátás és az éghajlatra gyakorolt hatás csökkentésében; |
| --- | --- |

27.

meggyőződése, hogy az infrastruktúrák és a járművek közötti kölcsönhatással foglalkozó innovatív technológiák jelentős szerepet játszhatnak a balesetek, zaj és rezgések, energiafogyasztás, gázkibocsátás és az éghajlatra gyakorolt hatás csökkentésében;

| 28. | megerősíti, hogy a közlekedéshez használandó tisztább energiák megvalósításának és a mobilitási technológiáknak hatékonyabb elképzelésekhez és jobb járműtervezéshez kellene kapcsolódniuk; kiemeli az innovatív ötletek, mint például a megújuló energiákon alapuló lehetőségeket és az alternatív üzemanyagok használatát kiaknázó energetikai hasznosítási intézkedések révén megvalósuló energiamegtakarításban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

28.

megerősíti, hogy a közlekedéshez használandó tisztább energiák megvalósításának és a mobilitási technológiáknak hatékonyabb elképzelésekhez és jobb járműtervezéshez kellene kapcsolódniuk; kiemeli az innovatív ötletek, mint például a megújuló energiákon alapuló lehetőségeket és az alternatív üzemanyagok használatát kiaknázó energetikai hasznosítási intézkedések révén megvalósuló energiamegtakarításban rejlő lehetőségeket;

| 29. | hangsúlyozza, hogy nem csak egy új közlekedési infrastruktúra kiépítésével kell foglalkozni, hanem a kutatásra és fejlesztésre irányuló stratégiák keretében különösen figyelembe kell venni a javítás, a karbantartás és a – pl. az intelligens közlekedésirányításhoz és az „autó-infrastruktúra” technológiához szükséges komponensek felszerelése révén történő – korszerűsítés szempontjait; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy nem csak egy új közlekedési infrastruktúra kiépítésével kell foglalkozni, hanem a kutatásra és fejlesztésre irányuló stratégiák keretében különösen figyelembe kell venni a javítás, a karbantartás és a – pl. az intelligens közlekedésirányításhoz és az „autó-infrastruktúra” technológiához szükséges komponensek felszerelése révén történő – korszerűsítés szempontjait;

| 30. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fektessenek be az intelligens közlekedési rendszerekkel kapcsolatos kutatásba, és gondoskodjanak annak végrehajtásáról, a közlekedési dugók csökkentéséhez és az európai közlekedés ökohatékonyságához való hozzájárulás, valamint a fokozottabb közlekedési biztonság érdekében; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fektessenek be az intelligens közlekedési rendszerekkel kapcsolatos kutatásba, és gondoskodjanak annak végrehajtásáról, a közlekedési dugók csökkentéséhez és az európai közlekedés ökohatékonyságához való hozzájárulás, valamint a fokozottabb közlekedési biztonság érdekében;

| 31. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az interoperabilitásra és intermodalitásra vonatkozó célkitűzés elősegítése érdekében fontolja meg a konténerek és egyéb szállítótartályok, illetve valamennyi közlekedési módban a járművek méreteinek harmonizációját; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az interoperabilitásra és intermodalitásra vonatkozó célkitűzés elősegítése érdekében fontolja meg a konténerek és egyéb szállítótartályok, illetve valamennyi közlekedési módban a járművek méreteinek harmonizációját;

| 32. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy bocsásson a tagállamok rendelkezésére egy olyan kézikönyvet, amely tartalmazza a levegőminőségi irányelvben meghatározott határértékek betartásához szükséges legjobb gyakorlatokat; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy bocsásson a tagállamok rendelkezésére egy olyan kézikönyvet, amely tartalmazza a levegőminőségi irányelvben meghatározott határértékek betartásához szükséges legjobb gyakorlatokat;

Különleges intézkedések

| 33. | elismeri az egyéni mobilitás terén folytatott kutatás és innováció jelentőségét, és hangsúlyozza, hogy a közlekedési szolgáltatásokat igénybe vevők magatartása meghatározó; a fenntartható, testmozgással összefüggő, biztonságos és egészséges közlekedési és mobilitási eszközök választását elősegítő ösztönzők létrehozására hív fel a környezetbarát tömegközlekedést, gyaloglást és kerékpározást elősegítő innovatív megközelítések kialakítása érdekében, amelyek figyelembe veszik a városi, elővárosi, külvárosi és vidéki területek igényeit és sajátosságait; fontosnak tartja a közlekedési szolgáltatások közötti interoperabilitás javítását, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy az engedélyező hatóságok a műszaki-adminisztratív területen adott esetben felmerülő problémáknak különös és sürgős figyelmet szenteljenek, hogy az ezekkel a tulajdonságokkal rendelkező új alternatív közlekedési eszközöket forgalomba lehessen hozni; |
| --- | --- |

33.

elismeri az egyéni mobilitás terén folytatott kutatás és innováció jelentőségét, és hangsúlyozza, hogy a közlekedési szolgáltatásokat igénybe vevők magatartása meghatározó; a fenntartható, testmozgással összefüggő, biztonságos és egészséges közlekedési és mobilitási eszközök választását elősegítő ösztönzők létrehozására hív fel a környezetbarát tömegközlekedést, gyaloglást és kerékpározást elősegítő innovatív megközelítések kialakítása érdekében, amelyek figyelembe veszik a városi, elővárosi, külvárosi és vidéki területek igényeit és sajátosságait; fontosnak tartja a közlekedési szolgáltatások közötti interoperabilitás javítását, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy az engedélyező hatóságok a műszaki-adminisztratív területen adott esetben felmerülő problémáknak különös és sürgős figyelmet szenteljenek, hogy az ezekkel a tulajdonságokkal rendelkező új alternatív közlekedési eszközöket forgalomba lehessen hozni;

| 34. | kiemeli, hogy az uniós intézményeknek példát kell mutatniuk a jó gyakorlatok tekintetében saját mobilitáskezelési szolgálataikon belül, és hogy ezeknek az erőfeszítéseknek a végrehajtása és az abból fakadó eredmények fémjelzik az uniós intézményeket; |
| --- | --- |

34.

kiemeli, hogy az uniós intézményeknek példát kell mutatniuk a jó gyakorlatok tekintetében saját mobilitáskezelési szolgálataikon belül, és hogy ezeknek az erőfeszítéseknek a végrehajtása és az abból fakadó eredmények fémjelzik az uniós intézményeket;

| 35. | hangsúlyozza, hogy szükség van a fenntartható közlekedés terén sikeres gyakorlatok előmozdítására, illetve a hasonló fejlesztési potenciállal bíró régiók közötti együttműködésnek és a bevált gyakorlatok cseréjének fokozására; javasolja a helyi hatóságoknak, hogy a civil társadalommal folytatott intenzív konzultációval létrehozott fenntartható városi mobilitási tervek révén hasznosítsák a bevált gyakorlatok példáit; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy szükség van a fenntartható közlekedés terén sikeres gyakorlatok előmozdítására, illetve a hasonló fejlesztési potenciállal bíró régiók közötti együttműködésnek és a bevált gyakorlatok cseréjének fokozására; javasolja a helyi hatóságoknak, hogy a civil társadalommal folytatott intenzív konzultációval létrehozott fenntartható városi mobilitási tervek révén hasznosítsák a bevált gyakorlatok példáit;

| 36. | úgy véli, hogy a Galileóhoz hasonló európai műholdas navigációs rendszereknek kell alkotniuk az intelligens és hatékony európai közlekedés kialakításának fő pillérét; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a Galileóhoz hasonló európai műholdas navigációs rendszereknek kell alkotniuk az intelligens és hatékony európai közlekedés kialakításának fő pillérét;

| 37. | támogatja a járműtulajdonlástól a rendhagyó felhasználói magatartás és a közlekedéshez kapcsolódó szolgáltatások új formái – mint például a járművek és a kerékpárok megosztása – felé való elmozdulást elősegítő kutatást és innovációt; ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozottabban támogassa az egyéni mobilitás kollektív formáit és a személyre szabott tömeg- és kollektív közlekedési rendszereket; |
| --- | --- |

37.

támogatja a járműtulajdonlástól a rendhagyó felhasználói magatartás és a közlekedéshez kapcsolódó szolgáltatások új formái – mint például a járművek és a kerékpárok megosztása – felé való elmozdulást elősegítő kutatást és innovációt; ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozottabban támogassa az egyéni mobilitás kollektív formáit és a személyre szabott tömeg- és kollektív közlekedési rendszereket;

| 38. | bátorítja a kutatásnak az adóügyi és igazgatási területekre való kiterjesztését, amelyeken belül az adók és illetékek, illetve nyilvános díjszabások vonatkozásában magánszemélyeket és gyártókat, valamint termékeket, szolgáltatást és/vagy tartalmat szolgáltatókat célzó kreatív ösztönzőket támogatnak, annak érdekében, hogy ösztönözzék a kerékpározást és a gyaloglást, adott esetben akár a tömegközlekedési eszközökkel és más fenntartható mobilitási formákkal összekapcsolva; |
| --- | --- |

38.

bátorítja a kutatásnak az adóügyi és igazgatási területekre való kiterjesztését, amelyeken belül az adók és illetékek, illetve nyilvános díjszabások vonatkozásában magánszemélyeket és gyártókat, valamint termékeket, szolgáltatást és/vagy tartalmat szolgáltatókat célzó kreatív ösztönzőket támogatnak, annak érdekében, hogy ösztönözzék a kerékpározást és a gyaloglást, adott esetben akár a tömegközlekedési eszközökkel és más fenntartható mobilitási formákkal összekapcsolva;

| 39. | ismételten hangsúlyozza, hogy nyílt adatokon alapuló integrált és elektronikus információs és jegyrendszerek révén kell javítani és előmozdítani a multimodális közlekedést; emlékeztet arra, hogy az ezzel a területtel kapcsolatos kutatásnak és innovációnak különösen az akadálymentességre, az interoperabilitásra, a megfizethetőségre, az árak átláthatóságára, a felhasználóbarát kezelésre és a hatékonyságra kell összpontosítania; |
| --- | --- |

39.

ismételten hangsúlyozza, hogy nyílt adatokon alapuló integrált és elektronikus információs és jegyrendszerek révén kell javítani és előmozdítani a multimodális közlekedést; emlékeztet arra, hogy az ezzel a területtel kapcsolatos kutatásnak és innovációnak különösen az akadálymentességre, az interoperabilitásra, a megfizethetőségre, az árak átláthatóságára, a felhasználóbarát kezelésre és a hatékonyságra kell összpontosítania;

| 40. | hangsúlyozza, hogy olyan innovatív és hosszú élettartamú infrastruktúra-megoldások kifejlesztésére – többek között az információs, fizetési és foglalási rendszerek nagyobb fejlesztésére – van szükség, amelyek valamennyi utas, de különösen a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek – vagyis a kerekesszéket, babakocsit, kerékpárt használók vagy nehéz poggyásszal közlekedők – akadálymentes hozzáférését is figyelembe veszik; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy olyan innovatív és hosszú élettartamú infrastruktúra-megoldások kifejlesztésére – többek között az információs, fizetési és foglalási rendszerek nagyobb fejlesztésére – van szükség, amelyek valamennyi utas, de különösen a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek – vagyis a kerekesszéket, babakocsit, kerékpárt használók vagy nehéz poggyásszal közlekedők – akadálymentes hozzáférését is figyelembe veszik;

| 41. | felszólít a menetrendekkel és a tömegközlekedésben előforduló késésekkel kapcsolatos adatok díjmentes rendelkezésre bocsátására, hogy harmadik felek különböző telematikai alkalmazásokat – például egy adott úti cél különböző közlekedési módokkal igénybevett elérésével kapcsolatos valós idejű információ vagy a különböző közlekedési módok által megtett adott útvonal által hagyott ökológiai lábnyom összehasonlítása – fejleszthessenek ki az utasok kényelmének további javítása érdekében; |
| --- | --- |

41.

felszólít a menetrendekkel és a tömegközlekedésben előforduló késésekkel kapcsolatos adatok díjmentes rendelkezésre bocsátására, hogy harmadik felek különböző telematikai alkalmazásokat – például egy adott úti cél különböző közlekedési módokkal igénybevett elérésével kapcsolatos valós idejű információ vagy a különböző közlekedési módok által megtett adott útvonal által hagyott ökológiai lábnyom összehasonlítása – fejleszthessenek ki az utasok kényelmének további javítása érdekében;

| 42. | kiemeli, hogy a városi és lakott területek közlekedését és mobilitását érintő innováció kifejlesztése tekintetében az egészségre és az életminőségre kell helyezni a hangsúlyt, amibe beletartozik a méltányos terület mindenki számára való biztosítása, a zajcsökkentés és a tisztább levegő; |
| --- | --- |

42.

kiemeli, hogy a városi és lakott területek közlekedését és mobilitását érintő innováció kifejlesztése tekintetében az egészségre és az életminőségre kell helyezni a hangsúlyt, amibe beletartozik a méltányos terület mindenki számára való biztosítása, a zajcsökkentés és a tisztább levegő;

| 43. | emlékezteti a Bizottságot, hogy sürgősen növelni kell valamennyi úthasználó – különösen a legveszélyeztetettebb személyek, vagyis a gyermekek, idősek, gyalogosok, kerékpárosok, illetve a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek– biztonságát; támogatja a technológiai megoldásokat és intelligens vezetőket és viselkedési megközelítéseiket egyesítő kutatást és innovációt; |
| --- | --- |

43.

emlékezteti a Bizottságot, hogy sürgősen növelni kell valamennyi úthasználó – különösen a legveszélyeztetettebb személyek, vagyis a gyermekek, idősek, gyalogosok, kerékpárosok, illetve a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek– biztonságát; támogatja a technológiai megoldásokat és intelligens vezetőket és viselkedési megközelítéseiket egyesítő kutatást és innovációt;

| 44. | úgy véli, hogy a városi területeken és a nagyon sűrűn lakott régiókban kialakuló közúti torlódások csökkentése érdekében fontos, hogy – párhuzamosan a már meglévő közlekedési eszközök hatékonyságának javításával – a technológiai fejlődés lehetővé tegye az alternatív közlekedési megoldásokat és ösztönözze ezek alkalmazását; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a városi területeken és a nagyon sűrűn lakott régiókban kialakuló közúti torlódások csökkentése érdekében fontos, hogy – párhuzamosan a már meglévő közlekedési eszközök hatékonyságának javításával – a technológiai fejlődés lehetővé tegye az alternatív közlekedési megoldásokat és ösztönözze ezek alkalmazását;

| 45. | ösztönzi a Bizottságot, hogy határozottan támogassa az innovációt a szélből, napból és hullámokból származó megújuló energiákon alapuló és az üzemanyagcella-technológiához köthető nulla kibocsátású hajók, különösen a kompok, óceánjáró hajók és tengeri hajók területén; |
| --- | --- |

45.

ösztönzi a Bizottságot, hogy határozottan támogassa az innovációt a szélből, napból és hullámokból származó megújuló energiákon alapuló és az üzemanyagcella-technológiához köthető nulla kibocsátású hajók, különösen a kompok, óceánjáró hajók és tengeri hajók területén;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kutatási erőfeszítéseket összpontosítsa a valamennyi közlekedési eszközből származó kibocsátások által okozott egészségügyi és éghajlati hatások további csökkentésére; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kutatási erőfeszítéseket összpontosítsa a valamennyi közlekedési eszközből származó kibocsátások által okozott egészségügyi és éghajlati hatások további csökkentésére;

| 47. | úgy véli, hogy egy összefüggő és hatékony európai közlekedéstechnológiai stratégiának összhangban kell lennie az EU 2020 stratégiával (COM(2010)2020) és az 1990-es csökkentési célkitűzésekkel, illetve teljes mértékben meg kell felelnie az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. évi fehér könyvnek (COM(2011)0144) a területi kohézió és a kiegyensúlyozott fejlődés szempontjából; úgy véli, hogy ennek lehetővé kell tennie az energiafogyasztás, a közlekedési zaj, a közlekedési szükségletek, a légszennyezés és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését; fenntartja, hogy az Uniónak e célból 2020-ra, 2030-ra és 2050-re vonatkozó szilárd célértékeket kell megállapítania; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy egy összefüggő és hatékony európai közlekedéstechnológiai stratégiának összhangban kell lennie az EU 2020 stratégiával (COM(2010)2020) és az 1990-es csökkentési célkitűzésekkel, illetve teljes mértékben meg kell felelnie az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. évi fehér könyvnek (COM(2011)0144) a területi kohézió és a kiegyensúlyozott fejlődés szempontjából; úgy véli, hogy ennek lehetővé kell tennie az energiafogyasztás, a közlekedési zaj, a közlekedési szükségletek, a légszennyezés és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését; fenntartja, hogy az Uniónak e célból 2020-ra, 2030-ra és 2050-re vonatkozó szilárd célértékeket kell megállapítania;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a belvízi hajózás területén meg kell erősíteni a kutatási és innovációs tevékenységet, hogy sekélyvízi hajózásra alkalmas természetbarát hajókat és technológiákat – például a fenntartható belvízi hajózásban a folyókhoz igazított hajók (River-Adapted Ships for Sustainable Inland Navigation – RASSIN) – lehessen kialakítani, ami megtakarításokat tenne lehetővé a belvízi infrastruktúrában; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a belvízi hajózás területén meg kell erősíteni a kutatási és innovációs tevékenységet, hogy sekélyvízi hajózásra alkalmas természetbarát hajókat és technológiákat – például a fenntartható belvízi hajózásban a folyókhoz igazított hajók (River-Adapted Ships for Sustainable Inland Navigation – RASSIN) – lehessen kialakítani, ami megtakarításokat tenne lehetővé a belvízi infrastruktúrában;

| 49. | üdvözli a Bizottság közlekedési kutatási és innovációs felügyeleti és információs rendszer (TRIMIS) létrehozására tett javaslatát; kiemeli a regionális politikai döntéshozók rendszeres, ingyenes, könnyen hozzáférhető és megbízható információkkal való ellátásának fontosságát; sajnálja, hogy mind a mai napig igen bonyolult hozzáférni a közlekedési projektek uniós finanszírozására vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a Bizottság közlekedési kutatási és innovációs felügyeleti és információs rendszer (TRIMIS) létrehozására tett javaslatát; kiemeli a regionális politikai döntéshozók rendszeres, ingyenes, könnyen hozzáférhető és megbízható információkkal való ellátásának fontosságát; sajnálja, hogy mind a mai napig igen bonyolult hozzáférni a közlekedési projektek uniós finanszírozására vonatkozó információkhoz;

| 50. | javasolja, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki olyan kezdeményezéseket, amelyek azonosítják és megjutalmazzák a fenntartható városfejlesztési terveket, mint például a RegioStars-díj; |
| --- | --- |

50.

javasolja, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki olyan kezdeményezéseket, amelyek azonosítják és megjutalmazzák a fenntartható városfejlesztési terveket, mint például a RegioStars-díj;

| 51. | hangsúlyozza, hogy egy átfogó európai stratégiának alulról jövő támogatást kell élveznie, a helyi és regionális hatóságok, illetve a nemzeti kormányok által készített, megfelelően kidolgozott integrált közlekedési stratégiák révén; azon a véleményen van, hogy e stratégiák kidolgozását európai alapokból kell támogatni; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy egy átfogó európai stratégiának alulról jövő támogatást kell élveznie, a helyi és regionális hatóságok, illetve a nemzeti kormányok által készített, megfelelően kidolgozott integrált közlekedési stratégiák révén; azon a véleményen van, hogy e stratégiák kidolgozását európai alapokból kell támogatni;

| 52. | úgy véli, hogy minden állami támogatást a hatályos uniós jogszabályokkal összhangban kell nyújtani, beleértve a kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenységet, illetve a közlekedési és infrastrukturális tevékenységek finanszírozását szabályozó rendelkezéseket; úgy véli azonban, hogy az állami támogatásokra vonatkozó európai szabályoknak megfelelően tekintetbe kell venniük az egyes régiókra jellemző sajátos hátrányokat. |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy minden állami támogatást a hatályos uniós jogszabályokkal összhangban kell nyújtani, beleértve a kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenységet, illetve a közlekedési és infrastrukturális tevékenységek finanszírozását szabályozó rendelkezéseket; úgy véli azonban, hogy az állami támogatásokra vonatkozó európai szabályoknak megfelelően tekintetbe kell venniük az egyes régiókra jellemző sajátos hátrányokat.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak javítania kell az érdekelt felhasználók (például kkv-k és kutatóintézetek) számára a kutatási és innovációs tevékenységekből származó ismeretek átadásával kapcsolatos tevékenységeit, oly módon, hogy létrehoz egy olyan összevont adatbázist, amely egyértelmű kategóriákba rendezett áttekintést nyújt az Unió által finanszírozott kutatási és innovációs projektekről; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak javítania kell az érdekelt felhasználók (például kkv-k és kutatóintézetek) számára a kutatási és innovációs tevékenységekből származó ismeretek átadásával kapcsolatos tevékenységeit, oly módon, hogy létrehoz egy olyan összevont adatbázist, amely egyértelmű kategóriákba rendezett áttekintést nyújt az Unió által finanszírozott kutatási és innovációs projektekről;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a hatékonyabb áruszállítás tekintetében rendkívül fontosak a szállítási és logisztikai kapacitás összevonásához hasonló új kezdeményezések; felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az ilyen kezdeményezések előtt álló esetleges akadályokkal; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a hatékonyabb áruszállítás tekintetében rendkívül fontosak a szállítási és logisztikai kapacitás összevonásához hasonló új kezdeményezések; felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az ilyen kezdeményezések előtt álló esetleges akadályokkal;

| 55. | hangsúlyozza, hogy bizonyos közlekedési módok – például az autók – tekintetében rendkívül fontosak a kibocsátási szabványok; úgy véli, hogy hasonló megközelítést kell alkalmazni a légi közlekedés és a hajók tekintetében is; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy bizonyos közlekedési módok – például az autók – tekintetében rendkívül fontosak a kibocsátási szabványok; úgy véli, hogy hasonló megközelítést kell alkalmazni a légi közlekedés és a hajók tekintetében is;

| 56. | támogatja a további kutatást és innovációt a közlekedési ágazat biztonsági megoldásai tekintetében, azzal a feltétellel, hogy tiszteletben tartják az arányosság, a megkülönböztetésmentesség és az adatvédelem elvét; |
| --- | --- |

56.

támogatja a további kutatást és innovációt a közlekedési ágazat biztonsági megoldásai tekintetében, azzal a feltétellel, hogy tiszteletben tartják az arányosság, a megkülönböztetésmentesség és az adatvédelem elvét;

| 57. | megerősíti és támogatja az Európai Bizottság által javasolt, a közlekedési technológiára irányuló európai stratégiával kapcsolatos intézkedéseket tartalmazó elképzelést; nyomatékosan hangsúlyozza azonban, hogy ez nem adhat jogalapot felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vagy azokkal egyenértékű jogszabályokra, hanem a Bizottságnak az együttdöntési eljárás keretében elfogadandó intézkedéseket kell javasolnia; |
| --- | --- |

57.

megerősíti és támogatja az Európai Bizottság által javasolt, a közlekedési technológiára irányuló európai stratégiával kapcsolatos intézkedéseket tartalmazó elképzelést; nyomatékosan hangsúlyozza azonban, hogy ez nem adhat jogalapot felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vagy azokkal egyenértékű jogszabályokra, hanem a Bizottságnak az együttdöntési eljárás keretében elfogadandó intézkedéseket kell javasolnia;

| 58. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai stratégiai közlekedéstechnológiai terv és a jövőbeni fellépések lehetőségeinek kialakítása során vegye figyelembe az e jelentésben meghatározott prioritásokat; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai stratégiai közlekedéstechnológiai terv és a jövőbeni fellépések lehetőségeinek kialakítása során vegye figyelembe az e jelentésben meghatározott prioritásokat;

o

o o

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

59.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 56 E., 2013.2.26., 54. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/8

---

P7_TA(2013)0344

A belső energiapiac működőképessé tétele

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása a belső energiapiac működőképessé tételéről (2013/2005(INI))

(2016/C 093/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A belső energiapiac működőképessé tételéről” című bizottsági közleményre és az azt kísérő munkadokumentumokra (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A belső energiapiac működőképessé tételéről” című bizottsági közleményre és az azt kísérő munkadokumentumokra (COM(2012)0663),

| — | tekintettel a transzeurópai energiainfrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatos 2013. március 12-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai energiainfrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatos 2013. március 12-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló, 2011. október 25-i 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló, 2011. október 25-i 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az energiahatékonyságról szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a tagállamok és harmadik országok között kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló, 2012. október 25-i 994/2012/EU határozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és harmadik országok között kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló, 2012. október 25-i 994/2012/EU határozatra (8),

| — | tekintettel a „2050-ig szóló energiaügyi ütemterv” című, 2011. december 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2050-ig szóló energiaügyi ütemterv” című, 2011. december 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0885),

| — | tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

| — | tekintettel a „Megújuló energia: az európai energiapiac egyik meghatározó tényezője” című 2012. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megújuló energia: az európai energiapiac egyik meghatározó tényezője” című 2012. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0271),

| — | tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című dokumentumról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című dokumentumról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az Európai Unió acéliparáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió acéliparáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az európai acélipar jövőjével foglalkozó magas szintű kerekasztal 2013. február 12-i ajánlásaira, – tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről: |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai acélipar jövőjével foglalkozó magas szintű kerekasztal 2013. február 12-i ajánlásaira, – tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről:

| — | tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (12),

| — | Tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv, egy energiagazdag jövő című, 2013. március 14-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

Tekintettel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv, egy energiagazdag jövő című, 2013. március 14-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól szóló (14), valamint a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre gyakorolt hatásáról szóló 2012. november 21-én elfogadott állásfoglalásaira (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól szóló (14), valamint a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre gyakorolt hatásáról szóló 2012. november 21-én elfogadott állásfoglalásaira (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0262/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0262/2013),

| A. | mivel a tagállamok elkötelezték magukat a belső energiapiac 2014-ig való teljes körű kialakítása és az Unió „energiaszigeteinek” 2015-ig történő megszüntetése mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok elkötelezték magukat a belső energiapiac 2014-ig való teljes körű kialakítása és az Unió „energiaszigeteinek” 2015-ig történő megszüntetése mellett;

| B. | mivel egy kiteljesedett belső energiapiac elengedhetetlen fontosságú az Unió energiabiztonságának és -fenntarthatóságának egésze számára, és lényegi összetevője az Unió globális versenyképességének, gazdasági növekedésének és új munkahelyek teremtésének, ahogy a második egységes piaci intézkedéscsomag és az Európa 2020 stratégia is elismeri; |
| --- | --- |

B.

mivel egy kiteljesedett belső energiapiac elengedhetetlen fontosságú az Unió energiabiztonságának és -fenntarthatóságának egésze számára, és lényegi összetevője az Unió globális versenyképességének, gazdasági növekedésének és új munkahelyek teremtésének, ahogy a második egységes piaci intézkedéscsomag és az Európa 2020 stratégia is elismeri;

| C. | mivel a Bizottság Energia 2020 stratégiája az energiaágazatban 2020-ig 1 billió eurós becsült szükséges beruházásra épít, amiből 540 milliárd euró a villamosenergia-termeléshez, 210 milliárd pedig az európai jelentőségű villamosenergia- és földgázhálózatok kiépítéséhez szükséges; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság Energia 2020 stratégiája az energiaágazatban 2020-ig 1 billió eurós becsült szükséges beruházásra épít, amiből 540 milliárd euró a villamosenergia-termeléshez, 210 milliárd pedig az európai jelentőségű villamosenergia- és földgázhálózatok kiépítéséhez szükséges;

| D. | mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv hangsúlyozza, hogy az európai energiahálózatok teljes integrációja, és a piacok megnyitása különösen fontos az energiabiztonság, a versenyképesség, a költséghatékonyság, valamint a fenntartható gazdaság és a vásárlók érdekei közti egyensúly megőrzése szempontjából; mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv megállapítja, hogy az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energiainfrastruktúra mindenképpen kifizetődő („no regrets”) opciók; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv hangsúlyozza, hogy az európai energiahálózatok teljes integrációja, és a piacok megnyitása különösen fontos az energiabiztonság, a versenyképesség, a költséghatékonyság, valamint a fenntartható gazdaság és a vásárlók érdekei közti egyensúly megőrzése szempontjából; mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv megállapítja, hogy az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energiainfrastruktúra mindenképpen kifizetődő („no regrets”) opciók;

| E. | mivel rövid, közép- és hosszú távon nő a megújuló energia európai energiaszerkezeten belüli részaránya; mivel a megújuló energiaforrások nagyarányú piaci integrációja hálózati adaptálást és nagyobb rugalmasságot igényel; |
| --- | --- |

E.

mivel rövid, közép- és hosszú távon nő a megújuló energia európai energiaszerkezeten belüli részaránya; mivel a megújuló energiaforrások nagyarányú piaci integrációja hálózati adaptálást és nagyobb rugalmasságot igényel;

| F. | mivel az egységes energiapiac lehetővé teszi az Unió számára, hogy egységes entitásként tárgyaljon külső partnereivel, és egyenlő feltételeket biztosítson minden uniós és nem uniós vállalat számára, és emellett biztosítja a szociális és környezetvédelmi normák érvényesülését, valamint a kölcsönösség elérésén munkálkodik a harmadik országokban; |
| --- | --- |

F.

mivel az egységes energiapiac lehetővé teszi az Unió számára, hogy egységes entitásként tárgyaljon külső partnereivel, és egyenlő feltételeket biztosítson minden uniós és nem uniós vállalat számára, és emellett biztosítja a szociális és környezetvédelmi normák érvényesülését, valamint a kölcsönösség elérésén munkálkodik a harmadik országokban;

| G. | mivel ki kell alakítani egy, a harmadik országokkal kötött energiaellátási megállapodásokkal kapcsolatos információk tagállamok közötti cseréjére szolgáló rendszert; |
| --- | --- |

G.

mivel ki kell alakítani egy, a harmadik országokkal kötött energiaellátási megállapodásokkal kapcsolatos információk tagállamok közötti cseréjére szolgáló rendszert;

| H. | mivel az európai belső energiapiacnak, illetve a részét képező tagállami energiapiacoknak versenyképesnek kell lenniük és valódi választási lehetőséggel és átlátható tájékoztatással kell szolgálniuk az energiapiac központi jelentőségű fogyasztói számára; mivel a belső energiapiac teljessé tétele rövid, közép- és hosszú távon is alapvető szerepet játszik az energia költségének leszorításában és a fogyasztók számára megfizethető és versenyképes árak garantálásában; mivel a fogyasztók gyakran nem érzékelik, hogy az energiapiacokon csökkennek az árak; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai belső energiapiacnak, illetve a részét képező tagállami energiapiacoknak versenyképesnek kell lenniük és valódi választási lehetőséggel és átlátható tájékoztatással kell szolgálniuk az energiapiac központi jelentőségű fogyasztói számára; mivel a belső energiapiac teljessé tétele rövid, közép- és hosszú távon is alapvető szerepet játszik az energia költségének leszorításában és a fogyasztók számára megfizethető és versenyképes árak garantálásában; mivel a fogyasztók gyakran nem érzékelik, hogy az energiapiacokon csökkennek az árak;

| I. | mivel az Európai Energiaközösséget, amely a közösségi módszert alkalmazza, egy erős közös energiapiacra, az energia Unión kívüli beszerzéseinek összehangolására, és a fenntartható energiatechnológiák közös európai finanszírozására kell alapozni, mégpedig a kutatás és az innováció területein; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Energiaközösséget, amely a közösségi módszert alkalmazza, egy erős közös energiapiacra, az energia Unión kívüli beszerzéseinek összehangolására, és a fenntartható energiatechnológiák közös európai finanszírozására kell alapozni, mégpedig a kutatás és az innováció területein;

| J. | mivel megvalósult bizonyos haladás a határokon átnyúló átfogóbb együttműködés, az energiaszigetek részbeni megszüntetése és a szállítási problémák megelőzése terén; |
| --- | --- |

J.

mivel megvalósult bizonyos haladás a határokon átnyúló átfogóbb együttműködés, az energiaszigetek részbeni megszüntetése és a szállítási problémák megelőzése terén;

| 1. | üdvözli a belső energiapiac teljessé tételének terén eddig elért haladást és a jövőbeni kihívásokat összefoglaló közlemény és a mellékelt cselekvési terv lényegi részeit; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a belső energiapiac teljessé tételének terén eddig elért haladást és a jövőbeni kihívásokat összefoglaló közlemény és a mellékelt cselekvési terv lényegi részeit;

| 2. | tudomásul veszi, hogy az energiaárak növekedésének trendje valószínűleg folytatódni fog, mivel az energiaárak a földgáz esetében az kőolaj hordónkénti árához indexáltak, a villamos energia esetében pedig az ingadozó üzemanyagárakat követik, továbbá mindkettőt befolyásolja Európa függősége az olaj- és földgázimporttól, az intervenciós intézkedések hatása, az energiahatékonyság előmozdítását célzó fellépés elégtelensége és az energiarendszerek (beleértve az ellenirányú áramlásokat és a rendszerösszekötőket) fenntartásához és modernizálásához szükséges olyan beruházások hiánya, amelyek célja az ellátás biztonságának magas szintjének garantálása és a megújuló energiaforrások integrációjának megkönnyítése; ezért úgy véli, a földgáz árképzési mechanizmusa tekintetében érdemes áttérni a kőolaj-indexálásról a rugalmasabb alternatívákra, a kereskedelmi csere szabadságának tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy az energiaárak növekedésének trendje valószínűleg folytatódni fog, mivel az energiaárak a földgáz esetében az kőolaj hordónkénti árához indexáltak, a villamos energia esetében pedig az ingadozó üzemanyagárakat követik, továbbá mindkettőt befolyásolja Európa függősége az olaj- és földgázimporttól, az intervenciós intézkedések hatása, az energiahatékonyság előmozdítását célzó fellépés elégtelensége és az energiarendszerek (beleértve az ellenirányú áramlásokat és a rendszerösszekötőket) fenntartásához és modernizálásához szükséges olyan beruházások hiánya, amelyek célja az ellátás biztonságának magas szintjének garantálása és a megújuló energiaforrások integrációjának megkönnyítése; ezért úgy véli, a földgáz árképzési mechanizmusa tekintetében érdemes áttérni a kőolaj-indexálásról a rugalmasabb alternatívákra, a kereskedelmi csere szabadságának tiszteletben tartása mellett;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Unióban a belső energiaforrások fejlesztése új kereskedési pontok, valamint a földgáz és a villamos energia új azonnali piacainak megjelenéséhez fog vezetni, ami valódi lehetőséget jelent az Unió és a tagállamok számára ahhoz, hogy megállapítsák saját energiaáraikat, többek között regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Unióban a belső energiaforrások fejlesztése új kereskedési pontok, valamint a földgáz és a villamos energia új azonnali piacainak megjelenéséhez fog vezetni, ami valódi lehetőséget jelent az Unió és a tagállamok számára ahhoz, hogy megállapítsák saját energiaáraikat, többek között regionális és helyi szinten;

| 4. | elismeri az európai hozzáadott értéket, amelyet a tagállamok energiapolitikájának a szolidaritás szellemében való szorosabb összehangolása, illetve e téren kialakított együttműködésük, valamint a hatékony és biztonságos, határokon átnyúló energiarendszerek kialakítása jelent, mivel szinergiák jönnek létre az energia keresletének és kínálatának hatékonyabb irányítása révén, ami az elosztórendszerek szintjén intelligens technológiákon keresztül válik lehetővé; |
| --- | --- |

4.

elismeri az európai hozzáadott értéket, amelyet a tagállamok energiapolitikájának a szolidaritás szellemében való szorosabb összehangolása, illetve e téren kialakított együttműködésük, valamint a hatékony és biztonságos, határokon átnyúló energiarendszerek kialakítása jelent, mivel szinergiák jönnek létre az energia keresletének és kínálatának hatékonyabb irányítása révén, ami az elosztórendszerek szintjén intelligens technológiákon keresztül válik lehetővé;

| 5. | rámutat a regionális piacok jelentőségére és a tagállamok közötti együttműködés fontosságára az akadályok felszámolása, az integrációs folyamat felgyorsítása és a hálózati hatékonyság javítása terén; |
| --- | --- |

5.

rámutat a regionális piacok jelentőségére és a tagállamok közötti együttműködés fontosságára az akadályok felszámolása, az integrációs folyamat felgyorsítása és a hálózati hatékonyság javítása terén;

| 6. | emlékeztet arra, hogy támogatja az uniós tagállamok közti Európai Energiaközösség kialakítását, és arra kéri a Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy számoljon be az annak létrehozásával kapcsolatos előrehaladásról; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy támogatja az uniós tagállamok közti Európai Energiaközösség kialakítását, és arra kéri a Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy számoljon be az annak létrehozásával kapcsolatos előrehaladásról;

Fogyasztóközpontú piac

| 7. | hangsúlyozza, hogy az energia végfogyasztói – a lakosság, a kis- és középvállalkozások és a nagyvállalatok egyaránt – állnak a felhasználóbarát és átlátható, belső energiapiac középpontjában; megjegyzi, hogy ezért megfelelő védelemben kell őket részesíteni, pontos tájékoztatást kell nyújtani számukra, és könnyen hozzáférhetővé kell tenni az információt, segíteni és ösztönözni kell őket, hogy képesek legyenek jogaik csorbítatlan gyakorlására, miközben bátorítani kell őket az aktívabb szerepvállalásra a piaci verseny élénkítése terén, hogy a szolgáltatás passzív fogyasztóiból tájékozott és aktív fogyasztók legyenek; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az energia végfogyasztói – a lakosság, a kis- és középvállalkozások és a nagyvállalatok egyaránt – állnak a felhasználóbarát és átlátható, belső energiapiac középpontjában; megjegyzi, hogy ezért megfelelő védelemben kell őket részesíteni, pontos tájékoztatást kell nyújtani számukra, és könnyen hozzáférhetővé kell tenni az információt, segíteni és ösztönözni kell őket, hogy képesek legyenek jogaik csorbítatlan gyakorlására, miközben bátorítani kell őket az aktívabb szerepvállalásra a piaci verseny élénkítése terén, hogy a szolgáltatás passzív fogyasztóiból tájékozott és aktív fogyasztók legyenek;

| 8. | hangsúlyozza a kompetitív, könnyen működtethető és átlátható energiapiac biztosításának fontosságát, amely valódi választási lehetőséget és versenyképes árakat kínál a jelenlegi és jövőbeni uniós fogyasztóknak, valamint biztonságos, fenntartható, megfizethető és megbízható energiatermelési módokkal látja el az összes uniós energiafogyasztót; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a kompetitív, könnyen működtethető és átlátható energiapiac biztosításának fontosságát, amely valódi választási lehetőséget és versenyképes árakat kínál a jelenlegi és jövőbeni uniós fogyasztóknak, valamint biztonságos, fenntartható, megfizethető és megbízható energiatermelési módokkal látja el az összes uniós energiafogyasztót;

| 9. | úgy véli, hogy a fogyasztók nagyobb mértékű részvételét helyi, megújuló energiát termelő társulások, közösségi szolgáltatóváltásra irányuló kezdeményezések, energiabeszerzési tanácsadók, illetve egyéb tényezők, például decentralizált tárolás és intelligens készülékek fogják előmozdítani; úgy véli, hogy ezek a tényezők lehetővé teszik a fogyasztók számára energiafogyasztásuk jobb megértését és irányítását, ami által rugalmasabbak és reagálóképesebbek lesznek (mind a kereslet, mind a kínálat szempontjából), valamint, hogy e tényezők bővíthetik a hozzáférést a megújuló energiákhoz, és létrehozhatják a szükséges pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a fogyasztók nagyobb mértékű részvételét helyi, megújuló energiát termelő társulások, közösségi szolgáltatóváltásra irányuló kezdeményezések, energiabeszerzési tanácsadók, illetve egyéb tényezők, például decentralizált tárolás és intelligens készülékek fogják előmozdítani; úgy véli, hogy ezek a tényezők lehetővé teszik a fogyasztók számára energiafogyasztásuk jobb megértését és irányítását, ami által rugalmasabbak és reagálóképesebbek lesznek (mind a kereslet, mind a kínálat szempontjából), valamint, hogy e tényezők bővíthetik a hozzáférést a megújuló energiákhoz, és létrehozhatják a szükséges pénzügyi forrásokat;

| 10. | felhívja a figyelmet a változó hálózathasználati díjak alkalmazásának előnyére, amelyek arra késztetik a fogyasztókat, hogy a csúcsidőszakokon kívül fogyasszanak energiát a fenntartható energiahasználat érdekében; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet a változó hálózathasználati díjak alkalmazásának előnyére, amelyek arra késztetik a fogyasztókat, hogy a csúcsidőszakokon kívül fogyasszanak energiát a fenntartható energiahasználat érdekében;

| 11. | úgy véli, hogy az intelligens technológiáknak pontos, érthető és felhasználóbarát információt kell nyújtaniuk a fogyasztók számára, és képessé kell tenniük őket energiafogyasztásuk és -termelésük irányítására; ezért úgy véli, hogy az intelligens technológiákat dinamikus, online átviteli- és elosztóhálózat-kezeléssel kell kiegészíteni, például olyan szolgáltatásokkal, mint a hálózattámogató szolgáltatások, az önkéntes keresletoldali szabályozás, energiahatékonysági szolgáltatások, a mikro-energiatermelési illetve –tárolási megoldások, és a helyi vagy otthoni elektromosáram-kereskedés; rámutat azonban arra, hogy az intelligens fogyasztásmérők esetében a gazdasági előnyök biztosításához megkövetelt energiafogyasztási szinteket megfelelően ellenőrizni kell, és e szintek alatt az intelligens fogyasztásmérőkkel kapcsolatban nem lehet kötelező beruházásokat előírni a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az intelligens technológiáknak pontos, érthető és felhasználóbarát információt kell nyújtaniuk a fogyasztók számára, és képessé kell tenniük őket energiafogyasztásuk és -termelésük irányítására; ezért úgy véli, hogy az intelligens technológiákat dinamikus, online átviteli- és elosztóhálózat-kezeléssel kell kiegészíteni, például olyan szolgáltatásokkal, mint a hálózattámogató szolgáltatások, az önkéntes keresletoldali szabályozás, energiahatékonysági szolgáltatások, a mikro-energiatermelési illetve –tárolási megoldások, és a helyi vagy otthoni elektromosáram-kereskedés; rámutat azonban arra, hogy az intelligens fogyasztásmérők esetében a gazdasági előnyök biztosításához megkövetelt energiafogyasztási szinteket megfelelően ellenőrizni kell, és e szintek alatt az intelligens fogyasztásmérőkkel kapcsolatban nem lehet kötelező beruházásokat előírni a fogyasztók számára;

| 12. | aggodalmát fejezi ki azon fejlemények miatt, amelyek a távközlési vállalatokat arra ösztönzik, hogy kezeljék az elosztóhálózat adatait, mivel ez komoly kérdéseket vet fel az adatvédelem tekintetében, valamint azzal a kockázattal jár, hogy az üzemeltetőknek meg kellene vásárolniuk a számukra ahhoz szükséges műszaki adatokat, hogy ellássák elosztórendszer-üzemeltetői feladataikat; |
| --- | --- |

12.

aggodalmát fejezi ki azon fejlemények miatt, amelyek a távközlési vállalatokat arra ösztönzik, hogy kezeljék az elosztóhálózat adatait, mivel ez komoly kérdéseket vet fel az adatvédelem tekintetében, valamint azzal a kockázattal jár, hogy az üzemeltetőknek meg kellene vásárolniuk a számukra ahhoz szükséges műszaki adatokat, hogy ellássák elosztórendszer-üzemeltetői feladataikat;

| 13. | elismeri, hogy az energiaszegénység jelentős kihívásokat támaszt a tagállamokban; rámutat, hogy az egyenmegoldás nem veszi figyelembe az egyes tagállamokban fennálló helyzetek eltérő voltát; úgy véli, hogy a sérülékeny helyzetű fogyasztóknak egyedi és hatékony védelemre van szükségük, és ennek érdekében hatékony mechanizmusokat kell létrehozni, egyúttal elkerülve az energiapiac torzítását; kiemeli, hogy a harmadik energiacsomag előírásainak megfelelően már bevezetésre kerültek egyedi nemzeti intézkedések; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy az energiaszegénység jelentős kihívásokat támaszt a tagállamokban; rámutat, hogy az egyenmegoldás nem veszi figyelembe az egyes tagállamokban fennálló helyzetek eltérő voltát; úgy véli, hogy a sérülékeny helyzetű fogyasztóknak egyedi és hatékony védelemre van szükségük, és ennek érdekében hatékony mechanizmusokat kell létrehozni, egyúttal elkerülve az energiapiac torzítását; kiemeli, hogy a harmadik energiacsomag előírásainak megfelelően már bevezetésre kerültek egyedi nemzeti intézkedések;

| 14. | megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli palagáz-forradalom csökkentette a szén-dioxid-kibocsátást, ugyanakkor jelentős versenyelőnyt teremtett az Egyesült Államok ipara számára; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy az egyesült államokbeli palagáz-forradalom csökkentette a szén-dioxid-kibocsátást, ugyanakkor jelentős versenyelőnyt teremtett az Egyesült Államok ipara számára;

A belső energiapiac teljessé tétele előtt álló jelenlegi kihívások

| 15. | hangsúlyozza, hogy a belső energiapiac még nem valósult meg, és hogy a nemzeti energiapiacok nem elégítik ki a fogyasztók szükségleteit és elvárásait, mivel néhány tagállamban továbbra is magas árakkal, a szolgáltatók korlátozott választékával, és általában a szolgáltatások alacsony színvonalával, gyakran túl gyenge fogyasztóvédelemmel, illetve a szolgáltatóváltás nehézségeivel szembesülnek, ezért szükséges a felhasználóbarátabb piac kiépítése, ahol a fogyasztók aktív szerepet játszhatnak, és aktív fogyasztókká válhatnak az egész Unióra kiterjedő piacon, amelyen az összehasonlítást megkönnyítő tájékoztatást kapnak az egyes szolgáltatók feltételeiről; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a kollektív szolgáltatóváltás szerepet játszik a fogyasztók pozíciójának erősítésében és az alacsonyabb energiaárak biztosításában; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a belső energiapiac még nem valósult meg, és hogy a nemzeti energiapiacok nem elégítik ki a fogyasztók szükségleteit és elvárásait, mivel néhány tagállamban továbbra is magas árakkal, a szolgáltatók korlátozott választékával, és általában a szolgáltatások alacsony színvonalával, gyakran túl gyenge fogyasztóvédelemmel, illetve a szolgáltatóváltás nehézségeivel szembesülnek, ezért szükséges a felhasználóbarátabb piac kiépítése, ahol a fogyasztók aktív szerepet játszhatnak, és aktív fogyasztókká válhatnak az egész Unióra kiterjedő piacon, amelyen az összehasonlítást megkönnyítő tájékoztatást kapnak az egyes szolgáltatók feltételeiről; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a kollektív szolgáltatóváltás szerepet játszik a fogyasztók pozíciójának erősítésében és az alacsonyabb energiaárak biztosításában;

| 16. | úgy véli, hogy a piac teljessé tétele előtt álló egyik legfőbb akadály továbbra is a belső energiapiaci jog teljes végrehajtásának hiánya; úgy véli, hogy a belső piac szükséges megerősítése magában foglalja infrastruktúránk kiterjesztését, a belső piaci jog végrehajtása és a versenyszabályok érvényre juttatása mellett; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a piac teljessé tétele előtt álló egyik legfőbb akadály továbbra is a belső energiapiaci jog teljes végrehajtásának hiánya; úgy véli, hogy a belső piac szükséges megerősítése magában foglalja infrastruktúránk kiterjesztését, a belső piaci jog végrehajtása és a versenyszabályok érvényre juttatása mellett;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a meglévő energetikai infrastruktúra modernizálása és az új, intelligens és rugalmas termelő, továbbító – különösen a határokon átnyúló földgáz- és villamosenergia-rendszerösszekötők – elosztó és tároló infrastruktúra létrehozása alapvető fontosságú a stabil, megfelelően integrált és megfelelő összeköttetésekkel rendelkező energiapiac megvalósításához, ahol elkerülhetők a negatív hatások, például a nem tervezett energiaáramlások, amelyen biztosított a megfizethető és versenyképes árú áramellátás, amelyen teljes mértékben kiaknázásra kerülnek a fenntartható energiaforrások, a mikro-energiatermelés, az aktív fogyasztók és a hatékonyság, valamint a keresletoldali gazdálkodás és tárolás nyújtotta lehetőségek, és amelyen 2015-ig egyetlen tagállam sem marad elszigetelve az európai földgáz- és villamosenergia-hálózatoktól, amely célt többek között az európai kontinentális hálózatok elszigetelt energiahálózatainak egyidejű integrációja révén kell megvalósítani; hangsúlyozza, hogy a nagyléptékű beruházásokat a regionális vagy akár helyi hálózatok terén tett beruházásokkal párhuzamosan kell végrehajtani, mivel az energiatermelés egyre inkább regionális/helyi szinten történik; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a meglévő energetikai infrastruktúra modernizálása és az új, intelligens és rugalmas termelő, továbbító – különösen a határokon átnyúló földgáz- és villamosenergia-rendszerösszekötők – elosztó és tároló infrastruktúra létrehozása alapvető fontosságú a stabil, megfelelően integrált és megfelelő összeköttetésekkel rendelkező energiapiac megvalósításához, ahol elkerülhetők a negatív hatások, például a nem tervezett energiaáramlások, amelyen biztosított a megfizethető és versenyképes árú áramellátás, amelyen teljes mértékben kiaknázásra kerülnek a fenntartható energiaforrások, a mikro-energiatermelés, az aktív fogyasztók és a hatékonyság, valamint a keresletoldali gazdálkodás és tárolás nyújtotta lehetőségek, és amelyen 2015-ig egyetlen tagállam sem marad elszigetelve az európai földgáz- és villamosenergia-hálózatoktól, amely célt többek között az európai kontinentális hálózatok elszigetelt energiahálózatainak egyidejű integrációja révén kell megvalósítani; hangsúlyozza, hogy a nagyléptékű beruházásokat a regionális vagy akár helyi hálózatok terén tett beruházásokkal párhuzamosan kell végrehajtani, mivel az energiatermelés egyre inkább regionális/helyi szinten történik;

| 18. | megállapítja ebben a tekintetben, hogy a decentralizált megújulóenergia-ellátás csökkenti az új energiaszállító vezetékek építése iránti igényt és az ahhoz kapcsolódó költségeket, mivel a decentralizált technológiák – amelyek közvetlenül integrálhatók a lakóházakba, városokba és távoli vidékekre – sokkal közelebb vannak a végfogyasztóhoz; |
| --- | --- |

18.

megállapítja ebben a tekintetben, hogy a decentralizált megújulóenergia-ellátás csökkenti az új energiaszállító vezetékek építése iránti igényt és az ahhoz kapcsolódó költségeket, mivel a decentralizált technológiák – amelyek közvetlenül integrálhatók a lakóházakba, városokba és távoli vidékekre – sokkal közelebb vannak a végfogyasztóhoz;

| 19. | elismeri, hogy a megújuló energiaforrásokon alapuló villamosenergia-termelésnek a szükséges infrastruktúra fejlesztése nélküli növekedése koordinálatlan, határokon átnyúló párhuzamos áramlásokat, következésképpen pedig nem optimális szintű energiaárakat idézhet elő; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a megújuló energiaforrásokon alapuló villamosenergia-termelésnek a szükséges infrastruktúra fejlesztése nélküli növekedése koordinálatlan, határokon átnyúló párhuzamos áramlásokat, következésképpen pedig nem optimális szintű energiaárakat idézhet elő;

| 20. | emlékeztet arra, hogy még nem teljesült az Európai Tanács 2002-es és 2007-es csúcstalálkozóin elfogadott azon cél, hogy a villamosenergia- és földgáz-összekapcsolási szint valamennyi tagállamban elérje beépített termelési kapacitásuk legalább 10 %-át; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy még nem teljesült az Európai Tanács 2002-es és 2007-es csúcstalálkozóin elfogadott azon cél, hogy a villamosenergia- és földgáz-összekapcsolási szint valamennyi tagállamban elérje beépített termelési kapacitásuk legalább 10 %-át;

| 21. | örvendetesnek tartja, hogy a Bizottság hangsúlyozza, hogy Európa jövőbeni energiarendszereit a rugalmasság fogja jellemezni; megjegyzi, hogy a jól működő, határokon átnyúló nagykereskedelmi piacok bármely időkeretben a rugalmasság könnyen elérhető forrásai; további erőfeszítéseket szorgalmaz az energiatárolási technológiák jövőbeni bevezetése és a keresletoldali reagálóképesség érdekében, amelyek mindegyike a rugalmasság újabb forrását jelenti; |
| --- | --- |

21.

örvendetesnek tartja, hogy a Bizottság hangsúlyozza, hogy Európa jövőbeni energiarendszereit a rugalmasság fogja jellemezni; megjegyzi, hogy a jól működő, határokon átnyúló nagykereskedelmi piacok bármely időkeretben a rugalmasság könnyen elérhető forrásai; további erőfeszítéseket szorgalmaz az energiatárolási technológiák jövőbeni bevezetése és a keresletoldali reagálóképesség érdekében, amelyek mindegyike a rugalmasság újabb forrását jelenti;

| 22. | úgy véli, hogy az energiahatékonyság az energiaköltségek csökkentésének egyik leginkább fenntartható és költséghatékony módja, fokozza az ellátás biztonságát, csökkenti a fosszilisüzemanyag-import szükségességét és megakadályozza a szén-dioxid-kibocsátást; elismeri, hogy minden olyan intézkedésnek, amely előmozdítja a költséghatékonyságot, meg kell felelnie a fogyasztók igényeinek, költséghatékonynak kell lennie és azt a megfelelő ösztönzőkkel kell támogatni; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az energiahatékonyság az energiaköltségek csökkentésének egyik leginkább fenntartható és költséghatékony módja, fokozza az ellátás biztonságát, csökkenti a fosszilisüzemanyag-import szükségességét és megakadályozza a szén-dioxid-kibocsátást; elismeri, hogy minden olyan intézkedésnek, amely előmozdítja a költséghatékonyságot, meg kell felelnie a fogyasztók igényeinek, költséghatékonynak kell lennie és azt a megfelelő ösztönzőkkel kell támogatni;

| 23. | kiemeli, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség megállapításai szerint az energiahatékonysággal kapcsolatos határozottabb fellépés 2035-ben egyharmaddal csökkentheti az Unió földgázbehozatalát, ami 100 milliárd m3 földgáznak felel meg; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség megállapításai szerint az energiahatékonysággal kapcsolatos határozottabb fellépés 2035-ben egyharmaddal csökkentheti az Unió földgázbehozatalát, ami 100 milliárd m3 földgáznak felel meg;

| 24. | Emlékeztet arra, hogy a távközlési és energetikai infrastruktúrák kifejlesztésére, telepítésére és fenntartására irányuló intézkedések közötti szinergiák kulcsfontosságú szerepet játszanak majd az uniós energiahatékonysági célkitűzések megvalósítása szempontjából. |
| --- | --- |

24.

Emlékeztet arra, hogy a távközlési és energetikai infrastruktúrák kifejlesztésére, telepítésére és fenntartására irányuló intézkedések közötti szinergiák kulcsfontosságú szerepet játszanak majd az uniós energiahatékonysági célkitűzések megvalósítása szempontjából.

| 25. | a verseny és a lehető legalacsonyabb áron történő villamosenergia-ellátás biztosítása érdekében szükségesnek véli az európai energiapiacok részekre osztásának folytatását; |
| --- | --- |

25.

a verseny és a lehető legalacsonyabb áron történő villamosenergia-ellátás biztosítása érdekében szükségesnek véli az európai energiapiacok részekre osztásának folytatását;

| 26. | úgy véli, hogy támogatni kell az infrastrukturális beruházásokat a stabil és innovációbarát szabályozási keretek kialakítása révén, amelyek a belső piac működésének akadályozása nélkül lehetővé teszik a nyugdíjalapok és az intézményi befektetők számára az energiaszállításba való beruházást, felismerve, hogy ez csak piaci szabályozás révén valósítható meg; azonban elismeri, hogy bizonyos konkrét esetekben a kulcsfontosságú infrastruktúra nehezen valósítható meg közfinanszírozás nélkül, amely támogatja a kereskedelmi hasznot esetleg nem hozó, kulcsfontosságú infrastrukturális beruházásokat; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz fontos szerepét, továbbá sajnálja, hogy ennek a mechanizmusnak az energetikai költségvetésből való részesedése alacsonyabb az Európai Bizottság által javasoltnál; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy támogatni kell az infrastrukturális beruházásokat a stabil és innovációbarát szabályozási keretek kialakítása révén, amelyek a belső piac működésének akadályozása nélkül lehetővé teszik a nyugdíjalapok és az intézményi befektetők számára az energiaszállításba való beruházást, felismerve, hogy ez csak piaci szabályozás révén valósítható meg; azonban elismeri, hogy bizonyos konkrét esetekben a kulcsfontosságú infrastruktúra nehezen valósítható meg közfinanszírozás nélkül, amely támogatja a kereskedelmi hasznot esetleg nem hozó, kulcsfontosságú infrastrukturális beruházásokat; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz fontos szerepét, továbbá sajnálja, hogy ennek a mechanizmusnak az energetikai költségvetésből való részesedése alacsonyabb az Európai Bizottság által javasoltnál;

| 27. | javasolja, hogy tanulmányozzák egy, az energiahálózatokba történő beruházást segítő európai alap létrehozását; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy tanulmányozzák egy, az energiahálózatokba történő beruházást segítő európai alap létrehozását;

| 28. | kiemeli, hogy a tagállamok engedélyeztetési eljárásainak egyszerűsítése hozzá fog járulni az infrastruktúra-hálózatok fejlesztéséhez és a befektetések elősegítéséhez; hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságoknak – a tervezési eljárások egyszerűsítésével és az energiainfrastruktúrának a helyi és regionális tervezési rendszereikbe való integrálásával – fontos szerepet kell játszaniuk e tekintetben; |
| --- | --- |

28.

kiemeli, hogy a tagállamok engedélyeztetési eljárásainak egyszerűsítése hozzá fog járulni az infrastruktúra-hálózatok fejlesztéséhez és a befektetések elősegítéséhez; hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságoknak – a tervezési eljárások egyszerűsítésével és az energiainfrastruktúrának a helyi és regionális tervezési rendszereikbe való integrálásával – fontos szerepet kell játszaniuk e tekintetben;

| 29. | megjegyzi, hogy bizonyos esetekben az átviteli hálózatokhoz való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés hiánya meggátolja, hogy az új piaci belépők csatlakozzanak a hálózathoz, vagy tisztességes feltételek mellett versenyezhessenek a jelenlegi szereplőkkel szemben; hangsúlyozza a strukturális piaci torzulások kezelésének szükségességét, amelyek több tagállamban magas szintű koncentrációhoz vezettek; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy bizonyos esetekben az átviteli hálózatokhoz való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés hiánya meggátolja, hogy az új piaci belépők csatlakozzanak a hálózathoz, vagy tisztességes feltételek mellett versenyezhessenek a jelenlegi szereplőkkel szemben; hangsúlyozza a strukturális piaci torzulások kezelésének szükségességét, amelyek több tagállamban magas szintű koncentrációhoz vezettek;

| 30. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a harmadik energiacsomag szabályait maradéktalanul alkalmazni kell mind az európai, mind a külföldi vállalatokra; úgy véli, hogy korlátozni kell az e szabályok alól a Bizottság által biztosítandó mentességek hatókörét és alkalmazásának időtartamát, és azokat alá kell rendelni a Parlament és a Tanács általi felülvizsgálatnak; |
| --- | --- |

30.

ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a harmadik energiacsomag szabályait maradéktalanul alkalmazni kell mind az európai, mind a külföldi vállalatokra; úgy véli, hogy korlátozni kell az e szabályok alól a Bizottság által biztosítandó mentességek hatókörét és alkalmazásának időtartamát, és azokat alá kell rendelni a Parlament és a Tanács általi felülvizsgálatnak;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a nagykereskedelmi energiapiacokon az átláthatóság hiánya és a versenyellenes gyakorlatok aláássák a fogyasztók bizalmát; úgy véli, hogy sürgősen meg kell ismerni a költségeknek a nagykereskedelmi energiapiacokon való kialakulását, valamint a fogyasztói számlákra gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a nagykereskedelmi energiapiacokon az átláthatóság hiánya és a versenyellenes gyakorlatok aláássák a fogyasztók bizalmát; úgy véli, hogy sürgősen meg kell ismerni a költségeknek a nagykereskedelmi energiapiacokon való kialakulását, valamint a fogyasztói számlákra gyakorolt hatást;

| 32. | teljes mértékben támogatja az egyenlő feltételekre vonatkozó intézkedéseket, amelyek a decentralizáltabb és kompetitív piaci modellek hoznak létre, ezek ugyanis több lehetőséget teremtenek a helyi energiatermelők és az új iparági szereplők számára; |
| --- | --- |

32.

teljes mértékben támogatja az egyenlő feltételekre vonatkozó intézkedéseket, amelyek a decentralizáltabb és kompetitív piaci modellek hoznak létre, ezek ugyanis több lehetőséget teremtenek a helyi energiatermelők és az új iparági szereplők számára;

| 33. | emlékeztet rá, hogy annak megelőzése érdekében, hogy a jelenleg erőfölényben lévő szolgáltatók korlátozzák a piac megnyitását, fontos lehetővé tenni új üzleti modellek – például az egyidejűleg több szolgáltatóval való szerződéskötés lehetősége – kidolgozását; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet rá, hogy annak megelőzése érdekében, hogy a jelenleg erőfölényben lévő szolgáltatók korlátozzák a piac megnyitását, fontos lehetővé tenni új üzleti modellek – például az egyidejűleg több szolgáltatóval való szerződéskötés lehetősége – kidolgozását;

| 34. | megjegyzi, hogy a stabil szabályozási keret – a termelők, a szabályozók, a hálózatok működtetői, az energiaszolgáltatók, a kínálatorientált szolgáltatók és főleg a végső fogyasztók és aktív fogyasztók számára – alapvető fontosságú a jól működő belső piac, valamint a hosszú távú infrastrukturális befektetések vonzása szempontjából; hangsúlyozza, hogy a megalapozott, megkülönböztetésmentes és kiegyensúlyozott szabályozást tartalmazó hálózati kódexek kialakításának a hálózatkezelés, a piactervezés és az interoperabilitás összehangolásához kell vezetnie; hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú az átviteli hálózatok, valamint a termelés és a szállítás elkülönítéséről szóló megállapodások – többek között az energiaszabályozó hatóságok független helyzetéről és a fogyasztóvédelmi kötelezettségekről szóló megállapodások – Unió-szerte történő tiszteletben tartása; hangsúlyozza ennélfogva, hogy támogatni kell és tovább kell fejleszteni az uniós Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség (ACER) szerepét, főleg a nemzeti szabályozási döntések ellenőrzésére és a vitarendezésre vonatkozó kapacitását; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy a stabil szabályozási keret – a termelők, a szabályozók, a hálózatok működtetői, az energiaszolgáltatók, a kínálatorientált szolgáltatók és főleg a végső fogyasztók és aktív fogyasztók számára – alapvető fontosságú a jól működő belső piac, valamint a hosszú távú infrastrukturális befektetések vonzása szempontjából; hangsúlyozza, hogy a megalapozott, megkülönböztetésmentes és kiegyensúlyozott szabályozást tartalmazó hálózati kódexek kialakításának a hálózatkezelés, a piactervezés és az interoperabilitás összehangolásához kell vezetnie; hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú az átviteli hálózatok, valamint a termelés és a szállítás elkülönítéséről szóló megállapodások – többek között az energiaszabályozó hatóságok független helyzetéről és a fogyasztóvédelmi kötelezettségekről szóló megállapodások – Unió-szerte történő tiszteletben tartása; hangsúlyozza ennélfogva, hogy támogatni kell és tovább kell fejleszteni az uniós Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség (ACER) szerepét, főleg a nemzeti szabályozási döntések ellenőrzésére és a vitarendezésre vonatkozó kapacitását;

| 35. | megállapítja, hogy némelyek szerint aggodalomra ad okot, hogy bizonyos tagállamok az ellátás biztosítása érdekében terveznek vagy már kiépítettek nemzeti kapacitástámogató mechanizmusokat, az energiaellátás biztosítása érdekében, anélkül, hogy kellő mértékben felmérték volna az alternatív megoldások lehetőségét, különösen a határokon átnyúló megoldásokat és az erőforrások rugalmasságát; elismeri, hogy bár ezek a mechanizmusok bizonyos körülmények között szükségesek, befolyásolhatják és torzíthatják a nagykereskedelmi piaci folyamatokat, továbbá rossz tervezés esetén az egységes technológiák „megkövesedéséhez” vezethetnek, kéri a Bizottságot összehangoltabb uniós szintű megközelítés biztosítására annak érdekében, hogy amennyiben szükség van nemzeti kapacitástámogató mechanizmusokra, úgy azok hatékonyak, átláthatóak, technológia szempontból semlegesek és megkülönböztetéstől mentesek legyenek; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy némelyek szerint aggodalomra ad okot, hogy bizonyos tagállamok az ellátás biztosítása érdekében terveznek vagy már kiépítettek nemzeti kapacitástámogató mechanizmusokat, az energiaellátás biztosítása érdekében, anélkül, hogy kellő mértékben felmérték volna az alternatív megoldások lehetőségét, különösen a határokon átnyúló megoldásokat és az erőforrások rugalmasságát; elismeri, hogy bár ezek a mechanizmusok bizonyos körülmények között szükségesek, befolyásolhatják és torzíthatják a nagykereskedelmi piaci folyamatokat, továbbá rossz tervezés esetén az egységes technológiák „megkövesedéséhez” vezethetnek, kéri a Bizottságot összehangoltabb uniós szintű megközelítés biztosítására annak érdekében, hogy amennyiben szükség van nemzeti kapacitástámogató mechanizmusokra, úgy azok hatékonyak, átláthatóak, technológia szempontból semlegesek és megkülönböztetéstől mentesek legyenek;

| 36. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009/28/EK irányelvvel bevezetett együttműködési mechanizmusokat mindezidáig nem alkalmazták; rámutat arra, hogy a Bizottság megállapításai szerint az együttműködés hatókörének megfelelőbb kihasználása jelentős javulást – többek között kereskedelmi fellendülést – eredményezhetne; ezért kéri a tagállamokat, hogy – szükség szerint – használják ki jobban az együttműködési mechanizmusokat, és fokozzák az egymás közötti kommunikációt; |
| --- | --- |

36.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009/28/EK irányelvvel bevezetett együttműködési mechanizmusokat mindezidáig nem alkalmazták; rámutat arra, hogy a Bizottság megállapításai szerint az együttműködés hatókörének megfelelőbb kihasználása jelentős javulást – többek között kereskedelmi fellendülést – eredményezhetne; ezért kéri a tagállamokat, hogy – szükség szerint – használják ki jobban az együttműködési mechanizmusokat, és fokozzák az egymás közötti kommunikációt;

| 37. | elismeri, hogy a tagállamok energiamixeik kiválasztására irányuló jogának, továbbá a nagyobb mértékű uniós koordináció szükségességének sérelme nélkül az Unió egészének teljes mértékben ki kell aknáznia a tagállamok rendelkezésére álló fenntartható energiaforrásokban rejlő összes lehetőséget, tiszteletben tartva az uniós energiapolitika egészének hármas célkitűzését, vagyis a versenyképességet, a fenntarthatóságot és az ellátás biztonságát; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy a tagállamok energiamixeik kiválasztására irányuló jogának, továbbá a nagyobb mértékű uniós koordináció szükségességének sérelme nélkül az Unió egészének teljes mértékben ki kell aknáznia a tagállamok rendelkezésére álló fenntartható energiaforrásokban rejlő összes lehetőséget, tiszteletben tartva az uniós energiapolitika egészének hármas célkitűzését, vagyis a versenyképességet, a fenntarthatóságot és az ellátás biztonságát;

| 38. | megjegyzi, hogy bizonyos tagállamok elszigetelt energetikai helyzetüknél fogva még mindig teljesen el vannak vágva az európai földgáz és villamosenergia-hálózatoktól, és továbbra is magasabb árat fizetnek az energiaforrásokért, amely megváltoztatja versenyképességüket; rámutat, hogy jelentős infrastrukturális beruházás nélkül ezek a tagállamok nem lesznek képesek elérni az Európai Tanács által megerősített elkötelezettséget, amely szerint 2015-re egyetlen tagállam se maradjon elszigetelt az uniós hálózatoktól; úgy véli, hogy a Bizottságnak – amennyiben az említett tagállamok kérik – részt kell vennie a nem uniós energiaszolgáltató monopóliumokkal az energiaárakról folytatott tárgyalásokon, például ha földgázbeszerzésről van szó; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy bizonyos tagállamok elszigetelt energetikai helyzetüknél fogva még mindig teljesen el vannak vágva az európai földgáz és villamosenergia-hálózatoktól, és továbbra is magasabb árat fizetnek az energiaforrásokért, amely megváltoztatja versenyképességüket; rámutat, hogy jelentős infrastrukturális beruházás nélkül ezek a tagállamok nem lesznek képesek elérni az Európai Tanács által megerősített elkötelezettséget, amely szerint 2015-re egyetlen tagállam se maradjon elszigetelt az uniós hálózatoktól; úgy véli, hogy a Bizottságnak – amennyiben az említett tagállamok kérik – részt kell vennie a nem uniós energiaszolgáltató monopóliumokkal az energiaárakról folytatott tárgyalásokon, például ha földgázbeszerzésről van szó;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés által szorgalmazott, tagállamok közötti szolidaritásnak a belső és a külső energiapolitikával kapcsolatos mindennapi munkában és a válságkezelésben egyaránt meg kell mutatkoznia; kéri a Bizottságot, hogy adja meg az „energiaszolidaritás” egyértelmű fogalommeghatározását annak biztosítása érdekében, hogy azt valamennyi tagállam tiszteletben tartsa; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés által szorgalmazott, tagállamok közötti szolidaritásnak a belső és a külső energiapolitikával kapcsolatos mindennapi munkában és a válságkezelésben egyaránt meg kell mutatkoznia; kéri a Bizottságot, hogy adja meg az „energiaszolidaritás” egyértelmű fogalommeghatározását annak biztosítása érdekében, hogy azt valamennyi tagállam tiszteletben tartsa;

| 40. | kiemeli – az energiaellátás biztonságának, a terhek megosztásának és a belső piac tisztességes működésének biztosítása érdekében – a harmadik országokból az EU-ba importált földgáz és villamos energia várható növekedése rövid és középtávú kezelésének szükségességét; ismételten hangsúlyozza, hogy egyes tagállamok esetében ez a kihívás szorosan összefügg a földgáz- és kőolajimport tekintetében egyetlen harmadik országtól való függéssel, valamint hogy az e kihívásnak való megfeleléshez az energiaszolgáltatók, az útvonalak és a források portfóliójának diverzifikálására irányuló intézkedésekre van szükség; elismeri, hogy e tekintetben a stratégiai célkitűzések egyike a déli gázfolyosónak – többek között a Nabucco-gázvezetéknek, valamint annak közép- és kelet-európai országokba való potenciális leágazásának – megvalósítása, továbbá minden egyes európai régió számára legalább két különböző földgázforráshoz való fizikai hozzáférés lehetővé tétele érdekében 2020-ra egy, az EU földgázkeresletének nagyjából 10–20 %-át ellátni képes útvonal létrehozása az EU-ban; |
| --- | --- |

40.

kiemeli – az energiaellátás biztonságának, a terhek megosztásának és a belső piac tisztességes működésének biztosítása érdekében – a harmadik országokból az EU-ba importált földgáz és villamos energia várható növekedése rövid és középtávú kezelésének szükségességét; ismételten hangsúlyozza, hogy egyes tagállamok esetében ez a kihívás szorosan összefügg a földgáz- és kőolajimport tekintetében egyetlen harmadik országtól való függéssel, valamint hogy az e kihívásnak való megfeleléshez az energiaszolgáltatók, az útvonalak és a források portfóliójának diverzifikálására irányuló intézkedésekre van szükség; elismeri, hogy e tekintetben a stratégiai célkitűzések egyike a déli gázfolyosónak – többek között a Nabucco-gázvezetéknek, valamint annak közép- és kelet-európai országokba való potenciális leágazásának – megvalósítása, továbbá minden egyes európai régió számára legalább két különböző földgázforráshoz való fizikai hozzáférés lehetővé tétele érdekében 2020-ra egy, az EU földgázkeresletének nagyjából 10–20 %-át ellátni képes útvonal létrehozása az EU-ban;

| 41. | úgy véli, hogy a nyitott és átlátható belső piac, amelyen az összes uniós és harmadik országbeli vállalat tiszteletben tartja az energiapiaci vívmányokat, segíthet az Unió tárgyalási pozíciójának erősítésében a külső versenytársakkal szemben, ami különösen fontos a külső forrásból származik energia uniós szintű vásárlásának további koordinálása szempontjából; kéri az EU-t, hogy az erőfölényben lévő külső szolgáltató monopolhelyzetének ellensúlyozása érdekében fontolja meg egy közös földgázellátási ügynökség és mechanizmus létrehozását; megjegyzi, hogy az Unió és a harmadik országok energiaszolgáltatóival ápolt kapcsolatoknak a kölcsönösség elvén kell alapulniuk; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a harmadik országbeli energiaszolgáltatókkal ápolt kapcsolatai során figyelembe kell vennie és közzé kell tennie a határozatainak a fogyasztói árakra gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a nyitott és átlátható belső piac, amelyen az összes uniós és harmadik országbeli vállalat tiszteletben tartja az energiapiaci vívmányokat, segíthet az Unió tárgyalási pozíciójának erősítésében a külső versenytársakkal szemben, ami különösen fontos a külső forrásból származik energia uniós szintű vásárlásának további koordinálása szempontjából; kéri az EU-t, hogy az erőfölényben lévő külső szolgáltató monopolhelyzetének ellensúlyozása érdekében fontolja meg egy közös földgázellátási ügynökség és mechanizmus létrehozását; megjegyzi, hogy az Unió és a harmadik országok energiaszolgáltatóival ápolt kapcsolatoknak a kölcsönösség elvén kell alapulniuk; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a harmadik országbeli energiaszolgáltatókkal ápolt kapcsolatai során figyelembe kell vennie és közzé kell tennie a határozatainak a fogyasztói árakra gyakorolt hatásait;

| 42. | meggyőződése, hogy a Bizottságnak megbízatásokat kell adni az egész EU ellátásának biztonságát érintő, stratégiai fontosságú infrastruktúraprojektre vonatkozó tárgyalások folytatásához, valamint hogy ezeket a megbízatásokat mérlegelni kell más kormányközi megállapodások esetében is, amelyekről úgy tartják, hogy jelentős hatást gyakorolnak az EU hosszú távú energiapolitikai célkitűzéseire, különösen az energiafüggőségre; e tekintetben üdvözli a Bizottság által vezetett, az EU, Azerbajdzsán és Türkmenisztán közötti, a Kaszpi-tengeren áthaladó csővezetékrendszer kiépítésére vonatkozó szerződéssel kapcsolatos tárgyalások során elért előrehaladást; |
| --- | --- |

42.

meggyőződése, hogy a Bizottságnak megbízatásokat kell adni az egész EU ellátásának biztonságát érintő, stratégiai fontosságú infrastruktúraprojektre vonatkozó tárgyalások folytatásához, valamint hogy ezeket a megbízatásokat mérlegelni kell más kormányközi megállapodások esetében is, amelyekről úgy tartják, hogy jelentős hatást gyakorolnak az EU hosszú távú energiapolitikai célkitűzéseire, különösen az energiafüggőségre; e tekintetben üdvözli a Bizottság által vezetett, az EU, Azerbajdzsán és Türkmenisztán közötti, a Kaszpi-tengeren áthaladó csővezetékrendszer kiépítésére vonatkozó szerződéssel kapcsolatos tárgyalások során elért előrehaladást;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a megújuló energiákhoz és a hatékonysághoz kapcsolódó ösztönzők, valamint az energia mellékköltségeinek összehasonlíthatósága minden tagállamban 2020 után, mind nagykereskedelmi, mind kiskereskedelmi szinten alapvető fontosságú a jól működő és hatékony belső energiapiac, valamint a megújuló energiaforrások széleskörű elterjedése szempontjából; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a megújuló energiákhoz és a hatékonysághoz kapcsolódó ösztönzők, valamint az energia mellékköltségeinek összehasonlíthatósága minden tagállamban 2020 után, mind nagykereskedelmi, mind kiskereskedelmi szinten alapvető fontosságú a jól működő és hatékony belső energiapiac, valamint a megújuló energiaforrások széleskörű elterjedése szempontjából;

| 44. | úgy véli, hogy rövid távon a szomszédos tagállamok regionális csoportjait a nemzeti tervek helyett a megújuló energiák összehangolt vagy egységes regionális támogatási rendszerének irányába való elmozdulásra kell ösztönözni; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy rövid távon a szomszédos tagállamok regionális csoportjait a nemzeti tervek helyett a megújuló energiák összehangolt vagy egységes regionális támogatási rendszerének irányába való elmozdulásra kell ösztönözni;

| 45. | ösztönzi a tagállamokat, hogy átlátható módon, rendszeresen vizsgálják felül az átvételi vagy más támogatási árakat, ami lehetővé tenné a csökkenő technológiai és ellátási költségekkel azonos ütemű kiigazításaikat; |
| --- | --- |

45.

ösztönzi a tagállamokat, hogy átlátható módon, rendszeresen vizsgálják felül az átvételi vagy más támogatási árakat, ami lehetővé tenné a csökkenő technológiai és ellátási költségekkel azonos ütemű kiigazításaikat;

| 46. | elismeri a keretprogramok, valamint a SET-terv és a hasonló kezdeményezések támogatásával indított közös uniós kutatási programok elégtelen alkalmazását a hatékonyságot, a megújuló energiákat, az atomerőművek biztonságát, a fosszilis tüzelőanyagok alacsony kibocsátású használatát, és az intelligens hálózatok fejlesztését növelő új technológiák kifejlesztése terén; |
| --- | --- |

46.

elismeri a keretprogramok, valamint a SET-terv és a hasonló kezdeményezések támogatásával indított közös uniós kutatási programok elégtelen alkalmazását a hatékonyságot, a megújuló energiákat, az atomerőművek biztonságát, a fosszilis tüzelőanyagok alacsony kibocsátású használatát, és az intelligens hálózatok fejlesztését növelő új technológiák kifejlesztése terén;

| 47. | úgy véli, hogy fontos további előrelépést tenni a jövőbeli villamosenergia-pályákat és különösen a dél-keleti és északi villamosenergia-pályát (SENEH) illetően, ami segítené a napelemparkokban – például a Helios projekt keretében – előállított energia Délkelet-Európából északra és nyugatra való átvitelét; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy fontos további előrelépést tenni a jövőbeli villamosenergia-pályákat és különösen a dél-keleti és északi villamosenergia-pályát (SENEH) illetően, ami segítené a napelemparkokban – például a Helios projekt keretében – előállított energia Délkelet-Európából északra és nyugatra való átvitelét;

Sürgős lépésekre van szükség

Megfelelően integrált, nyitott és megfelelően szabályozott, versenyképes belső energiapiac

| 48. | felhívja a tagállamokat valamennyi uniós jogszabály, különösen a harmadik energiacsomag sürgős és teljes körű átültetésére és végrehajtására; sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen fel azon tagállamokkal szemben, ahol a végrehajtás indokolatlanul késik; üdvözli, hogy a Bizottság hivatalos eljárást indított az uniós jogszabályok megszegéseinek feltárására; |
| --- | --- |

48.

felhívja a tagállamokat valamennyi uniós jogszabály, különösen a harmadik energiacsomag sürgős és teljes körű átültetésére és végrehajtására; sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen fel azon tagállamokkal szemben, ahol a végrehajtás indokolatlanul késik; üdvözli, hogy a Bizottság hivatalos eljárást indított az uniós jogszabályok megszegéseinek feltárására;

| 49. | kiemeli, hogy foglalkozni kell a piac strukturális torzulásaival és átláthatóságának hiányával; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a harmadik energiacsomag végrehajtásának érvényre juttatására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

49.

kiemeli, hogy foglalkozni kell a piac strukturális torzulásaival és átláthatóságának hiányával; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a harmadik energiacsomag végrehajtásának érvényre juttatására irányuló erőfeszítéseit;

| 50. | kéri a Bizottságot, hogy szorosan felügyelje az uniós energiaügyi jogszabályok hatékony végrehajtását, különösen azokét az intézkedésekét, amelyek az alapvető fogyasztói jogokat szavatolják, valamint a rendszerműködtetőkre, a nemzeti szabályozó hatóságokra és a versenyszabályokra vonatkozókat, továbbá azokat, amelyek célja a belső villamosenergia-piacon a párhuzamos áramlások csökkentése, mivel utóbbi jelentős kihívást jelent a belső energiapiac számára, csökkenti ugyanis az energiarendszer biztonságát, a tárolási lehetőségek és a hálózat kapacitásának csökkentése révén; sürgeti a Bizottságot, hogy alkalmazza a rendelkezésére álló legmegfelelőbb eszközöket annak érdekében, hogy elejét vegye a vonatkozó uniós jogszabályok tartós megszegésének; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot, hogy szorosan felügyelje az uniós energiaügyi jogszabályok hatékony végrehajtását, különösen azokét az intézkedésekét, amelyek az alapvető fogyasztói jogokat szavatolják, valamint a rendszerműködtetőkre, a nemzeti szabályozó hatóságokra és a versenyszabályokra vonatkozókat, továbbá azokat, amelyek célja a belső villamosenergia-piacon a párhuzamos áramlások csökkentése, mivel utóbbi jelentős kihívást jelent a belső energiapiac számára, csökkenti ugyanis az energiarendszer biztonságát, a tárolási lehetőségek és a hálózat kapacitásának csökkentése révén; sürgeti a Bizottságot, hogy alkalmazza a rendelkezésére álló legmegfelelőbb eszközöket annak érdekében, hogy elejét vegye a vonatkozó uniós jogszabályok tartós megszegésének;

| 51. | megállapítja, hogy az eddigi áramszüneteket nem a kapacitások hiánya, hanem működési hibák idézték elő; elismeri, hogy a gazdasági recesszió, a földgáz magas ára és az időszakosan rendelkezésre álló megújuló villamos energia termelésének növekvő aránya miatt az Európai Unióban a befektetők jelentős bizonytalansággal szembesülnek, amikor rugalmas villamosenergia-termelési kapacitásokat fejlesztenek; kéri a Bizottságot, hogy összehangolt módszerek szerint végezzen átfogó értékelést a villamosenergia-termelés megfelelő szintjének biztosításáról, valamint hogy adjon iránymutatást arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet fokozni a rugalmasságot és fenntartani az ellátást. |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy az eddigi áramszüneteket nem a kapacitások hiánya, hanem működési hibák idézték elő; elismeri, hogy a gazdasági recesszió, a földgáz magas ára és az időszakosan rendelkezésre álló megújuló villamos energia termelésének növekvő aránya miatt az Európai Unióban a befektetők jelentős bizonytalansággal szembesülnek, amikor rugalmas villamosenergia-termelési kapacitásokat fejlesztenek; kéri a Bizottságot, hogy összehangolt módszerek szerint végezzen átfogó értékelést a villamosenergia-termelés megfelelő szintjének biztosításáról, valamint hogy adjon iránymutatást arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet fokozni a rugalmasságot és fenntartani az ellátást.

| 52. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelőbben hangolják össze az infrastrukturális projekteket, és közösen tervezzék meg a hálózatfejlesztéseket, ezzel biztosítva a teljes, egész Unióra kiterjedő rendszer összekapcsolódását és költséghatékonyságát, kiaknázva a határokon átnyúló szinergiákat és a hatékonyabb közös infrastruktúra-hálózatot,; rámutat, hogy integrált megközelítést kell előmozdítani, amely magában foglalja az elosztók üzemeltetőit; ösztönzi ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a közös európai érdekű projektek gyors kiértékelését, kiválasztási eljárását, engedélyezését és megvalósítását, különösen az áram- és gázszolgáltatás határokon átnyúló összekapcsolása – ideértve az ellenirányú áramlási mechanizmusokat is –, a cseppfolyósított természetes gáz és a tároló infrastruktúra, valamint az intelligens átviteli és elosztó hálózatok terén, amelyek létfontosságúak a jól integrált és megfelelően működő energiapiac szempontjából; |
| --- | --- |

52.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelőbben hangolják össze az infrastrukturális projekteket, és közösen tervezzék meg a hálózatfejlesztéseket, ezzel biztosítva a teljes, egész Unióra kiterjedő rendszer összekapcsolódását és költséghatékonyságát, kiaknázva a határokon átnyúló szinergiákat és a hatékonyabb közös infrastruktúra-hálózatot,; rámutat, hogy integrált megközelítést kell előmozdítani, amely magában foglalja az elosztók üzemeltetőit; ösztönzi ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a közös európai érdekű projektek gyors kiértékelését, kiválasztási eljárását, engedélyezését és megvalósítását, különösen az áram- és gázszolgáltatás határokon átnyúló összekapcsolása – ideértve az ellenirányú áramlási mechanizmusokat is –, a cseppfolyósított természetes gáz és a tároló infrastruktúra, valamint az intelligens átviteli és elosztó hálózatok terén, amelyek létfontosságúak a jól integrált és megfelelően működő energiapiac szempontjából;

| 53. | javasolja, hogy a Bizottság az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében az energiával kapcsolatos célokra rendelkezésre álló pénzösszegek felhasználása során kezelje kiemelten azokat a projekteket, amelyek a legnagyobb hatást gyakorolják a belső piac működésére, és ezáltal előmozdítják a versenyt, felgyorsítják a megújuló energiaforrások elterjedését, létrehozzák a hálózatok határokon átnyúló összekapcsolási rendszerét és javítják az ellátás biztonságát; |
| --- | --- |

53.

javasolja, hogy a Bizottság az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében az energiával kapcsolatos célokra rendelkezésre álló pénzösszegek felhasználása során kezelje kiemelten azokat a projekteket, amelyek a legnagyobb hatást gyakorolják a belső piac működésére, és ezáltal előmozdítják a versenyt, felgyorsítják a megújuló energiaforrások elterjedését, létrehozzák a hálózatok határokon átnyúló összekapcsolási rendszerét és javítják az ellátás biztonságát;

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az energiaprojektekre vonatkozó, már meglévő tervek újabb felülvizsgálatát, különösen az új cseppfolyósított földgázterminálok megépítésére vonatkozó projektek esetében, amelyek megépítésének befejezését több mint tíz évre ütemezték, hogy értékelje ezek gazdasági előnyét – figyelemmel az egyes tagállamokban már építés alatt álló vagy a tervezési szakaszban lévő cseppfolyósított földgázterminálokra, amelyek a közeljövőben hozzá fognak járulni az „energiaszigetekként” besorolt tagállamokban az energiaellátás biztonságához –, továbbá hogy járuljon hozzá az ilyen projektek finanszírozásához; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az energiaprojektekre vonatkozó, már meglévő tervek újabb felülvizsgálatát, különösen az új cseppfolyósított földgázterminálok megépítésére vonatkozó projektek esetében, amelyek megépítésének befejezését több mint tíz évre ütemezték, hogy értékelje ezek gazdasági előnyét – figyelemmel az egyes tagállamokban már építés alatt álló vagy a tervezési szakaszban lévő cseppfolyósított földgázterminálokra, amelyek a közeljövőben hozzá fognak járulni az „energiaszigetekként” besorolt tagállamokban az energiaellátás biztonságához –, továbbá hogy járuljon hozzá az ilyen projektek finanszírozásához;

| 55. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a meglévő földgáz- és villamosenergia-átviteli kapacitás hatékony felhasználásának növelése érdekében – a hálózati kapacitások bővítésével járó költségeket csökkentve – hozzanak létre a szűk keresztmetszetek kezelését szolgáló hatékony rendszert, valamint segítsék elő a megújuló villamosáram-termelési források nagyobb bekapcsolását a villamosenergia-hálózatokba; |
| --- | --- |

55.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a meglévő földgáz- és villamosenergia-átviteli kapacitás hatékony felhasználásának növelése érdekében – a hálózati kapacitások bővítésével járó költségeket csökkentve – hozzanak létre a szűk keresztmetszetek kezelését szolgáló hatékony rendszert, valamint segítsék elő a megújuló villamosáram-termelési források nagyobb bekapcsolását a villamosenergia-hálózatokba;

| 56. | kéri a tagállamokat, hogy amint megtehetik, tartózkodjanak a maximumárak bevezetésétől, vagy az energiaárak bekerülési költség alatti megállapításától, mivel az ilyen lépések torzíthatják a versenyt, és jelentős veszélyt jelentenek az energiaágazat kapacitás és infrastruktúra terén tett jövőbeni beruházásaira nézve; hangsúlyozza azonban, hogy az ez irányú intézkedéseknek figyelembe kell venniük az energiapiacokon zajló valódi versenyből profitálni nem mindig képes, sérülékeny helyzetű fogyasztók jogos érdekeit; |
| --- | --- |

56.

kéri a tagállamokat, hogy amint megtehetik, tartózkodjanak a maximumárak bevezetésétől, vagy az energiaárak bekerülési költség alatti megállapításától, mivel az ilyen lépések torzíthatják a versenyt, és jelentős veszélyt jelentenek az energiaágazat kapacitás és infrastruktúra terén tett jövőbeni beruházásaira nézve; hangsúlyozza azonban, hogy az ez irányú intézkedéseknek figyelembe kell venniük az energiapiacokon zajló valódi versenyből profitálni nem mindig képes, sérülékeny helyzetű fogyasztók jogos érdekeit;

| 57. | üdvözli a Bizottság határozottságát a trösztellenes és állami támogatásra vonatkozó szabályozásnak az Európai Unió területén az energiaágazatban működő minden vállalkozással és azok leányvállalataival szembeni betartatása terén, amely határozottságnak az a célja, hogy az egyenlő versenyfeltételek és az egyenlő piacrajutási feltételek minden piaci szereplő számára biztosítva legyenek; kéri a Bizottságot, hogy a földgáz és villamos energia kiskereskedelmi piacain az erőfölénnyel való visszaélés értékelésének módjára vonatkozóan dolgozzon ki iránymutatásokat, valamint szolgáljon útmutatással a megújuló energiát támogató programok bevált gyakorlatairól és eddigi tapasztalatairól; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a Bizottság határozottságát a trösztellenes és állami támogatásra vonatkozó szabályozásnak az Európai Unió területén az energiaágazatban működő minden vállalkozással és azok leányvállalataival szembeni betartatása terén, amely határozottságnak az a célja, hogy az egyenlő versenyfeltételek és az egyenlő piacrajutási feltételek minden piaci szereplő számára biztosítva legyenek; kéri a Bizottságot, hogy a földgáz és villamos energia kiskereskedelmi piacain az erőfölénnyel való visszaélés értékelésének módjára vonatkozóan dolgozzon ki iránymutatásokat, valamint szolgáljon útmutatással a megújuló energiát támogató programok bevált gyakorlatairól és eddigi tapasztalatairól;

| 58. | kéri a Bizottságot, hogy – annak biztosítása érdekében, hogy e tevékenységek közül több legyen állami támogatásra jogosult és több projekt valósuljon meg – vizsgálja felül a nemzeti energiahatékonysági intézkedések vonatkozásában az állami támogatás szabályait, valamint a kohéziós politika alapján társfinanszírozott energiaprojekteket; |
| --- | --- |

58.

kéri a Bizottságot, hogy – annak biztosítása érdekében, hogy e tevékenységek közül több legyen állami támogatásra jogosult és több projekt valósuljon meg – vizsgálja felül a nemzeti energiahatékonysági intézkedések vonatkozásában az állami támogatás szabályait, valamint a kohéziós politika alapján társfinanszírozott energiaprojekteket;

| 59. | javasolja, hogy a határokon átnyúló infrastruktúra fejlesztésének ösztönzése érdekében a Bizottság éljen az állami támogatások vizsgálatára irányuló jogköreivel; úgy véli, hogy az ilyen rendszerösszekötők létfontosságúak lennének ahhoz, hogy nagyobb mértékben lehessen a szomszéd országból érkező ellátásra támaszkodni vészhelyzetben vagy ellátási zavar esetén, valamint ahhoz, hogy a későbbiekben csökkenhessen az állami támogatások mértékét; |
| --- | --- |

59.

javasolja, hogy a határokon átnyúló infrastruktúra fejlesztésének ösztönzése érdekében a Bizottság éljen az állami támogatások vizsgálatára irányuló jogköreivel; úgy véli, hogy az ilyen rendszerösszekötők létfontosságúak lennének ahhoz, hogy nagyobb mértékben lehessen a szomszéd országból érkező ellátásra támaszkodni vészhelyzetben vagy ellátási zavar esetén, valamint ahhoz, hogy a későbbiekben csökkenhessen az állami támogatások mértékét;

| 60. | támogatja a Bizottság harmonizált hálózati kódok és szabályok a terv szerinti bevezetésére, valamint a belső energiapiac szabályozó kerete stabilitásának és innovációbarátabbá válásának biztosítására irányuló – a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatainak (ENTSO-k) összehangolt munkája alapján kifejtett – erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

60.

támogatja a Bizottság harmonizált hálózati kódok és szabályok a terv szerinti bevezetésére, valamint a belső energiapiac szabályozó kerete stabilitásának és innovációbarátabbá válásának biztosítására irányuló – a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatainak (ENTSO-k) összehangolt munkája alapján kifejtett – erőfeszítéseit;

| 61. | támogatja az Unió és a nemzeti hatóságok által tett lépéseket a határokon átnyúló energiakereskedelem – többek között az azonnali, másnapi ügyletek és a kiegyenlítő piacok – ösztönzésére, fejlesztésére és egyszerűsítésére, valamint a különböző tagállamok energiarendszerei közti szakadék áthidalására; hangsúlyozza, hogy az ACER-nek és a nemzeti hatóságoknak a nagykereskedelmi tranzakciók felügyeletével, valamint a bennfentes kereskedelmi gyakorlatok és a piac manipulálására tett kísérletek feltárásával kapcsolatos tevékenységek elvégzéséhez megfelelő létszámú, a szükséges képesítésekkel, tapasztalattal és szakértelemmel rendelkező személyzettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

61.

támogatja az Unió és a nemzeti hatóságok által tett lépéseket a határokon átnyúló energiakereskedelem – többek között az azonnali, másnapi ügyletek és a kiegyenlítő piacok – ösztönzésére, fejlesztésére és egyszerűsítésére, valamint a különböző tagállamok energiarendszerei közti szakadék áthidalására; hangsúlyozza, hogy az ACER-nek és a nemzeti hatóságoknak a nagykereskedelmi tranzakciók felügyeletével, valamint a bennfentes kereskedelmi gyakorlatok és a piac manipulálására tett kísérletek feltárásával kapcsolatos tevékenységek elvégzéséhez megfelelő létszámú, a szükséges képesítésekkel, tapasztalattal és szakértelemmel rendelkező személyzettel kell rendelkezniük;

| 62. | kéri a Bizottságot, hogy a belső energiapiacra tekintettel vizsgálja meg a nemzeti áramtermelő-kapacitások rövid és hosszú távú megfelelőségét és rugalmasságát, teljes mértékben figyelembe véve minden rugalmas intézkedés lehetséges hozzájárulását, többek között az keresletoldali igénybefolyásolást, az energiatárolást és a rendszer-összekapcsolást, és tegyen jelentést a belső energiapiac kapacitáselemzéséhez és fejlesztési terveihez, valamint a versenyjoghoz kapcsolódó nemzeti rendelkezések hatásáról, figyelembe véve ezen kiegészítő piacszabályozási politika következményeit mind az ellátás biztonságára, mind a határokon átnyúló szempontokra tekintettel; e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket az energiatárolási technológiák jövőbeni fellendítése és a keresletoldalhoz való alkalmazkodás érdekében, mivel ezek a rugalmasság további forrásait jelentik; |
| --- | --- |

62.

kéri a Bizottságot, hogy a belső energiapiacra tekintettel vizsgálja meg a nemzeti áramtermelő-kapacitások rövid és hosszú távú megfelelőségét és rugalmasságát, teljes mértékben figyelembe véve minden rugalmas intézkedés lehetséges hozzájárulását, többek között az keresletoldali igénybefolyásolást, az energiatárolást és a rendszer-összekapcsolást, és tegyen jelentést a belső energiapiac kapacitáselemzéséhez és fejlesztési terveihez, valamint a versenyjoghoz kapcsolódó nemzeti rendelkezések hatásáról, figyelembe véve ezen kiegészítő piacszabályozási politika következményeit mind az ellátás biztonságára, mind a határokon átnyúló szempontokra tekintettel; e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket az energiatárolási technológiák jövőbeni fellendítése és a keresletoldalhoz való alkalmazkodás érdekében, mivel ezek a rugalmasság további forrásait jelentik;

| 63. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a rugalmassági erőforrások alkalmazására és felhasználására – többek között a keresletoldali gazdálkodásra, az energiatárolásra és a fizikai, így például a határokon átnyúló infrastruktúrákra – vonatkozó iránymutatást annak érdekében, hogy a tagállamok területükön a rugalmassági erőforrások felhasználására irányuló nemzeti stratégiákat tudjanak készíteni és megvalósítani; |
| --- | --- |

63.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a rugalmassági erőforrások alkalmazására és felhasználására – többek között a keresletoldali gazdálkodásra, az energiatárolásra és a fizikai, így például a határokon átnyúló infrastruktúrákra – vonatkozó iránymutatást annak érdekében, hogy a tagállamok területükön a rugalmassági erőforrások felhasználására irányuló nemzeti stratégiákat tudjanak készíteni és megvalósítani;

| 64. | kéri a Bizottságot és a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatait, hogy dolgozzanak ki következetes és összehangolt módszertant Európában az energiatermelés megfelelő szintjének biztosítására, ideértve a megújuló energiaforrások – különösen az ingadozó teljesítményű megújuló energiaforrások – pozitív hozzájárulását; |
| --- | --- |

64.

kéri a Bizottságot és a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatait, hogy dolgozzanak ki következetes és összehangolt módszertant Európában az energiatermelés megfelelő szintjének biztosítására, ideértve a megújuló energiaforrások – különösen az ingadozó teljesítményű megújuló energiaforrások – pozitív hozzájárulását;

| 65. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az energiapiac olyan jövőbeni formáit, amelyek – a jelenlegi nemzeti kapacitásmechanizmusokkal ellentétben – további megkülönböztetésmentes bevételi lehetőségeket tudnának kínálni a befektetők számára az energiatermelés minden formájában, valamint a lehető legköltséghatékonyabb rugalmas szolgáltatásokat tudnának nyújtani az energiaágazatban; |
| --- | --- |

65.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az energiapiac olyan jövőbeni formáit, amelyek – a jelenlegi nemzeti kapacitásmechanizmusokkal ellentétben – további megkülönböztetésmentes bevételi lehetőségeket tudnának kínálni a befektetők számára az energiatermelés minden formájában, valamint a lehető legköltséghatékonyabb rugalmas szolgáltatásokat tudnának nyújtani az energiaágazatban;

| 66. | kéri a Bizottságot, hogy a kiegészítő szolgáltatások piacának további fejlesztéséhez állapítson meg szabályokat, lehetővé téve minden energiaforrás – köztük a megújuló energiaforrások – bevonását; |
| --- | --- |

66.

kéri a Bizottságot, hogy a kiegészítő szolgáltatások piacának további fejlesztéséhez állapítson meg szabályokat, lehetővé téve minden energiaforrás – köztük a megújuló energiaforrások – bevonását;

| 67. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelteket, hogy a szorosabb piaci integráció érdekében nyújtsanak ösztönzőket és támogatást a regionális kezdeményezések és partnerségek számára, regionális energiatőzsdék és gázkereskedelmi központok kialakítása révén, valamint harmonizáltabb gázkereskedelmi szabályozás és piac-összekapcsolási mechanizmusok révén minden időkeret vonatkozásában, továbbá a piaci likviditás és átláthatóság megfelelő szintjének kialakítása révén; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelteket, hogy a szorosabb piaci integráció érdekében nyújtsanak ösztönzőket és támogatást a regionális kezdeményezések és partnerségek számára, regionális energiatőzsdék és gázkereskedelmi központok kialakítása révén, valamint harmonizáltabb gázkereskedelmi szabályozás és piac-összekapcsolási mechanizmusok révén minden időkeret vonatkozásában, továbbá a piaci likviditás és átláthatóság megfelelő szintjének kialakítása révén;

| 68. | kiemeli, hogy a belső piaci intézkedéseknek elő kell mozdítaniuk mind a belföldi, mind pedig a külföldről érkező energiaforrások diverzifikációját, a figyelmet elsősorban nem a meglévő energiaútvonalak és -ellátások további fejlesztésére vagy bővítésére kell koncentrálni; |
| --- | --- |

68.

kiemeli, hogy a belső piaci intézkedéseknek elő kell mozdítaniuk mind a belföldi, mind pedig a külföldről érkező energiaforrások diverzifikációját, a figyelmet elsősorban nem a meglévő energiaútvonalak és -ellátások további fejlesztésére vagy bővítésére kell koncentrálni;

| 69. | felhívja a figyelmet az energiapiac külső dimenziójára, amely valamennyi tagállam számára megkönnyíti a diverzifikált energiaforrásokhoz való hozzáférést; felhívja a Bizottságot, hogy z európai külügyi szolgálatokkal egyeztetve, külpolitikai eszközei révén ismertesse a belső energiapiac szabályait és standardjait a harmadik országokkal, különösen az Unió szomszédos országaival; sürgeti a Bizottságot, hogy az érintett harmadik országokkal folytatott kétoldalú párbeszéd során oldja meg a határokon átnyúló villamosenergia- és gázvezetékek esetén a szűk keresztmetszet kezelésére vonatkozó egyértelmű szabályozás, valamint a harmadik felek átviteli hálózatokhoz való hozzáférésének problémáját; határozottan támogatja a Bizottságot, hogy hozzon a harmadik országbeli cégek versenyellenes gyakorlatait megelőző intézkedéseket, ami a verseny korlátozásához, magasabb árakhoz vagy az energiaellátás biztonságának romlásához vezethet; felszólítja a Bizottságot, hogy a külső partnerekkel való kapcsolatai során biztosítsa, hogy az uniós cégek egyenlő feltételek mellett vehessenek részt a globális versenyben; sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza az EU szomszédos országaival való együttműködését az atomenergia-biztonság terén; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen közzé minden olyan tényezőt, amelyek továbbra is nehézséget okoznak a harmadik uniós energiacsomag végrehajtása terén, és ezeket támassza alá a fogyasztói árakra gyakorolt hatásaikra vonatkozó részletes számadatokkal; |
| --- | --- |

69.

felhívja a figyelmet az energiapiac külső dimenziójára, amely valamennyi tagállam számára megkönnyíti a diverzifikált energiaforrásokhoz való hozzáférést; felhívja a Bizottságot, hogy z európai külügyi szolgálatokkal egyeztetve, külpolitikai eszközei révén ismertesse a belső energiapiac szabályait és standardjait a harmadik országokkal, különösen az Unió szomszédos országaival; sürgeti a Bizottságot, hogy az érintett harmadik országokkal folytatott kétoldalú párbeszéd során oldja meg a határokon átnyúló villamosenergia- és gázvezetékek esetén a szűk keresztmetszet kezelésére vonatkozó egyértelmű szabályozás, valamint a harmadik felek átviteli hálózatokhoz való hozzáférésének problémáját; határozottan támogatja a Bizottságot, hogy hozzon a harmadik országbeli cégek versenyellenes gyakorlatait megelőző intézkedéseket, ami a verseny korlátozásához, magasabb árakhoz vagy az energiaellátás biztonságának romlásához vezethet; felszólítja a Bizottságot, hogy a külső partnerekkel való kapcsolatai során biztosítsa, hogy az uniós cégek egyenlő feltételek mellett vehessenek részt a globális versenyben; sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza az EU szomszédos országaival való együttműködését az atomenergia-biztonság terén; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen közzé minden olyan tényezőt, amelyek továbbra is nehézséget okoznak a harmadik uniós energiacsomag végrehajtása terén, és ezeket támassza alá a fogyasztói árakra gyakorolt hatásaikra vonatkozó részletes számadatokkal;

| 70. | kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy növeljék az Energiaközösség politikai és pénzügyi támogatottságát és tegyenek további intézkedéseket a belső piaci szabályok Délkelet- és Kelet-Európára való kiterjesztésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

70.

kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy növeljék az Energiaközösség politikai és pénzügyi támogatottságát és tegyenek további intézkedéseket a belső piaci szabályok Délkelet- és Kelet-Európára való kiterjesztésének elősegítése érdekében;

| 71. | az uniós tagállamok és a harmadik országok között az energiapolitikára vonatkozó kormányközi megállapodásokra szolgáló információcsere-mechanizmus létrehozásának figyelembevételével felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is törekedjenek annak biztosítására, hogy a belső piaci jogszabályokkal ellentétes megállapodások ne lépjenek életbe; úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kellene tudnia vizsgálnia a megállapodástervezeteket a közösségi vívmányokkal való összeegyeztethetőségük tekintetében, valamint indokolt esetben részt kell tudnia venni a tárgyalásokon; |
| --- | --- |

71.

az uniós tagállamok és a harmadik országok között az energiapolitikára vonatkozó kormányközi megállapodásokra szolgáló információcsere-mechanizmus létrehozásának figyelembevételével felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is törekedjenek annak biztosítására, hogy a belső piaci jogszabályokkal ellentétes megállapodások ne lépjenek életbe; úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kellene tudnia vizsgálnia a megállapodástervezeteket a közösségi vívmányokkal való összeegyeztethetőségük tekintetében, valamint indokolt esetben részt kell tudnia venni a tárgyalásokon;

| 72. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a belső piac nem független a világpiactól; kéri a Bizottságot, hogy a belső piaci intézkedések megtervezésekor teljes mértékben vegye figyelembe az energiapolitika külső dimenzióiról szóló parlamenti ajánlásokat (16); továbbra is teljes mértékben támogatja azt az elképzelést, amely szerint kizárólag egy teljes mértékben működő belső piac teszi lehetővé a globális szintű egységesen fellépést; kéri a Bizottságot további kiegészítő intézkedések kialakítására a külső energiapolitika terén; |
| --- | --- |

72.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a belső piac nem független a világpiactól; kéri a Bizottságot, hogy a belső piaci intézkedések megtervezésekor teljes mértékben vegye figyelembe az energiapolitika külső dimenzióiról szóló parlamenti ajánlásokat (16); továbbra is teljes mértékben támogatja azt az elképzelést, amely szerint kizárólag egy teljes mértékben működő belső piac teszi lehetővé a globális szintű egységesen fellépést; kéri a Bizottságot további kiegészítő intézkedések kialakítására a külső energiapolitika terén;

| 73. | úgy véli, hogy az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásnak külön fejezetet kell tartalmaznia azon energiaügyekre összpontosítva, amelyek hatással lehetnek a belső piacra, ideértve többek között az alábbiakat: energia-nagykereskedelem, árukereskedelem, az energia tengeri szállítására vonatkozó szabályok, kibocsátás-kereskedelmi rendszerek, üzemanyag-biztonsági szabványok, elszámolási gyakorlatok, állami energiatámogatások és a szellemi tulajdon átruházása az energiafeltárás, -termelés, -átalakítás és az életciklusuk végén járó termékek vonatkozásában; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásnak külön fejezetet kell tartalmaznia azon energiaügyekre összpontosítva, amelyek hatással lehetnek a belső piacra, ideértve többek között az alábbiakat: energia-nagykereskedelem, árukereskedelem, az energia tengeri szállítására vonatkozó szabályok, kibocsátás-kereskedelmi rendszerek, üzemanyag-biztonsági szabványok, elszámolási gyakorlatok, állami energiatámogatások és a szellemi tulajdon átruházása az energiafeltárás, -termelés, -átalakítás és az életciklusuk végén járó termékek vonatkozásában;

| 74. | támogatja az Európai Tanács által a Bizottságnak adott felhatalmazást az egyes tagállamok energiaárainak és -költségeinek összetételéről és befolyásoló tényezőiről szóló elemzés készítésére 2013 vége előtt, amely a háztartások, a kis- és középvállalkozások, illetve az energiaintenzív iparágak fogyasztására összpontosít, és szélesebb értelemben vizsgálja az Unió versenyképességét, globális gazdasági versenytársaival szemben; kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan kísérje figyelemmel a tagállamok energiaárait és –költségeit; |
| --- | --- |

74.

támogatja az Európai Tanács által a Bizottságnak adott felhatalmazást az egyes tagállamok energiaárainak és -költségeinek összetételéről és befolyásoló tényezőiről szóló elemzés készítésére 2013 vége előtt, amely a háztartások, a kis- és középvállalkozások, illetve az energiaintenzív iparágak fogyasztására összpontosít, és szélesebb értelemben vizsgálja az Unió versenyképességét, globális gazdasági versenytársaival szemben; kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan kísérje figyelemmel a tagállamok energiaárait és –költségeit;

| 75. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a belső földgázpiacra tekintettel vizsgáljanak felül minden olyan idejétmúlt árképzési mechanizmuson – különösen az olajár-indexálás elvén – alapuló szerződést, amely magas árakkal terheli a fogyasztókat, és sürgeti a Bizottságot, hogy segítsen feltárni e szerződések újratárgyalásának lehetőségeit, és nem kizárólag azok meghosszabbítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a rövid távú gázkereskedelmi kapacitás erősítését célzó minden terméket és eljárást támogatni és fejleszteni kell; kiemeli, hogy a fenti lépések elengedhetetlenek ahhoz, hogy a belső földgázpiacon minden fogyasztó számára valódi versenyképességet lehessen biztosítani a gázellátás árai tekintetében; |
| --- | --- |

75.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a belső földgázpiacra tekintettel vizsgáljanak felül minden olyan idejétmúlt árképzési mechanizmuson – különösen az olajár-indexálás elvén – alapuló szerződést, amely magas árakkal terheli a fogyasztókat, és sürgeti a Bizottságot, hogy segítsen feltárni e szerződések újratárgyalásának lehetőségeit, és nem kizárólag azok meghosszabbítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a rövid távú gázkereskedelmi kapacitás erősítését célzó minden terméket és eljárást támogatni és fejleszteni kell; kiemeli, hogy a fenti lépések elengedhetetlenek ahhoz, hogy a belső földgázpiacon minden fogyasztó számára valódi versenyképességet lehessen biztosítani a gázellátás árai tekintetében;

A fogyasztók hatékony védelme és támogatása

| 76. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelteket, hogy javítsanak a fogyasztóknak nyújtott információ minőségén és elérhetőségén, alkalmazzanak egyértelmű és átlátható számlázási módszereket, és hozzanak létre olyan ár-összehasonlító eszközöket, amelyek lehetővé teszik számukra a teljes körű tájékozottságon alapuló döntés meghozását; valamint ismertetik velük a fogyasztáscsökkentés, energia-megtakarítás, valamint az energiahatékonyság és a kis volumenű termelés lehetőségeit; sürgeti a tagállamokat az alternatív vitarendezésről szóló irányelv és a fogyasztói jogviták online rendezéséről szóló rendelet végrehajtására; üdvözli a Bizottság javaslatát a fogyasztói jogokkal kapcsolatos információs panel létrehozására; ajánlja, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki fogyasztóbarát tájékoztató kampányokat, amelyekben a kormányzatok, valamint az érintett civil társasági szervezetek is aktív szerepet vállalnak; |
| --- | --- |

76.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelteket, hogy javítsanak a fogyasztóknak nyújtott információ minőségén és elérhetőségén, alkalmazzanak egyértelmű és átlátható számlázási módszereket, és hozzanak létre olyan ár-összehasonlító eszközöket, amelyek lehetővé teszik számukra a teljes körű tájékozottságon alapuló döntés meghozását; valamint ismertetik velük a fogyasztáscsökkentés, energia-megtakarítás, valamint az energiahatékonyság és a kis volumenű termelés lehetőségeit; sürgeti a tagállamokat az alternatív vitarendezésről szóló irányelv és a fogyasztói jogviták online rendezéséről szóló rendelet végrehajtására; üdvözli a Bizottság javaslatát a fogyasztói jogokkal kapcsolatos információs panel létrehozására; ajánlja, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki fogyasztóbarát tájékoztató kampányokat, amelyekben a kormányzatok, valamint az érintett civil társasági szervezetek is aktív szerepet vállalnak;

| 77. | rámutat arra, hogy bár a nagykereskedelmi energiapiacokon globálisan csökkentek az energiaárak, a fogyasztók továbbra is magas árakat fizetnek; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és szabályozókat annak biztosítására, hogy a fogyasztók megfelelően és közvetlenül részesüljenek a nagykereskedelmi piaci árak alakulásának előnyeiből; |
| --- | --- |

77.

rámutat arra, hogy bár a nagykereskedelmi energiapiacokon globálisan csökkentek az energiaárak, a fogyasztók továbbra is magas árakat fizetnek; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és szabályozókat annak biztosítására, hogy a fogyasztók megfelelően és közvetlenül részesüljenek a nagykereskedelmi piaci árak alakulásának előnyeiből;

| 78. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot átfogó stratégia kifejlesztésére, amelynek célja a fogyasztók bátorítása az energiapiacon való aktív részvételre, többek közt a meglévő jogszabályok szerinti bevonásuk, valamint az energiahatékonysági irányelv vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása révén; a jelenlegi és jövőbeni felhasználók megfelelő tájékoztatása érdekében ösztönöz a hálózathasználattal kapcsolatos árjelzések rendszeres kiigazítására, valamint ezáltal a hálózatfejlesztés és a különálló határozatok összehangolására; |
| --- | --- |

78.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot átfogó stratégia kifejlesztésére, amelynek célja a fogyasztók bátorítása az energiapiacon való aktív részvételre, többek közt a meglévő jogszabályok szerinti bevonásuk, valamint az energiahatékonysági irányelv vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása révén; a jelenlegi és jövőbeni felhasználók megfelelő tájékoztatása érdekében ösztönöz a hálózathasználattal kapcsolatos árjelzések rendszeres kiigazítására, valamint ezáltal a hálózatfejlesztés és a különálló határozatok összehangolására;

| 79. | felhívja a Bizottságot az energiaágazat, illetve az információs és kommunikációs technológia ágazata közti további együttműködés ösztönzésére, valamint az energiával kapcsolatos innováció ösztönzése céljából a jelenlegi szabályozási keretek felülvizsgálatára, az összes fogyasztó, valamint az intelligens hálózatok felhasználóbarát, biztonságos és megbízható kiépítése érdekében, amely nem jelent pénzügyi terhet a fogyasztók számára, és figyelembe veszi a személyes adatok védelmét; felhív az intelligens hálózatok kiépítése során az európai, nemzeti és regionális szinten folytatott együttműködésre, valamint az intelligens hálózatokra vonatkozó szabványok kidolgozására; |
| --- | --- |

79.

felhívja a Bizottságot az energiaágazat, illetve az információs és kommunikációs technológia ágazata közti további együttműködés ösztönzésére, valamint az energiával kapcsolatos innováció ösztönzése céljából a jelenlegi szabályozási keretek felülvizsgálatára, az összes fogyasztó, valamint az intelligens hálózatok felhasználóbarát, biztonságos és megbízható kiépítése érdekében, amely nem jelent pénzügyi terhet a fogyasztók számára, és figyelembe veszi a személyes adatok védelmét; felhív az intelligens hálózatok kiépítése során az európai, nemzeti és regionális szinten folytatott együttműködésre, valamint az intelligens hálózatokra vonatkozó szabványok kidolgozására;

| 80. | sürgeti a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy alkalmazzanak és hozzanak létre pénzügyi ösztönzőket olyan beruházások támogatására, amelyek információs és kommunikációs technológia megoldásokat nyújtanak az intelligens hálózatok terén, és az aktív piac létrehozását tűzzék ki célul, ezáltal fokozott rugalmasságot, az energiahatékonyságot/-megtakarítást és önkéntes keresletoldali részvételt eredményezve; |
| --- | --- |

80.

sürgeti a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy alkalmazzanak és hozzanak létre pénzügyi ösztönzőket olyan beruházások támogatására, amelyek információs és kommunikációs technológia megoldásokat nyújtanak az intelligens hálózatok terén, és az aktív piac létrehozását tűzzék ki célul, ezáltal fokozott rugalmasságot, az energiahatékonyságot/-megtakarítást és önkéntes keresletoldali részvételt eredményezve;

| 81. | várakozással tekint a hátrányos helyzetű fogyasztókat illetően ambiciózus politikai célkitűzéseket megfogalmazó bizottsági iránymutatások elé, amelyek segítik a tagállamokat a fogyasztók e kategóriájának megközelítése terén; felhívja a Bizottságot, hogy az e fogyasztók védelmére szolgáló jelenlegi nemzeti mechanizmusok és eszközök megfelelő figyelembevételével készítse el ezeket az iránymutatásokat, az eltérő nemzeti rendszereken belüli koherensebb és átfogóbb uniós szintű megközelítés elérése céljából, a tagállamokra bízva a támogatás legmegfelelőbb formáinak kiválasztását; hozzáteszi, hogy ebben fontos szerepet játszik a szóban forgó fogyasztói csoportnak szóló átfogó tanácsadás és a bevált gyakorlatok cseréje; |
| --- | --- |

81.

várakozással tekint a hátrányos helyzetű fogyasztókat illetően ambiciózus politikai célkitűzéseket megfogalmazó bizottsági iránymutatások elé, amelyek segítik a tagállamokat a fogyasztók e kategóriájának megközelítése terén; felhívja a Bizottságot, hogy az e fogyasztók védelmére szolgáló jelenlegi nemzeti mechanizmusok és eszközök megfelelő figyelembevételével készítse el ezeket az iránymutatásokat, az eltérő nemzeti rendszereken belüli koherensebb és átfogóbb uniós szintű megközelítés elérése céljából, a tagállamokra bízva a támogatás legmegfelelőbb formáinak kiválasztását; hozzáteszi, hogy ebben fontos szerepet játszik a szóban forgó fogyasztói csoportnak szóló átfogó tanácsadás és a bevált gyakorlatok cseréje;

| 82. | üdvözli a Bizottságnak az EU-n belüli energiaszegénységről szóló közelgő elemzését; úgy véli, hogy a Bizottságnak – ezen elemzés részeként – erőfeszítéseket kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy az energiaszegénység elleni küzdelem – például a szociális és kohéziós alapokon keresztül – az európai szociális szolgáltatási kosár részévé váljon; előírja, hogy mind a jelenlegi, mind az új energiahatékonysági programoknak kivétel nélkül célzottan az alacsony jövedelmű célcsoportokra kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

82.

üdvözli a Bizottságnak az EU-n belüli energiaszegénységről szóló közelgő elemzését; úgy véli, hogy a Bizottságnak – ezen elemzés részeként – erőfeszítéseket kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy az energiaszegénység elleni küzdelem – például a szociális és kohéziós alapokon keresztül – az európai szociális szolgáltatási kosár részévé váljon; előírja, hogy mind a jelenlegi, mind az új energiahatékonysági programoknak kivétel nélkül célzottan az alacsony jövedelmű célcsoportokra kell összpontosítaniuk;

| 83. | sürgeti a Bizottságot az európai kiskereskedelmi piacok összehangolása céljából a megfelelő, szolgáltató központú kiskereskedelmi piaci tervek kidolgozására és ajánlására így – azáltal, hogy a szolgáltatók valamennyi illetéket közvetlenül a villamosenergia-számlán számíthatnak fel – csökkentve a fogyasztók adminisztratív terheit. |
| --- | --- |

83.

sürgeti a Bizottságot az európai kiskereskedelmi piacok összehangolása céljából a megfelelő, szolgáltató központú kiskereskedelmi piaci tervek kidolgozására és ajánlására így – azáltal, hogy a szolgáltatók valamennyi illetéket közvetlenül a villamosenergia-számlán számíthatnak fel – csökkentve a fogyasztók adminisztratív terheit.

A jövőbeli energiaforrások támogatása és az éghajlatváltozás kihívásai

| 84. | felhívja a tagállamokat, a Bizottságot és az érdekelt feleket, hogy amint kivitelezhető, alakítsák át a valamennyi erőmű számára szükséges támogatási szabályozásokat átlátható, kiszámítható, konvergens és piacalapú mechanizmusokká, annak érdekében, hogy közös piacot hozzanak létre a kért szolgáltatások számára – mint az energiahatékonyság, az aktív fogyasztók, a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés, a rugalmasság, a megújuló energiaforrások és a hálózattámogató szolgáltatások – a kompatibilitásukat biztosító módon, és az átfedések elkerülésével; kéri a Bizottságot iránymutatások benyújtására a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos hathatós és költséghatékony támogatási rendszerekről; |
| --- | --- |

84.

felhívja a tagállamokat, a Bizottságot és az érdekelt feleket, hogy amint kivitelezhető, alakítsák át a valamennyi erőmű számára szükséges támogatási szabályozásokat átlátható, kiszámítható, konvergens és piacalapú mechanizmusokká, annak érdekében, hogy közös piacot hozzanak létre a kért szolgáltatások számára – mint az energiahatékonyság, az aktív fogyasztók, a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés, a rugalmasság, a megújuló energiaforrások és a hálózattámogató szolgáltatások – a kompatibilitásukat biztosító módon, és az átfedések elkerülésével; kéri a Bizottságot iránymutatások benyújtására a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos hathatós és költséghatékony támogatási rendszerekről;

| 85. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy vizsgálják felül az energiapiacokon folyó verseny mértékének mérésére alkalmazott mutatókat, valamint vezessék be azon – többek között a fogyasztók legolcsóbb díjrendszerek szerinti arányára, az új vállalatok piacra lépésének képességére, valamint az ügyfélszolgálat és az innováció szintjére vonatkozó – mutatókat is, amelyek mindegyike segíteni fogja a piaci verseny mértékére vonatkozó valós kép kialakítását; |
| --- | --- |

85.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy vizsgálják felül az energiapiacokon folyó verseny mértékének mérésére alkalmazott mutatókat, valamint vezessék be azon – többek között a fogyasztók legolcsóbb díjrendszerek szerinti arányára, az új vállalatok piacra lépésének képességére, valamint az ügyfélszolgálat és az innováció szintjére vonatkozó – mutatókat is, amelyek mindegyike segíteni fogja a piaci verseny mértékére vonatkozó valós kép kialakítását;

| 86. | tekintettel a belső villamosenergia-piacra, kéri a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg az egyre növekvő arányú megújuló energiaforrások energiahálózatokba történő integrálásának következményeit a pénzügyi támogatásra, a rendszerszintű technikai követelményekre és a piaci feltételekre tekintettel; hangsúlyozza, hogy a fenti energiaforrások koordinált megközelítésének hiánya ez idáig megnehezítette integrációjukat az európai energiahálózatokba; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi európai energiahálózatot és tárolási infrastruktúrát hozzá kell igazítani a megújuló energiából származó elosztott villamosenergia-termeléshez; hangsúlyozza a gáz, mint tartalék-üzemanyag szerepét a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia ingadozásából eredő problémák leküzdésére, és kéri a Bizottságot a villamosenergia-rendszer szükséges rugalmassági szintjének kiértékelésére (intelligens hálózatok, keresletoldali gazdálkodás, tárolás, tárolás, és rugalmas tartalékkapacitás); úgy véli, hogy a szivattyús tározásnak jelentős szerepet kell játszania a villamosenergia-tárolásban; |
| --- | --- |

86.

tekintettel a belső villamosenergia-piacra, kéri a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg az egyre növekvő arányú megújuló energiaforrások energiahálózatokba történő integrálásának következményeit a pénzügyi támogatásra, a rendszerszintű technikai követelményekre és a piaci feltételekre tekintettel; hangsúlyozza, hogy a fenti energiaforrások koordinált megközelítésének hiánya ez idáig megnehezítette integrációjukat az európai energiahálózatokba; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi európai energiahálózatot és tárolási infrastruktúrát hozzá kell igazítani a megújuló energiából származó elosztott villamosenergia-termeléshez; hangsúlyozza a gáz, mint tartalék-üzemanyag szerepét a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia ingadozásából eredő problémák leküzdésére, és kéri a Bizottságot a villamosenergia-rendszer szükséges rugalmassági szintjének kiértékelésére (intelligens hálózatok, keresletoldali gazdálkodás, tárolás, tárolás, és rugalmas tartalékkapacitás); úgy véli, hogy a szivattyús tározásnak jelentős szerepet kell játszania a villamosenergia-tárolásban;

| 87. | kéri a Bizottságot, hogy az elkövetkezendő időszakban az intelligens földgáz- és villamosenergia-hálózatok kiépítésének támogatására továbbra is alkalmazza a regionális fejlesztési, a kohéziós és egyéb uniós strukturális alapokat az új energiaforrások és -típusok jobb befogadása, valamint Európa valamennyi régiójának korszerűsítése érdekében; úgy véli, hogy az elosztórendszer-üzemeltetőket is ösztönözni kell a hálózataik kiigazításának elfogadására; |
| --- | --- |

87.

kéri a Bizottságot, hogy az elkövetkezendő időszakban az intelligens földgáz- és villamosenergia-hálózatok kiépítésének támogatására továbbra is alkalmazza a regionális fejlesztési, a kohéziós és egyéb uniós strukturális alapokat az új energiaforrások és -típusok jobb befogadása, valamint Európa valamennyi régiójának korszerűsítése érdekében; úgy véli, hogy az elosztórendszer-üzemeltetőket is ösztönözni kell a hálózataik kiigazításának elfogadására;

| 88. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a mikrotermelés kiaknázatlan lehetőségeinek feltárását, és fordítsanak figyelmet a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés további fejlesztésének szükségességére, amely az elektromos áram és a hő termelésének egyik leghatékonyabb módja, és támasszák alá ezt a lehetőséget a távhő-, illetve távhűtés-szolgáltatás széles körű bevezetésével; |
| --- | --- |

88.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a mikrotermelés kiaknázatlan lehetőségeinek feltárását, és fordítsanak figyelmet a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés további fejlesztésének szükségességére, amely az elektromos áram és a hő termelésének egyik leghatékonyabb módja, és támasszák alá ezt a lehetőséget a távhő-, illetve távhűtés-szolgáltatás széles körű bevezetésével;

| 89. | hangsúlyozza az energiapiac rugalmasabbá és ellenállóbbá tétele, valamint a többlet villamos energia számára történő gazdaságos energiatárolók biztosítása révén az egyre jelentősebbé váló időszakos jellegű villamos energia alkalmazása tekintetében a kapcsolt villamos és hőenergia/távhő-, illetve távhűtés-szolgáltatás lehetőségét. Kéri a Bizottságot, hogy kezelje és jutalmazza e képességet a kapacitástámogató mechanizmus keretprogramra vonatkozó jövőbeni kezdeményezésében, valamint hogy támogassa ezt az ágazatokon átívelő integrációt és kiegyenlítést a Horizon 2020 program során. |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza az energiapiac rugalmasabbá és ellenállóbbá tétele, valamint a többlet villamos energia számára történő gazdaságos energiatárolók biztosítása révén az egyre jelentősebbé váló időszakos jellegű villamos energia alkalmazása tekintetében a kapcsolt villamos és hőenergia/távhő-, illetve távhűtés-szolgáltatás lehetőségét. Kéri a Bizottságot, hogy kezelje és jutalmazza e képességet a kapacitástámogató mechanizmus keretprogramra vonatkozó jövőbeni kezdeményezésében, valamint hogy támogassa ezt az ágazatokon átívelő integrációt és kiegyenlítést a Horizon 2020 program során.

| 90. | felkéri a Bizottságot a fogyasztók ésszerűen árazott villamos energiához jutásának biztosítása és a szén-dioxid-kibocsátásáthelyezés megakadályozása érdekében az európai villamosenergia-piac költséghatékony új piaci modelljeit elemző tanulmány indítására; |
| --- | --- |

90.

felkéri a Bizottságot a fogyasztók ésszerűen árazott villamos energiához jutásának biztosítása és a szén-dioxid-kibocsátásáthelyezés megakadályozása érdekében az európai villamosenergia-piac költséghatékony új piaci modelljeit elemző tanulmány indítására;

| 91. | üdvözli az annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy az energiaágazat terén végzett kutatás a Horizont 2020 program prioritása lehessen, és kéri a tagállamokat, hogy maradéktalanul használják ki e programterület előnyeit; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák azon innovatív energiatechnológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést is, valamint fejlesszék azon jelenlegi technológiákat is, amelyek a Horizont 2020 keretprogram és Európai Innovációs és Technológiai Intézet projektjeinek körén kívül esnek; kéri a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szinergiákat az uniós és a tagállami kutatási programok között, felismerve, hogy a kutatás az egyetlen út a kibocsátások csökkentése, az energiabiztonság növelése, és az uniós ipar globális piacon való versenyképességének növelése, továbbá az Unió technológiai előnyének megtartása, és a növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló európai stratégiához való hozzájárulás felé; hangsúlyozza jogbiztonság garantálásának szükségességét az iparág számára a 2020 utáni időszakot illetően; |
| --- | --- |

91.

üdvözli az annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy az energiaágazat terén végzett kutatás a Horizont 2020 program prioritása lehessen, és kéri a tagállamokat, hogy maradéktalanul használják ki e programterület előnyeit; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák azon innovatív energiatechnológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést is, valamint fejlesszék azon jelenlegi technológiákat is, amelyek a Horizont 2020 keretprogram és Európai Innovációs és Technológiai Intézet projektjeinek körén kívül esnek; kéri a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szinergiákat az uniós és a tagállami kutatási programok között, felismerve, hogy a kutatás az egyetlen út a kibocsátások csökkentése, az energiabiztonság növelése, és az uniós ipar globális piacon való versenyképességének növelése, továbbá az Unió technológiai előnyének megtartása, és a növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló európai stratégiához való hozzájárulás felé; hangsúlyozza jogbiztonság garantálásának szükségességét az iparág számára a 2020 utáni időszakot illetően;

| 92. | sürgeti a Bizottságot azon intelligens elosztóhálózatok fejlesztésére irányuló elegendő finanszírozás rendelkezésre bocsátására, amelyek – az ellátásbiztonság biztosítása és az energiamegtakarítási potenciálok leghatékonyabb kihasználása mellett – a megújuló energiaforrásokból származó elosztott villamosenergia-termelés széles körben való elterjesztésének leginkább költséghatékony megoldásai; |
| --- | --- |

92.

sürgeti a Bizottságot azon intelligens elosztóhálózatok fejlesztésére irányuló elegendő finanszírozás rendelkezésre bocsátására, amelyek – az ellátásbiztonság biztosítása és az energiamegtakarítási potenciálok leghatékonyabb kihasználása mellett – a megújuló energiaforrásokból származó elosztott villamosenergia-termelés széles körben való elterjesztésének leginkább költséghatékony megoldásai;

| 93. | megállapítja, hogy a jelenlegi rendszer, amelyet töredezett belső piac jellemez, veszélyezteti a vállalatok és befektetők számára szükséges hosszú távú stabilitást, ami az erőművek bezárását, valamint foglalkoztatási és a kapacitásbeli bizonytalanságokat eredményezhet. kéri a Bizottságot független értékelés készítésére a villamos energia és a földgáz belső piacainak jövőjéről, amelyben központi szerepet kapnak a beruházások, az ágazati foglalkoztatás, a környezet és a fogyasztóvédelem; kéri, hogy ezen értékelés 2014 márciusáig készüljön el, és legyen nyitott a szociális partnerekhez, az alacsonyjövedelmű háztartásokat képviselőkhöz, a környezetvédelmi szervezetekhez és kkv-khez hasonló érdekeltek véleményeinek befogadására; |
| --- | --- |

93.

megállapítja, hogy a jelenlegi rendszer, amelyet töredezett belső piac jellemez, veszélyezteti a vállalatok és befektetők számára szükséges hosszú távú stabilitást, ami az erőművek bezárását, valamint foglalkoztatási és a kapacitásbeli bizonytalanságokat eredményezhet. kéri a Bizottságot független értékelés készítésére a villamos energia és a földgáz belső piacainak jövőjéről, amelyben központi szerepet kapnak a beruházások, az ágazati foglalkoztatás, a környezet és a fogyasztóvédelem; kéri, hogy ezen értékelés 2014 márciusáig készüljön el, és legyen nyitott a szociális partnerekhez, az alacsonyjövedelmű háztartásokat képviselőkhöz, a környezetvédelmi szervezetekhez és kkv-khez hasonló érdekeltek véleményeinek befogadására;

o

o o

| 94. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

94.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0061.

(2)  HL L 295., 2010.11.12., 1. o.

(3)  HL L 326., 2011.12.8., 1. o.

(4)  HL L 211., 2009.8.14., 94. o.

(5)  HL L 211., 2009.8.14,, 55. o.

(6)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

(7)  HL L 172., 2009.7.2., 18. o.

(8)  HL L 299., 2012.10.27., 13. o.

(9)  HL C 99. E, 2012.4.3., 64. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0238.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0509.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0086.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0088.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0444.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0443.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0238.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/21

---

P7_TA(2013)0345

Az energiahatékonysági intézkedések kohéziós politika szerinti végrehajtása és hatása

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása a kohéziós politika energiahatékonysági intézkedéseinek végrehajtásáról és hatásáról (2013/2038(INI))

(2016/C 093/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkére,

| — | tekintettel az EUSZ 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1084/2006/EK tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1084/2006/EK tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Bizottság „Pénzügyi támogatás az épületek energiahatékonyságának javítására” című, 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0225), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Pénzügyi támogatás az épületek energiahatékonyságának javítására” című, 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0225),

| — | tekintettel az Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI) 2013. évi „Az európai munkafolyamatok teljesítményértékelése – 2013” című brüsszeli jelentésének 5. fejezetére (Európa megosztottsága a tiszta energia és az energiaszegénység tekintetében), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI) 2013. évi „Az európai munkafolyamatok teljesítményértékelése – 2013” című brüsszeli jelentésének 5. fejezetére (Európa megosztottsága a tiszta energia és az energiaszegénység tekintetében),

| — | tekintettel az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az Európai Unióban a szociális lakáshoz jutásról szóló, 2013. június 11-i állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a szociális lakáshoz jutásról szóló, 2013. június 11-i állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel „Az európai szemeszter végrehajtása – Összefoglaló jelentés” című, 2013. március 4-i tanácsi dokumentumra (6754/13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai szemeszter végrehajtása – Összefoglaló jelentés” című, 2013. március 4-i tanácsi dokumentumra (6754/13),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0017),

| — | tekintettel az uniós energiahelyzetre jellemző számadatokat tartalmazó 2012. évi bizottsági statisztikai zsebkönyvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós energiahelyzetre jellemző számadatokat tartalmazó 2012. évi bizottsági statisztikai zsebkönyvre (2),

| — | tekintettel a „Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások” című, 2008. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0876), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások” című, 2008. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0876),

| — | tekintettel az „Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című, 2006. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című, 2006. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2006)0545),

| — | tekintettel a Számvevőszék „Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága” című, 21/2012. számú különjelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék „Az energiahatékonyságot célzó kohéziós beruházások költséghatékonysága” című, 21/2012. számú különjelentésére;

| — | tekintettel az európai gazdaságélénkítési tervről szóló, 2009. március 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdaságélénkítési tervről szóló, 2009. március 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a KfW Research „A KfW által az energiahatékony épületek és épület-helyreállítás terén szervezett népszerűsítő programok hatása az állami költségvetésre” című jelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a KfW Research „A KfW által az energiahatékony épületek és épület-helyreállítás terén szervezett népszerűsítő programok hatása az állami költségvetésre” című jelentésére (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament „Az uniós kohéziós politika és résztvevőinek szerepéről az új európai energiapolitika végrehajtásában” című, 2013. január 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament „Az uniós kohéziós politika és résztvevőinek szerepéről az új európai energiapolitika végrehajtásában” című, 2013. január 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa” című 2012. május 24-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa” című 2012. május 24-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Kohéziós politika: 2013. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti programok végrehajtásáról” című, 2013. április 18-i bizottsági jelentésre (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kohéziós politika: 2013. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti programok végrehajtásáról” című, 2013. április 18-i bizottsági jelentésre (COM(2013)0210),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az „Energiahatékonyság a városokban és régiókban – a vidéki és a városi területek közötti különbségek kiemelt kezelése” című, 2012. május 4-i véleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az „Energiahatékonyság a városokban és régiókban – a vidéki és a városi területek közötti különbségek kiemelt kezelése” című, 2012. május 4-i véleményére (7),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az „Energiahatékonyság” című, 2011. december 14-i véleményére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az „Energiahatékonyság” című, 2011. december 14-i véleményére (8),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „Az energiahatékonyságról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslat” című véleményére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „Az energiahatékonyságról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslat” című véleményére (9),

| — | tekintettel a MARIE/ELIH-MED „A MED által a transznacionális együttműködés keretében az épületek energiahatékonysági kihívásaira adott válaszoknak a javítása” című szakpolitikai dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a MARIE/ELIH-MED „A MED által a transznacionális együttműködés keretében az épületek energiahatékonysági kihívásaira adott válaszoknak a javítása” című szakpolitikai dokumentumára,

| — | tekintettel a „2011. évi energiahatékonysági terv” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0109), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2011. évi energiahatékonysági terv” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0109),

| — | tekintettel a fenntartható energiával kapcsolatos beruházások strukturális és kohéziós alapjaival foglalkozó SF Energy Invest „Gyakorlati ajánlások a fenntartható energiával kapcsolatos beruházások részarányának növeléséről a következő (2014–2020 közötti) programozási időszakban” című ajánlásaira (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható energiával kapcsolatos beruházások strukturális és kohéziós alapjaival foglalkozó SF Energy Invest „Gyakorlati ajánlások a fenntartható energiával kapcsolatos beruházások részarányának növeléséről a következő (2014–2020 közötti) programozási időszakban” című ajánlásaira (10),

| — | tekintettel az Ismeri Europa által a Bizottságnak küldött, a „Szakértői értékelési hálózat szakpolitikai elemzése a 2007–2013 közötti kohéziós politika teljesítményéről – a 2011. évi nemzeti jelentések összefoglalása – megújuló energia és a lakások energiahatékonysága” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ismeri Europa által a Bizottságnak küldött, a „Szakértői értékelési hálózat szakpolitikai elemzése a 2007–2013 közötti kohéziós politika teljesítményéről – a 2011. évi nemzeti jelentések összefoglalása – megújuló energia és a lakások energiahatékonysága” című jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság „Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című, 2013. március 27-i zöld könyvére (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című, 2013. március 27-i zöld könyvére (COM(2013)0169),

| — | tekintettel a Copenhagen Economics „Az épületek energiahatékony felújításába való beruházás többszörös előnyei” című tanulmányára (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Copenhagen Economics „Az épületek energiahatékony felújításába való beruházás többszörös előnyei” című tanulmányára (11),

| — | tekintettel a Bizottságnak a 2013. május 22-i Európai Tanács számára tett, „Energiaügyi kihívások és energiapolitika” című hozzájárulására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 2013. május 22-i Európai Tanács számára tett, „Energiaügyi kihívások és energiapolitika” című hozzájárulására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7–0271/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7–0271/2013),

| A. | mivel a jobb energiahatékonyság a gazdasági tevékenységek, illetve szolgáltatások azonos szintjének kevesebb energia felhasználásával történő fenntartása (12); |
| --- | --- |

A.

mivel a jobb energiahatékonyság a gazdasági tevékenységek, illetve szolgáltatások azonos szintjének kevesebb energia felhasználásával történő fenntartása (12);

| B. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. cikkének (1) bekezdése tűzi ki az energiahatékonyság előmozdítását a belső piac létrehozásával, illetve működésével, valamint a környezet megőrzésének és javításának szükségességével összefüggésben; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. cikkének (1) bekezdése tűzi ki az energiahatékonyság előmozdítását a belső piac létrehozásával, illetve működésével, valamint a környezet megőrzésének és javításának szükségességével összefüggésben;

| C. | mivel az energiahatékonyság megvalósítása a Bizottság és a tagállamok egyik legfőbb prioritása, amint azt az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott egyik célkitűzés, az energiahatékonyság 20 %-kal történő növelése is szemlélteti; |
| --- | --- |

C.

mivel az energiahatékonyság megvalósítása a Bizottság és a tagállamok egyik legfőbb prioritása, amint azt az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott egyik célkitűzés, az energiahatékonyság 20 %-kal történő növelése is szemlélteti;

| D. | mivel a fogyasztás energiahatékonyság útján történő csökkentése a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség mérséklésének leginkább fenntartható módja, ami a behozatal mintegy 25 %-os csökkenéséhez vezet; |
| --- | --- |

D.

mivel a fogyasztás energiahatékonyság útján történő csökkentése a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség mérséklésének leginkább fenntartható módja, ami a behozatal mintegy 25 %-os csökkenéséhez vezet;

| E. | mivel az energia jelentős része továbbra is szénhidrogénekből származik, amelyek az égés során üvegházhatású gázokat bocsátanak ki; |
| --- | --- |

E.

mivel az energia jelentős része továbbra is szénhidrogénekből származik, amelyek az égés során üvegházhatású gázokat bocsátanak ki;

| F. | mivel az energiahatékonysági beruházásoknak gazdasági, társadalmi és környezeti hozadéka lehet az európai régiók számára; |
| --- | --- |

F.

mivel az energiahatékonysági beruházásoknak gazdasági, társadalmi és környezeti hozadéka lehet az európai régiók számára;

| G. | mivel az energiahatékonysági irányelv időben történő és költséghatékony végrehajtása jelentős mértékben csökkentheti az energiafelhasználást és a fosszilis tüzelőanyagok behozatalától való függőséget, új munkahelyeket teremthet, szociális védelmet nyújthat és megszüntetheti az energiaszegénységet; |
| --- | --- |

G.

mivel az energiahatékonysági irányelv időben történő és költséghatékony végrehajtása jelentős mértékben csökkentheti az energiafelhasználást és a fosszilis tüzelőanyagok behozatalától való függőséget, új munkahelyeket teremthet, szociális védelmet nyújthat és megszüntetheti az energiaszegénységet;

| H. | mivel a jelenlegi, 2007–2013 programozási időszakra nézve a kohéziós politikai költségvetésből 5,5 milliárd EUR-t különítettek el az energiahatékonyságra, a kapcsolt energiatermelésre és az energiagazdálkodásra; |
| --- | --- |

H.

mivel a jelenlegi, 2007–2013 programozási időszakra nézve a kohéziós politikai költségvetésből 5,5 milliárd EUR-t különítettek el az energiahatékonyságra, a kapcsolt energiatermelésre és az energiagazdálkodásra;

| I. | mivel a Bizottság legújabb jelentése (13) megállapítja, hogy 2011 végéig csaknem 3,8 milliárd EUR-t fordítottak konkrét energiahatékonysági projektekre, beleértve a feltöltődő alapokat, ami 68 %-os végrehajtását rátát jelent; mivel a jelentés azt is megállapította, hogy e végrehajtási ráta egyenlőtlenül oszlik meg Unió-szerte; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság legújabb jelentése (13) megállapítja, hogy 2011 végéig csaknem 3,8 milliárd EUR-t fordítottak konkrét energiahatékonysági projektekre, beleértve a feltöltődő alapokat, ami 68 %-os végrehajtását rátát jelent; mivel a jelentés azt is megállapította, hogy e végrehajtási ráta egyenlőtlenül oszlik meg Unió-szerte;

| J. | mivel a Tanács 2013. márciusi (14) összefoglaló jelentésében az energiahatékonyságot illetően a fejlesztést hátrányosan befolyásoló tényezőként azonosította többek között a nem megfelelő tájékoztatást, a hiányos pénzügyi ösztönzőket, az energiahatékonyság kérdésének alacsony ismertségét, a hatályos jogszabályok nem megfelelő végrehajtását, megállapítva, hogy ezek inkább gyakorlati, mint szabályozási jellegűek; |
| --- | --- |

J.

mivel a Tanács 2013. márciusi (14) összefoglaló jelentésében az energiahatékonyságot illetően a fejlesztést hátrányosan befolyásoló tényezőként azonosította többek között a nem megfelelő tájékoztatást, a hiányos pénzügyi ösztönzőket, az energiahatékonyság kérdésének alacsony ismertségét, a hatályos jogszabályok nem megfelelő végrehajtását, megállapítva, hogy ezek inkább gyakorlati, mint szabályozási jellegűek;

| K. | mivel az Európai helyi energiahatékonysági támogatás (ELENA) keretében támogatható projekteknek legalább 50 millió euró értékűnek kell lenniük, az intelligens energia program keretében támogathatóknak pedig több mint 6 millió euró értékűnek, ami meghaladja számos kis és vidéki közösségben futó projekt értékét; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai helyi energiahatékonysági támogatás (ELENA) keretében támogatható projekteknek legalább 50 millió euró értékűnek kell lenniük, az intelligens energia program keretében támogathatóknak pedig több mint 6 millió euró értékűnek, ami meghaladja számos kis és vidéki közösségben futó projekt értékét;

Általános megjegyzések

| 1. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válságidőszakban, amikor is az Unió energiaigényének több mint 50 %-át behozatalból fedezi, az energiahatékonyság költséghatékony módon történő javítása az uniós versenyképesség fellendítése és a munkahelyteremtés, valamint a helyi és regionális szintű növekedés meghatározó eszközének bizonyulhat, illetve mindenki számára előnyös helyzetet teremthet az éghajlatváltozás és a magas energiaköltségek elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válságidőszakban, amikor is az Unió energiaigényének több mint 50 %-át behozatalból fedezi, az energiahatékonyság költséghatékony módon történő javítása az uniós versenyképesség fellendítése és a munkahelyteremtés, valamint a helyi és regionális szintű növekedés meghatározó eszközének bizonyulhat, illetve mindenki számára előnyös helyzetet teremthet az éghajlatváltozás és a magas energiaköltségek elleni küzdelemben;

| 2. | támogatja az Unió azon kötelezettségvállalását, hogy megvalósítsa az energiahatékonyság 2020-ig 20 %-kal történő növelésének célkitűzését; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságról szóló irányelvnek és eszközeinek – a sajátos nemzeti körülményekhez igazodó – időben történő és megfelelő végrehajtása visszaterelné a tagállamokat a helyes pályára annak érdekében, hogy a 20 %-os célkitűzés elérhetővé váljon; e tekintetben sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott célkitűzés megvalósításáért, valamint azért is, hogy megteremtsék a feltételeket az említett időponton túl elérendő megtakarítások számára; |
| --- | --- |

2.

támogatja az Unió azon kötelezettségvállalását, hogy megvalósítsa az energiahatékonyság 2020-ig 20 %-kal történő növelésének célkitűzését; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságról szóló irányelvnek és eszközeinek – a sajátos nemzeti körülményekhez igazodó – időben történő és megfelelő végrehajtása visszaterelné a tagállamokat a helyes pályára annak érdekében, hogy a 20 %-os célkitűzés elérhetővé váljon; e tekintetben sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott célkitűzés megvalósításáért, valamint azért is, hogy megteremtsék a feltételeket az említett időponton túl elérendő megtakarítások számára;

| 3. | megállapítja, hogy az európai strukturális és beruházási alapok elősegíthetik az energiahatékony termékekre, közlekedési módokra, épületekre, iparágakra, munkavégzésre és szolgáltatásokra – köztük az energiahatékonysági szolgáltatásokra – irányuló magánberuházások ösztönzését, és általuk csökkenthetők az állam energiakiadásai, ugyanakkor a közpénzekért nagyobb értéket kaphatnak; üdvözli az arra irányuló javaslatot, hogy a Horizont 2020 energetikai kutatásról szóló fejezetében kezeljék prioritásként az energiahatékonyságot; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy az európai strukturális és beruházási alapok elősegíthetik az energiahatékony termékekre, közlekedési módokra, épületekre, iparágakra, munkavégzésre és szolgáltatásokra – köztük az energiahatékonysági szolgáltatásokra – irányuló magánberuházások ösztönzését, és általuk csökkenthetők az állam energiakiadásai, ugyanakkor a közpénzekért nagyobb értéket kaphatnak; üdvözli az arra irányuló javaslatot, hogy a Horizont 2020 energetikai kutatásról szóló fejezetében kezeljék prioritásként az energiahatékonyságot;

| 4. | hangsúlyozza a jelenlegi finanszírozási időszak tapasztalatait, amelyek azt mutatják, hogy az európai strukturális és beruházási alapokból az energiahatékonyságra elkülönített források teljes mértékben nem kiaknázhatók; ezért hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti költségvetési keretben – amelyben az előzőekhez képest több forrást különítettek el az energiahatékonyságra – gondoskodni kell a helyi és regionális hatóságok e forrásokhoz való hozzáférésének elősegítéséről; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a jelenlegi finanszírozási időszak tapasztalatait, amelyek azt mutatják, hogy az európai strukturális és beruházási alapokból az energiahatékonyságra elkülönített források teljes mértékben nem kiaknázhatók; ezért hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti költségvetési keretben – amelyben az előzőekhez képest több forrást különítettek el az energiahatékonyságra – gondoskodni kell a helyi és regionális hatóságok e forrásokhoz való hozzáférésének elősegítéséről;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak jelentős mobilizáló hatású beruházási lehetőségként, nem pedig kiadásként kellene tekinteniük az energiahatékonysági európai strukturális és beruházási alapok felhasználására; felhívja a Bizottságot, hogy újból vizsgálja felül az állami támogatásra vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy az európai beruházások mellett fokozott nemzeti finanszírozást tegyen lehetővé az energiahatékonyság számára; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak jelentős mobilizáló hatású beruházási lehetőségként, nem pedig kiadásként kellene tekinteniük az energiahatékonysági európai strukturális és beruházási alapok felhasználására; felhívja a Bizottságot, hogy újból vizsgálja felül az állami támogatásra vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy az európai beruházások mellett fokozott nemzeti finanszírozást tegyen lehetővé az energiahatékonyság számára;

| 6. | hangsúlyozza a kohéziós politika, valamint az arra elkülönített pénzügyi források fontosságát az intelligens hálózatok teljes körű kiépítése szempontjából, amelyek hatékonyabb energetikai rendszereket eredményeznek a régiókban, ezáltal csökkentve az energiafogyasztást és az energiaveszteséget; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a kohéziós politika, valamint az arra elkülönített pénzügyi források fontosságát az intelligens hálózatok teljes körű kiépítése szempontjából, amelyek hatékonyabb energetikai rendszereket eredményeznek a régiókban, ezáltal csökkentve az energiafogyasztást és az energiaveszteséget;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságokat megfelelő hatáskörökkel és feladatokkal kell felruházni nemcsak az energiaellátás és –felhasználás, hanem az energiahatékonysági célkitűzések végrehajtása tekintetében is; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságokat megfelelő hatáskörökkel és feladatokkal kell felruházni nemcsak az energiaellátás és –felhasználás, hanem az energiahatékonysági célkitűzések végrehajtása tekintetében is;

| 8. | felkéri a Bizottságot arra, hogy javítsa a jogbiztonságot az energiahatékonysági szabványoknak megfelelő szociális lakások építésével, valamint a fenntartható épületekbe és energiába való beruházással kapcsolatos regionális állami támogatási szabályok tekintetében; |
| --- | --- |

8.

felkéri a Bizottságot arra, hogy javítsa a jogbiztonságot az energiahatékonysági szabványoknak megfelelő szociális lakások építésével, valamint a fenntartható épületekbe és energiába való beruházással kapcsolatos regionális állami támogatási szabályok tekintetében;

| 9. | emlékeztet arra, hogy egyes tudományos felmérések szerint 2010-ben az uniós tagállamok, valamint Norvégia és Svájc állampolgárainak közel 9 %-a (52,08 millió ember) nem tudta megfelelően fűteni otthonát; megállapítja, hogy az energiaszegénység az új tagállamokban különösen súlyos méreteket ölt, és legtöbb esetben a rosszul szigetelt otthonoknak tudható be; felkéri a Bizottságot arra, hogy részletesen vizsgálja meg az energiahatékonyság előmozdítása, az energiaszegénység és a kiszolgáltatott fogyasztók közötti összefüggést; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysági intézkedések révén elért megtakarításoknak a fogyasztók végszámláin is meg kell mutatkozniuk; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy egyes tudományos felmérések szerint 2010-ben az uniós tagállamok, valamint Norvégia és Svájc állampolgárainak közel 9 %-a (52,08 millió ember) nem tudta megfelelően fűteni otthonát; megállapítja, hogy az energiaszegénység az új tagállamokban különösen súlyos méreteket ölt, és legtöbb esetben a rosszul szigetelt otthonoknak tudható be; felkéri a Bizottságot arra, hogy részletesen vizsgálja meg az energiahatékonyság előmozdítása, az energiaszegénység és a kiszolgáltatott fogyasztók közötti összefüggést; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysági intézkedések révén elért megtakarításoknak a fogyasztók végszámláin is meg kell mutatkozniuk;

| 10. | rámutat arra, hogy bizonyos gazdasági ágazatokban – így például az építőipari és közlekedési ágazatban – még nem sikerült eredményesen kamatoztatni az energiahatékonyságban rejlő lehetőségeket, a strukturális és kohéziós alapokból származó forrásoknak, illetve a fokozott energiahatékonyságra irányuló egyéb beruházásoknak pedig elő kell segíteniük a foglalkoztatási lehetőségek növelését a szóban forgó ágazatban; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy bizonyos gazdasági ágazatokban – így például az építőipari és közlekedési ágazatban – még nem sikerült eredményesen kamatoztatni az energiahatékonyságban rejlő lehetőségeket, a strukturális és kohéziós alapokból származó forrásoknak, illetve a fokozott energiahatékonyságra irányuló egyéb beruházásoknak pedig elő kell segíteniük a foglalkoztatási lehetőségek növelését a szóban forgó ágazatban;

| 11. | hangsúlyozza az energiahatékonysági célkitűzések és szabványok elérése érdekében a szociális lakások építésére és felújítására irányuló beruházások szükségességét; felkéri a tagállamokat és valamennyi érdekelt felet, hogy a nemzeti reformprogramokban és a következő, 2014–2020 közötti programozási időszakra szóló partnerségi megállapodások stratégiai prioritásainak kidolgozásakor a szubszidiaritás elvének figyelembevétele mellett fordítsanak figyelmet a szociális lakások építésére; ebben az összefüggésben emlékezteti a tagállamokat az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv 20. cikkében foglalt rendelkezésekre; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza az energiahatékonysági célkitűzések és szabványok elérése érdekében a szociális lakások építésére és felújítására irányuló beruházások szükségességét; felkéri a tagállamokat és valamennyi érdekelt felet, hogy a nemzeti reformprogramokban és a következő, 2014–2020 közötti programozási időszakra szóló partnerségi megállapodások stratégiai prioritásainak kidolgozásakor a szubszidiaritás elvének figyelembevétele mellett fordítsanak figyelmet a szociális lakások építésére; ebben az összefüggésben emlékezteti a tagállamokat az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv 20. cikkében foglalt rendelkezésekre;

| 12. | elismeri, hogy az energiamegtakarítások helyi és regionális szintű elérésének egyik legnagyobb akadálya az előzetes beruházások szükségessége; meggyőződése, hogy az uniós szinten hozott intézkedéseknek kellőképpen figyelembe kell venniük a településeket és régiókat érintő következményeket és költségvetési korlátozásokat; ezért azt ajánlja, hogy az energetikai vonatkozású fejlesztési iránymutatások kidolgozásakor konzultáljanak a helyi és regionális képviselőkkel, valamint biztosítsanak pénzügyi támogatást a meglévő energiaforrások felhasználására irányuló helyi és regionális szintű programok számára; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy az energiamegtakarítások helyi és regionális szintű elérésének egyik legnagyobb akadálya az előzetes beruházások szükségessége; meggyőződése, hogy az uniós szinten hozott intézkedéseknek kellőképpen figyelembe kell venniük a településeket és régiókat érintő következményeket és költségvetési korlátozásokat; ezért azt ajánlja, hogy az energetikai vonatkozású fejlesztési iránymutatások kidolgozásakor konzultáljanak a helyi és regionális képviselőkkel, valamint biztosítsanak pénzügyi támogatást a meglévő energiaforrások felhasználására irányuló helyi és regionális szintű programok számára;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a Parlament már elfogadta az uniós kohéziós politikának és szereplőinek az új európai energiapolitika végrehajtásában betöltött szerepéről szóló jelentést, illetve, hogy a jelentés energiahatékonysági kérdésekkel is foglalkozik; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a Parlament már elfogadta az uniós kohéziós politikának és szereplőinek az új európai energiapolitika végrehajtásában betöltött szerepéről szóló jelentést, illetve, hogy a jelentés energiahatékonysági kérdésekkel is foglalkozik;

A 2014–2020 közötti programozási időszak és a jogszabályi változások

| 14. | megállapítja, hogy a kohéziós politika elsődleges célkitűzése továbbra is az egyes régiók közötti gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek csökkentése marad, és úgy ítéli meg, hogy az energiahatékonysággal kapcsolatos politikáknak nem szabadna e célkitűzés útjába állni; hangsúlyozza, hogy az EU néhány legszegényebb régiójában mások lehetnek a prioritások, és elsődlegesen más területeken van szükség beruházásra; kiemeli, hogy a kohéziós politika erőssége a rugalmasságában illetve az alapok helyi szintű decentralizált kezelésében rejlik; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a kohéziós politika elsődleges célkitűzése továbbra is az egyes régiók közötti gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek csökkentése marad, és úgy ítéli meg, hogy az energiahatékonysággal kapcsolatos politikáknak nem szabadna e célkitűzés útjába állni; hangsúlyozza, hogy az EU néhány legszegényebb régiójában mások lehetnek a prioritások, és elsődlegesen más területeken van szükség beruházásra; kiemeli, hogy a kohéziós politika erőssége a rugalmasságában illetve az alapok helyi szintű decentralizált kezelésében rejlik;

| 15. | emlékeztet arra, hogy 2009-ben az energiahatékonyság tekintetében módosult az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló rendelet, aminek köszönhetően a lakhatás az Európai Unió valamennyi részén támogathatóvá vált (4 %-os felső korlátig); megállapítja, hogy ez a szakpolitikai intézkedés számos tagállamban nem járt az erre a célra fordított pénzeszközök jelentős növekedésével, ami a rendelkezések – programozási időszak során végrehajtott – késői megváltoztatásának, azaz az operatív programok módosításának következménye; megjegyzi, hogy mivel e változtatás nem járt kiegészítő uniós finanszírozással, egyes tagállamok elvből elutasították ezt a lehetőséget, míg más tagállamokban lényeges összefüggést fedeztek fel a források alacsony felhasználása és a gyenge igazgatási funkciók között; rámutat az energiahatékonysági intézkedések jogi egyértelműségének fontosságára – még a 2014–2020 közötti programozási időszak kezdete előtt, illetve annak során; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy 2009-ben az energiahatékonyság tekintetében módosult az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló rendelet, aminek köszönhetően a lakhatás az Európai Unió valamennyi részén támogathatóvá vált (4 %-os felső korlátig); megállapítja, hogy ez a szakpolitikai intézkedés számos tagállamban nem járt az erre a célra fordított pénzeszközök jelentős növekedésével, ami a rendelkezések – programozási időszak során végrehajtott – késői megváltoztatásának, azaz az operatív programok módosításának következménye; megjegyzi, hogy mivel e változtatás nem járt kiegészítő uniós finanszírozással, egyes tagállamok elvből elutasították ezt a lehetőséget, míg más tagállamokban lényeges összefüggést fedeztek fel a források alacsony felhasználása és a gyenge igazgatási funkciók között; rámutat az energiahatékonysági intézkedések jogi egyértelműségének fontosságára – még a 2014–2020 közötti programozási időszak kezdete előtt, illetve annak során;

| 16. | üdvözli az ERFA és a Kohéziós Alap által a 2014–2020 közötti programozási időszakra nézve kínált új lehetőségeket, figyelemmel az ebben az időszakban az ERFA-nak és a Kohéziós Alapnak az energiahatékonysági célkitűzések megvalósításában szánt fontosabb szerepre; támogatja különösen a kohéziós forrásokból történő finanszírozás teljes építőipari ágazatban betöltendő, jövőbeli szerepét, a lakhatást is ideértve; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az ERFA és a Kohéziós Alap által a 2014–2020 közötti programozási időszakra nézve kínált új lehetőségeket, figyelemmel az ebben az időszakban az ERFA-nak és a Kohéziós Alapnak az energiahatékonysági célkitűzések megvalósításában szánt fontosabb szerepre; támogatja különösen a kohéziós forrásokból történő finanszírozás teljes építőipari ágazatban betöltendő, jövőbeli szerepét, a lakhatást is ideértve;

| 17. | sürgeti a tagállamokat, hogy operatív programjaik keretében vezessenek be egyszerű és bürokráciától mentes eljárásokat a háztartások energiahatékonyságának javítására elkülönített források felhasználására vonatkozóan; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a tagállamokat, hogy operatív programjaik keretében vezessenek be egyszerű és bürokráciától mentes eljárásokat a háztartások energiahatékonyságának javítására elkülönített források felhasználására vonatkozóan;

| 18. | sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy a decentralizációra vonatkozó rendelkezések nyomán az önkormányzatok közvetlen hozzáférést kapjanak a háztartások energiahatékonyságának javítására irányuló finanszírozáshoz; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy a decentralizációra vonatkozó rendelkezések nyomán az önkormányzatok közvetlen hozzáférést kapjanak a háztartások energiahatékonyságának javítására irányuló finanszírozáshoz;

| 19. | elismeri a tárgyalások eredményét az ERFA-rendeletben szereplő, a régiók minden egyes kategóriájára kitűzött tematikus célkitűzések tekintetében meghatározott, irányadó százalékos minimumértékekkel kapcsolatban, melyek az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra fordított források mértékének növelését teszik lehetővé; emlékeztet arra, hogy a források nagyra törő minimális részaránya létfontosságú a helyi szereplők mobilizálásának megkönnyítése szempontjából, és segíti a szilárd, hosszú távú programok kialakítását; |
| --- | --- |

19.

elismeri a tárgyalások eredményét az ERFA-rendeletben szereplő, a régiók minden egyes kategóriájára kitűzött tematikus célkitűzések tekintetében meghatározott, irányadó százalékos minimumértékekkel kapcsolatban, melyek az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra fordított források mértékének növelését teszik lehetővé; emlékeztet arra, hogy a források nagyra törő minimális részaránya létfontosságú a helyi szereplők mobilizálásának megkönnyítése szempontjából, és segíti a szilárd, hosszú távú programok kialakítását;

| 20. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az innovatív pénzügyi eszközök felhasználását a 2014–2020 közötti programozási időszakban valamennyi tematikus célkitűzésre terjesszék ki, ideértve az energiahatékonyságot is; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az innovatív pénzügyi eszközök felhasználását a 2014–2020 közötti programozási időszakban valamennyi tematikus célkitűzésre terjesszék ki, ideértve az energiahatékonyságot is;

| 21. | egyetért az európai strukturális és beruházási alapoknak a 2014–2020 közötti programozási időszakban történő egyszerűsítésére irányuló bizottsági javaslatokkal; meggyőződése, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelettel kapcsolatos tárgyalások lezárásának a többféle alap felhasználásának sikeres végrehajtását kell eredményeznie, ami jelentős mértékben hozzájárulna az energiahatékonysági programokhoz; |
| --- | --- |

21.

egyetért az európai strukturális és beruházási alapoknak a 2014–2020 közötti programozási időszakban történő egyszerűsítésére irányuló bizottsági javaslatokkal; meggyőződése, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelettel kapcsolatos tárgyalások lezárásának a többféle alap felhasználásának sikeres végrehajtását kell eredményeznie, ami jelentős mértékben hozzájárulna az energiahatékonysági programokhoz;

| 22. | üdvözli a közös rendelkezésekről szóló rendelettel kapcsolatos tárgyalások során a partnerségi megállapodások tekintetében elért előrelépést; e tekintetben felkéri a tagállamokat és az irányító hatóságokat arra, hogy működjenek együtt energiahatékonysági szakértőkkel annak érdekében, hogy kellőképpen kihasználhassák e mechanizmus előnyeit az operatív programok kidolgozása során; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a közös rendelkezésekről szóló rendelettel kapcsolatos tárgyalások során a partnerségi megállapodások tekintetében elért előrelépést; e tekintetben felkéri a tagállamokat és az irányító hatóságokat arra, hogy működjenek együtt energiahatékonysági szakértőkkel annak érdekében, hogy kellőképpen kihasználhassák e mechanizmus előnyeit az operatív programok kidolgozása során;

| 23. | szorgalmazza, hogy a tagállamok – az európai strukturális és beruházási alapok koherens stratégiába való beépülése céljából – erősítsék a nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveik és operatív programjaik közötti kapcsolatokat, a területi igények kielégítésének fenntartása mellett; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság elsődleges céljának az energiaellátás függetlenségét kell tekinteni regionális és helyi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

23.

szorgalmazza, hogy a tagállamok – az európai strukturális és beruházási alapok koherens stratégiába való beépülése céljából – erősítsék a nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveik és operatív programjaik közötti kapcsolatokat, a területi igények kielégítésének fenntartása mellett; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság elsődleges céljának az energiaellátás függetlenségét kell tekinteni regionális és helyi szinten egyaránt;

| 24. | úgy véli, hogy az uniós intézkedéseknek a termelés, az elosztás és a fogyasztás szakaszában is támogatniuk kell az energiahatékonyságot; megállapítja, hogy miközben jelenleg a kohéziós politika keretében biztosított energiafinanszírozás nagyrészt a megújuló energiaforrásokra koncentrálódik (15), nagyobb egyensúlyra kell törekedni, hogy a támogatásokat nagyobb százalékban fordítsák energiahatékonysági projektekre; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az uniós intézkedéseknek a termelés, az elosztás és a fogyasztás szakaszában is támogatniuk kell az energiahatékonyságot; megállapítja, hogy miközben jelenleg a kohéziós politika keretében biztosított energiafinanszírozás nagyrészt a megújuló energiaforrásokra koncentrálódik (15), nagyobb egyensúlyra kell törekedni, hogy a támogatásokat nagyobb százalékban fordítsák energiahatékonysági projektekre;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysági célkitűzések teljesítésére vonatkozóan megállapított túlságosan szigorú előírások és kötelező célok növelhetik a regionális és helyi hatóságok ilyen intézkedésekre fordított kiadásait, és további költségeket rónak a vásárlókra; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysági célkitűzések teljesítésére vonatkozóan megállapított túlságosan szigorú előírások és kötelező célok növelhetik a regionális és helyi hatóságok ilyen intézkedésekre fordított kiadásait, és további költségeket rónak a vásárlókra;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság szempontját fontos beépíteni azokba az intelligens szakosodásra irányuló kutatási és innovációs stratégiákba, amelyeket a tagállamoknak és a régióiknak kell majd kidolgozniuk annak érdekében, hogy hozzájussanak a jövőbeli kohéziós politika keretében nyújtható innovációs forrásokhoz; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság szempontját fontos beépíteni azokba az intelligens szakosodásra irányuló kutatási és innovációs stratégiákba, amelyeket a tagállamoknak és a régióiknak kell majd kidolgozniuk annak érdekében, hogy hozzájussanak a jövőbeli kohéziós politika keretében nyújtható innovációs forrásokhoz;

| 27. | emlékezteti a tagállamokat a jól finanszírozott költségvetés fontosságára a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret szempontjából, amelyben a kohéziós politika vezető szerepet tölthet be, illetve a fellendülés hajtóerejeként ilyen szerepet kell betöltenie; |
| --- | --- |

27.

emlékezteti a tagállamokat a jól finanszírozott költségvetés fontosságára a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret szempontjából, amelyben a kohéziós politika vezető szerepet tölthet be, illetve a fellendülés hajtóerejeként ilyen szerepet kell betöltenie;

Figyelemfelkeltés és az információk terjesztésének fontossága

| 28. | felkéri a Bizottságot arra, hogy javítsa az energiahatékonysági kérdésekre vonatkozó gyakorlati információk minőségét és terjesztését a helyi és regionális hatóságok körében az energiahatékonysági beruházásokból elérhető hasznokról, elsősorban a legmegfelelőbb módszerekről, valamint a vonatkozó szolgáltatókról, az energiateljesítmény-alapú szerződéseket is ideértve; megjegyzi, hogy számos térségben és tagállamban problémát jelenthet az energiaszolgáltató társaságok hiánya, ami a későbbiekben kihat az energiahatékonysági források felhasználására; |
| --- | --- |

28.

felkéri a Bizottságot arra, hogy javítsa az energiahatékonysági kérdésekre vonatkozó gyakorlati információk minőségét és terjesztését a helyi és regionális hatóságok körében az energiahatékonysági beruházásokból elérhető hasznokról, elsősorban a legmegfelelőbb módszerekről, valamint a vonatkozó szolgáltatókról, az energiateljesítmény-alapú szerződéseket is ideértve; megjegyzi, hogy számos térségben és tagállamban problémát jelenthet az energiaszolgáltató társaságok hiánya, ami a későbbiekben kihat az energiahatékonysági források felhasználására;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az épületállomány jellemzőivel kapcsolatos részletes információk regionális szintű hiánya jelentős akadályt jelent a nemzeti és regionális hatóságok számára a stratégiák és a tervek kidolgozása során; tudomásul veszi az ilyen jellegű információk feltüntetésére vonatkozó követelményeket a 2012/27/EU irányelvben előírtaknak megfelelően, és kéri ennek regionális szintű megvalósítását is, valamint az információk elérhetővé tételét a nyilvánosság számára; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az épületállomány jellemzőivel kapcsolatos részletes információk regionális szintű hiánya jelentős akadályt jelent a nemzeti és regionális hatóságok számára a stratégiák és a tervek kidolgozása során; tudomásul veszi az ilyen jellegű információk feltüntetésére vonatkozó követelményeket a 2012/27/EU irányelvben előírtaknak megfelelően, és kéri ennek regionális szintű megvalósítását is, valamint az információk elérhetővé tételét a nyilvánosság számára;

| 30. | ösztönzi az irányító hatóságokat az operatív programok átláthatóságának, valamint a kínált fenntartható energiaprojektek potenciális kedvezményezetteinek nyújtott lehetőségek javításában; javasolja, hogy ennek megvalósítását potenciális kedvezményezetteknek és érdekelteknek szóló nemzeti weboldalak, platformok vagy adatbázisok létrehozása, a célcsoportok tájékoztatására szervezett műhelytalálkozók és rendezvények, valamint a meglévő webes erőforrások átláthatóságának és hozzáférhetőségének javítására szolgáló intézkedések (például a Build Up webportál és az SF Energy Invest kézikönyve) útján hajtsák végre; |
| --- | --- |

30.

ösztönzi az irányító hatóságokat az operatív programok átláthatóságának, valamint a kínált fenntartható energiaprojektek potenciális kedvezményezetteinek nyújtott lehetőségek javításában; javasolja, hogy ennek megvalósítását potenciális kedvezményezetteknek és érdekelteknek szóló nemzeti weboldalak, platformok vagy adatbázisok létrehozása, a célcsoportok tájékoztatására szervezett műhelytalálkozók és rendezvények, valamint a meglévő webes erőforrások átláthatóságának és hozzáférhetőségének javítására szolgáló intézkedések (például a Build Up webportál és az SF Energy Invest kézikönyve) útján hajtsák végre;

| 31. | szorgalmazza, hogy az irányító hatóságok a 2014–2020 közötti programozási időszakban az energiahatékonyság területi szintű holisztikus megközelítése révén mozdítsák elő az integrált projekteket, különösen az új stratégiai programozási eszközök – mint az integrált területi beruházás – hasznosításával, valamint az integrált tervek kifejlesztésének elősegítése érdekében a meglévő kezdeményezések, úgymint a polgármesterek szövetségének bevonása révén; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak gyorsított eljárást az azon hatóságoktól beérkező forráskérelmek esetében, amelyek a polgármesterek szövetségének részes felei, és maradéktalanul végrehajtják annak követelményeit; |
| --- | --- |

31.

szorgalmazza, hogy az irányító hatóságok a 2014–2020 közötti programozási időszakban az energiahatékonyság területi szintű holisztikus megközelítése révén mozdítsák elő az integrált projekteket, különösen az új stratégiai programozási eszközök – mint az integrált területi beruházás – hasznosításával, valamint az integrált tervek kifejlesztésének elősegítése érdekében a meglévő kezdeményezések, úgymint a polgármesterek szövetségének bevonása révén; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak gyorsított eljárást az azon hatóságoktól beérkező forráskérelmek esetében, amelyek a polgármesterek szövetségének részes felei, és maradéktalanul végrehajtják annak követelményeit;

| 32. | örvendetesnek tartja az évente megrendezett „Nyílt napok” konferenciát, valamint a helyi és regionális energiahatékonysági projekteknek szentelt szekciók számát; javasolja, hogy a Bizottság, a tagállamok és az irányító hatóságok e rendezvényre építve törekedjenek egy információcserére szolgáló platform kialakítására az olyannyira szükséges párbeszéd és a bevált gyakorlatok megosztásának elősegítése érdekében az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott energiahatékonysági programok végrehajtása és irányítása terén; |
| --- | --- |

32.

örvendetesnek tartja az évente megrendezett „Nyílt napok” konferenciát, valamint a helyi és regionális energiahatékonysági projekteknek szentelt szekciók számát; javasolja, hogy a Bizottság, a tagállamok és az irányító hatóságok e rendezvényre építve törekedjenek egy információcserére szolgáló platform kialakítására az olyannyira szükséges párbeszéd és a bevált gyakorlatok megosztásának elősegítése érdekében az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott energiahatékonysági programok végrehajtása és irányítása terén;

Kapacitásépítés és technikai segítségnyújtás

| 33. | felkéri a tagállamokat a Bizottság ajánlásainak (16) nyomon követésére és a kapacitások technikai támogatási költségvetés felhasználásával történő építésére abból a célból, hogy a helyi, regionális szereplők és a civil társadalom szereplői ténylegesen részt vehessenek a regionális és helyi energetikai stratégiákban; |
| --- | --- |

33.

felkéri a tagállamokat a Bizottság ajánlásainak (16) nyomon követésére és a kapacitások technikai támogatási költségvetés felhasználásával történő építésére abból a célból, hogy a helyi, regionális szereplők és a civil társadalom szereplői ténylegesen részt vehessenek a regionális és helyi energetikai stratégiákban;

| 34. | elismeri, hogy az energiahatékony technológiákra való átálláshoz új készségekre, és az építőipar és más ágazatok terén környezettudatos szakoktatásra és szakképzésre van szükség; szorgalmazza e tekintetben, hogy a tagállamok továbbra is használjanak fel forrásokat a minden szinten történő technikai segítségnyújtásra (például az ELENA eszközön keresztül); felkéri ezenkívül a tagállamokat, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságban újonnan létrejövő munkahelyek betöltése, valamint a szóban forgó ágazatban a képzett munkaerő hiányának elkerülése érdekében használják fel az európai strukturális és befektetési alapokat a munkavállalók át- és továbbképzésére; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy az energiahatékony technológiákra való átálláshoz új készségekre, és az építőipar és más ágazatok terén környezettudatos szakoktatásra és szakképzésre van szükség; szorgalmazza e tekintetben, hogy a tagállamok továbbra is használjanak fel forrásokat a minden szinten történő technikai segítségnyújtásra (például az ELENA eszközön keresztül); felkéri ezenkívül a tagállamokat, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságban újonnan létrejövő munkahelyek betöltése, valamint a szóban forgó ágazatban a képzett munkaerő hiányának elkerülése érdekében használják fel az európai strukturális és befektetési alapokat a munkavállalók át- és továbbképzésére;

| 35. | kiemeli azokat a lehetséges előnyöket, amelyek a helyi szintű fenntartható energiahatékonysági beruházásokat támogató JESSICA (fenntartható városfejlesztési beruházásokat támogató közös európai kezdeményezés) és ELENA kezdeményezések keretében állnak rendelkezésre abból a célból, hogy segítsék a városokat és a régiókat energiahatékonyságra irányuló, megvalósítható beruházási projektek indításában, továbbá felszólít e kezdeményezések elősegítésére; |
| --- | --- |

35.

kiemeli azokat a lehetséges előnyöket, amelyek a helyi szintű fenntartható energiahatékonysági beruházásokat támogató JESSICA (fenntartható városfejlesztési beruházásokat támogató közös európai kezdeményezés) és ELENA kezdeményezések keretében állnak rendelkezésre abból a célból, hogy segítsék a városokat és a régiókat energiahatékonyságra irányuló, megvalósítható beruházási projektek indításában, továbbá felszólít e kezdeményezések elősegítésére;

| 36. | a helyi és regionális hatóságok további igazgatási támogatását ösztönzi, melynek segítségével az olyan kis- és közepes méretű energiahatékonysági projekteket csoportba szervezhetik, amelyek önmagukban az ELENA, a JESSICA és az intelligens energetikai finanszírozáshoz való hozzáféréshez szükséges minimális finanszírozási szint alatt maradnának; felhívja a tagállamok és a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy a kis- és közepes méretű városok és vidéki közösségek gyakran nem rendelkeznek megfelelő igazgatási kapacitással az új pénzügyi eszközök teljes körű felhasználásához; |
| --- | --- |

36.

a helyi és regionális hatóságok további igazgatási támogatását ösztönzi, melynek segítségével az olyan kis- és közepes méretű energiahatékonysági projekteket csoportba szervezhetik, amelyek önmagukban az ELENA, a JESSICA és az intelligens energetikai finanszírozáshoz való hozzáféréshez szükséges minimális finanszírozási szint alatt maradnának; felhívja a tagállamok és a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy a kis- és közepes méretű városok és vidéki közösségek gyakran nem rendelkeznek megfelelő igazgatási kapacitással az új pénzügyi eszközök teljes körű felhasználásához;

| 37. | kiemeli, hogy a bürokrácia és az egyértelmű eljárások hiánya megnehezítette a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz való hozzáférést, azokat a szereplőket pedig, akiknek a legnagyobb szükségük lenne a belőlük származó forrásokra, eltérítette a támogatás igénylésétől; ezért támogatja a szabályok és az eljárások leegyszerűsítését, a bürokrácia megszüntetését, valamint a források elosztásának rugalmasabbá tételét uniós és nemzeti szinten egyaránt; úgy véli, hogy az egyszerűsítés hozzájárul a források hatékony elosztásához, növeli a felhasználási arányokat, csökkenti a hibák számát és lerövidíti a kifizetési határidőket, továbbá lehetővé teszi, hogy a legszegényebb tagállamok és régiók teljes mértékben ki tudják aknázni a régiók és államok közötti különbségek csökkentésére szolgáló pénzügyi eszközöket; úgy véli, hogy egyensúlyt kell találni a szabályok és eljárások egyszerűsítése és megerősítése között; |
| --- | --- |

37.

kiemeli, hogy a bürokrácia és az egyértelmű eljárások hiánya megnehezítette a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz való hozzáférést, azokat a szereplőket pedig, akiknek a legnagyobb szükségük lenne a belőlük származó forrásokra, eltérítette a támogatás igénylésétől; ezért támogatja a szabályok és az eljárások leegyszerűsítését, a bürokrácia megszüntetését, valamint a források elosztásának rugalmasabbá tételét uniós és nemzeti szinten egyaránt; úgy véli, hogy az egyszerűsítés hozzájárul a források hatékony elosztásához, növeli a felhasználási arányokat, csökkenti a hibák számát és lerövidíti a kifizetési határidőket, továbbá lehetővé teszi, hogy a legszegényebb tagállamok és régiók teljes mértékben ki tudják aknázni a régiók és államok közötti különbségek csökkentésére szolgáló pénzügyi eszközöket; úgy véli, hogy egyensúlyt kell találni a szabályok és eljárások egyszerűsítése és megerősítése között;

A pénzügyi eszközök szerepe

| 38. | hangsúlyozza, hogy a támogatások és pénzügyi eszközök együttes használata a magánfinanszírozás mozgósításának sikeres és innovatív módja lehet, új modelleket hozhat létre a köz- és magánszféra közötti partnerségek terén, és fokozhatja az innovációt; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az energiahatékonyság terén magánbefektetéseket vonzzanak az Unióból és harmadik országokból egyaránt; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a támogatások és pénzügyi eszközök együttes használata a magánfinanszírozás mozgósításának sikeres és innovatív módja lehet, új modelleket hozhat létre a köz- és magánszféra közötti partnerségek terén, és fokozhatja az innovációt; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az energiahatékonyság terén magánbefektetéseket vonzzanak az Unióból és harmadik országokból egyaránt;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysági programokat érintő beruházásokat támogató finanszírozás megszerzésére irányuló törekvéseket gyakran hátráltatják piaci, szabályozási és bizalmi akadályok, úgy mint a magas induló beruházási költségek, valamint az energiatakarékossági potenciál pontos meghatározása terén tapasztalható nehézségek; sürgeti a tagállamokat, hogy találjanak megfelelő megoldásokat a háztartások energiahatékonyságának javítására irányuló beruházások ösztönzésére; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysági programokat érintő beruházásokat támogató finanszírozás megszerzésére irányuló törekvéseket gyakran hátráltatják piaci, szabályozási és bizalmi akadályok, úgy mint a magas induló beruházási költségek, valamint az energiatakarékossági potenciál pontos meghatározása terén tapasztalható nehézségek; sürgeti a tagállamokat, hogy találjanak megfelelő megoldásokat a háztartások energiahatékonyságának javítására irányuló beruházások ösztönzésére;

| 40. | aggodalommal hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság jelentős mértékben megnehezítette a tagállamok számára az energiahatékonysággal kapcsolatos kohéziós politikai programok társfinanszírozásához szükséges források biztosítását; e tekintetben alapvetőnek tartja, hogy az energiahatékonysági programok finanszírozására új, a magánszektorból is kiinduló innovatív módokat találjanak; |
| --- | --- |

40.

aggodalommal hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság jelentős mértékben megnehezítette a tagállamok számára az energiahatékonysággal kapcsolatos kohéziós politikai programok társfinanszírozásához szükséges források biztosítását; e tekintetben alapvetőnek tartja, hogy az energiahatékonysági programok finanszírozására új, a magánszektorból is kiinduló innovatív módokat találjanak;

| 41. | elismeri a Bizottság támogatását a 2014–2020 közötti programozási időszak új és innovatív pénzügyi eszközének megnövekedett szerepét illetően; hangsúlyozza, hogy a határidőre történő teljesítés és a jogi egyértelműség hiánya nagy nehézséget ró mind a tagállamokra, mind az ilyen eszközök kezelésében részt vevő, más érdekelt felekre; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő javaslatokat az energiahatékonysági intézkedések támogatására rendelkezésre álló, felhasználásra kész pénzügyi eszközökre vonatkozóan; |
| --- | --- |

41.

elismeri a Bizottság támogatását a 2014–2020 közötti programozási időszak új és innovatív pénzügyi eszközének megnövekedett szerepét illetően; hangsúlyozza, hogy a határidőre történő teljesítés és a jogi egyértelműség hiánya nagy nehézséget ró mind a tagállamokra, mind az ilyen eszközök kezelésében részt vevő, más érdekelt felekre; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő javaslatokat az energiahatékonysági intézkedések támogatására rendelkezésre álló, felhasználásra kész pénzügyi eszközökre vonatkozóan;

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat a nemzeti energiahatékonysági alapok tervezésekor, amikor is az európai strukturális és beruházási alapok tőke-hozzájárulásként vagy hasonló eszközként igénybe vehetők, valamint hozzáigazíthatók a magánszférából származó kiegészítő finanszírozáshoz; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat a nemzeti energiahatékonysági alapok tervezésekor, amikor is az európai strukturális és beruházási alapok tőke-hozzájárulásként vagy hasonló eszközként igénybe vehetők, valamint hozzáigazíthatók a magánszférából származó kiegészítő finanszírozáshoz;

| 43. | felkéri a Bizottságot az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), az Európa Tanács Fejlesztési Bankja (CEB) és az Európai Energiahatékonysági Alap (EEEF) által energiahatékonysági programokra juttatott, célzott pénzügyi támogatás további javítására; felkéri az EBB-t, a CEB-t és az EBRD-t, hogy közös munkacsoportot létrehozva vizsgálják meg olyan új pénzügyi eszköz lehetőségeit, amelyből a tagállamok a nemzeti energiahatékonysági cselekvési alapjaikkal vagy azokon keresztül finanszírozáshoz juthatnak a további magánszektorbeli beruházások ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

43.

felkéri a Bizottságot az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), az Európa Tanács Fejlesztési Bankja (CEB) és az Európai Energiahatékonysági Alap (EEEF) által energiahatékonysági programokra juttatott, célzott pénzügyi támogatás további javítására; felkéri az EBB-t, a CEB-t és az EBRD-t, hogy közös munkacsoportot létrehozva vizsgálják meg olyan új pénzügyi eszköz lehetőségeit, amelyből a tagállamok a nemzeti energiahatékonysági cselekvési alapjaikkal vagy azokon keresztül finanszírozáshoz juthatnak a további magánszektorbeli beruházások ösztönzése érdekében;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a források elosztását az arányosság, a költséghatékonyság és a gazdasági hatékonyság elvére kell alapozni, és az nem növelheti az igazgatási terheket; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a források elosztását az arányosság, a költséghatékonyság és a gazdasági hatékonyság elvére kell alapozni, és az nem növelheti az igazgatási terheket;

Éghajlati, földrajzi és versenyképességi realitások

| 45. | hangsúlyozza, hogy fontos rendszeresen megvizsgálni azt, hogy az energiahatékonysági intézkedések és követelmények továbbra is megfelelőek-e az éghajlati sajátosságok, az iparágra és a kkv-kra a versenyképesség szempontjából gyakorolt hatások, valamint a különböző tagállamokban és régiókban az energiaárakhoz társuló következmények összefüggésében; felkéri a Bizottságot, hogy ezt alaposan fontolja meg a teljesítménymutatók meghatározása során; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy fontos rendszeresen megvizsgálni azt, hogy az energiahatékonysági intézkedések és követelmények továbbra is megfelelőek-e az éghajlati sajátosságok, az iparágra és a kkv-kra a versenyképesség szempontjából gyakorolt hatások, valamint a különböző tagállamokban és régiókban az energiaárakhoz társuló következmények összefüggésében; felkéri a Bizottságot, hogy ezt alaposan fontolja meg a teljesítménymutatók meghatározása során;

| 46. | hangsúlyozza továbbá, hogy a szigetjellegükkel összefüggő természeti értékeik (geotermikus energia, nap-, szél- és tengeri energia) jobb kihasználása érdekében az energiahatékonyság terén figyelembe kell venni a legkülső régiók földrajzi sajátosságait; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza továbbá, hogy a szigetjellegükkel összefüggő természeti értékeik (geotermikus energia, nap-, szél- és tengeri energia) jobb kihasználása érdekében az energiahatékonyság terén figyelembe kell venni a legkülső régiók földrajzi sajátosságait;

| 47. | támogatja a MARIE programban a földközi-tengeri épületenergetikai hatékonyságot javító stratégia létrehozása terén tapasztalható előrelépéseket; e tekintetben felkéri a Földközi-tenger régiójában elhelyezkedő tagállamokat a bevált gyakorlatok megosztására egy dél-európai költségoptimalizált modell kidolgozása érdekében; felszólít hasonló programok kidolgozására más európai térségekben, különösen Közép-Európában; úgy véli, hogy hasonló eszközt lehetne bevezetni a legkülső régiókra vonatkozóan, különösen az ezekre a régiókra többségükben, de nem összességükben jellemző trópusi dimenzióban; |
| --- | --- |

47.

támogatja a MARIE programban a földközi-tengeri épületenergetikai hatékonyságot javító stratégia létrehozása terén tapasztalható előrelépéseket; e tekintetben felkéri a Földközi-tenger régiójában elhelyezkedő tagállamokat a bevált gyakorlatok megosztására egy dél-európai költségoptimalizált modell kidolgozása érdekében; felszólít hasonló programok kidolgozására más európai térségekben, különösen Közép-Európában; úgy véli, hogy hasonló eszközt lehetne bevezetni a legkülső régiókra vonatkozóan, különösen az ezekre a régiókra többségükben, de nem összességükben jellemző trópusi dimenzióban;

Mutatók és feltételek

| 48. | felkéri a tagállamokat arra, hogy határozzanak meg szigorú célokat annak érdekében, hogy a középületek, valamint az egyéb célokat szolgáló épületek megfeleljenek a 2010/31/EU irányelvben előírt legmagasabb energiahatékonysági szabványoknak, amellett, hogy azokat rendszeres energiahatékonysági tanúsításnak kell alávetni; |
| --- | --- |

48.

felkéri a tagállamokat arra, hogy határozzanak meg szigorú célokat annak érdekében, hogy a középületek, valamint az egyéb célokat szolgáló épületek megfeleljenek a 2010/31/EU irányelvben előírt legmagasabb energiahatékonysági szabványoknak, amellett, hogy azokat rendszeres energiahatékonysági tanúsításnak kell alávetni;

| 49. | felkéri a Bizottságot annak pontosítására, milyen közös energiahatékonysági mutatókat kell a tagállamoknak a kohéziós politika keretében használniuk a 2014–2020 közötti programozási időszak során; |
| --- | --- |

49.

felkéri a Bizottságot annak pontosítására, milyen közös energiahatékonysági mutatókat kell a tagállamoknak a kohéziós politika keretében használniuk a 2014–2020 közötti programozási időszak során;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye kellőképpen figyelembe a gazdasági, földrajzi és társadalmi helyzetet, amikor az egyes tagállamok vagy régiók viszonylatában megállapítja az egy kWh-nak megfelelő megtakarítás eléréséhez fűződő beruházási költségeket; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye kellőképpen figyelembe a gazdasági, földrajzi és társadalmi helyzetet, amikor az egyes tagállamok vagy régiók viszonylatában megállapítja az egy kWh-nak megfelelő megtakarítás eléréséhez fűződő beruházási költségeket;

| 51. | felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a régiókkal szoros együttműködésben haladéktalanul fejlesszen ki olyan, energiahatékonysági projektértékelési iránymutatásokat, amelyek a projektértékelési, -ellenőrzési és -hitelesítési mechanizmus létrehozásának alapjául szolgálhatnak, és mérje fel a költséghatékonyságot; |
| --- | --- |

51.

felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a régiókkal szoros együttműködésben haladéktalanul fejlesszen ki olyan, energiahatékonysági projektértékelési iránymutatásokat, amelyek a projektértékelési, -ellenőrzési és -hitelesítési mechanizmus létrehozásának alapjául szolgálhatnak, és mérje fel a költséghatékonyságot;

| 52. | felkéri a tagállamokat arra, hogy alkalmazzanak az ERFA-rendelet mellékletében szereplő eredménymutatókat, valamint átlátható projekt-kiválasztási kritériumokat és egységnyi megtakarítandó energiára vetített standard beruházási költségeket, egyúttal meghatározva a még elfogadható leghosszabb egyszerű megtérülési időszakot az energiahatékonysági projektek számára; |
| --- | --- |

52.

felkéri a tagállamokat arra, hogy alkalmazzanak az ERFA-rendelet mellékletében szereplő eredménymutatókat, valamint átlátható projekt-kiválasztási kritériumokat és egységnyi megtakarítandó energiára vetített standard beruházási költségeket, egyúttal meghatározva a még elfogadható leghosszabb egyszerű megtérülési időszakot az energiahatékonysági projektek számára;

| 53. | tudomásul veszi a Számvevőszék legfrissebb jelentését, amelynek témája az energiahatékonyságot célzó kohéziós politikai beruházások költséghatékonysága; hangsúlyozza a Számvevőszék átlátható és szigorúbb projektkiválasztási feltételek használatára vonatkozó ajánlását, mind uniós, mind tagállami szinten; egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, hogy a beruházási döntésekhez használt értékelési feltételeknek egyértelműbbnek és pontosabbnak kell lenniük az energiahatékonysági szempontok figyelembe vételének módját illetően; |
| --- | --- |

53.

tudomásul veszi a Számvevőszék legfrissebb jelentését, amelynek témája az energiahatékonyságot célzó kohéziós politikai beruházások költséghatékonysága; hangsúlyozza a Számvevőszék átlátható és szigorúbb projektkiválasztási feltételek használatára vonatkozó ajánlását, mind uniós, mind tagállami szinten; egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, hogy a beruházási döntésekhez használt értékelési feltételeknek egyértelműbbnek és pontosabbnak kell lenniük az energiahatékonysági szempontok figyelembe vételének módját illetően;

| 54. | megállapítja azonban, hogy a Számvevőszék értékelése meglehetősen szigorú a mintaidőszak és a megtérülési időszak tekintetében; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika integrált jellegű, és ennélfogva a projektértékelések során életciklus-költségelemzésen alapuló átfogó megközelítést kell elfogadni; |
| --- | --- |

54.

megállapítja azonban, hogy a Számvevőszék értékelése meglehetősen szigorú a mintaidőszak és a megtérülési időszak tekintetében; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika integrált jellegű, és ennélfogva a projektértékelések során életciklus-költségelemzésen alapuló átfogó megközelítést kell elfogadni;

Az építőipari ágazat fontossága

| 55. | hangsúlyozza, hogy az épületek energiafogyasztása az Unió teljes végső energiafogyasztásának legnagyobb részét, 40 %-át tette ki 2010-ben, amiből 26,7 % volt a háztartások fogyasztása, és ez az Unió szén-dioxid-kibocsátásának 36 %-át tette ki; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok többsége az épületek energiatakarékossági potenciáljának teljes kihasználása tekintetében nem éri el az elvárt szintet; felkéri a Bizottságot arra, hogy az Unió tagállamaiban az épületek energiafogyasztásával kapcsolatban világos és kötelező célok megállapítására irányuló javaslat benyújtásával találjon módot annak ösztönzésére, hogy a legnagyobb energiatakarékossági potenciál ne maradjon kiaknázatlan; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy az épületek energiafogyasztása az Unió teljes végső energiafogyasztásának legnagyobb részét, 40 %-át tette ki 2010-ben, amiből 26,7 % volt a háztartások fogyasztása, és ez az Unió szén-dioxid-kibocsátásának 36 %-át tette ki; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok többsége az épületek energiatakarékossági potenciáljának teljes kihasználása tekintetében nem éri el az elvárt szintet; felkéri a Bizottságot arra, hogy az Unió tagállamaiban az épületek energiafogyasztásával kapcsolatban világos és kötelező célok megállapítására irányuló javaslat benyújtásával találjon módot annak ösztönzésére, hogy a legnagyobb energiatakarékossági potenciál ne maradjon kiaknázatlan;

| 56. | emlékeztet arra, hogy az épületek természetes felújítási ciklusa 40 év, ezen ágazatban alkalmazott energiamegtakarítási technológiák pedig igen fejlettek, így tehát az energiamegtakarítási potenciál teljes körű kiaknázását hátráltató, fennmaradó akadályok többsége nem műszaki jellegű; rámutat arra, hogy az európai strukturális és beruházási alapok – gyakran a kevésbé látványos, kisebb léptékű és nehezebben összekapcsolható –energiahatékonysági felújítási projektek jellegéből kifolyólag is létfontosságú szerepet játszanak az említett akadályok felszámolásához szükséges finanszírozás biztosításában; |
| --- | --- |

56.

emlékeztet arra, hogy az épületek természetes felújítási ciklusa 40 év, ezen ágazatban alkalmazott energiamegtakarítási technológiák pedig igen fejlettek, így tehát az energiamegtakarítási potenciál teljes körű kiaknázását hátráltató, fennmaradó akadályok többsége nem műszaki jellegű; rámutat arra, hogy az európai strukturális és beruházási alapok – gyakran a kevésbé látványos, kisebb léptékű és nehezebben összekapcsolható –energiahatékonysági felújítási projektek jellegéből kifolyólag is létfontosságú szerepet játszanak az említett akadályok felszámolásához szükséges finanszírozás biztosításában;

| 57. | megállapítja, hogy az energiatakarékossági potenciál, amely nagymértékben függ a meglévő épületállomány állapotától, nem egyformán oszlik meg a tagállamok és a régiók között; felszólítja a tagállamokat, hogy pontosítsák a „tisztességes lakhatás” meghatározását, belefoglalva a definícióba az energiahatékonysági normákat; |
| --- | --- |

57.

megállapítja, hogy az energiatakarékossági potenciál, amely nagymértékben függ a meglévő épületállomány állapotától, nem egyformán oszlik meg a tagállamok és a régiók között; felszólítja a tagállamokat, hogy pontosítsák a „tisztességes lakhatás” meghatározását, belefoglalva a definícióba az energiahatékonysági normákat;

| 58. | hangsúlyozza, hogy épületeket érintő energiahatékonysági közberuházásokra különösen a legkevésbé fejlett régiókban és a kohéziós politika támogatásában részülő tagállamokban van szükség, amelyekben költséghatékony intézkedések révén nagy lehetőség kínálkozik az energiafogyasztás csökkentésére; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy épületeket érintő energiahatékonysági közberuházásokra különösen a legkevésbé fejlett régiókban és a kohéziós politika támogatásában részülő tagállamokban van szükség, amelyekben költséghatékony intézkedések révén nagy lehetőség kínálkozik az energiafogyasztás csökkentésére;

| 59. | szorgalmazza, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben használják ki a nemzeti és regionális programokat annak biztosítására, hogy az épületek tervezésekor, illetve a meglévő épületállomány korszerűsítésekor (utólagos energiahatékonysági felújítás) az energiahatékonyságot nagymértékben vegyék figyelembe, ideértve az alacsony jövedelmű háztartások lakóházainak esetében történő figyelembe vételt is; |
| --- | --- |

59.

szorgalmazza, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben használják ki a nemzeti és regionális programokat annak biztosítására, hogy az épületek tervezésekor, illetve a meglévő épületállomány korszerűsítésekor (utólagos energiahatékonysági felújítás) az energiahatékonyságot nagymértékben vegyék figyelembe, ideértve az alacsony jövedelmű háztartások lakóházainak esetében történő figyelembe vételt is;

| 60. | megjegyzi, hogy a vidéki térségek és a távoli területek ideális feltételekkel rendelkeznek a decentralizált energiatermelés hatékony formáinak alkalmazásához, ami csökkenti a távolsági energiaszállításból származó energiaveszteséget; |
| --- | --- |

60.

megjegyzi, hogy a vidéki térségek és a távoli területek ideális feltételekkel rendelkeznek a decentralizált energiatermelés hatékony formáinak alkalmazásához, ami csökkenti a távolsági energiaszállításból származó energiaveszteséget;

| 61. | felkéri az illetékes hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a tulajdonukban levő épületek felújítását a kohéziós politikai források felhasználásával, a szükséges mozgósító hatás kifejtése és a példamutatás érdekében; |
| --- | --- |

61.

felkéri az illetékes hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a tulajdonukban levő épületek felújítását a kohéziós politikai források felhasználásával, a szükséges mozgósító hatás kifejtése és a példamutatás érdekében;

| 62. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a társasházak közös tulajdonosai által tapasztalt nehézségekre, mivel az ilyen épületek esetében felmerülhet a potyautas-jelenség összetett problémája; |
| --- | --- |

62.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a társasházak közös tulajdonosai által tapasztalt nehézségekre, mivel az ilyen épületek esetében felmerülhet a potyautas-jelenség összetett problémája;

| 63. | felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamoknak és a régióknak az épületfelújítási stratégiáik elkészítésében nyújtott támogatásával növelje az épületállomány teljes felújításában rejlő valódi potenciállal és szakaszos teljes körű felújításával kapcsolatos tudatosságot; javasolja, hogy ezek a stratégiák az operatív programok javaslataival egy időben kerüljenek kidolgozásra, és hogy koncentráljanak az innovatív pénzügyi eszköz felhasználására és a befektetői bizalom megteremtése érdekében építsenek be indikatív mérföldköveket; |
| --- | --- |

63.

felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamoknak és a régióknak az épületfelújítási stratégiáik elkészítésében nyújtott támogatásával növelje az épületállomány teljes felújításában rejlő valódi potenciállal és szakaszos teljes körű felújításával kapcsolatos tudatosságot; javasolja, hogy ezek a stratégiák az operatív programok javaslataival egy időben kerüljenek kidolgozásra, és hogy koncentráljanak az innovatív pénzügyi eszköz felhasználására és a befektetői bizalom megteremtése érdekében építsenek be indikatív mérföldköveket;

o

o o

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0246.

(2)  http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2012_energy_figures.pdf.

(3)  HL C 87. E, 2010.4.1., 98. o.

(4)  https://www.kfw.de/migration/Weiterleitung-zur-Startseite/Homepage/KfW-Group/Research/PDF-Files/Energy-efficient-building-and-rehabilitation.pdf.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0017.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0223.

(7)  HL C 225., 2012.7.27., 52. o.

(8)  HL C 54., 2012.2.23., 49. o.

(9)  HL C 24., 2012.1.28., 134. o.

(10)  http://www.sf-energyinvest.eu/fileadmin/Dateien/Downloads/May2012-Recommendations.pdf.

(11)  http://www.renovate-europe.eu/uploads/Multiple%20Benefits%20Study_Key%20Messages%20Brochure.pdf.

(12)  A Bizottság közleménye – Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetõségek kihasználása (COM(2006)0545).

(13)  A Bizottság „Pénzügyi támogatás az épületek energiahatékonyságának javítására” címû, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló jelentése (COM(2013)0225), 2013. április 18.

(14)  A Tanács 6754/13. számú, összefoglaló jelentése: Az európai szemeszter végrehajtása, 2013. március 4.

(15)  Az Ismeri Europa által a Bizottságnak küldött, a „Szakértői értékelési hálózat szakpolitikai elemzése a 2007–2013 közötti kohéziós politika teljesítményéről – a 2011. évi nemzeti jelentések összefoglalása – megújuló energia és a lakások energiahatékonysága” című jelentés: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/eval2007/expert_innovation/2011_synt_rep_en.pdf)

(16)  „Az Európa 2020 keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2011. január 26-i bizottsági közlemény (COM(2011)0017).

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/31

---

P7_TA(2013)0346

Az Adriai- és a Jón-tenger halászati stratégiája

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az Adriai- és a Jón-tenger halászati stratégiájáról (2012/2261(INI))

(2016/C 093/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az adriai- és jón-tengeri stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adriai- és jón-tengeri stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0713),

| — | tekintettel a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. december 21-i 1967/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és annak későbbi módosításaira (a Földközi-tengerről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. december 21-i 1967/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és annak későbbi módosításaira (a Földközi-tengerről szóló rendelet),

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló 2013. február 6-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló 2013. február 6-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a 2008/56/EK irányelvre és a tagállamok azon kötelezettségére, hogy legkésőbb 2020-ra tegyék meg a szükséges intézkedéseket a tengeri környezet jó állapotának elérése vagy fenntartása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008/56/EK irányelvre és a tagállamok azon kötelezettségére, hogy legkésőbb 2020-ra tegyék meg a szükséges intézkedéseket a tengeri környezet jó állapotának elérése vagy fenntartása érdekében,

| — | tekintettel 2012. július 3-i állásfoglalására az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. július 3-i állásfoglalására az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben (4),

| — | tekintettel a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2011. március 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2011. március 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2013)0133),

| — | tekintettel az „Új lendület az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiának” című 2010. június 17-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új lendület az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiának” című 2010. június 17-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az élőhelyvédelmi irányelv irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élőhelyvédelmi irányelv irányelvre (8),

| — | tekintettel az integrált tengerpolitikáért felelős európai miniszterek és az Európai Bizottság növekedést és foglalkoztatást célzó tengerészeti és tengerhasznosítási menetrendről szóló 2012. október 7-i nyilatkozatára (Limassoli nyilatkozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitikáért felelős európai miniszterek és az Európai Bizottság növekedést és foglalkoztatást célzó tengerészeti és tengerhasznosítási menetrendről szóló 2012. október 7-i nyilatkozatára (Limassoli nyilatkozat),

| — | tekintettel a „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című bizottsági közleményre (COM(2012)0494),, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című bizottsági közleményre (COM(2012)0494),,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2011. június 23–24-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2011. június 23–24-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményre és ennek jegyzőkönyveire (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményre és ennek jegyzőkönyveire (9),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának egy új adriai–jón-tengeri makrorégió fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. október 12-i saját kezdeményezésű véleményére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának egy új adriai–jón-tengeri makrorégió fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. október 12-i saját kezdeményezésű véleményére (10),

| — | tekintettel a 12. Jón-tengeri Tanács alkalmával 2010. május 5-én elfogadott anconai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 12. Jón-tengeri Tanács alkalmával 2010. május 5-én elfogadott anconai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére (UNCLOS),

| — | tekintettel a FAO 1995. október 31-én elfogadott, felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO 1995. október 31-én elfogadott, felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a halászati ágazatban végzett munkáról szóló 199. számú ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a halászati ágazatban végzett munkáról szóló 199. számú ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0234/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0234/2013),

| A. | mivel az Adriai- és Jón-tenger partjai mentén (11) hét ország, köztük négy tagállam (Olaszország, Görögország, Horvátország és Szlovénia), egy tagjelölt ország (Montenegró) és két lehetséges tagjelölt ország (Albánia és Bosznia-Hercegovina) helyezkedik el; |
| --- | --- |

A.

mivel az Adriai- és Jón-tenger partjai mentén (11) hét ország, köztük négy tagállam (Olaszország, Görögország, Horvátország és Szlovénia), egy tagjelölt ország (Montenegró) és két lehetséges tagjelölt ország (Albánia és Bosznia-Hercegovina) helyezkedik el;

| B. | mivel a határokon átnyúló együttműködés alapvető fontosságú a halászati tevékenységek közös kezelésének kialakítása és a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a határokon átnyúló együttműködés alapvető fontosságú a halászati tevékenységek közös kezelésének kialakítása és a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében;

| C. | mivel habár néhány adriai ország speciális területeket alakított ki, az Adriai- és a Jón-tenger medencéjének jelentős részét továbbra is nemzetközi vizek alkotják; |
| --- | --- |

C.

mivel habár néhány adriai ország speciális területeket alakított ki, az Adriai- és a Jón-tenger medencéjének jelentős részét továbbra is nemzetközi vizek alkotják;

| D. | mivel a Parlament az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról szóló legutóbbi állásfoglalásában hangsúlyozta, hogyan tud egy adriai–jón-tengeri makroregionális stratégia a nyugat-balkán országok közötti megbékélés jelentős tényezőjeként fellépni és hozzájárulni ezen országok uniós integrációjához, lehetővé téve ily módon az egész földközi-tengeri medencére érvényes egységes politika folytatását; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról szóló legutóbbi állásfoglalásában hangsúlyozta, hogyan tud egy adriai–jón-tengeri makroregionális stratégia a nyugat-balkán országok közötti megbékélés jelentős tényezőjeként fellépni és hozzájárulni ezen országok uniós integrációjához, lehetővé téve ily módon az egész földközi-tengeri medencére érvényes egységes politika folytatását;

| E. | mivel az anconai nyilatkozatot aláíró államok felkérték az Európai Bizottságot, hogy alakítson ki makroregionális stratégiát az adriai–jón-tengeri régió számára a Balti-tenger (2009), a Duna (2010) és az Atlanti-óceán (2011) vonatkozásában a Bizottság által korábban javasolt makroregionális stratégiák (12) mintáját követve; |
| --- | --- |

E.

mivel az anconai nyilatkozatot aláíró államok felkérték az Európai Bizottságot, hogy alakítson ki makroregionális stratégiát az adriai–jón-tengeri régió számára a Balti-tenger (2009), a Duna (2010) és az Atlanti-óceán (2011) vonatkozásában a Bizottság által korábban javasolt makroregionális stratégiák (12) mintáját követve;

| F. | mivel 2011. június 23–24-i állásfoglalásában a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy „a Bizottsággal együttműködésben folytassák a lehetséges jövőbeli makroregionális stratégiákkal kapcsolatos munkát, különösen az adriai- és jón-tengeri régió tekintetében”; |
| --- | --- |

F.

mivel 2011. június 23–24-i állásfoglalásában a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy „a Bizottsággal együttműködésben folytassák a lehetséges jövőbeli makroregionális stratégiákkal kapcsolatos munkát, különösen az adriai- és jón-tengeri régió tekintetében”;

| G. | mivel egyik legutóbbi véleményében a Régiók Bizottsága felkérte a Parlamentet, hogy támogassa egy adriai–jón-tengeri makrorégióra irányuló uniós stratégia kialakítását, amely figyelembe veszi azokat a nagy kihívásokat, melyekkel e területnek szembe kell néznie, különösen a halászati és az akvakultúra-ágazatot illetően; |
| --- | --- |

G.

mivel egyik legutóbbi véleményében a Régiók Bizottsága felkérte a Parlamentet, hogy támogassa egy adriai–jón-tengeri makrorégióra irányuló uniós stratégia kialakítását, amely figyelembe veszi azokat a nagy kihívásokat, melyekkel e területnek szembe kell néznie, különösen a halászati és az akvakultúra-ágazatot illetően;

| H. | mivel a halászat hagyományosan fontos ágazat az Adriai- és a Jón-tenger partjain fekvő régiók nagy része számára, és e területek halászati tevékenységeit jelenleg a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) irányítja; |
| --- | --- |

H.

mivel a halászat hagyományosan fontos ágazat az Adriai- és a Jón-tenger partjain fekvő régiók nagy része számára, és e területek halászati tevékenységeit jelenleg a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) irányítja;

| I. | mivel az Adriai-medence geofizikai alakzatára és elsősorban az északi részre elsősorban a sekély és homokos tengerfenék jellemző, amely csak a partoktól több mérföld távolságban ér el nagyobb mélységet, a Jón-medence és különösen a 2 000 méteres mélységet elérő GSA 18 és 19 területek (GFCM földrajzi alterületek) geofizikai alakzata hasonló, mint a Földközi-tenger többi részén; |
| --- | --- |

I.

mivel az Adriai-medence geofizikai alakzatára és elsősorban az északi részre elsősorban a sekély és homokos tengerfenék jellemző, amely csak a partoktól több mérföld távolságban ér el nagyobb mélységet, a Jón-medence és különösen a 2 000 méteres mélységet elérő GSA 18 és 19 területek (GFCM földrajzi alterületek) geofizikai alakzata hasonló, mint a Földközi-tenger többi részén;

| J. | mivel az adriai–jón-tengeri medencében folytatott halászatra a vegyes halászat, azaz különböző halászeszközöket alkalmazó halászati tevékenységek jellemzők, mint a kisüzemi halászat, a tengerfenéki merevítőrudas vonóhálóval folyó halászat, a nyílt tengeri, vízközi vonóhálóval folyó halászat és a hobbihorgászat; |
| --- | --- |

J.

mivel az adriai–jón-tengeri medencében folytatott halászatra a vegyes halászat, azaz különböző halászeszközöket alkalmazó halászati tevékenységek jellemzők, mint a kisüzemi halászat, a tengerfenéki merevítőrudas vonóhálóval folyó halászat, a nyílt tengeri, vízközi vonóhálóval folyó halászat és a hobbihorgászat;

| K. | mivel az Adriai-tengerben rendkívül sok honos halfaj él; mivel azonban a halászati erőkifejtés és/vagy a környezetszennyezés megnövekedése súlyos problémákat okozott a halállományokban és általában a halászati ágazatban, különösen az Adriai-tenger északi részének olaszországi partvidékén; |
| --- | --- |

K.

mivel az Adriai-tengerben rendkívül sok honos halfaj él; mivel azonban a halászati erőkifejtés és/vagy a környezetszennyezés megnövekedése súlyos problémákat okozott a halállományokban és általában a halászati ágazatban, különösen az Adriai-tenger északi részének olaszországi partvidékén;

| L. | mivel továbbá az utóbbi években az adriai–jón-tengeri medencében is jelentősen emelkedett a tengeri akvakultúrák száma, noha ez számottevő környezeti és térbeli ellenállásba ütközött, továbbá nem mindegyik terület alkalmas nyílt tengeri tenyészetek felépítésére és/vagy egyeztethető össze más tevékenységekkel; |
| --- | --- |

L.

mivel továbbá az utóbbi években az adriai–jón-tengeri medencében is jelentősen emelkedett a tengeri akvakultúrák száma, noha ez számottevő környezeti és térbeli ellenállásba ütközött, továbbá nem mindegyik terület alkalmas nyílt tengeri tenyészetek felépítésére és/vagy egyeztethető össze más tevékenységekkel;

| M. | mivel született már néhány hatékony kezdeményezés az adriai-tengeri felelősségteljes halászat támogatására irányuló tudományos együttműködést előmozdító regionális együttműködésre, mint például az ADRIAMED (13); |
| --- | --- |

M.

mivel született már néhány hatékony kezdeményezés az adriai-tengeri felelősségteljes halászat támogatására irányuló tudományos együttműködést előmozdító regionális együttműködésre, mint például az ADRIAMED (13);

| N. | mivel sok uniós tagállamban nemzeti vagy regionális szinten hiányoznak a szabályozott városrendezési tervek, amelyek szabályoznák a part menti és tengeri beruházásokat, és átlátható módon megjelölnék az akvakultúra-telepek számára kijelölt zónákat, elkerülhetővé téve ily módon a más gazdasági ágazatokkal (turizmus, mezőgazdaság vagy part menti halászat) szembeni könnyen előre látható érdekellentéteket; |
| --- | --- |

N.

mivel sok uniós tagállamban nemzeti vagy regionális szinten hiányoznak a szabályozott városrendezési tervek, amelyek szabályoznák a part menti és tengeri beruházásokat, és átlátható módon megjelölnék az akvakultúra-telepek számára kijelölt zónákat, elkerülhetővé téve ily módon a más gazdasági ágazatokkal (turizmus, mezőgazdaság vagy part menti halászat) szembeni könnyen előre látható érdekellentéteket;

| O. | mivel az Adriai-tenger védett tengeri és parti területeinek hálózata (AdriaPAN) egy olyan kezdeményezés, amely a gazdálkodási hatékonyság és a tervezési képesség partnerség révén történő javítására irányul; |
| --- | --- |

O.

mivel az Adriai-tenger védett tengeri és parti területeinek hálózata (AdriaPAN) egy olyan kezdeményezés, amely a gazdálkodási hatékonyság és a tervezési képesség partnerség révén történő javítására irányul;

| P. | mivel az Adriai- és a Jón-tengerre vonatkozó tengerpolitikák integrált megközelítésének kialakítását valamennyi part menti állammal folytatandó párbeszédnek és partnerségnek kell kísérnie, tekintve a tengeri tevékenységek és közös erőforrások határokon átnyúló jellegét; |
| --- | --- |

P.

mivel az Adriai- és a Jón-tengerre vonatkozó tengerpolitikák integrált megközelítésének kialakítását valamennyi part menti állammal folytatandó párbeszédnek és partnerségnek kell kísérnie, tekintve a tengeri tevékenységek és közös erőforrások határokon átnyúló jellegét;

Általános megfontolások

| 1. | kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a Parlament teljes jogú társjogalkotóvá vált a halászati és akvakultúra-ágazatban és ezt a szerepét teljes mértékben ki is akarja használni a közösségi, regionális és régióközi szintű halászat irányainak meghatározásakor; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a Parlament teljes jogú társjogalkotóvá vált a halászati és akvakultúra-ágazatban és ezt a szerepét teljes mértékben ki is akarja használni a közösségi, regionális és régióközi szintű halászat irányainak meghatározásakor;

| 2. | úgy véli, hogy egy, az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló stratégiának különös figyelmet kell fordítania a halászati és akvakultúra-ágazat fenntartható fejlődésére és növekedésére, valamint a foglalkoztatásra; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy egy, az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló stratégiának különös figyelmet kell fordítania a halászati és akvakultúra-ágazat fenntartható fejlődésére és növekedésére, valamint a foglalkoztatásra;

| 3. | úgy véli, hogy egy, az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló stratégiának törekednie kell a környezet védelmének és megőrzésének biztosítására; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy egy, az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló stratégiának törekednie kell a környezet védelmének és megőrzésének biztosítására;

| 4. | üdvözli, hogy a Bizottság elfogadta a keretszabályok elfogadásához szilárd alapul szolgáló 2012. december 3-i közleményt, amelyek hozzájárulnak az Adriai-és Jón-tenger mentén fekvő országok és régiók intenzívebb együttműködéséhez egy felelősségteljes és a part menti közösségek szempontjából gazdaságilag fenntartható halászat érdekében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a Bizottság elfogadta a keretszabályok elfogadásához szilárd alapul szolgáló 2012. december 3-i közleményt, amelyek hozzájárulnak az Adriai-és Jón-tenger mentén fekvő országok és régiók intenzívebb együttműködéséhez egy felelősségteljes és a part menti közösségek szempontjából gazdaságilag fenntartható halászat érdekében;

| 5. | úgy véli e tekintetben, hogy az integrált tengerpolitikának (IMP) alapvető szerepet kell játszania az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló hosszú távú stratégiai politika kialakításában, amelynek célja a fenntartható tengeri és tengerészeti növekedés, valamint a tengeri ökoszisztéma jövőbeli generációk számára történő megóvása; |
| --- | --- |

5.

úgy véli e tekintetben, hogy az integrált tengerpolitikának (IMP) alapvető szerepet kell játszania az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló hosszú távú stratégiai politika kialakításában, amelynek célja a fenntartható tengeri és tengerészeti növekedés, valamint a tengeri ökoszisztéma jövőbeli generációk számára történő megóvása;

| 6. | úgy véli továbbá, hogy a tengeri területrendezés az Adriai- és a Jón-tengeren és különösen az Adriai-tenger északi részén folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztására vonatkozó nyilvános elemzési és tervezési folyamatként alapvető fontosságú a halászati ágazat más kapcsolódó tevékenységekkel kapcsolatos fenntartható jövője szempontjából; |
| --- | --- |

6.

úgy véli továbbá, hogy a tengeri területrendezés az Adriai- és a Jón-tengeren és különösen az Adriai-tenger északi részén folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztására vonatkozó nyilvános elemzési és tervezési folyamatként alapvető fontosságú a halászati ágazat más kapcsolódó tevékenységekkel kapcsolatos fenntartható jövője szempontjából;

| 7. | megerősíti egy erre a fontos tengeri medencére irányuló makroregionális stratégia megvalósítására irányuló kötelezettségvállalását, mivel az előmozdítaná az érintett partvidéki régió lakossága előtt álló közös kihívások és problémák kezelését, valamint e terület gazdasági fejlődését és európai integrációját; |
| --- | --- |

7.

megerősíti egy erre a fontos tengeri medencére irányuló makroregionális stratégia megvalósítására irányuló kötelezettségvállalását, mivel az előmozdítaná az érintett partvidéki régió lakossága előtt álló közös kihívások és problémák kezelését, valamint e terület gazdasági fejlődését és európai integrációját;

| 8. | úgy véli, hogy az EU valamennyi, az adriai–jón-tengeri medencére irányuló pénzügyi programjának és eszközének (14), valamint előcsatlakozási támogatási eszközeinek (IPA) összeegyeztethetőeknek kell lenniük és azokat a lehető leghatékonyabban kell felhasználni annak érdekében, hogy a területen működő halászati vállalkozások és szereplők valós hozzáadott értéket nyerjenek; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az EU valamennyi, az adriai–jón-tengeri medencére irányuló pénzügyi programjának és eszközének (14), valamint előcsatlakozási támogatási eszközeinek (IPA) összeegyeztethetőeknek kell lenniük és azokat a lehető leghatékonyabban kell felhasználni annak érdekében, hogy a területen működő halászati vállalkozások és szereplők valós hozzáadott értéket nyerjenek;

| 9. | szilárd meggyőződésének ad hangot, hogy az adriai–jón-tengeri felelősségteljes és fenntartható halászat érdekében kifejtett valamennyi erőfeszítés katalizátorként működhet az érintett országok part menti és vidéki területeinek fejlődése szempontjából, valamint hozzájárulhat a kiegészítő termelőtevékenységek fejlődéséhez – mint amilyen például a horgászturizmus, amelynek keretében szakképzett halászok turisztikai vagy tanulmányi céllal körbeviszik halászhajójukkal az embereket –, teljes összhangban maradva magának a medencének az ökológiáját és a biológiai sokféleségét tiszteletben tartó fenntartható halászat elveivel; |
| --- | --- |

9.

szilárd meggyőződésének ad hangot, hogy az adriai–jón-tengeri felelősségteljes és fenntartható halászat érdekében kifejtett valamennyi erőfeszítés katalizátorként működhet az érintett országok part menti és vidéki területeinek fejlődése szempontjából, valamint hozzájárulhat a kiegészítő termelőtevékenységek fejlődéséhez – mint amilyen például a horgászturizmus, amelynek keretében szakképzett halászok turisztikai vagy tanulmányi céllal körbeviszik halászhajójukkal az embereket –, teljes összhangban maradva magának a medencének az ökológiáját és a biológiai sokféleségét tiszteletben tartó fenntartható halászat elveivel;

| 10. | úgy véli, hogy a barcelonai egyezmény és annak az integrált partiövezet-gazdálkodásról szóló, 2011 márciusában hatályba lépő jegyzőkönyve példaként szolgálhatnak arra nézve, hogy egy integrált politika kötelezővé váljon az Adriai- és a Jón-tenger mentén fekvő tagállamok számára; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a barcelonai egyezmény és annak az integrált partiövezet-gazdálkodásról szóló, 2011 márciusában hatályba lépő jegyzőkönyve példaként szolgálhatnak arra nézve, hogy egy integrált politika kötelezővé váljon az Adriai- és a Jón-tenger mentén fekvő tagállamok számára;

| 11. | úgy véli, hogy az adriai–jón-tengeri medence halállományaira, azok mozgására és eloszlására, illetve a hobbihorgászati tevékenységekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk nem kielégítőek, és felszólítja az illetékes hatóságokat és kutatóintézeteket, hogy tegyenek meg mindent e hiányosságok kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az adriai–jón-tengeri medence halállományaira, azok mozgására és eloszlására, illetve a hobbihorgászati tevékenységekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk nem kielégítőek, és felszólítja az illetékes hatóságokat és kutatóintézeteket, hogy tegyenek meg mindent e hiányosságok kiküszöbölése érdekében;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen további intézkedéseket a tengeri környezettel és a halászattal kapcsolatos kutatási programok előmozdítása érdekében, és ösztönözze e programok eredményeinek felhasználását és terjesztését; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen további intézkedéseket a tengeri környezettel és a halászattal kapcsolatos kutatási programok előmozdítása érdekében, és ösztönözze e programok eredményeinek felhasználását és terjesztését;

| 13. | úgy véli, hogy a különböző régiók közigazgatási szervei között kereskedelmi ügyekben folytatott együttműködés sikeres példái (15) bevált gyakorlatokként szolgálhatnak és kiterjeszthetők más alkalmazási területekre a halászati és akvakultúra-termékek, különösen pedig a helyi termékek jobb nyomon követhetőségének, megtérülésének és kereskedelmének a garantálása tekintetében; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a különböző régiók közigazgatási szervei között kereskedelmi ügyekben folytatott együttműködés sikeres példái (15) bevált gyakorlatokként szolgálhatnak és kiterjeszthetők más alkalmazási területekre a halászati és akvakultúra-termékek, különösen pedig a helyi termékek jobb nyomon követhetőségének, megtérülésének és kereskedelmének a garantálása tekintetében;

| 14. | támogatja valamennyi érdekelt részvételét egy fenntartható és produktív halászati ágazat ezen a területen történő kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

támogatja valamennyi érdekelt részvételét egy fenntartható és produktív halászati ágazat ezen a területen történő kialakítása érdekében;

| 15. | úgy véli, hogy az adriai–jón-tengeri medence halászati és akvakultúra-ágazatának fenntartható fejlődése, valamint a part menti közösségek foglalkoztatásának növelése szempontjából elengedhetetlen a nők által a halászati ágazatban végzett fontos munka elismerése, a nők szakképesítésének támogatása, valamint a nők bevonása a part menti akciócsoportokba és termelői szervezetekbe; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az adriai–jón-tengeri medence halászati és akvakultúra-ágazatának fenntartható fejlődése, valamint a part menti közösségek foglalkoztatásának növelése szempontjából elengedhetetlen a nők által a halászati ágazatban végzett fontos munka elismerése, a nők szakképesítésének támogatása, valamint a nők bevonása a part menti akciócsoportokba és termelői szervezetekbe;

| 16. | kéri olyan ösztönzők bevezetését, amelyek e terület fiataljait a halászati és akvakultúra-ágazatba vonzzák és támogatják őket e tevékenységek gyakorlásában; |
| --- | --- |

16.

kéri olyan ösztönzők bevezetését, amelyek e terület fiataljait a halászati és akvakultúra-ágazatba vonzzák és támogatják őket e tevékenységek gyakorlásában;

| 17. | rámutat, hogy a Parlament az elmúlt időszakban már felhívta a figyelmet egy egyszerűbb, koherensebb és átláthatóbb jogalkotás szükségességére az akvakultúra tekintetében, amely megszüntetné az uniós akvakultúra-ágazat teljes potenciáljának fejlődését eddig hátráltató akadályokat, és hogy ez egyértelmű és egymásnak nem ellentmondó közösségi és nemzeti jogszabályokat, valamint a tagállamok által jól meghatározott „tengeri területrendezési terveket” követel meg, összhangban a GFCM által nemrégiben elfogadott iránymutatásokkal (16); |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a Parlament az elmúlt időszakban már felhívta a figyelmet egy egyszerűbb, koherensebb és átláthatóbb jogalkotás szükségességére az akvakultúra tekintetében, amely megszüntetné az uniós akvakultúra-ágazat teljes potenciáljának fejlődését eddig hátráltató akadályokat, és hogy ez egyértelmű és egymásnak nem ellentmondó közösségi és nemzeti jogszabályokat, valamint a tagállamok által jól meghatározott „tengeri területrendezési terveket” követel meg, összhangban a GFCM által nemrégiben elfogadott iránymutatásokkal (16);

| 18. | emlékeztet, hogy az akvakultúra-ágazat célzott fejlesztése a szezonális változásoktól nem függő munkahelyeket teremthetne az adriai–jón-tengeri medence nyáron erős turisztikai vonzerővel bíró part menti régiói számára, ily módon jelentősen hozzájárulva a foglalkoztatáshoz; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet, hogy az akvakultúra-ágazat célzott fejlesztése a szezonális változásoktól nem függő munkahelyeket teremthetne az adriai–jón-tengeri medence nyáron erős turisztikai vonzerővel bíró part menti régiói számára, ily módon jelentősen hozzájárulva a foglalkoztatáshoz;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az akvakultúra-tevékenységek kibővítése, amelyet az összes vonatkozó uniós jogszabálynak teljes mértékben megfelelve kell végrehajtani, nem áshatja alá a 2008/56/EK irányelvnek megfelelő jó környezeti állapot elérését; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az akvakultúra-tevékenységek kibővítése, amelyet az összes vonatkozó uniós jogszabálynak teljes mértékben megfelelve kell végrehajtani, nem áshatja alá a 2008/56/EK irányelvnek megfelelő jó környezeti állapot elérését;

| 20. | emlékeztet, hogy a halállományoknak és a tengeri környezetnek a szennyezéstől és a túl- és/vagy illegális halászat elleni védelme csak a tengeri tevékenységek információs és felügyeleti rendszerét magában foglaló integrált hálózat kialakítása révén valósítható meg, szoros együttműködésben az érintett államokkal és part menti régiókkal; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet, hogy a halállományoknak és a tengeri környezetnek a szennyezéstől és a túl- és/vagy illegális halászat elleni védelme csak a tengeri tevékenységek információs és felügyeleti rendszerét magában foglaló integrált hálózat kialakítása révén valósítható meg, szoros együttműködésben az érintett államokkal és part menti régiókkal;

Részletes megjegyzések

| 21. | sürgeti az adriai–jón-tengeri medence part menti országait, hogy működjenek együtt a terület sajátos felszíni domborzatára és tengermélységére, a különböző tengeri fajok jelenlétére és eloszlására, valamint a különböző halászati technikákra vonatkozó átfogó áttekintés elkészítésében annak érdekében, hogy egy jobb halászati gazdálkodás alapjául szolgáló átfogó nézőpontot lehessen kialakítani és támogatni lehessen a halászati tevékenységek megerősítését egy jövőbeli makroregionális stratégia keretében; |
| --- | --- |

21.

sürgeti az adriai–jón-tengeri medence part menti országait, hogy működjenek együtt a terület sajátos felszíni domborzatára és tengermélységére, a különböző tengeri fajok jelenlétére és eloszlására, valamint a különböző halászati technikákra vonatkozó átfogó áttekintés elkészítésében annak érdekében, hogy egy jobb halászati gazdálkodás alapjául szolgáló átfogó nézőpontot lehessen kialakítani és támogatni lehessen a halászati tevékenységek megerősítését egy jövőbeli makroregionális stratégia keretében;

| 22. | sürgeti tehát a Bizottságot, hogy mihamarabb, de legkésőbb 2013-ig fogadjon el az Adriai- és a Jón-tenger vonatkozásában egy makroregionális alapú tengeri stratégia konkrét alkalmazására irányuló cselekvési tervet, kiemelve, hogy a halászati ágazat e stratégia egyik prioritását kell hogy képezze, figyelembe véve a sajátos felszíni domborzatot, és hogy kösse össze ezt a cselekvési tervet a regionális politikával, az Unió integrált tengerpolitikájával és az európai összekapcsolódási eszközzel annak érdekében, hogy maximalizálja annak kiegyenlítő hatását; |
| --- | --- |

22.

sürgeti tehát a Bizottságot, hogy mihamarabb, de legkésőbb 2013-ig fogadjon el az Adriai- és a Jón-tenger vonatkozásában egy makroregionális alapú tengeri stratégia konkrét alkalmazására irányuló cselekvési tervet, kiemelve, hogy a halászati ágazat e stratégia egyik prioritását kell hogy képezze, figyelembe véve a sajátos felszíni domborzatot, és hogy kösse össze ezt a cselekvési tervet a regionális politikával, az Unió integrált tengerpolitikájával és az európai összekapcsolódási eszközzel annak érdekében, hogy maximalizálja annak kiegyenlítő hatását;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy a közeljövőben nyújtson be rendeletjavaslatot, amely közös technikai intézkedéseket határoz meg az adriai–jón-tengeri medencében való halászat, az e területen engedélyezett halászati erőkifejtés, halászati idő, halászeszközök és más vonatkozó irányítási intézkedések vonatkozásában; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy a közeljövőben nyújtson be rendeletjavaslatot, amely közös technikai intézkedéseket határoz meg az adriai–jón-tengeri medencében való halászat, az e területen engedélyezett halászati erőkifejtés, halászati idő, halászeszközök és más vonatkozó irányítási intézkedések vonatkozásában;

| 24. | sajnálja, hogy a tagállamok nem használták ki jobban ezeket az egyéni gazdálkodási terveket, amelyek lehetővé teszik bizonyos általános szabályok felfüggesztését és az egyedi jellemzők figyelembevételét; úgy véli, hogy ez jelentősen megkönnyítette volna a helyi gazdálkodást és értékes adatokat szolgáltatott volna a különböző területek helyzetéről, lehetővé téve a megfelelő változtatások bevezetését; kéri ezért a part menti tagállamokat, hogy folytassanak hatékony együttműködést egymással és a Bizottsággal a halászati irányítási intézkedések frissítését és folyamatos alakítását illetően; |
| --- | --- |

24.

sajnálja, hogy a tagállamok nem használták ki jobban ezeket az egyéni gazdálkodási terveket, amelyek lehetővé teszik bizonyos általános szabályok felfüggesztését és az egyedi jellemzők figyelembevételét; úgy véli, hogy ez jelentősen megkönnyítette volna a helyi gazdálkodást és értékes adatokat szolgáltatott volna a különböző területek helyzetéről, lehetővé téve a megfelelő változtatások bevezetését; kéri ezért a part menti tagállamokat, hogy folytassanak hatékony együttműködést egymással és a Bizottsággal a halászati irányítási intézkedések frissítését és folyamatos alakítását illetően;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen különleges két- vagy többoldalú megállapodások elérésére irányuló állandó párbeszédet az adriai–jón-tengeri medence harmadik országaival annak érdekében, hogy továbbfejlesszék a szabályok és a halászati gazdálkodás harmonizálását, és elérjék az Unió földközi-tengeri közös halászati politikája által kitűzött célokat, teljes mértékben kihasználva a nemzetközi és regionális halászati szervezetek által nyújtott együttműködési keretet; rámutat, hogy az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló stratégia csak akkor nyújthat hozzáadott értéket, ha a partjai mentén húzódó valamennyi uniós és harmadik országot figyelembe veszi; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen különleges két- vagy többoldalú megállapodások elérésére irányuló állandó párbeszédet az adriai–jón-tengeri medence harmadik országaival annak érdekében, hogy továbbfejlesszék a szabályok és a halászati gazdálkodás harmonizálását, és elérjék az Unió földközi-tengeri közös halászati politikája által kitűzött célokat, teljes mértékben kihasználva a nemzetközi és regionális halászati szervezetek által nyújtott együttműködési keretet; rámutat, hogy az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló stratégia csak akkor nyújthat hozzáadott értéket, ha a partjai mentén húzódó valamennyi uniós és harmadik országot figyelembe veszi;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az EU közös halászati politikájának a célkitűzéseit, nevezetesen legkésőbb 2020-ig valamennyi halállomány esetében a maximális fenntartható hozam feletti szint elérését, valamint a harmadik országokkal szemben ösztönözze az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazását; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az EU közös halászati politikájának a célkitűzéseit, nevezetesen legkésőbb 2020-ig valamennyi halállomány esetében a maximális fenntartható hozam feletti szint elérését, valamint a harmadik országokkal szemben ösztönözze az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazását;

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza a megóvásra irányuló bevált gyakorlatok cseréjét a part menti országokkal, és mozdítsa elő a leginkább veszélyeztetett fajok helyreállítására szolgáló védett tengeri területek létrehozását; |
| --- | --- |

27.

kéri a Bizottságot, hogy fokozza a megóvásra irányuló bevált gyakorlatok cseréjét a part menti országokkal, és mozdítsa elő a leginkább veszélyeztetett fajok helyreállítására szolgáló védett tengeri területek létrehozását;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Adriai- és a Jón-tenger mentén fekvő harmadik országok viszonylatában mozdítsa elő a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv célkitűzéseit, nevezetesen hogy legkésőbb 2020-ra tegyék meg a szükséges intézkedéseket a tengeri környezet jó állapotának elérése vagy fenntartása érdekében; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Adriai- és a Jón-tenger mentén fekvő harmadik országok viszonylatában mozdítsa elő a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv célkitűzéseit, nevezetesen hogy legkésőbb 2020-ra tegyék meg a szükséges intézkedéseket a tengeri környezet jó állapotának elérése vagy fenntartása érdekében;

| 29. | e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az Adriai- és a Jón-tenger mentén fekvő tagállamokat ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazó tengervédelmi stratégiák kialakítására és végrehajtására, amelyek biztosítják, hogy a környezeti szempontok a tengeri környezetre hatással levő különböző politikák integráns részévé váljanak, figyelembe véve a szomszédos harmadik országok tengervízminőségére kifejtett határokon átnyúló hatásokat; |
| --- | --- |

29.

e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az Adriai- és a Jón-tenger mentén fekvő tagállamokat ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazó tengervédelmi stratégiák kialakítására és végrehajtására, amelyek biztosítják, hogy a környezeti szempontok a tengeri környezetre hatással levő különböző politikák integráns részévé váljanak, figyelembe véve a szomszédos harmadik országok tengervízminőségére kifejtett határokon átnyúló hatásokat;

| 30. | emlékeztet, hogy mind a jövőbeli Európai Tengerügyi és Halászati Alap adatgyűjtési programjain, mind az Unió különböző kutatási programjain keresztül rendelkezésre áll finanszírozás a tengeri környezettel és a halfajokkal kapcsolatos tudás bővítésére, valamint a halászati tevékenységekbe történő hatékonyabb innováció és jobb gyakorlatok bevezetésére; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy alakítsanak ki projekteket ezeken a területeken, és úgy véli, hogy a part menti uniós és harmadik országok közötti fejlett együttműködés olyan érdekes kezdeményezésekhez vezethet, amelyekből a tagállamok projektjei révén a teljes adriai–jón-tengeri medence részesülhet; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet, hogy mind a jövőbeli Európai Tengerügyi és Halászati Alap adatgyűjtési programjain, mind az Unió különböző kutatási programjain keresztül rendelkezésre áll finanszírozás a tengeri környezettel és a halfajokkal kapcsolatos tudás bővítésére, valamint a halászati tevékenységekbe történő hatékonyabb innováció és jobb gyakorlatok bevezetésére; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy alakítsanak ki projekteket ezeken a területeken, és úgy véli, hogy a part menti uniós és harmadik országok közötti fejlett együttműködés olyan érdekes kezdeményezésekhez vezethet, amelyekből a tagállamok projektjei révén a teljes adriai–jón-tengeri medence részesülhet;

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje egy ad hoc finanszírozási keret létrehozásának lehetőségét – együttműködésben az Európai Beruházási Bankkal és a FEMIP-pel (17) szerzett tapasztalatok segítségével – ezen stratégia fellépéseinek és célkitűzéseinek megvalósítása érdekében azért, hogy az új költségvetési eszközök elfogadása révén jelentkező bonyolultsági tényezők elkerülhetőek legyenek; felszólítja a Bizottságot továbbá, hogy fontolja meg projektkötvények és a köz- és magánszféra közötti partnerség használatának a lehetőségét a finanszírozás rendkívül megfelelő eszközeként; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje egy ad hoc finanszírozási keret létrehozásának lehetőségét – együttműködésben az Európai Beruházási Bankkal és a FEMIP-pel (17) szerzett tapasztalatok segítségével – ezen stratégia fellépéseinek és célkitűzéseinek megvalósítása érdekében azért, hogy az új költségvetési eszközök elfogadása révén jelentkező bonyolultsági tényezők elkerülhetőek legyenek; felszólítja a Bizottságot továbbá, hogy fontolja meg projektkötvények és a köz- és magánszféra közötti partnerség használatának a lehetőségét a finanszírozás rendkívül megfelelő eszközeként;

| 32. | felkéri a Bizottságot, hogy javasolja az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló különleges konzultatív szervek felállítását a már megalakult földközi-tengeri regionális tanácsadó testületben, az Olaszországban alapított „Distretti del mare” (tengeri körzetek) projekt (18) pozitív tapasztalatai alapján (mint az Adriai-tenger északi részén 2012-ben alapított tengeri körzet, amellyel e terület halászati ágazatának politikai, gazdasági, szociális és környezeti szempontú közös és összehangolt irányítását végzik); |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot, hogy javasolja az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló különleges konzultatív szervek felállítását a már megalakult földközi-tengeri regionális tanácsadó testületben, az Olaszországban alapított „Distretti del mare” (tengeri körzetek) projekt (18) pozitív tapasztalatai alapján (mint az Adriai-tenger északi részén 2012-ben alapított tengeri körzet, amellyel e terület halászati ágazatának politikai, gazdasági, szociális és környezeti szempontú közös és összehangolt irányítását végzik);

| 33. | felkéri a Bizottságot, hogy a tengeri területrendezésről szóló jövőbeli jogszabályjavaslatába foglaljon bele olyan intézkedéseket, amelyek megkövetelik a tengerparti tagállamoktól a területükön már létező környezetvédelmi és turizmusvédelmi normatívák összegyűjtéséhez hasznos intézkedések végrehajtását, és a többi területen, ahol nincsenek érvényben ezek a szigorítások, fogadjon el a tengeri és a tengerparti térségek kezelésére irányuló fejlesztési terveket, amelyek meghatározzák e területek használatának elfogadhatóságát és összeegyeztethetőségét az akvakultúra-ágazathoz tartozó vállalatok felállításához megfelelő területekhez való hozzáférés megkönnyítése céljából; |
| --- | --- |

33.

felkéri a Bizottságot, hogy a tengeri területrendezésről szóló jövőbeli jogszabályjavaslatába foglaljon bele olyan intézkedéseket, amelyek megkövetelik a tengerparti tagállamoktól a területükön már létező környezetvédelmi és turizmusvédelmi normatívák összegyűjtéséhez hasznos intézkedések végrehajtását, és a többi területen, ahol nincsenek érvényben ezek a szigorítások, fogadjon el a tengeri és a tengerparti térségek kezelésére irányuló fejlesztési terveket, amelyek meghatározzák e területek használatának elfogadhatóságát és összeegyeztethetőségét az akvakultúra-ágazathoz tartozó vállalatok felállításához megfelelő területekhez való hozzáférés megkönnyítése céljából;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló különleges munkatervet, amelyben meghatározza a régió jövőbeli célkitűzéseit, ahogyan az a Földközi-tenger esetében jelenleg történik (IMP-MED projekt); hangsúlyozza, hogy e munkatervet az ETHA-ból finanszírozható projektként kell kezelni; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre az Adriai- és a Jón-tengerre irányuló különleges munkatervet, amelyben meghatározza a régió jövőbeli célkitűzéseit, ahogyan az a Földközi-tenger esetében jelenleg történik (IMP-MED projekt); hangsúlyozza, hogy e munkatervet az ETHA-ból finanszírozható projektként kell kezelni;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy alakítson ki szankcionáló intézkedésrendszert, hogy szankcionálni lehessen azokat a tagállamokat, amelyek nem teljesítik adatgyűjtési és -továbbítási kötelezettségüket vagy vizeiken vagy saját halászflottájukon belül képtelenek kezelni a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy alakítson ki szankcionáló intézkedésrendszert, hogy szankcionálni lehessen azokat a tagállamokat, amelyek nem teljesítik adatgyűjtési és -továbbítási kötelezettségüket vagy vizeiken vagy saját halászflottájukon belül képtelenek kezelni a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot;

o

o o

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 409., 2006.12.30., 11. o.
  HL L 36., 2007.2.8., 6. o.; HL L 196., 2011.7.28., 42. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0040.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0461.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0269.

(5)  HL C 199. E, 2012.7.7., 193. o.

(6)  HL C 70. E, 2012.3.8., 70. o.

(7)  HL C 236. E, 2011.8.12., 132. o.

(8)  A Tanács 92/43/EGK irányelve, HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0128.

(10)  COTER-V-016 vélemény, előadó: Spacca (ALDE IT), 2011. október.

(11)  A Nemzetközi Hidrográfiai Szervezet (IHO) a Jón-tenger déli határaként a Passero-fok (Szicília) és a Tenaron-fok (Görögország) közötti vonalat jelöli meg.

(12)  COM(2009)0248, COM(2012)0128, COM(2010)0715 és COM(2011)0782.

(13)  Az ADRIAMED-projekt a FAO regionális projektje, amelyet az olasz mezőgazdasági, élelmezésügyi és erdőgazdálkodási minisztérium és az Európai Bizottság támogat. A projekt célja a tudományos együttműködés előmozdítása az Adria-tenger térségének országai között (Albánia, Horvátország, Olaszország, Montenegro és Szlovénia), a felelősségteljes halgazdálkodás magatartási kódexével összhangban.

(14)  Strukturális alapok (ERFA, Kohéziós Alap, ESZA, EHA/EGAA), valamint a 7. keretprogram és LIFE+.

(15)  Például a halászati és akvakultúra-termékek társadalmi-gazdasági megfigyelőközpontja az Adriai-tenger északi részén.

(16)  A GFCM 36. ülésén (2012. május) elfogadott GFCM/36/2012/1 sz. állásfoglalás: „Guidelines on Allocated Zones for Aquaculture”.

(17)  Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz.

(18)  A „Distretti del mare” projektek célja az állam és a régiók között a halászati és akvakultúra-ágazat fejlesztése és támogatása területén folytatott együttműködés megerősítése, valamint a halászati ágazatban dolgozó termelőkkel és vállalkozásokkal való partnerség előmozdítása.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/37

---

P7_TA(2013)0347

Az Európai Parlamenten belüli hatékonyabb és költséghatékonyabb tolmácsolás felé

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása „Az Európai Parlamenten belüli hatékonyabb és költséghatékonyabb tolmácsolás felé” (2011/2287(INI))

(2016/C 093/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkére,

| — | tekintettel 2006. szeptember 5-i állásfoglalására a Számvevőszék 5/2005. sz., a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről szóló különjelentéséről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2006. szeptember 5-i állásfoglalására a Számvevőszék 5/2005. sz., a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről szóló különjelentéséről (1),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 5/2005. sz., „A Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről az intézmények válaszaival” című különjelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 5/2005. sz., „A Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről az intézmények válaszaival” című különjelentésére (2),

| — | tekintettel az Elnökség tagjaihoz intézett, „Erőforrás-hatékony teljes többnyelvűség a tolmácsolás területén – az Európai Parlament 2012. évi költségvetéséről szóló határozat végrehajtása” című feljegyzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökség tagjaihoz intézett, „Erőforrás-hatékony teljes többnyelvűség a tolmácsolás területén – az Európai Parlament 2012. évi költségvetéséről szóló határozat végrehajtása” című feljegyzésre,

| — | tekintettel az Európai Parlament főtitkárának „Felkészülés a komplexitásra – az Európai Parlament 2025-ben – A válaszok” című, 2013. április 9-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament főtitkárának „Felkészülés a komplexitásra – az Európai Parlament 2025-ben – A válaszok” című, 2013. április 9-i jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0233/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0233/2013),

| A. | mivel a többnyelvűség az Európai Parlament és az Unió egészének egyik kulcsfontosságú eleme, amelyen keresztül megvalósul a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletben tartása, valamint az egyenlő bánásmód biztosítása a különböző származású és hátterű uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

A.

mivel a többnyelvűség az Európai Parlament és az Unió egészének egyik kulcsfontosságú eleme, amelyen keresztül megvalósul a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletben tartása, valamint az egyenlő bánásmód biztosítása a különböző származású és hátterű uniós polgárok számára;

| B. | mivel az Európai Parlamenten belüli többnyelvűség elve az intézmény politikai, társjogalkotói és kommunikációs tevékenységének alapját képezi; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlamenten belüli többnyelvűség elve az intézmény politikai, társjogalkotói és kommunikációs tevékenységének alapját képezi;

| C. | mivel az Európai Parlamenten belüli többnyelvűség elve biztosítja, hogy ne sérüljön szükségtelenül az európai polgárok passzív választójoga az európai parlamenti választásokon; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlamenten belüli többnyelvűség elve biztosítja, hogy ne sérüljön szükségtelenül az európai polgárok passzív választójoga az európai parlamenti választásokon;

| D. | mivel a többnyelvűség garantálja a polgárok azon jogát, hogy az EU bármely hivatalos nyelvén kommunikáljanak az Európai Parlamenttel, és ezáltal gyakorolhassák demokratikus ellenőrzési jogukat; |
| --- | --- |

D.

mivel a többnyelvűség garantálja a polgárok azon jogát, hogy az EU bármely hivatalos nyelvén kommunikáljanak az Európai Parlamenttel, és ezáltal gyakorolhassák demokratikus ellenőrzési jogukat;

| E. | mivel az Európai Parlament nyelvi szolgáltatásai elősegítik a kommunikációt, ennek keretében pedig gondoskodnak arról, hogy a Parlament nyitva álljon valamennyi európai polgár előtt, egyúttal biztosítva az átláthatóságot az Unió egyedülálló, 24 hivatalos nyelven alapuló többnyelvű struktúrájában; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament nyelvi szolgáltatásai elősegítik a kommunikációt, ennek keretében pedig gondoskodnak arról, hogy a Parlament nyitva álljon valamennyi európai polgár előtt, egyúttal biztosítva az átláthatóságot az Unió egyedülálló, 24 hivatalos nyelven alapuló többnyelvű struktúrájában;

| F. | mivel a Parlament eljárási szabályzata kimondja, hogy a képviselők az általuk választott hivatalos nyelven szólalhatnak fel, a többi hivatalos nyelvre pedig tolmácsolást biztosítanak, ezáltal tiszteletben tartva az Európai Parlamentbe való megválasztáshoz való demokratikus jogot, az egyén nyelvi készségeitől függetlenül; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament eljárási szabályzata kimondja, hogy a képviselők az általuk választott hivatalos nyelven szólalhatnak fel, a többi hivatalos nyelvre pedig tolmácsolást biztosítanak, ezáltal tiszteletben tartva az Európai Parlamentbe való megválasztáshoz való demokratikus jogot, az egyén nyelvi készségeitől függetlenül;

| G. | mivel az egymást követő bővítések eredményeként a többnyelvűség kihívása teljesen új szintre lépett méretét, összetettségét és szakpolitikai relevanciáját tekintve, és mivel a széles körben érvényesített többnyelvűség – természetszerűleg – jelentős és egyre növekvő költségekkel jár az Európai Parlament, és ezáltal az uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

G.

mivel az egymást követő bővítések eredményeként a többnyelvűség kihívása teljesen új szintre lépett méretét, összetettségét és szakpolitikai relevanciáját tekintve, és mivel a széles körben érvényesített többnyelvűség – természetszerűleg – jelentős és egyre növekvő költségekkel jár az Európai Parlament, és ezáltal az uniós polgárok számára;

| H. | mivel a Parlament 2012. évi költségvetésében számottevő megtakarításokra – köztük a tolmácsolási szolgáltatások költségének évi 10 millió eurós csökkentésére – volt szükség annak érdekében, hogy a költségvetés növekedését az előző évhez képest 1,9 %-ra korlátozzák; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament 2012. évi költségvetésében számottevő megtakarításokra – köztük a tolmácsolási szolgáltatások költségének évi 10 millió eurós csökkentésére – volt szükség annak érdekében, hogy a költségvetés növekedését az előző évhez képest 1,9 %-ra korlátozzák;

Az Európai Parlament tolmácsolási kerete

| 1. | elismeri, hogy az Európai Unió az egyetlen olyan entitás világviszonylatban, amely 24 hivatalos nyelven alapuló hivatalos többnyelvűségi politikát érvényesít, összességében 552 nyelvkombinációval; ezzel összefüggésben üdvözli a Parlament tolmácsolási szolgáltatásainak különösen kiváló minőségét, azonban úgy véli, hogy megoldásokat kell találni a többnyelvűség összetett struktúrája által jelentett terhek enyhítésére, valamint jelentős és egyre növekvő költségeinek csökkentésére; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy az Európai Unió az egyetlen olyan entitás világviszonylatban, amely 24 hivatalos nyelven alapuló hivatalos többnyelvűségi politikát érvényesít, összességében 552 nyelvkombinációval; ezzel összefüggésben üdvözli a Parlament tolmácsolási szolgáltatásainak különösen kiváló minőségét, azonban úgy véli, hogy megoldásokat kell találni a többnyelvűség összetett struktúrája által jelentett terhek enyhítésére, valamint jelentős és egyre növekvő költségeinek csökkentésére;

| 2. | megjegyzi, hogy a strasbourgi és brüsszeli plenáris üléseken 2009 szeptembere és 2013 februárja között előforduló összes nyelv közül az angolt 26 979 percet (29,1 %), a németet 12 556 percet (13,6 %), a franciát 8 841 (9,5 %), az észtet 109 percet (0,1 %), a máltait pedig 195 percet (0,2 %) használták; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a strasbourgi és brüsszeli plenáris üléseken 2009 szeptembere és 2013 februárja között előforduló összes nyelv közül az angolt 26 979 percet (29,1 %), a németet 12 556 percet (13,6 %), a franciát 8 841 (9,5 %), az észtet 109 percet (0,1 %), a máltait pedig 195 percet (0,2 %) használták;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a plenáris ülések és a bizottsági ülések egyaránt nyilvánosan megtekinthetők webstreaming vagy lekérhető videók útján, amely új médiaformátumok fokozzák az Európai Parlament átláthatóságát az uniós polgárok szemében, és ezen tartalmak valamennyi nyelven való elérhetősége kiemeli a Parlament demokratikus és multikulturális jellegét; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a plenáris ülések és a bizottsági ülések egyaránt nyilvánosan megtekinthetők webstreaming vagy lekérhető videók útján, amely új médiaformátumok fokozzák az Európai Parlament átláthatóságát az uniós polgárok szemében, és ezen tartalmak valamennyi nyelven való elérhetősége kiemeli a Parlament demokratikus és multikulturális jellegét;

| 4. | megjegyzi, hogy egyes multinacionális testületek – így például az ENSZ és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete – csupán kormányközi szinten működnek, jogalkotási feladatkör nélkül; ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy a 192 tagú ENSZ hat hivatalos nyelvvel működik, a 28 tagú NATO pedig főként az angolt használja, jóllehet két hivatalos nyelvvel rendelkezik; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy egyes multinacionális testületek – így például az ENSZ és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete – csupán kormányközi szinten működnek, jogalkotási feladatkör nélkül; ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy a 192 tagú ENSZ hat hivatalos nyelvvel működik, a 28 tagú NATO pedig főként az angolt használja, jóllehet két hivatalos nyelvvel rendelkezik;

| 5. | ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a Parlament közvetlenül választott politikai testület, amelynek képviselőit nyelvi készségeikre való tekintet nélkül választják meg; ezért az Európai Parlament működési rendjének egyik kulcsfontosságú elveként ismételten megerősíti valamennyi képviselő ahhoz való jogát, hogy az általa választott hivatalos nyelven szólaljon fel; |
| --- | --- |

5.

ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a Parlament közvetlenül választott politikai testület, amelynek képviselőit nyelvi készségeikre való tekintet nélkül választják meg; ezért az Európai Parlament működési rendjének egyik kulcsfontosságú elveként ismételten megerősíti valamennyi képviselő ahhoz való jogát, hogy az általa választott hivatalos nyelven szólaljon fel;

| 6. | megjegyzi, hogy a hivatalos nyelvek Európai Parlamentben való használatának gyakorlati vonatkozásait a 2008-ban frissített többnyelvűségi magatartási kódex ismerteti; megállapítja, hogy az e kódexben felvázolt „szabályozott teljes soknyelvűség” koncepciója egyenlőséget tart fenn a képviselők és polgárok körében; rámutat arra, hogy a teljes soknyelvűség érvényesítése – miközben az „igény szerinti tolmácsolás” elvén alapul – hosszú távon azon múlik majd, hogy a nyelvi szolgáltatások felhasználóiban sikerül-e teljes mértékben tudatosítani e szolgáltatások biztosításának költségeit, ennek nyomán pedig személyes felelősségüket azok lehető leghatékonyabb igénybevételében; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a hivatalos nyelvek Európai Parlamentben való használatának gyakorlati vonatkozásait a 2008-ban frissített többnyelvűségi magatartási kódex ismerteti; megállapítja, hogy az e kódexben felvázolt „szabályozott teljes soknyelvűség” koncepciója egyenlőséget tart fenn a képviselők és polgárok körében; rámutat arra, hogy a teljes soknyelvűség érvényesítése – miközben az „igény szerinti tolmácsolás” elvén alapul – hosszú távon azon múlik majd, hogy a nyelvi szolgáltatások felhasználóiban sikerül-e teljes mértékben tudatosítani e szolgáltatások biztosításának költségeit, ennek nyomán pedig személyes felelősségüket azok lehető leghatékonyabb igénybevételében;

| 7. | úgy véli, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét a tolmácsolásra is alkalmazni kell, annak érdekében pedig, hogy az európai adófizetők a legjobb szolgáltatást kapják a pénzükért, egy kritikai elemzés keretében folyamatosan vizsgálni kell a hatékonyság javításának, valamint a költségek ellenőrzésének és korlátozásának területeit és módozatait; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét a tolmácsolásra is alkalmazni kell, annak érdekében pedig, hogy az európai adófizetők a legjobb szolgáltatást kapják a pénzükért, egy kritikai elemzés keretében folyamatosan vizsgálni kell a hatékonyság javításának, valamint a költségek ellenőrzésének és korlátozásának területeit és módozatait;

A tolmácsolási erőforrások hatékony felhasználása

| 8. | tudomásul veszi az Európai Parlament Elnökségének a tolmácsolás területén az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűségről szóló, 2011-ben elfogadott határozatát, amely növeli a tolmácsolási szolgáltatások hatékonyságát, illetve csökkenti azok strukturális költségeit az alábbi módokon:






  i. | a parlamenti küldöttségek utazásaiból eredő igények összeegyeztetése a rendelkezésre álló pénzügyi és humánerőforrásokkal, |
| --- | --- | --- |

8.

tudomásul veszi az Európai Parlament Elnökségének a tolmácsolás területén az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűségről szóló, 2011-ben elfogadott határozatát, amely növeli a tolmácsolási szolgáltatások hatékonyságát, illetve csökkenti azok strukturális költségeit az alábbi módokon:

i.

a parlamenti küldöttségek utazásaiból eredő igények összeegyeztetése a rendelkezésre álló pénzügyi és humánerőforrásokkal,

| ii. | a háromoldalú egyeztetésekhez biztosított tolmácsolás prioritásként történő kezelése a bizottsági hetek során, |
| --- | --- |

ii.

a háromoldalú egyeztetésekhez biztosított tolmácsolás prioritásként történő kezelése a bizottsági hetek során,

| iii. | a bizottsági ülések egyenletesebb elosztása a hét folyamán, |
| --- | --- |

iii.

a bizottsági ülések egyenletesebb elosztása a hét folyamán,

| iv. | az esti ülések időtartamára vonatkozó előírások szigorúbb alkalmazása; |
| --- | --- |

iv.

az esti ülések időtartamára vonatkozó előírások szigorúbb alkalmazása;

| 9. | üdvözli, hogy a parlamenti tolmácsolási szolgáltatásokra fordított költségvetési források ennek eredményeként csökkenni kezdtek; rámutat arra, hogy a költségvetési eredmény 2010-ben 54 990 000 EUR, illetve 2011-ben 56 964 283 EUR volt, 2012 tekintetében pedig jelenleg 47 000 000 EUR, jóllehet a 2012. évi végső eredmény csak 2013. december 31. után válik ismertté, így akár ennél nagyobb összeg is lehet; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a parlamenti tolmácsolási szolgáltatásokra fordított költségvetési források ennek eredményeként csökkenni kezdtek; rámutat arra, hogy a költségvetési eredmény 2010-ben 54 990 000 EUR, illetve 2011-ben 56 964 283 EUR volt, 2012 tekintetében pedig jelenleg 47 000 000 EUR, jóllehet a 2012. évi végső eredmény csak 2013. december 31. után válik ismertté, így akár ennél nagyobb összeg is lehet;

| 10. | megjegyzi, hogy a Tolmácsolási Főigazgatóság 2013. évi költségvetésének becsült összege 58 000 000 euró, amelyből 53 000 000 EUR közvetlenül a tolmácsolási szolgáltatásokhoz kapcsolódik; kéri, hogy nyújtsanak számára részletes és rendszeres időközönkénti tájékoztatást az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűségről szóló kezdeményezés kézzelfogható eredményeiről a 2013. évi költségvetés, és különösen a költségek várható csökkenése vagy emelkedése tekintetében; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a Tolmácsolási Főigazgatóság 2013. évi költségvetésének becsült összege 58 000 000 euró, amelyből 53 000 000 EUR közvetlenül a tolmácsolási szolgáltatásokhoz kapcsolódik; kéri, hogy nyújtsanak számára részletes és rendszeres időközönkénti tájékoztatást az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűségről szóló kezdeményezés kézzelfogható eredményeiről a 2013. évi költségvetés, és különösen a költségek várható csökkenése vagy emelkedése tekintetében;

| 11. | megjegyzi továbbá, hogy jóllehet a Parlament tolmácsolási szolgáltatásainak költsége a 2012 végéig terjedő hároméves időszakban elérte a 157 954 283 eurót, a 2010-es és 2012-es költségvetési eredményeket összehasonlítva csaknem 17 %-os csökkentést sikerült megvalósítani; megjegyzi, hogy a tolmácsolási szolgáltatások terén elért intelligens megtakarítások nem veszélyeztették a többnyelvűség elvét, és kitart amellett, hogy a képviselők számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani a nyelvi szolgáltatásokhoz, az érintett szolgálatok számára pedig fenn kell tartani a megfelelő munkafeltételeket; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi továbbá, hogy jóllehet a Parlament tolmácsolási szolgáltatásainak költsége a 2012 végéig terjedő hároméves időszakban elérte a 157 954 283 eurót, a 2010-es és 2012-es költségvetési eredményeket összehasonlítva csaknem 17 %-os csökkentést sikerült megvalósítani; megjegyzi, hogy a tolmácsolási szolgáltatások terén elért intelligens megtakarítások nem veszélyeztették a többnyelvűség elvét, és kitart amellett, hogy a képviselők számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani a nyelvi szolgáltatásokhoz, az érintett szolgálatok számára pedig fenn kell tartani a megfelelő munkafeltételeket;

| 12. | üdvözli, hogy a Parlament a 2014-es pénzügyi évre tervezett bevételek és kiadások tekintetében a 2013. évi 58 000 000 eurós költségvetési összeghez képest a tolmácsolási költségek 23 %-kal történő csökkentését javasolja a választási évben; kéri, hogy nyújtsanak számára részletes információkat, amelyek igazolják, hogy a javasolt csökkentések megvalósíthatók, a tolmácsolás kiváló minősége pedig fenntartható; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a Parlament a 2014-es pénzügyi évre tervezett bevételek és kiadások tekintetében a 2013. évi 58 000 000 eurós költségvetési összeghez képest a tolmácsolási költségek 23 %-kal történő csökkentését javasolja a választási évben; kéri, hogy nyújtsanak számára részletes információkat, amelyek igazolják, hogy a javasolt csökkentések megvalósíthatók, a tolmácsolás kiváló minősége pedig fenntartható;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűség megvalósítása nyomán számottevő előnyökre sikerült elérni a bizottsági ülések hét folyamán való egyenletesebb elosztása révén, anélkül, hogy a bizottsági ülések száma összességében csökkent volna; megjegyzi, hogy ennek következtében a tolmácsnapok teljes száma a 2011-ben mért 105 258-ról (107 047 386 EUR) 2012-ben 97 793-ra (EUR 100 237 825) csökkent, ami 6 809 561 EUR összegű megtakarítást eredményezett; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűség megvalósítása nyomán számottevő előnyökre sikerült elérni a bizottsági ülések hét folyamán való egyenletesebb elosztása révén, anélkül, hogy a bizottsági ülések száma összességében csökkent volna; megjegyzi, hogy ennek következtében a tolmácsnapok teljes száma a 2011-ben mért 105 258-ról (107 047 386 EUR) 2012-ben 97 793-ra (EUR 100 237 825) csökkent, ami 6 809 561 EUR összegű megtakarítást eredményezett;

| 14. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a többnyelvűségi magatartási kódexről szóló jelentések szerint a bizottságoktól, küldöttségektől és képviselőcsoportoktól beérkező, tolmácsolási szolgáltatások iránti kérelmeket továbbra is a késői lemondás igen gyakori és egyre növekvő előfordulása jellemzi, amint azt az alábbi adatok is mutatják:










  Bizottságok | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kérelmek | 984 | 1 712 | 2 213 | 2 448 |
| Késői lemondások | 76 | 172 | 238 | 359 |
| % | 7,72 % | 10,05 % | 10,80 % | 14,70 % |

14.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a többnyelvűségi magatartási kódexről szóló jelentések szerint a bizottságoktól, küldöttségektől és képviselőcsoportoktól beérkező, tolmácsolási szolgáltatások iránti kérelmeket továbbra is a késői lemondás igen gyakori és egyre növekvő előfordulása jellemzi, amint azt az alábbi adatok is mutatják:

Bizottságok

2009

2010

2011

2012

Kérelmek

984

1 712

2 213

2 448

Késői lemondások

76

172

238

359

%

7,72 %

10,05 %

10,80 %

14,70 %

| Küldöttségek | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kérelmek | 624 | 813 | 836 | 832 |
| Késői lemondások | 116 | 93 | 102 | 171 |
| % | 18,59 % | 11,44 % | 12,20 % | 20,60 % |

Küldöttségek

2009

2010

2011

2012

Kérelmek

624

813

836

832

Késői lemondások

116

93

102

171

%

18,59 %

11,44 %

12,20 %

20,60 %

| Képviselőcsoportok | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kérelmek | 1 922 | 2 310 | 2 297 | 2 146 |
| Késői lemondások | 285 | 378 | 266 | 292 |
| % | 14,83 % | 16,36 % | 11,60 % | 13,60 % |

Képviselőcsoportok

2009

2010

2011

2012

Kérelmek

1 922

2 310

2 297

2 146

Késői lemondások

285

378

266

292

%

14,83 %

16,36 %

11,60 %

13,60 %

| 15. | aggodalommal jegyzi meg, hogy e késői lemondások eredményeként felmerülő potenciális költségek a tolmácsok egy részének utolsó pillanatban történő átirányítása nélkül a teljes tolmácsolási költségvetés jelentős hányadát tennék ki; ezzel összefüggésben pedig megjegyzi, hogy ennek híján 2011-ben 4 350 000 eurót (a tolmácsolási költségvetés 7,6 %-a), 2012-ben pedig 5 480 000 eurót (a tolmácsolási költségvetés 11,9 %-a) fordítottak volna a rendelkezésre bocsátott, ám a többnyelvűségi magatartási kódexben meghatározott határidőn túl lemondott tolmácsolási szolgáltatásokra; felkéri az Elnökséget, hogy készítsen a Költségvetési Ellenőrző Bizottság számára részletes elemzést a késői lemondások egyre növekvő előfordulásáról, valamint vezessen be olyan mechanizmust, amely fokozottan felhívja a figyelmet a késői lemondások miatt elvesztegetett erőforrásokra, és lényegesen csökkenti az ilyen típusú lemondások számát és százalékos arányát; |
| --- | --- |

15.

aggodalommal jegyzi meg, hogy e késői lemondások eredményeként felmerülő potenciális költségek a tolmácsok egy részének utolsó pillanatban történő átirányítása nélkül a teljes tolmácsolási költségvetés jelentős hányadát tennék ki; ezzel összefüggésben pedig megjegyzi, hogy ennek híján 2011-ben 4 350 000 eurót (a tolmácsolási költségvetés 7,6 %-a), 2012-ben pedig 5 480 000 eurót (a tolmácsolási költségvetés 11,9 %-a) fordítottak volna a rendelkezésre bocsátott, ám a többnyelvűségi magatartási kódexben meghatározott határidőn túl lemondott tolmácsolási szolgáltatásokra; felkéri az Elnökséget, hogy készítsen a Költségvetési Ellenőrző Bizottság számára részletes elemzést a késői lemondások egyre növekvő előfordulásáról, valamint vezessen be olyan mechanizmust, amely fokozottan felhívja a figyelmet a késői lemondások miatt elvesztegetett erőforrásokra, és lényegesen csökkenti az ilyen típusú lemondások számát és százalékos arányát;

| 16. | megismétli, hogy a magas szintű munkavégzés fenntartása mellett szükség van a nyelvi erőforrások hatékonyabb felhasználására és költségük ellenőrzésére is azáltal, hogy megvizsgáljuk az egyes nyelvi egységek általános munkaterhelését, és gondoskodunk arról, hogy csökkenjenek az ülések és a küldöttségi látogatások tolmácsolására benyújtott igények – magatartási kódexben előírt határidőket sértő – késői lemondásának költségei; ragaszkodik ahhoz, hogy felhívják a bizottságok, küldöttségek és képviselőcsoportok figyelmét a magatartási kódexben foglalt szabályokra; |
| --- | --- |

16.

megismétli, hogy a magas szintű munkavégzés fenntartása mellett szükség van a nyelvi erőforrások hatékonyabb felhasználására és költségük ellenőrzésére is azáltal, hogy megvizsgáljuk az egyes nyelvi egységek általános munkaterhelését, és gondoskodunk arról, hogy csökkenjenek az ülések és a küldöttségi látogatások tolmácsolására benyújtott igények – magatartási kódexben előírt határidőket sértő – késői lemondásának költségei; ragaszkodik ahhoz, hogy felhívják a bizottságok, küldöttségek és képviselőcsoportok figyelmét a magatartási kódexben foglalt szabályokra;

| 17. | felhívja az Elnökséget, hogy a tolmácsolási szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos késői lemondások megelőzése érdekében dolgozzon ki további intézkedéseket is magában foglaló rendszert; |
| --- | --- |

17.

felhívja az Elnökséget, hogy a tolmácsolási szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos késői lemondások megelőzése érdekében dolgozzon ki további intézkedéseket is magában foglaló rendszert;

| 18. | felszólítja az igazgatást, hogy teljes körűen és hatékonyan alkalmazza a képviselők aktualizált nyelvi profiljait, amikor nyelvhasználati előkészületeket tesz a bizottságok, küldöttségek és képviselőcsoportok számára nem csupán a munkavégzés helyszínein, hanem azokon kívül is; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi képviselő nyelvi profilját évente frissíteni kell; egyúttal rámutat arra, hogy az aktualizált profilok egy példányát továbbítani kell a bizottságok, küldöttségek, képviselőcsoportok és munkacsoportok titkárságaihoz; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az igazgatást, hogy teljes körűen és hatékonyan alkalmazza a képviselők aktualizált nyelvi profiljait, amikor nyelvhasználati előkészületeket tesz a bizottságok, küldöttségek és képviselőcsoportok számára nem csupán a munkavégzés helyszínein, hanem azokon kívül is; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi képviselő nyelvi profilját évente frissíteni kell; egyúttal rámutat arra, hogy az aktualizált profilok egy példányát továbbítani kell a bizottságok, küldöttségek, képviselőcsoportok és munkacsoportok titkárságaihoz;

| 19. | ismételten kéri, hogy az Elnökség 2011. decemberi, az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűségről szóló határozatának megfelelően, a küldöttségi utazások esetében csak akkor biztosítsanak tolmácsolást valamely hivatalos nyelvre, ha ezt valamely, a küldöttségben részt vevő európai parlamenti képviselő írásban kifejezetten kérvényezte; hangsúlyozza, hogy a küldöttségi látogatások idején a tolmácsok számát a vonatkozó szabályok tiszteletben tartásával a lehető legalacsonyabbra kell szorítani; |
| --- | --- |

19.

ismételten kéri, hogy az Elnökség 2011. decemberi, az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűségről szóló határozatának megfelelően, a küldöttségi utazások esetében csak akkor biztosítsanak tolmácsolást valamely hivatalos nyelvre, ha ezt valamely, a küldöttségben részt vevő európai parlamenti képviselő írásban kifejezetten kérvényezte; hangsúlyozza, hogy a küldöttségi látogatások idején a tolmácsok számát a vonatkozó szabályok tiszteletben tartásával a lehető legalacsonyabbra kell szorítani;

| 20. | emlékeztet a főtitkár arra vonatkozó javaslatára, hogy vezessenek be figyelemfelkeltő intézkedéseket a tolmácsolási szolgáltatások felhasználóinak körében – a bizottságokat, a küldöttségeket és a képviselőcsoportokat is ideértve –, és további részletes javaslatokat vár a késői lemondások költségeinek fokozott tudatosítása céljából; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet a főtitkár arra vonatkozó javaslatára, hogy vezessenek be figyelemfelkeltő intézkedéseket a tolmácsolási szolgáltatások felhasználóinak körében – a bizottságokat, a küldöttségeket és a képviselőcsoportokat is ideértve –, és további részletes javaslatokat vár a késői lemondások költségeinek fokozott tudatosítása céljából;

| 21. | felszólítja az igazgatást, hogy a tolmácsmunkacsoportok vezetői az adott ülés titkárságával egyetértésben minden ülés végén készítsék el a megigényelt, de az ülés során igénybe nem vett tolmácsolási szolgáltatások listáját; megjegyzi, hogy e lista egy példányát továbbítani kell az adott ülés titkárságának; kéri, hogy e listánál vegyék figyelembe az internetes közvetítés és a lekérhető videók felhasználóit is; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az igazgatást, hogy a tolmácsmunkacsoportok vezetői az adott ülés titkárságával egyetértésben minden ülés végén készítsék el a megigényelt, de az ülés során igénybe nem vett tolmácsolási szolgáltatások listáját; megjegyzi, hogy e lista egy példányát továbbítani kell az adott ülés titkárságának; kéri, hogy e listánál vegyék figyelembe az internetes közvetítés és a lekérhető videók felhasználóit is;

| 22. | tudomásul veszi a képviselőknek kínált új, személyi tolmácsolási szolgáltatást (IAP), amelyet a 2010-ben indított kísérleti projektet követően alakítottak ki; megjegyzi, hogy ezen új szolgáltatás költsége 2011-ben 157 000 EUR, 2012-ben pedig 115 000 EUR volt; úgy véli, hogy a szolgáltatás felülvizsgálatára van szükség annak érdekében, hogy feltárják tökéletesítésének lehetőségeit; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi a képviselőknek kínált új, személyi tolmácsolási szolgáltatást (IAP), amelyet a 2010-ben indított kísérleti projektet követően alakítottak ki; megjegyzi, hogy ezen új szolgáltatás költsége 2011-ben 157 000 EUR, 2012-ben pedig 115 000 EUR volt; úgy véli, hogy a szolgáltatás felülvizsgálatára van szükség annak érdekében, hogy feltárják tökéletesítésének lehetőségeit;

Tolmácsolás az Európai Parlamentben: az előre vezető út

| 23. | üdvözli, hogy a tolmácsszolgálatok az elmúlt években a munkavégzés kiváló minőségének megőrzése mellett értek el hatékonyságnövelést és költségcsökkentést; hangsúlyozza, hogy a tolmácsolási és fordítási kiadások továbbra is a Parlament költségvetésének jelentős hányadát teszik ki, ezért úgy véli, hogy az ésszerű költségek mellett megvalósuló többnyelvűség jelentette kihívás a Parlament állandó figyelmét igényli; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a tolmácsszolgálatok az elmúlt években a munkavégzés kiváló minőségének megőrzése mellett értek el hatékonyságnövelést és költségcsökkentést; hangsúlyozza, hogy a tolmácsolási és fordítási kiadások továbbra is a Parlament költségvetésének jelentős hányadát teszik ki, ezért úgy véli, hogy az ésszerű költségek mellett megvalósuló többnyelvűség jelentette kihívás a Parlament állandó figyelmét igényli;

| 24. | úgy véli, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell a tolmácsolás költségeinek változásairól; kéri, hogy a magatartási kódexről szóló, a tolmácsszolgálatok által készített és a főtitkárnak megküldött éves jelentést tegyék nyilvánosan elérhetővé a bizottság tagjai számára; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell a tolmácsolás költségeinek változásairól; kéri, hogy a magatartási kódexről szóló, a tolmácsszolgálatok által készített és a főtitkárnak megküldött éves jelentést tegyék nyilvánosan elérhetővé a bizottság tagjai számára;

| 25. | véleménye szerint lehetőség szerint kerülni kell azokat a helyzeteket, ahol úgy kínálnak tolmácsolást bizonyos nyelvekre, hogy azt végül nem veszik igénybe; hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell tenni az üléseken biztosított felesleges tolmácsolás költségeinek csökkentésére, ezért kéri egy olyan rendszer kidolgozását és haladéktalan bevezetését, amellyel elkerülhető egy adott ülésen ténylegesen nem használt vagy az internetes közvetítést követő felhasználók által nem igényelt nyelvekre történő tolmácsolás biztosítása; |
| --- | --- |

25.

véleménye szerint lehetőség szerint kerülni kell azokat a helyzeteket, ahol úgy kínálnak tolmácsolást bizonyos nyelvekre, hogy azt végül nem veszik igénybe; hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell tenni az üléseken biztosított felesleges tolmácsolás költségeinek csökkentésére, ezért kéri egy olyan rendszer kidolgozását és haladéktalan bevezetését, amellyel elkerülhető egy adott ülésen ténylegesen nem használt vagy az internetes közvetítést követő felhasználók által nem igényelt nyelvekre történő tolmácsolás biztosítása;

| 26. | elvárja a főtitkártól, hogy az év végéig nyújtson be részletes elemzést a (munka)csoportok, bizottságok és küldöttségek ülésein biztosított tolmácsolási nyelvekről, valamint az említett üléseken ténylegesen használt nyelvekről, továbbá hogy nyújtson áttekintést azon esetekről, amelyekben a küldöttségi látogatások alkalmával eltérést kérelmeztek és engedélyeztek az Elnökség által 2012. március 12-én elfogadott általános tolmácsolási szabályoktól (3); |
| --- | --- |

26.

elvárja a főtitkártól, hogy az év végéig nyújtson be részletes elemzést a (munka)csoportok, bizottságok és küldöttségek ülésein biztosított tolmácsolási nyelvekről, valamint az említett üléseken ténylegesen használt nyelvekről, továbbá hogy nyújtson áttekintést azon esetekről, amelyekben a küldöttségi látogatások alkalmával eltérést kérelmeztek és engedélyeztek az Elnökség által 2012. március 12-én elfogadott általános tolmácsolási szabályoktól (3);

| 27. | felszólítja az Elnökséget, hogy az év végéig fogadjon el újabb határozatot a többnyelvűségről, amelyben célzottan foglalkozik az „igény szerinti tolmácsolás” lehetséges forgatókönyveivel, valamint a hatékonyság szempontjából ennek eredményeként várható előnyökkel; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az Elnökséget, hogy az év végéig fogadjon el újabb határozatot a többnyelvűségről, amelyben célzottan foglalkozik az „igény szerinti tolmácsolás” lehetséges forgatókönyveivel, valamint a hatékonyság szempontjából ennek eredményeként várható előnyökkel;

| 28. | ezért felkéri a Számvevőszéket, hogy ésszerű időn belül és legkésőbb 2014 márciusáig készítsen a Parlament számára különjelentést a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási és fordítási költségekről, amelyben értékeli a pénzgazdálkodás hatékonyságát és eredményességét, és aktualizálja az 5/2005. sz. különjelentésében tett megállapításokat; megjegyzi továbbá, hogy e jelentés kidolgozására rendszeresen sor kerülhetne, és az felhasználható lenne a mentesítési eljárásban; megismétli, hogy a jelentésnek tájékoztatást kell nyújtania arról, hogy az érintett intézmények megfelelő eszközökkel és eljárásokkal rendelkeznek-e az alábbiak biztosításához:






  — | a nyújtott szolgáltatások nem haladják meg a tényleges igényeket, |
| --- | --- | --- |

28.

ezért felkéri a Számvevőszéket, hogy ésszerű időn belül és legkésőbb 2014 márciusáig készítsen a Parlament számára különjelentést a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási és fordítási költségekről, amelyben értékeli a pénzgazdálkodás hatékonyságát és eredményességét, és aktualizálja az 5/2005. sz. különjelentésében tett megállapításokat; megjegyzi továbbá, hogy e jelentés kidolgozására rendszeresen sor kerülhetne, és az felhasználható lenne a mentesítési eljárásban; megismétli, hogy a jelentésnek tájékoztatást kell nyújtania arról, hogy az érintett intézmények megfelelő eszközökkel és eljárásokkal rendelkeznek-e az alábbiak biztosításához:

—

a nyújtott szolgáltatások nem haladják meg a tényleges igényeket,

| — | minden szükséges szolgáltatást biztosítani tudnak, |
| --- | --- |

—

minden szükséges szolgáltatást biztosítani tudnak,

| — | a szolgáltatásokat a lehető legalacsonyabb költségek mellett biztosítják, |
| --- | --- |

—

a szolgáltatásokat a lehető legalacsonyabb költségek mellett biztosítják,

| — | a szolgáltatások kiváló minőségűek; |
| --- | --- |

—

a szolgáltatások kiváló minőségűek;

| 29. | egyúttal megjegyzi, hogy e nyomonkövetési jelentésnek gondosan össze kell hasonlítania a Parlament tolmácsolási szolgáltatásainak, valamint a Tanács és a Bizottság hasonló szolgáltatásainak költséghatékonyságát, valamint e három intézmény tolmácsolási szolgáltatásainak tényleges költségeit az ellenőrzési referencia-időszakban dokumentált tényleges költségekkel; |
| --- | --- |

29.

egyúttal megjegyzi, hogy e nyomonkövetési jelentésnek gondosan össze kell hasonlítania a Parlament tolmácsolási szolgáltatásainak, valamint a Tanács és a Bizottság hasonló szolgáltatásainak költséghatékonyságát, valamint e három intézmény tolmácsolási szolgáltatásainak tényleges költségeit az ellenőrzési referencia-időszakban dokumentált tényleges költségekkel;

| 30. | ragaszkodik továbbá ahhoz, hogy a Parlament kiemelt kérdésként foglalkozzon a késői lemondások számottevő arányával, és felkéri az Elnökséget, hogy nyújtson be részletes cselekvési tervet az ilyen késői lemondások előfordulásának csökkentésére; |
| --- | --- |

30.

ragaszkodik továbbá ahhoz, hogy a Parlament kiemelt kérdésként foglalkozzon a késői lemondások számottevő arányával, és felkéri az Elnökséget, hogy nyújtson be részletes cselekvési tervet az ilyen késői lemondások előfordulásának csökkentésére;

| 31. | megismétli, hogy az intézményközi együttműködés elengedhetetlen a hatékonyságot előnyben részesítő és megtakarításokat lehetővé tevő bevált gyakorlatok cseréjéhez; úgy véli, hogy a tolmácsolás tekintetében javítani kell az intézményközi együttműködést; felszólít egy alapos felülvizsgálat elvégzésére, amelynek keretében prioritásként kezelik a rendelkezésre álló erőforrások valamennyi intézmény közötti hatékonyabb megosztását, valamint a konkrét intézkedések meghozatalát a szabadúszó tolmácsolás területén; |
| --- | --- |

31.

megismétli, hogy az intézményközi együttműködés elengedhetetlen a hatékonyságot előnyben részesítő és megtakarításokat lehetővé tevő bevált gyakorlatok cseréjéhez; úgy véli, hogy a tolmácsolás tekintetében javítani kell az intézményközi együttműködést; felszólít egy alapos felülvizsgálat elvégzésére, amelynek keretében prioritásként kezelik a rendelkezésre álló erőforrások valamennyi intézmény közötti hatékonyabb megosztását, valamint a konkrét intézkedések meghozatalát a szabadúszó tolmácsolás területén;

| 32. | hangsúlyozza az igazgatási eszközként használt szoftveralkalmazások fontosságát, és ragaszkodik ahhoz, hogy e célra jelentősebb finanszírozást kell elkülöníteni a jövő évi költségvetésből; megjegyzi, hogy nagyobb fokú hatékonyság érhető el, ha megfelelő igazgatási információkat nyújtanak a Parlament igazgatási szolgálatai számára; sajnálatosnak tartja, hogy a számítástechnikai ágazatban 2010 óta bekövetkezett fejlemények ellenére egyes főigazgatóságok továbbra is lemaradásban vannak az elérhető szoftveralkalmazások tekintetében; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza az igazgatási eszközként használt szoftveralkalmazások fontosságát, és ragaszkodik ahhoz, hogy e célra jelentősebb finanszírozást kell elkülöníteni a jövő évi költségvetésből; megjegyzi, hogy nagyobb fokú hatékonyság érhető el, ha megfelelő igazgatási információkat nyújtanak a Parlament igazgatási szolgálatai számára; sajnálatosnak tartja, hogy a számítástechnikai ágazatban 2010 óta bekövetkezett fejlemények ellenére egyes főigazgatóságok továbbra is lemaradásban vannak az elérhető szoftveralkalmazások tekintetében;

| 33. | felszólítja érintett szolgálatait annak felmérésére, hogy a tolmácsolás terén elért jelentős hatékonyságnövelés szolgálhat-e példaként a más főigazgatóságokon belüli javításokhoz; |
| --- | --- |

33.

felszólítja érintett szolgálatait annak felmérésére, hogy a tolmácsolás terén elért jelentős hatékonyságnövelés szolgálhat-e példaként a más főigazgatóságokon belüli javításokhoz;

o

o o

| 34. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

34.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 305. E, 2006.12.14., 67. o.

(2)  HL C 291., 2005.11.23., 1. o.

(3)  Külön döntés született arról, hogy míg a küldöttségeket továbbra is megilleti a legfeljebb öt nyelvre kiterjedő tolmácsolásra vonatkozó teljes körű jogosultság – amint arról a többnyelvűségi magatartási kódex is rendelkezik –, a külső parlamenti tevékenységekre elkülönített hetek folyamán (zöld hetek) azon küldöttségek számára, amelyek részére eltérést kell engedélyezni a bizottsági hetek során történő utazáshoz, csak korlátozott nyelvi szolgáltatásokat nyújtanak, ami nem haladhatja meg az egyetlen nyelvre történő tolmácsolást.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/42

---

P7_TA(2013)0348

Online szerencsejátékok a belső piacon

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i állásfoglalása az online szerencsejátékok belső piaci helyzetéről (2012/2322(INI))

(2016/C 093/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Úton az online szerencsejátékokra vonatkozó átfogó európai keretrendszer felé” című, 2012. október 23-i közleményére (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Úton az online szerencsejátékokra vonatkozó átfogó európai keretrendszer felé” című, 2012. október 23-i közleményére (COM(2012)0596),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak „A sport európai dimenziójának fejlesztése” című, 2011. január 18-i közleményére (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak „A sport európai dimenziójának fejlesztése” című, 2011. január 18-i közleményére (COM(2011)0012),

| — | tekintettel a sportmérkőzések eredményének tiltott befolyásolásáról és a sporthoz kapcsolódó korrupcióról szóló, 2013. március14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sportmérkőzések eredményének tiltott befolyásolásáról és a sporthoz kapcsolódó korrupcióról szóló, 2013. március14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a sport európai dimenziójáról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sport európai dimenziójáról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az online szerencsejátékok belső piaci helyzetéről szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az online szerencsejátékok belső piaci helyzetéről szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az on-line szerencsejátékok tisztességességéről szóló 2009. március 10-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az on-line szerencsejátékok tisztességességéről szóló 2009. március 10-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemről szóló, 2012. szeptember 20-i nicosiai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemről szóló, 2012. szeptember 20-i nicosiai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió tagállamaiban a szerencsejátékokra és fogadásokra alkalmazandó keretről szóló, 2010. december 10-i tanácsi következtetésekre és a francia, svéd, spanyol és magyar elnökség által kidolgozott, az ezzel kapcsolatban elért haladásról szóló jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tagállamaiban a szerencsejátékokra és fogadásokra alkalmazandó keretről szóló, 2010. december 10-i tanácsi következtetésekre és a francia, svéd, spanyol és magyar elnökség által kidolgozott, az ezzel kapcsolatban elért haladásról szóló jelentésekre,

| — | tekintettel az „Európai sportpartnerségek” elnevezésű előkészítő fellépésre, különösen az olyan projektek összeállítására, melyek fő célja a mérkőzések tiltott befolyásolásának az érintett érdekeltek oktatása és tájékoztatása révén történő megelőzése, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai sportpartnerségek” elnevezésű előkészítő fellépésre, különösen az olyan projektek összeállítására, melyek fő célja a mérkőzések tiltott befolyásolásának az érintett érdekeltek oktatása és tájékoztatása révén történő megelőzése,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 51., 52. és 56. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 51., 52. és 56. cikkére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló, az EUMSZ-hez csatolt jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló, az EUMSZ-hez csatolt jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által kialakított ítélkezési gyakorlatra, amely szerint a szerencsejátékok szervezésének konkrét területén a Bíróság a fogyasztók védelmét, a csalás és a pénz szerencsejátékokra való elherdálására történő felbujtás megelőzését, továbbá a közrend fenntartásának általános igényét a szolgáltatásnyújtás szabadságára irányuló korlátozásokat esetlegesen igazoló, közérdeken alapuló nyomós indokként ismeri el (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által kialakított ítélkezési gyakorlatra, amely szerint a szerencsejátékok szervezésének konkrét területén a Bíróság a fogyasztók védelmét, a csalás és a pénz szerencsejátékokra való elherdálására történő felbujtás megelőzését, továbbá a közrend fenntartásának általános igényét a szolgáltatásnyújtás szabadságára irányuló korlátozásokat esetlegesen igazoló, közérdeken alapuló nyomós indokként ismeri el (5),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. május 22-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. május 22-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0218/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0218/2013),

| A. | mivel a szerencsejátékok esetleges negatív egészségügyi és társadalmi hatásaik miatt nem minősülnek szokásos gazdasági tevékenységnek, mely hatások között szerepelnek a következők: kóros játékszenvedély, melynek következményeit és költségeit megbcsülni is nehéz; szervezett bűnözés; pénzmosás; sportmérkőzések eredményeinek befolyásolása; mivel az online szerencsejáték a hagyományos offline szerencsejátékhoz képest – többek között az egyre könnyebb hozzáférhetőségnek és a társadalmi kontroll hiányának betudhatóan – a függőség súlyosabb kockázatával járhat, bár e tekintetben még további kutatásokra és adatgyűjtésre van szükség; megállapítja, hogy ezen okok miatt bizonyos belső piaci szabályok – beleértve a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága, valamint a kölcsönös elismerés elvét – nem zárják ki többek között, hogy a tagállamok saját intézkedéseket határozzanak meg a játékosok védelme érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel a szerencsejátékok esetleges negatív egészségügyi és társadalmi hatásaik miatt nem minősülnek szokásos gazdasági tevékenységnek, mely hatások között szerepelnek a következők: kóros játékszenvedély, melynek következményeit és költségeit megbcsülni is nehéz; szervezett bűnözés; pénzmosás; sportmérkőzések eredményeinek befolyásolása; mivel az online szerencsejáték a hagyományos offline szerencsejátékhoz képest – többek között az egyre könnyebb hozzáférhetőségnek és a társadalmi kontroll hiányának betudhatóan – a függőség súlyosabb kockázatával járhat, bár e tekintetben még további kutatásokra és adatgyűjtésre van szükség; megállapítja, hogy ezen okok miatt bizonyos belső piaci szabályok – beleértve a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága, valamint a kölcsönös elismerés elvét – nem zárják ki többek között, hogy a tagállamok saját intézkedéseket határozzanak meg a játékosok védelme érdekében;

| B. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikke megállapítja valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során az emberi egészség védelmének kötelezettségét; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikke megállapítja valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során az emberi egészség védelmének kötelezettségét;

| C. | mivel az EUMSZ 169. cikke kötelezi az Európai Uniót a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítására; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 169. cikke kötelezi az Európai Uniót a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítására;

| D. | mivel az online szerencsejáték sajátos jellegénél fogva az uniós szintű ajánlások és a nemzeti jogalkotás során a fő irányadó elvnek az emberi egészségnek és a fogyasztók védelmének kell lennie; |
| --- | --- |

D.

mivel az online szerencsejáték sajátos jellegénél fogva az uniós szintű ajánlások és a nemzeti jogalkotás során a fő irányadó elvnek az emberi egészségnek és a fogyasztók védelmének kell lennie;

| E. | mivel megfelelően figyelembe véve a szubszidiaritás elvét, a tagállamoknak jogukban áll az online szerencsejátékok kínálatának szervezését és szabályozását saját értékeiknek és a közérdek céljainak megfelelően meghatározni, az uniós jog tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

E.

mivel megfelelően figyelembe véve a szubszidiaritás elvét, a tagállamoknak jogukban áll az online szerencsejátékok kínálatának szervezését és szabályozását saját értékeiknek és a közérdek céljainak megfelelően meghatározni, az uniós jog tiszteletben tartása mellett;

| F. | mivel az online szerencsejátékok sajátos jellegénél és a szubszidiaritás elvének alkalmazásánál fogva az online szerencsejátékokkal kapcsolatos szolgáltatásokra nem vonatkozik uniós szintű ágazati szabályozás, továbbá a szerencsejáték nem tartozik a szolgáltatásokról és a fogyasztói jogokról szóló irányelvek hatálya alá, jóllehet egyes másodlagos uniós jogszabályok – adatvédelmi irányelv, elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv – hatálya kiterjed e területre is; |
| --- | --- |

F.

mivel az online szerencsejátékok sajátos jellegénél és a szubszidiaritás elvének alkalmazásánál fogva az online szerencsejátékokkal kapcsolatos szolgáltatásokra nem vonatkozik uniós szintű ágazati szabályozás, továbbá a szerencsejáték nem tartozik a szolgáltatásokról és a fogyasztói jogokról szóló irányelvek hatálya alá, jóllehet egyes másodlagos uniós jogszabályok – adatvédelmi irányelv, elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv – hatálya kiterjed e területre is;

| G. | mivel a fogyasztóvédelem és a szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében jelentett kockázat miatt az online szerencsejáték ágazat különbözik a többi piactól, amint azt az Európai Unió Bírósága több alkalommal is elismerte; |
| --- | --- |

G.

mivel a fogyasztóvédelem és a szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében jelentett kockázat miatt az online szerencsejáték ágazat különbözik a többi piactól, amint azt az Európai Unió Bírósága több alkalommal is elismerte;

| H. | mivel a Bíróság megerősítette, hogy a szerencsejáték-szolgáltatások sajátos gazdasági tevékenységnek minősülnek, amellyel összefüggésben a nyomós közérdeken alapuló kényszerítő ok – úgymint a fogyasztóvédelem, a csalások megelőzése vagy a közrend és közegészség fenntartása – indokolhatja a korlátozásokat; mivel a bevezetett korlátozásoknak összhangban kell állniuk az EUMSZ rendelkezéseivel, vagyis a kitűzött célokkal arányosaknak, valamint megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bíróság megerősítette, hogy a szerencsejáték-szolgáltatások sajátos gazdasági tevékenységnek minősülnek, amellyel összefüggésben a nyomós közérdeken alapuló kényszerítő ok – úgymint a fogyasztóvédelem, a csalások megelőzése vagy a közrend és közegészség fenntartása – indokolhatja a korlátozásokat; mivel a bevezetett korlátozásoknak összhangban kell állniuk az EUMSZ rendelkezéseivel, vagyis a kitűzött célokkal arányosaknak, valamint megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük;

| I. | mivel a tagállamoknak a jogellenes online szerencsejátéknak általánosságban a társadalmukra és nemzetgazdaságukra gyakorolt negatív hatása miatt minden korábbinál több közös aggályuk van, és alapvető célkitűzésük a kiskorúak és a kiszolgáltatott társadalmi rétegek védelme, valamint a függőség, a bűnözés és az adócsalás elleni küzdelem; |
| --- | --- |

I.

mivel a tagállamoknak a jogellenes online szerencsejátéknak általánosságban a társadalmukra és nemzetgazdaságukra gyakorolt negatív hatása miatt minden korábbinál több közös aggályuk van, és alapvető célkitűzésük a kiskorúak és a kiszolgáltatott társadalmi rétegek védelme, valamint a függőség, a bűnözés és az adócsalás elleni küzdelem;

| J. | mivel az online szerencsejáték határokon átnyúló jellege, valamint a fogyasztóvédelemmel, a csalások megelőzésével és az illegális tevékenységek, például a pénzmosás és a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni bűnüldözési fellépéssel kapcsolatos kockázatok uniós szinten jobban koordinált cselekvést tesznek szükségessé a tagállamok között és uniós szinten is; |
| --- | --- |

J.

mivel az online szerencsejáték határokon átnyúló jellege, valamint a fogyasztóvédelemmel, a csalások megelőzésével és az illegális tevékenységek, például a pénzmosás és a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni bűnüldözési fellépéssel kapcsolatos kockázatok uniós szinten jobban koordinált cselekvést tesznek szükségessé a tagállamok között és uniós szinten is;

| K. | mivel alapvető fontosságú, hogy a felügyeleti mechanizmusok mellett olyan mechanizmusok kerüljenek bevezetésre, amelyek alkalmasak a sportversenyek és a pénzmozgások ellenőrzésére; |
| --- | --- |

K.

mivel alapvető fontosságú, hogy a felügyeleti mechanizmusok mellett olyan mechanizmusok kerüljenek bevezetésre, amelyek alkalmasak a sportversenyek és a pénzmozgások ellenőrzésére;

| L. | mivel szükségessé vált van az online szerencsejátékok ágazatának átfogó felügyelete az engedélyezett, illetve nem engedélyezett nemzeti, határokon átnyúló, EU-n belüli és globális kínálattal kapcsolatos információk és adatok tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel szükségessé vált van az online szerencsejátékok ágazatának átfogó felügyelete az engedélyezett, illetve nem engedélyezett nemzeti, határokon átnyúló, EU-n belüli és globális kínálattal kapcsolatos információk és adatok tekintetében;

| M. | mivel az online szerencsejátékok reklámozási formáit a tagállamok eltérően – vagy egyáltalán nem – szabályozzák; |
| --- | --- |

M.

mivel az online szerencsejátékok reklámozási formáit a tagállamok eltérően – vagy egyáltalán nem – szabályozzák;

Az online szerencsejáték-ágazat sajátos jellege és a fogyasztóvédelem

| 1. | véleménye szerint – a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében, különösen a legkiszolgáltatottabb fogyasztókat illetően – az online szerencsejátékok tagállami szinten, az uniós jogszabályokkal összhangban meghatározott tisztességes és törvényes kínálata révén csökkenthető lenne a szerencsejátékok társadalmi költsége és káros hatásai; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint – a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében, különösen a legkiszolgáltatottabb fogyasztókat illetően – az online szerencsejátékok tagállami szinten, az uniós jogszabályokkal összhangban meghatározott tisztességes és törvényes kínálata révén csökkenthető lenne a szerencsejátékok társadalmi költsége és káros hatásai;

| 2. | figyelmeztet arra, hogy a szerencsejáték veszedelmes függőséghez vezethet, és ez olyan probléma, amellyel a fogyasztók érdekében minden vonatkozó jogalkotási javaslatnak foglalkoznia kell; |
| --- | --- |

2.

figyelmeztet arra, hogy a szerencsejáték veszedelmes függőséghez vezethet, és ez olyan probléma, amellyel a fogyasztók érdekében minden vonatkozó jogalkotási javaslatnak foglalkoznia kell;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel a tagállamok területéről szervezett illegális szerencsejátékok ellen; sürgeti e tekintetben a Bizottságot, hogy a fogyasztóvédelemről és a reklámozásról szóló tervezett ajánlásában szólítsa fel a tagállamokat arra, hogy rendvédelmi intézkedésekkel lépjenek fel az illegális szerencsejátékok kínálata ellen; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel a tagállamok területéről szervezett illegális szerencsejátékok ellen; sürgeti e tekintetben a Bizottságot, hogy a fogyasztóvédelemről és a reklámozásról szóló tervezett ajánlásában szólítsa fel a tagállamokat arra, hogy rendvédelmi intézkedésekkel lépjenek fel az illegális szerencsejátékok kínálata ellen;

| 4. | véleménye szerint aggasztó összefüggés áll fenn a gazdasági válság legsúlyosabb időszakai és a szerencsejátékokban való növekvő arányú részvétel között; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi súlyos gazdasági és társadalmi körülmények – különösen a lakosság legszegényebb rétegeinek körében – hozzájárultak a szerencsejátékok jelentős mértékű elterjedéséhez, és úgy véli, hogy ebből adódóan szükség van a szerencsejáték-függőség és a szerencsejáték-szenvedély szintjének folyamatos és állandó megfigyelésére; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint aggasztó összefüggés áll fenn a gazdasági válság legsúlyosabb időszakai és a szerencsejátékokban való növekvő arányú részvétel között; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi súlyos gazdasági és társadalmi körülmények – különösen a lakosság legszegényebb rétegeinek körében – hozzájárultak a szerencsejátékok jelentős mértékű elterjedéséhez, és úgy véli, hogy ebből adódóan szükség van a szerencsejáték-függőség és a szerencsejáték-szenvedély szintjének folyamatos és állandó megfigyelésére;

| 5. | megállapítja, hogy az online szerencsejátékok a sport üzleti célú felhasználásának egyik formáját jelentik, a tagállamok pedig – miközben az online szerencsejáték-ágazat a technológiai innováció eredményeit felhasználva rendületlenül tovább erősödik – az internet sajátos természete következtében nehézségekbe ütköznek az ágazat ellenőrzése terén, ami a fogyasztói jogok esetleges sérelmével, illetve annak veszélyével jár, hogy az ágazat irányában a szervezett bűnözés elleni küzdelem keretében is vizsgálódni kell; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy az online szerencsejátékok a sport üzleti célú felhasználásának egyik formáját jelentik, a tagállamok pedig – miközben az online szerencsejáték-ágazat a technológiai innováció eredményeit felhasználva rendületlenül tovább erősödik – az internet sajátos természete következtében nehézségekbe ütköznek az ágazat ellenőrzése terén, ami a fogyasztói jogok esetleges sérelmével, illetve annak veszélyével jár, hogy az ágazat irányában a szervezett bűnözés elleni küzdelem keretében is vizsgálódni kell;

| 6. | ragaszkodik ahhoz, hogy bármely módon is szervezzék és szabályozzák a tagállamok az online szerencsejátékok nemzeti szintű kínálatát, a fogyasztóvédelem magas szintjét uniós szinten kell biztosítani; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is próbáljon olyan uniós szintű intézkedéseket hozni, amelyek révén megvédhetők a kiszolgáltatott fogyasztók, ideértve a szabályozó hatóságok közötti hivatalos együttműködést; hangsúlyozza, hogy a szakértői csoportnak meg kell oldania, hogy kiskorúak ne férhessenek hozzá az online szerencsejátékokhoz; kéri a tagállamokat, hogy kötelezzék az engedélyükkel működő szolgáltatókat, hogy azok a szabályozó hatóság logóját, megbízhatósági jelét jól látható és fix módon helyezzék el weboldalukon; |
| --- | --- |

6.

ragaszkodik ahhoz, hogy bármely módon is szervezzék és szabályozzák a tagállamok az online szerencsejátékok nemzeti szintű kínálatát, a fogyasztóvédelem magas szintjét uniós szinten kell biztosítani; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is próbáljon olyan uniós szintű intézkedéseket hozni, amelyek révén megvédhetők a kiszolgáltatott fogyasztók, ideértve a szabályozó hatóságok közötti hivatalos együttműködést; hangsúlyozza, hogy a szakértői csoportnak meg kell oldania, hogy kiskorúak ne férhessenek hozzá az online szerencsejátékokhoz; kéri a tagállamokat, hogy kötelezzék az engedélyükkel működő szolgáltatókat, hogy azok a szabályozó hatóság logóját, megbízhatósági jelét jól látható és fix módon helyezzék el weboldalukon;

| 7. | kéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy miként lehetne véget vetni annak a gyakorlatnak, mely szerint valamely másik tagállamban székhellyel rendelkező társaság – például műholdas csatornákon vagy reklámkampányokon keresztül – olyan tagállamban értékesíti online szerencsejáték-szolgáltatásait, melyekben ilyen szolgáltatások nyújtására nincs engedélye; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy miként lehetne véget vetni annak a gyakorlatnak, mely szerint valamely másik tagállamban székhellyel rendelkező társaság – például műholdas csatornákon vagy reklámkampányokon keresztül – olyan tagállamban értékesíti online szerencsejáték-szolgáltatásait, melyekben ilyen szolgáltatások nyújtására nincs engedélye;

| 8. | kéri, hogy az üzemeltetők legyenek kötelesek világos, szembetűnő és egyértelmű figyelmeztetéssel jelezni a kiskorúaknak, hogy online szerencsejátékokban való részvételük törvénybe ütközik; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy az üzemeltetők legyenek kötelesek világos, szembetűnő és egyértelmű figyelmeztetéssel jelezni a kiskorúaknak, hogy online szerencsejátékokban való részvételük törvénybe ütközik;

| 9. | véleménye szerint intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjainak megélhetését ne veszélyeztessék még a szerencsejátékok is; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjainak megélhetését ne veszélyeztessék még a szerencsejátékok is;

| 10. | úgy véli, hogy a kóros játékszenvedély fogalmának és a szerencsejáték különböző formáival járó kockázatok számszerűsítéséhez további kutatásokra és adatokra van szükség; kéri az összes tagállamot és a Bizottságot, hogy – összehangolt módon – készítsenek további tanulmányokat a szerencsejátékok problémájának jobb megértése céljából; megállapítja, hogy a szerencsejáték-szolgáltatók felelősséget viselnek a szerencsejáték-függőség megelőzéséhez való hozzájárulás tekintetében; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a kóros játékszenvedély fogalmának és a szerencsejáték különböző formáival járó kockázatok számszerűsítéséhez további kutatásokra és adatokra van szükség; kéri az összes tagállamot és a Bizottságot, hogy – összehangolt módon – készítsenek további tanulmányokat a szerencsejátékok problémájának jobb megértése céljából; megállapítja, hogy a szerencsejáték-szolgáltatók felelősséget viselnek a szerencsejáték-függőség megelőzéséhez való hozzájárulás tekintetében;

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve és adott esetben szakértői csoport létrehozásán keresztül vizsgálja meg az – egyebek mellett önkizárásra, személyes veszteség- és időkorlát beállítására módot adó – nemzeti önkizárási nyilvántartások közötti uniós szintű kölcsönös átjárhatóság kialakításának lehetőségét, amelyhez hozzáférnének a nemzeti hatóságok és az engedélyezett szerencsejáték-szolgáltatók, és amelynek révén az a fogyasztó, aki kizárja magát valamely szolgáltató szerencsejátékaiból vagy túllépi beállított korlátait, automatikusan kizárhatná magát az összes többi engedélyezett szolgáltató szerencsejátékaiból is; hangsúlyozza, hogy a szerencsejáték-függőkre vonatkozó személyes információ megosztásának céljából kialakított minden mechanizmusra szigorú adatvédelmi szabályoknak kell vonatkozniuk; fontosnak tartja, hogy a szakértői csoport munkája a polgároknak a szerencsejáték-függőség elleni védelmére irányuljon; felhívja rá a figyelmet, hogy annak érdekében, hogy a fogyasztók tudatában legyenek saját szerencsejáték-tevékenységüknek, e nyilvántartásnak a játék kezdetekor minden alkalommal meg kell mutatnia a vásárlónak az addigi szerencsejátékára vonatkozó összes információt; |
| --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve és adott esetben szakértői csoport létrehozásán keresztül vizsgálja meg az – egyebek mellett önkizárásra, személyes veszteség- és időkorlát beállítására módot adó – nemzeti önkizárási nyilvántartások közötti uniós szintű kölcsönös átjárhatóság kialakításának lehetőségét, amelyhez hozzáférnének a nemzeti hatóságok és az engedélyezett szerencsejáték-szolgáltatók, és amelynek révén az a fogyasztó, aki kizárja magát valamely szolgáltató szerencsejátékaiból vagy túllépi beállított korlátait, automatikusan kizárhatná magát az összes többi engedélyezett szolgáltató szerencsejátékaiból is; hangsúlyozza, hogy a szerencsejáték-függőkre vonatkozó személyes információ megosztásának céljából kialakított minden mechanizmusra szigorú adatvédelmi szabályoknak kell vonatkozniuk; fontosnak tartja, hogy a szakértői csoport munkája a polgároknak a szerencsejáték-függőség elleni védelmére irányuljon; felhívja rá a figyelmet, hogy annak érdekében, hogy a fogyasztók tudatában legyenek saját szerencsejáték-tevékenységüknek, e nyilvántartásnak a játék kezdetekor minden alkalommal meg kell mutatnia a vásárlónak az addigi szerencsejátékára vonatkozó összes információt;

| 12. | ajánlja a szerencsejáték-tevékenység és az online szórakoztatás egyéb formái közötti egyértelmű különbségtételt; a szerencsejáték-ágazat megkülönböztető jellemzőit egyesítő szolgáltatásoknak a szerencsejátékokra vonatkozó megfelelő jogszabályok alá kell tartozniuk, és maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk az életkor és a személyazonosság ellenőrzési mechanizmusait; |
| --- | --- |

12.

ajánlja a szerencsejáték-tevékenység és az online szórakoztatás egyéb formái közötti egyértelmű különbségtételt; a szerencsejáték-ágazat megkülönböztető jellemzőit egyesítő szolgáltatásoknak a szerencsejátékokra vonatkozó megfelelő jogszabályok alá kell tartozniuk, és maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk az életkor és a személyazonosság ellenőrzési mechanizmusait;

| 13. | megállapítja, hogy az önszabályozásra irányuló kezdeményezések hasznosak lehetnek a közös normák tartalmának kidolgozásában; újólag megerősíti álláspontját, amely szerint a szerencsejátékhoz hasonló érzékeny területen az ágazati önszabályozás csupán kiegészítheti, de nem helyettesítheti a nemzeti jogszabályokat; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy az önszabályozásra irányuló kezdeményezések hasznosak lehetnek a közös normák tartalmának kidolgozásában; újólag megerősíti álláspontját, amely szerint a szerencsejátékhoz hasonló érzékeny területen az ágazati önszabályozás csupán kiegészítheti, de nem helyettesítheti a nemzeti jogszabályokat;

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy – a kiskorúak vagy a hamis személyazonosságot használó személyek játékból történő kizárása érdekében – fontolja meg a személyazonosság harmadik fél általi kötelező ellenőrzésének végrehajtását; javasolja ennek megvalósítását többek között a társadalombiztosítási szám, a bankszámla-információ vagy más egyedi személyazonosító ellenőrzése révén, hozzátéve, hogy ennek az azonosításnak a szerencsejáték-tevékenység megkezdése előtt kell lezajlania; |
| --- | --- |

14.

felkéri a Bizottságot, hogy – a kiskorúak vagy a hamis személyazonosságot használó személyek játékból történő kizárása érdekében – fontolja meg a személyazonosság harmadik fél általi kötelező ellenőrzésének végrehajtását; javasolja ennek megvalósítását többek között a társadalombiztosítási szám, a bankszámla-információ vagy más egyedi személyazonosító ellenőrzése révén, hozzátéve, hogy ennek az azonosításnak a szerencsejáték-tevékenység megkezdése előtt kell lezajlania;

| 15. | meggyőződése, hogy fokozni kell az online szerencsejátékok során használt szoftverek biztonságát, és hogy az azonos feltételek és előírások alkalmazásának biztosítása érdekében uniós szintű, közös hitelesítési minimumfeltételeket kell megállapítani; |
| --- | --- |

15.

meggyőződése, hogy fokozni kell az online szerencsejátékok során használt szoftverek biztonságát, és hogy az azonos feltételek és előírások alkalmazásának biztosítása érdekében uniós szintű, közös hitelesítési minimumfeltételeket kell megállapítani;

| 16. | felhívja a figyelmet arra, hogy a fogadások felügyelete – tekintettel az online környezet gyors fejlődésére – megkívánja hatékony módszerek kidolgozását, és egyúttal figyelmeztet annak fontosságára, hogy a felhasználók személyes adatait meg kell védeni a csalások ellen; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet arra, hogy a fogadások felügyelete – tekintettel az online környezet gyors fejlődésére – megkívánja hatékony módszerek kidolgozását, és egyúttal figyelmeztet annak fontosságára, hogy a felhasználók személyes adatait meg kell védeni a csalások ellen;

| 17. | úgy véli, hogy az online szerencsejátékokra vonatkozó közös szabványok kiterjedhetnek a szolgáltató és a fogyasztó jogaira és kötelezettségeire is, akár olyan intézkedések útján, amelyek biztosítják a fogyasztók, különösen a kiskorúak és egyéb kiszolgáltatott személyek magas szintű védelmét, valamint a félrevezető és túlzó hirdetések megakadályozását; ösztönzi a szerencsejáték-szolgáltatók európai szövetségeit, hogy dolgozzanak ki és alkalmazzanak önszabályozó magatartási kódexeket; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az online szerencsejátékokra vonatkozó közös szabványok kiterjedhetnek a szolgáltató és a fogyasztó jogaira és kötelezettségeire is, akár olyan intézkedések útján, amelyek biztosítják a fogyasztók, különösen a kiskorúak és egyéb kiszolgáltatott személyek magas szintű védelmét, valamint a félrevezető és túlzó hirdetések megakadályozását; ösztönzi a szerencsejáték-szolgáltatók európai szövetségeit, hogy dolgozzanak ki és alkalmazzanak önszabályozó magatartási kódexeket;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy ajánlásában térjen ki arra, hogy a regisztráció során és sorozatos vesztés esetén a szerencsejáték-szolgáltatók legyenek kötelesek aktívan előmozdítani az önkorlátozások alkalmazását; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy ajánlásában térjen ki arra, hogy a regisztráció során és sorozatos vesztés esetén a szerencsejáték-szolgáltatók legyenek kötelesek aktívan előmozdítani az önkorlátozások alkalmazását;

| 19. | javasolja egységes és egész Európára vonatkozó közös biztonsági szabványok bevezetését az elektronikus azonosításra és a határokon átnyúló e-azonosítási szolgáltatásokra vonatkozóan; üdvözli a Bizottság elektronikus személyazonosításról és hitelesítésről szóló irányelvre irányuló kezdeményezését, amely lehetővé teszi a meglévő nemzeti elektronikus személyazonosítási rendszerek közötti átjárhatóságot; kéri ezért a regisztrációs és azonosítási eljárások összehangolását és hatékonyabbá tételét, nevezetesen hatékony azonosítási mechanizmusok biztosítása, valamint annak megelőzése érdekében, hogy az egyes játékosok több számlán keresztül is játszhassanak, továbbá hogy kiskorúak hozzáférhessenek az online szerencsejátékot kínáló weboldalakhoz; javasolja, hogy a tagállamok osszák meg egymás között az elektronikus azonosítással és az e-azonosítási szolgáltatásokkal, valamint a kényszerítő intézkedésekkel – így például az illegális szerencsejáték-honlapok fehér vagy feketelistára helyezésével, biztonságos és nyomon követhető fizetési módok közös meghatározásával, a tranzakciók letiltására szolgáló intézkedések végrehajthatóságával – kapcsolatban bevált gyakorlatokat, annak érdekében, hogy a fogyasztók ne kerüljenek illegális szolgáltatók markába; |
| --- | --- |

19.

javasolja egységes és egész Európára vonatkozó közös biztonsági szabványok bevezetését az elektronikus azonosításra és a határokon átnyúló e-azonosítási szolgáltatásokra vonatkozóan; üdvözli a Bizottság elektronikus személyazonosításról és hitelesítésről szóló irányelvre irányuló kezdeményezését, amely lehetővé teszi a meglévő nemzeti elektronikus személyazonosítási rendszerek közötti átjárhatóságot; kéri ezért a regisztrációs és azonosítási eljárások összehangolását és hatékonyabbá tételét, nevezetesen hatékony azonosítási mechanizmusok biztosítása, valamint annak megelőzése érdekében, hogy az egyes játékosok több számlán keresztül is játszhassanak, továbbá hogy kiskorúak hozzáférhessenek az online szerencsejátékot kínáló weboldalakhoz; javasolja, hogy a tagállamok osszák meg egymás között az elektronikus azonosítással és az e-azonosítási szolgáltatásokkal, valamint a kényszerítő intézkedésekkel – így például az illegális szerencsejáték-honlapok fehér vagy feketelistára helyezésével, biztonságos és nyomon követhető fizetési módok közös meghatározásával, a tranzakciók letiltására szolgáló intézkedések végrehajthatóságával – kapcsolatban bevált gyakorlatokat, annak érdekében, hogy a fogyasztók ne kerüljenek illegális szolgáltatók markába;

| 20. | felszólítja a tagállamokat és a szolgáltatókat, hogy szorgalmazzák az online szerencsejátékok felelős reklámozását; üdvözli a szerencsejátékok felelősségteljes reklámozásáról szóló ajánlás elfogadására irányuló bizottsági kezdeményezést; kéri a Bizottságot, hogy térjen ki azokra a közös minimumszabványokra is, amelyek megfelelő védelmet biztosítanak a kiszolgáltatott fogyasztók számára; ajánlja, hogy a reklámozás legyen felelősségteljes, tartalmazzon a szerencsejáték-függőség kockázatára utaló figyelmeztetéseket, ne legyen túlzó és ne jelenjen meg külön kiskorúaknak szánt tartalmakkal összefüggésben vagy ott, ahol nagy a kiskorúak elé kerülés veszélye, például a közösségi médiában alkalmazott hirdetésekben; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat és a szolgáltatókat, hogy szorgalmazzák az online szerencsejátékok felelős reklámozását; üdvözli a szerencsejátékok felelősségteljes reklámozásáról szóló ajánlás elfogadására irányuló bizottsági kezdeményezést; kéri a Bizottságot, hogy térjen ki azokra a közös minimumszabványokra is, amelyek megfelelő védelmet biztosítanak a kiszolgáltatott fogyasztók számára; ajánlja, hogy a reklámozás legyen felelősségteljes, tartalmazzon a szerencsejáték-függőség kockázatára utaló figyelmeztetéseket, ne legyen túlzó és ne jelenjen meg külön kiskorúaknak szánt tartalmakkal összefüggésben vagy ott, ahol nagy a kiskorúak elé kerülés veszélye, például a közösségi médiában alkalmazott hirdetésekben;

| 21. | felszólít olyan intézkedések kidolgozására és végrehajtására, amelyek a gyermekeket és a fiatalokat képessé teszik a digitális műveltség megszerzésére és továbbfejlesztésére; véleménye szerint a helyes internethasználat fiatalokat célzó iskolai oktatásának bevezetése révén a felhasználók képesek lesznek jobban megvédeni magukat az online szerencsejáték-szolgáltatásoktól való függőségtől; |
| --- | --- |

21.

felszólít olyan intézkedések kidolgozására és végrehajtására, amelyek a gyermekeket és a fiatalokat képessé teszik a digitális műveltség megszerzésére és továbbfejlesztésére; véleménye szerint a helyes internethasználat fiatalokat célzó iskolai oktatásának bevezetése révén a felhasználók képesek lesznek jobban megvédeni magukat az online szerencsejáték-szolgáltatásoktól való függőségtől;

| 22. | hangsúlyozza az oktatás, a tanácsadói szolgáltatások és a szülők általi tudatosító nevelés fontos szerepét az online szerencsejátékok és azok kiskorúakra gyakorolt következményei tekintetében; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza az oktatás, a tanácsadói szolgáltatások és a szülők általi tudatosító nevelés fontos szerepét az online szerencsejátékok és azok kiskorúakra gyakorolt következményei tekintetében;

| 23. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be hatékony mechanizmusokat, amelyek felhívják különösen a fiatalok figyelmét a szerencsejáték-függőség veszélyeire; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be hatékony mechanizmusokat, amelyek felhívják különösen a fiatalok figyelmét a szerencsejáték-függőség veszélyeire;

| 24. | kéri, hogy az internetes szerencsejátékokra vonatkozó, társadalmilag felelősségteljes hirdetéseket csak törvényes szerencsejáték-termékek esetében engedélyezzék; úgy véli, soha nem szabadna megengedni az internetes szerencsejátékok olyan reklámozását, amely eltúlozza a nyerési esélyeket, és ezáltal azt a hamis látszatot kelti, hogy a szerencsejáték ésszerű módja a pénzszerzésnek; véleménye szerint a reklámoknak egyértelmű módon figyelmeztetniük kell a kóros játékszenvedély következményeire; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy az internetes szerencsejátékokra vonatkozó, társadalmilag felelősségteljes hirdetéseket csak törvényes szerencsejáték-termékek esetében engedélyezzék; úgy véli, soha nem szabadna megengedni az internetes szerencsejátékok olyan reklámozását, amely eltúlozza a nyerési esélyeket, és ezáltal azt a hamis látszatot kelti, hogy a szerencsejáték ésszerű módja a pénzszerzésnek; véleménye szerint a reklámoknak egyértelmű módon figyelmeztetniük kell a kóros játékszenvedély következményeire;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a reklámok ártalmatlan formátumára és a terjesztésükre vonatkozó szabályozás kulcsszerepet játszik abban, hogy elejét vegyük a 18 év alatti fiatalok szerencsejátékokban való részvételének, illetve küzdjünk a problematikus szerencsejátékok és a kóros játékszenvedély ellen; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a reklámok ártalmatlan formátumára és a terjesztésükre vonatkozó szabályozás kulcsszerepet játszik abban, hogy elejét vegyük a 18 év alatti fiatalok szerencsejátékokban való részvételének, illetve küzdjünk a problematikus szerencsejátékok és a kóros játékszenvedély ellen;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a polgárok és az engedéllyel nem rendelkező szolgáltatók közötti kapcsolat mérséklése érdekében a fogyasztóvédelmi intézkedéseket megelőző és korrekciós jogérvényesítési intézkedések kombinációjának kell kísérnie; hangsúlyozza a legális szerencsejáték-szolgáltató fogalma közös meghatározásának fontosságát annak érdekében, hogy a tagállamok az uniós szabályozásnak megfelelően csak a legalább az alábbi követelményeknek eleget tevő és így legálisnak minősülő szolgáltatók működését engedélyezzék:






  a) | a szolgáltató a játékos tagállamában való működésre feljogosító engedéllyel rendelkezik, |
| --- | --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a polgárok és az engedéllyel nem rendelkező szolgáltatók közötti kapcsolat mérséklése érdekében a fogyasztóvédelmi intézkedéseket megelőző és korrekciós jogérvényesítési intézkedések kombinációjának kell kísérnie; hangsúlyozza a legális szerencsejáték-szolgáltató fogalma közös meghatározásának fontosságát annak érdekében, hogy a tagállamok az uniós szabályozásnak megfelelően csak a legalább az alábbi követelményeknek eleget tevő és így legálisnak minősülő szolgáltatók működését engedélyezzék:

a)

a szolgáltató a játékos tagállamában való működésre feljogosító engedéllyel rendelkezik,

| b) | a szolgáltató egyetlen másik tagállamban alkalmazható jog szerint sem minősül illegálisnak; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltató egyetlen másik tagállamban alkalmazható jog szerint sem minősül illegálisnak;

| 27. | úgy véli, hogy a regisztrációs eljárásnak – kötelező jelleggel – magában kell foglalnia egy bizonyos időszakra vonatkozóan a veszteségnek a játékos által megállapított és meghatározott felső határát; minimális szinten e funkciónak az alacsony gyakorisággal végzett játékokban is jelen kell lennie; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a regisztrációs eljárásnak – kötelező jelleggel – magában kell foglalnia egy bizonyos időszakra vonatkozóan a veszteségnek a játékos által megállapított és meghatározott felső határát; minimális szinten e funkciónak az alacsony gyakorisággal végzett játékokban is jelen kell lennie;

Az uniós joggal való összhang

| 28. | hangsúlyozza, hogy egyfelől az online szerencsejáték-szolgáltatóknak minden esetben tiszteletben kell tartaniuk – a működésük helyszínéül szolgáló – tagállam nemzeti jogszabályait, másfelől pedig e tagállamoknak meg kell tartaniuk a jogot arra, hogy a nemzeti jogszabályok végrehajtása és az illegális szolgáltatók piacra lépésének megakadályozása érdekében kiszabják az illegális online szerencsejáték kezelése szempontjából általuk szükségesnek és indokoltnak tartott korlátozásokat; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy egyfelől az online szerencsejáték-szolgáltatóknak minden esetben tiszteletben kell tartaniuk – a működésük helyszínéül szolgáló – tagállam nemzeti jogszabályait, másfelől pedig e tagállamoknak meg kell tartaniuk a jogot arra, hogy a nemzeti jogszabályok végrehajtása és az illegális szolgáltatók piacra lépésének megakadályozása érdekében kiszabják az illegális online szerencsejáték kezelése szempontjából általuk szükségesnek és indokoltnak tartott korlátozásokat;

| 29. | elismeri, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamoknak jogukban áll meghatározni az online szerencsejátékok kínálatának nemzeti szinten történő szervezését és szabályozását, valamint jogukban áll meghozni az általuk szükségesnek tartott intézkedéseket az illegális szerencsejátékkal szemben, amennyiben tiszteletben tartják az EU-Szerződés alapvető elveit; elismeri, hogy az ilyen jogalkotásnak arányosnak, következetesnek, átláthatónak és diszkriminációtól mentesnek kell lennie; megállapítja, hogy koherensebb uniós szakpolitikákra van szükség az online szerencsejátékok határokon átnyúló jellegének megragadása érdekében; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamoknak jogukban áll meghatározni az online szerencsejátékok kínálatának nemzeti szinten történő szervezését és szabályozását, valamint jogukban áll meghozni az általuk szükségesnek tartott intézkedéseket az illegális szerencsejátékkal szemben, amennyiben tiszteletben tartják az EU-Szerződés alapvető elveit; elismeri, hogy az ilyen jogalkotásnak arányosnak, következetesnek, átláthatónak és diszkriminációtól mentesnek kell lennie; megállapítja, hogy koherensebb uniós szakpolitikákra van szükség az online szerencsejátékok határokon átnyúló jellegének megragadása érdekében;

| 30. | megállapítja, hogy a Bizottság leveleket intézett számos tagállamhoz, amelyekben a szerencsejátékokra vonatkozó hatályos jogszabályokról való részletes tájékoztatásra kérte azokat; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is folytassa a párbeszédet a tagállamokkal; tudomásul veszi a Bizottság által az egyes tagállamokkal szembeni jogsértési eljárások és panaszok kapcsán végzett munkát; felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködésben továbbra is ellenőrizze és érvényesítse a nemzeti jogszabályok és gyakorlatok uniós joggal való összhangját, valamint indítson jogsértési eljárást azon tagállamok ellen, amelyek vélhetően megsértik az uniós jogot; tiszteletben tartja a tagállamok ágazati monopóliumok létrehozásával kapcsolatos döntését, feltéve hogy ezek – a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban – szigorú állami ellenőrzés alatt állnak és biztosítják a fogyasztóvédelem különösen magas szintjét, tevékenységeik megfelelnek az általános érdekű célkitűzéseknek, valamint érdemben csökkentik a szerencsejáték-lehetőségek számát; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy a Bizottság leveleket intézett számos tagállamhoz, amelyekben a szerencsejátékokra vonatkozó hatályos jogszabályokról való részletes tájékoztatásra kérte azokat; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is folytassa a párbeszédet a tagállamokkal; tudomásul veszi a Bizottság által az egyes tagállamokkal szembeni jogsértési eljárások és panaszok kapcsán végzett munkát; felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködésben továbbra is ellenőrizze és érvényesítse a nemzeti jogszabályok és gyakorlatok uniós joggal való összhangját, valamint indítson jogsértési eljárást azon tagállamok ellen, amelyek vélhetően megsértik az uniós jogot; tiszteletben tartja a tagállamok ágazati monopóliumok létrehozásával kapcsolatos döntését, feltéve hogy ezek – a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban – szigorú állami ellenőrzés alatt állnak és biztosítják a fogyasztóvédelem különösen magas szintjét, tevékenységeik megfelelnek az általános érdekű célkitűzéseknek, valamint érdemben csökkentik a szerencsejáték-lehetőségek számát;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoportot, hogy az uniós piacon online szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtó, de Európán belüli vagy azon kívüli adóparadicsomokban bejegyzett, engedéllyel rendelkező üzemeltetők adóelkerülése problémájának tanulmányozása és az e jelenség elleni fellépés érdekében hozzanak intézkedéseket, dolgozzanak ki összehangolt stratégiákat, valamint osszák meg a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoportot, hogy az uniós piacon online szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtó, de Európán belüli vagy azon kívüli adóparadicsomokban bejegyzett, engedéllyel rendelkező üzemeltetők adóelkerülése problémájának tanulmányozása és az e jelenség elleni fellépés érdekében hozzanak intézkedéseket, dolgozzanak ki összehangolt stratégiákat, valamint osszák meg a bevált gyakorlatokat;

| 32. | tudatában van annak, hogy milyen kockázatokkal járhat, ha a fogyasztók illegális online szerencsejáték-szolgáltatásokhoz férhetnek hozzá; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az online szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoport munkája keretében vitassák meg, hogy milyen szociális költségekkel jár a szabályozott szerencsejátékok engedélyezése, az illegális szolgáltatók igénybevételével összefüggésben a fogyasztókat érő káros hatásokkal összehasonlításban; |
| --- | --- |

32.

tudatában van annak, hogy milyen kockázatokkal járhat, ha a fogyasztók illegális online szerencsejáték-szolgáltatásokhoz férhetnek hozzá; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az online szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoport munkája keretében vitassák meg, hogy milyen szociális költségekkel jár a szabályozott szerencsejátékok engedélyezése, az illegális szolgáltatók igénybevételével összefüggésben a fogyasztókat érő káros hatásokkal összehasonlításban;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az online szerencsejátékok ágazatának megnyitása mellett döntő tagállamoknak átlátható és jogilag szilárd alapokon nyugvó engedélyezési eljárást kell biztosítaniuk, amely objektív és diszkriminációtól mentes kritériumokon alapul, az uniós jog teljes tiszteletben tartásával, az állampolgárok és a fogyasztók kellő és szigorú védelme mellett; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az online szerencsejátékok ágazatának megnyitása mellett döntő tagállamoknak átlátható és jogilag szilárd alapokon nyugvó engedélyezési eljárást kell biztosítaniuk, amely objektív és diszkriminációtól mentes kritériumokon alapul, az uniós jog teljes tiszteletben tartásával, az állampolgárok és a fogyasztók kellő és szigorú védelme mellett;

Igazgatási együttműködés

| 34. | felszólítja a szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoportot és a Bizottságot, hogy lehetőség szerint segítsék elő a tagállami szabályozók közötti adatáramlást annak érdekében, hogy megoszthassák a bevált gyakorlatokat és ismereteket a játékosok azonosítására szolgáló közös rendszer létrehozása, az illegálisan működő szolgáltatók elleni jogérvényesítési intézkedések bevezetése, a fogyasztóvédelem fokozása, a felelős reklámozás, a fehér- és feketelisták összeállítása, a mérkőzéseredmények befolyásolásának megakadályozása, valamint olyan önkizárási mechanizmusok kidolgozása érdekében, amelyek lehetővé teszik többek között az egész EU-ban érvényes személyes idő- és pénzkorlátok alkalmazását; felszólítja a Bizottságot, hogy intézkedjen arról, hogy a szakértői csoport a munkája során a lehető legszélesebb körű szakértelemre építhessen; sürgeti a tagállamokat, hogy a szolgáltatások létrehozásával foglalkozó tanácsi munkacsoport keretében folytassák az online szerencsejátékokra vonatkozó párbeszédet; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoportot és a Bizottságot, hogy lehetőség szerint segítsék elő a tagállami szabályozók közötti adatáramlást annak érdekében, hogy megoszthassák a bevált gyakorlatokat és ismereteket a játékosok azonosítására szolgáló közös rendszer létrehozása, az illegálisan működő szolgáltatók elleni jogérvényesítési intézkedések bevezetése, a fogyasztóvédelem fokozása, a felelős reklámozás, a fehér- és feketelisták összeállítása, a mérkőzéseredmények befolyásolásának megakadályozása, valamint olyan önkizárási mechanizmusok kidolgozása érdekében, amelyek lehetővé teszik többek között az egész EU-ban érvényes személyes idő- és pénzkorlátok alkalmazását; felszólítja a Bizottságot, hogy intézkedjen arról, hogy a szakértői csoport a munkája során a lehető legszélesebb körű szakértelemre építhessen; sürgeti a tagállamokat, hogy a szolgáltatások létrehozásával foglalkozó tanácsi munkacsoport keretében folytassák az online szerencsejátékokra vonatkozó párbeszédet;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szakértői csoportokba és konzultációkba minden esetben vonjon be olyan szakembereket, akik a problémás és kóros játékszenvedélyre specializálódtak; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy a szakértői csoportokba és konzultációkba minden esetben vonjon be olyan szakembereket, akik a problémás és kóros játékszenvedélyre specializálódtak;

| 36. | úgy véli, hogy uniós szinten meg kell erősíteni az együttműködést és a bevált gyakorlatok megosztását a szociális és egészségügyi ágazat azon nemzeti szakértői között, akik a kóros és problémás játékszenvedély kérdésével foglalkoznak; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy uniós szinten meg kell erősíteni az együttműködést és a bevált gyakorlatok megosztását a szociális és egészségügyi ágazat azon nemzeti szakértői között, akik a kóros és problémás játékszenvedély kérdésével foglalkoznak;

| 37. | hangsúlyozza, hogy bár a sikeres jogérvényesítés szempontjából fontos a nyomozó testületek közötti hatékony információcsere, a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni fellépésnek meg kell felelnie a nemzeti és európai adatvédelmi jogszabályoknak és rendeleteknek; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy bár a sikeres jogérvényesítés szempontjából fontos a nyomozó testületek közötti hatékony információcsere, a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni fellépésnek meg kell felelnie a nemzeti és európai adatvédelmi jogszabályoknak és rendeleteknek;

| 38. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a szakértői csoport munkájával összefüggésben szorosan működjenek együtt a Bizottsággal és egymással is a határokon átnyúló, engedély nélküli szerencsejáték-kínálat elleni fellépésre irányuló intézkedések összehangolása és az online szerencsejátékokról szóló bizottsági közleményben felvázolt cselekvési terv végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

38.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a szakértői csoport munkájával összefüggésben szorosan működjenek együtt a Bizottsággal és egymással is a határokon átnyúló, engedély nélküli szerencsejáték-kínálat elleni fellépésre irányuló intézkedések összehangolása és az online szerencsejátékokról szóló bizottsági közleményben felvázolt cselekvési terv végrehajtása érdekében;

| 39. | elismeri, hogy a tagállamok közötti együttműködés alapvetően fontos, ugyanakkor hangsúlyozza annak fontosságát is, hogy a szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoport szoros együttműködésben dolgozzon valamennyi érdekelt féllel, ideértve a szerencsejáték-ágazatot és a fogyasztói szervezeteket is; |
| --- | --- |

39.

elismeri, hogy a tagállamok közötti együttműködés alapvetően fontos, ugyanakkor hangsúlyozza annak fontosságát is, hogy a szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoport szoros együttműködésben dolgozzon valamennyi érdekelt féllel, ideértve a szerencsejáték-ágazatot és a fogyasztói szervezeteket is;

| 40. | rendkívül fontosnak tartja, hogy a szakértői csoport munkája átláthatóbb és egyszerűsített eljárások kidolgozására irányuljon, ezáltal csökkentve a tagállamok felesleges adminisztratív terheit, amelyek szükségtelen mértékben növelnék a legális online szolgáltatók költségeit azokban az országokban, ahol a piacnyitás mellett döntenek; megjegyzi, hogy az adminisztratív terhek csökkentése nem sodorhatja veszélybe a fogyasztók védelmét; |
| --- | --- |

40.

rendkívül fontosnak tartja, hogy a szakértői csoport munkája átláthatóbb és egyszerűsített eljárások kidolgozására irányuljon, ezáltal csökkentve a tagállamok felesleges adminisztratív terheit, amelyek szükségtelen mértékben növelnék a legális online szolgáltatók költségeit azokban az országokban, ahol a piacnyitás mellett döntenek; megjegyzi, hogy az adminisztratív terhek csökkentése nem sodorhatja veszélybe a fogyasztók védelmét;

| 41. | meggyőződése szerint intézkedéseket kell hozni a szerencsejátékokkal kapcsolatos adórendszerek közelítése érdekében, elkerülve ezáltal, hogy az aránytalan mértékű adóelőnyök hozzájáruljanak az online szerencsejátékok elterjedéséhez és koncentrációjához; |
| --- | --- |

41.

meggyőződése szerint intézkedéseket kell hozni a szerencsejátékokkal kapcsolatos adórendszerek közelítése érdekében, elkerülve ezáltal, hogy az aránytalan mértékű adóelőnyök hozzájáruljanak az online szerencsejátékok elterjedéséhez és koncentrációjához;

| 42. | ösztönzi az engedélyezési rendszer bevezetése mellett döntő tagállamok nemzeti szabályozó hatóságait, hogy osszák meg egymással a nemzeti engedélyek alkalmazását elősegítő bevált gyakorlatokat, ideértve a játékhoz szükséges felszerelésekkel kapcsolatos technikai normákra vonatkozó megállapodást is; ösztönzi az illetékes nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy csak abban az esetben tegyék lehetővé joghatóságukban a szerencsejáték-vállalatok működését, ha a szóban forgó vállalat tevékenysége nem ellentétes valamely másik tagállam jogszabályaival, kivéve ha a Bíróság kimondta e jogszabályokról, hogy nem megfelelőek; |
| --- | --- |

42.

ösztönzi az engedélyezési rendszer bevezetése mellett döntő tagállamok nemzeti szabályozó hatóságait, hogy osszák meg egymással a nemzeti engedélyek alkalmazását elősegítő bevált gyakorlatokat, ideértve a játékhoz szükséges felszerelésekkel kapcsolatos technikai normákra vonatkozó megállapodást is; ösztönzi az illetékes nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy csak abban az esetben tegyék lehetővé joghatóságukban a szerencsejáték-vállalatok működését, ha a szóban forgó vállalat tevékenysége nem ellentétes valamely másik tagállam jogszabályaival, kivéve ha a Bíróság kimondta e jogszabályokról, hogy nem megfelelőek;

Pénzmosás

| 43. | hangsúlyozza, hogy az online szerencsejáték nem készpénzalapú környezet, és a pénzügyi szolgáltató harmadik felek részvétele miatt további biztosítékokra van szükség a pénzmosással szemben; kiemeli a nemzeti szerencsejáték-hatóságok, a nemzeti rendőrségek és a nemzeti bűnüldöző hatóságok közötti szoros együttműködés szükségességét a bűncselekmények megelőzésében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az online szerencsejáték nem készpénzalapú környezet, és a pénzügyi szolgáltató harmadik felek részvétele miatt további biztosítékokra van szükség a pénzmosással szemben; kiemeli a nemzeti szerencsejáték-hatóságok, a nemzeti rendőrségek és a nemzeti bűnüldöző hatóságok közötti szoros együttműködés szükségességét a bűncselekmények megelőzésében;

| 44. | felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és a szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoportot, hogy tegyenek hatékony lépéseket a pénzmosással szemben; üdvözli ezzel összefüggésben a pénzmosás elleni irányelv rendelkezéseinek a szerencsejáték valamennyi formájára való kiterjesztésére irányuló javaslatot, valamint felkéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy ezen irányelvvel összhangban biztosítsák a gyanítottan a pénzmosáshoz vagy egyéb bűncselekményhez kapcsolódó tranzakciók jelentését; |
| --- | --- |

44.

felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és a szerencsejátékokkal foglalkozó szakértői csoportot, hogy tegyenek hatékony lépéseket a pénzmosással szemben; üdvözli ezzel összefüggésben a pénzmosás elleni irányelv rendelkezéseinek a szerencsejáték valamennyi formájára való kiterjesztésére irányuló javaslatot, valamint felkéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy ezen irányelvvel összhangban biztosítsák a gyanítottan a pénzmosáshoz vagy egyéb bűncselekményhez kapcsolódó tranzakciók jelentését;

| 45. | kéri a Tanácsot, hogy gyorsan és komoly célok mentén folytassa le a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatról (COM(2013)0045) szóló tárgyalásokat, és hogy az online sportfogadási tevékenységek bűnözői érdekcsoportok általi, pénzmosási célokra való kihasználásának visszaszorítása érdekében foglalkozzon a szerencsejátékok valamennyi formájával, ideértve az online szerencsejátékokat is; |
| --- | --- |

45.

kéri a Tanácsot, hogy gyorsan és komoly célok mentén folytassa le a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatról (COM(2013)0045) szóló tárgyalásokat, és hogy az online sportfogadási tevékenységek bűnözői érdekcsoportok általi, pénzmosási célokra való kihasználásának visszaszorítása érdekében foglalkozzon a szerencsejátékok valamennyi formájával, ideértve az online szerencsejátékokat is;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a megbízható regisztráció és az egyértelmű azonosító rendszerek kulcsfontosságú eszközök az online szerencsejátékkal való visszaélés – például a pénzmosás – megelőzésében; megállapítja, hogy a személyazonosság ellenőrzésére használhatók a már meglévő és a fejlesztés alatt álló online struktúrák is, például az online bank- és hitelkártya-azonosító rendszerek; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a megbízható regisztráció és az egyértelmű azonosító rendszerek kulcsfontosságú eszközök az online szerencsejátékkal való visszaélés – például a pénzmosás – megelőzésében; megállapítja, hogy a személyazonosság ellenőrzésére használhatók a már meglévő és a fejlesztés alatt álló online struktúrák is, például az online bank- és hitelkártya-azonosító rendszerek;

| 47. | álláspontja szerint az EU területén működő valamennyi online szerencsejáték-társaságot az EU-ban törvényes úton jogalanyként kell nyilvántartásba vetetni; |
| --- | --- |

47.

álláspontja szerint az EU területén működő valamennyi online szerencsejáték-társaságot az EU-ban törvényes úton jogalanyként kell nyilvántartásba vetetni;

| 48. | hangsúlyozza, hogy valamennyi tagállamnak meg kell határoznia és ki kell jelölnie az online szerencsejáték nyomon követésével megbízott hatóságot; hangsúlyozza, hogy a hatóság jogosult beavatkozni bármely gyanús online szerencsejáték előfordulása esetén; a szerencsejáték-társaságok pedig kötelesek tájékoztatni a hatóságot bármely gyanús szerencsejáték-tevékenységről; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy valamennyi tagállamnak meg kell határoznia és ki kell jelölnie az online szerencsejáték nyomon követésével megbízott hatóságot; hangsúlyozza, hogy a hatóság jogosult beavatkozni bármely gyanús online szerencsejáték előfordulása esetén; a szerencsejáték-társaságok pedig kötelesek tájékoztatni a hatóságot bármely gyanús szerencsejáték-tevékenységről;

A sport integritása

| 49. | hangsúlyozza, hogy a mérkőzéseredmények befolyásolása elleni küzdelem hatékonyabb együttműködést igényel valamennyi érdekelt fél, köztük a közhatóságok, a bűnüldöző ügynökségek, a sportágazat, a szerencsejáték-szolgáltatók, a szabályozók, a sportolók és szurkolók között, mivel országhatárokon átnyúló jelenségről van szó, továbbá hangsúlyozni kell e tekintetben az oktatás és megelőző jellegű fellépéseket is; üdvözli e tekintetben a Bizottság 2012-es új előkészítő intézkedését, amely a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem érdekében támogatja a transznacionális oktatási projekteket; megállapítja, hogy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása az offline és az online szerencsejáték-piacokon egyaránt előfordul, és hogy az esetek többségében a mérkőzések eredményének online fogadással kapcsolatos tiltott befolyásolása az EU-n kívüli szabályozatlan piacokon letelepedett szerencsejáték-szolgáltatók révén történik; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a mérkőzéseredmények befolyásolása elleni küzdelem hatékonyabb együttműködést igényel valamennyi érdekelt fél, köztük a közhatóságok, a bűnüldöző ügynökségek, a sportágazat, a szerencsejáték-szolgáltatók, a szabályozók, a sportolók és szurkolók között, mivel országhatárokon átnyúló jelenségről van szó, továbbá hangsúlyozni kell e tekintetben az oktatás és megelőző jellegű fellépéseket is; üdvözli e tekintetben a Bizottság 2012-es új előkészítő intézkedését, amely a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem érdekében támogatja a transznacionális oktatási projekteket; megállapítja, hogy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása az offline és az online szerencsejáték-piacokon egyaránt előfordul, és hogy az esetek többségében a mérkőzések eredményének online fogadással kapcsolatos tiltott befolyásolása az EU-n kívüli szabályozatlan piacokon letelepedett szerencsejáték-szolgáltatók révén történik;

| 50. | egy önszabályozási kezdeményezés részeként felszólít egy olyan magatartási kódex létrehozására, amely általánosan tiltja, hogy a sporteseményekben érintett bármely olyan személy (különösen játékosok, edzők, játékvezetők, orvosi és technikai stáb, tulajdonosok és klubvezetők), aki közvetlen befolyással bírhat az adott sportesemény kimenetelére, fogadásokat tegyen az érintett mérkőzésekre vagy sporteseményekre; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az életkor és a személyazonosság szigorú és megbízható ellenőrzésére szolgáló, tagállami szintű rendszerek kiépítésének szükségességét is; kéri a sportszervezeteket, hogy oktatási kampányokkal és magatartási kódexekkel tájékoztassák – már fiatal kortól – a sportolókat, a játékvezetőket és a hivatalos személyeket arról, hogy a sporteredmények manipulálása illegális; |
| --- | --- |

50.

egy önszabályozási kezdeményezés részeként felszólít egy olyan magatartási kódex létrehozására, amely általánosan tiltja, hogy a sporteseményekben érintett bármely olyan személy (különösen játékosok, edzők, játékvezetők, orvosi és technikai stáb, tulajdonosok és klubvezetők), aki közvetlen befolyással bírhat az adott sportesemény kimenetelére, fogadásokat tegyen az érintett mérkőzésekre vagy sporteseményekre; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az életkor és a személyazonosság szigorú és megbízható ellenőrzésére szolgáló, tagállami szintű rendszerek kiépítésének szükségességét is; kéri a sportszervezeteket, hogy oktatási kampányokkal és magatartási kódexekkel tájékoztassák – már fiatal kortól – a sportolókat, a játékvezetőket és a hivatalos személyeket arról, hogy a sporteredmények manipulálása illegális;

| 51. | elismeri, hogy a sportszervezetek korrupt tevékenységekben – például a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásában vagy pénzmosásban – való részvétele elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseknek, például a magatartási kódexeknek valamennyi érdekelt csoporttal (hivatalos személyekkel, tulajdonosokkal, menedzserekkel, ügynökökkel, játékosokkal, játékvezetőkkel és szurkolókkal), valamint valamennyi szervezettel (klubokkal, bajnokságokkal, szövetségekkel stb.) foglalkoznia kell; |
| --- | --- |

51.

elismeri, hogy a sportszervezetek korrupt tevékenységekben – például a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásában vagy pénzmosásban – való részvétele elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseknek, például a magatartási kódexeknek valamennyi érdekelt csoporttal (hivatalos személyekkel, tulajdonosokkal, menedzserekkel, ügynökökkel, játékosokkal, játékvezetőkkel és szurkolókkal), valamint valamennyi szervezettel (klubokkal, bajnokságokkal, szövetségekkel stb.) foglalkoznia kell;

| 52. | felszólítja a tagállamokat, hogy tekintsék még fontosabb prioritásnak a sport területén jelentkező korrupcióval szembeni küzdelmet, valamint hangsúlyozza, hogy e területen még jobban kell összpontosítani a hatékony bűnüldözésre; kéri, hogy az összeférhetetlenség megelőzésének érdekében nemzeti szinten fogadjanak el hatékony intézkedéseket, nevezetesen annak megakadályozása révén, hogy a sportvilágban érintett szereplők részt vegyenek az őket érintő versenyekkel kapcsolatos fogadásokban; felszólítja a sportot irányító testületeket, hogy a helyes irányítási gyakorlatok melletti elkötelezettségükkel csökkentsék annak kockázatát, hogy áldozatául esnek a mérkőzések tiltott befolyásolásának; felkéri ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Európa Tanács által bizonyos fogadási típusok kockázatainak értékelése kapcsán végzett munkát, és vizsgálja meg a különálló játékelemekre való, a verseny/mérkőzés ideje alatt történő fogadás lehetséges kockázatait, és tegyen megfelelő lépéseket e tekintetben; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a tagállamokat, hogy tekintsék még fontosabb prioritásnak a sport területén jelentkező korrupcióval szembeni küzdelmet, valamint hangsúlyozza, hogy e területen még jobban kell összpontosítani a hatékony bűnüldözésre; kéri, hogy az összeférhetetlenség megelőzésének érdekében nemzeti szinten fogadjanak el hatékony intézkedéseket, nevezetesen annak megakadályozása révén, hogy a sportvilágban érintett szereplők részt vegyenek az őket érintő versenyekkel kapcsolatos fogadásokban; felszólítja a sportot irányító testületeket, hogy a helyes irányítási gyakorlatok melletti elkötelezettségükkel csökkentsék annak kockázatát, hogy áldozatául esnek a mérkőzések tiltott befolyásolásának; felkéri ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Európa Tanács által bizonyos fogadási típusok kockázatainak értékelése kapcsán végzett munkát, és vizsgálja meg a különálló játékelemekre való, a verseny/mérkőzés ideje alatt történő fogadás lehetséges kockázatait, és tegyen megfelelő lépéseket e tekintetben;

| 53. | felszólítja a sporttal foglalkozó szervezeteket és a szerencsejátékok üzemeltetőit, hogy foglalják magatartási kódexbe az ún. negatív eseményekre – pl. sárga lapokra, büntetőkre vagy szabadrúgásokra – történő, mérkőzés vagy sportesemény ideje alatti fogadások tilalmát; kéri a tagállamokat és a szerencsejáték-üzemeltetőket, hogy tiltsák be az élő sportfogadás minden formáját, mivel a tapasztalatok szerint ezek esetében különösen fennáll a manipuláció veszélye, így kockázatot jelentenek a sport tisztaságára; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a sporttal foglalkozó szervezeteket és a szerencsejátékok üzemeltetőit, hogy foglalják magatartási kódexbe az ún. negatív eseményekre – pl. sárga lapokra, büntetőkre vagy szabadrúgásokra – történő, mérkőzés vagy sportesemény ideje alatti fogadások tilalmát; kéri a tagállamokat és a szerencsejáték-üzemeltetőket, hogy tiltsák be az élő sportfogadás minden formáját, mivel a tapasztalatok szerint ezek esetében különösen fennáll a manipuláció veszélye, így kockázatot jelentenek a sport tisztaságára;

| 54. | kéri a gyanút keltő tevékenységekkel kapcsolatos, a sporttestületek, az állami hatóságok, az Europol és az Eurojust közötti, nemzeti és európai szintű együttműködés és információcsere kötelezővé tételét a határokon átnyúló online szerencsejátékokat érintő bűnözői tevékenység felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

54.

kéri a gyanút keltő tevékenységekkel kapcsolatos, a sporttestületek, az állami hatóságok, az Europol és az Eurojust közötti, nemzeti és európai szintű együttműködés és információcsere kötelezővé tételét a határokon átnyúló online szerencsejátékokat érintő bűnözői tevékenység felszámolása érdekében;

| 55. | üdvözli, hogy a Bizottság a bevált gyakorlatok hatékonyabb megosztását kívánja előmozdítani a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem terén; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unió támogassa az Európa Tanácson belül annak érdekében folytatott munkát, hogy tárgyalások kezdődjenek egy, a sport integritásának védelméről és előmozdításáról szóló nemzetközi egyezmény megkötéséről; kiemeli, hogy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása nem minden esetben fogadással kapcsolatos, valamint hogy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása nem fogadással kapcsolatos – a sport tisztességének szintén problémát okozó – oldalával egyaránt foglalkozni kell; hangsúlyozza, hogy uniós és globális szinten megerősített együttműködésre van szükség a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemben; felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet az információ és a bevált gyakorlatok megosztására, valamint a szabályozók, a sportszervezetek, a rendőrségi és az igazságügyi hatóságok, valamint a szerencsejáték-szolgáltatók közötti közös megelőzés és bűnüldözési intézkedések koordinációjára szolgáló globális platform létrehozásában; |
| --- | --- |

55.

üdvözli, hogy a Bizottság a bevált gyakorlatok hatékonyabb megosztását kívánja előmozdítani a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem terén; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unió támogassa az Európa Tanácson belül annak érdekében folytatott munkát, hogy tárgyalások kezdődjenek egy, a sport integritásának védelméről és előmozdításáról szóló nemzetközi egyezmény megkötéséről; kiemeli, hogy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása nem minden esetben fogadással kapcsolatos, valamint hogy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása nem fogadással kapcsolatos – a sport tisztességének szintén problémát okozó – oldalával egyaránt foglalkozni kell; hangsúlyozza, hogy uniós és globális szinten megerősített együttműködésre van szükség a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemben; felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet az információ és a bevált gyakorlatok megosztására, valamint a szabályozók, a sportszervezetek, a rendőrségi és az igazságügyi hatóságok, valamint a szerencsejáték-szolgáltatók közötti közös megelőzés és bűnüldözési intézkedések koordinációjára szolgáló globális platform létrehozásában;

| 56. | úgy véli, hogy a büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos következetes politika alapfeltétele az online szerencsejáték-ágazat szabályozásában alkalmazandó páneurópai szemléletmódnak, és ennek érdekében sürgeti a tagállamokat, hogy tiltsák be az eredmények nyereségvágyból vagy más jellegű előny megszerzése céljából történő csalárd manipulálását oly módon, hogy minősítsenek bűncselekménynek a versenyek tisztességességét fenyegető mindennemű cselekményt, ideértve a fogadási műveletekhez kapcsolódókat is. sürgeti, hogy a Bizottság uniós szinten tegyen lépéseket a szabályozatlan online szerencsejátékokkal szemben és a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem támogatása terén; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos következetes politika alapfeltétele az online szerencsejáték-ágazat szabályozásában alkalmazandó páneurópai szemléletmódnak, és ennek érdekében sürgeti a tagállamokat, hogy tiltsák be az eredmények nyereségvágyból vagy más jellegű előny megszerzése céljából történő csalárd manipulálását oly módon, hogy minősítsenek bűncselekménynek a versenyek tisztességességét fenyegető mindennemű cselekményt, ideértve a fogadási műveletekhez kapcsolódókat is. sürgeti, hogy a Bizottság uniós szinten tegyen lépéseket a szabályozatlan online szerencsejátékokkal szemben és a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem támogatása terén;

| 57. | elismeri, hogy egyes tagállamokban a szerencsejátékokból és lottójátékokból származó bevételek fontos jövedelmi forrást jelentenek, és ezeket fel lehet használni közhasznú és karitatív célokra, valamint kulturális tevékenységek, tömegsport, lóversenyek és általánosságban a lovas ágazat támogatására; nyomatékosítja továbbá e fenntartható hozzájárulás és sajátos szerep jelentőségét, amelyet az uniós szintű viták alkalmával is el kell ismerni; megismétli azon álláspontját, hogy a sportfogadások a sportversenyek kereskedelmi felhasználásának minősülnek; a tagállamok e téren meglévő jogköreinek teljes tiszteletben tartása mellett azt javasolja, hogy a sportversenyek élvezzenek védelmet a nem engedélyezett kereskedelmi célú felhasználással szemben, elismerve például a sportesemények szervezőinek tulajdonjogát nem csupán a profi és amatőr sport számára egyaránt fontos tisztességes pénzügyi bevételek biztosítása érdekében, hanem azért is, mert ily módon fokozni lehet a sporttal kapcsolatos csalások, elsősorban a mérkőzések tiltott befolyásolása elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

57.

elismeri, hogy egyes tagállamokban a szerencsejátékokból és lottójátékokból származó bevételek fontos jövedelmi forrást jelentenek, és ezeket fel lehet használni közhasznú és karitatív célokra, valamint kulturális tevékenységek, tömegsport, lóversenyek és általánosságban a lovas ágazat támogatására; nyomatékosítja továbbá e fenntartható hozzájárulás és sajátos szerep jelentőségét, amelyet az uniós szintű viták alkalmával is el kell ismerni; megismétli azon álláspontját, hogy a sportfogadások a sportversenyek kereskedelmi felhasználásának minősülnek; a tagállamok e téren meglévő jogköreinek teljes tiszteletben tartása mellett azt javasolja, hogy a sportversenyek élvezzenek védelmet a nem engedélyezett kereskedelmi célú felhasználással szemben, elismerve például a sportesemények szervezőinek tulajdonjogát nem csupán a profi és amatőr sport számára egyaránt fontos tisztességes pénzügyi bevételek biztosítása érdekében, hanem azért is, mert ily módon fokozni lehet a sporttal kapcsolatos csalások, elsősorban a mérkőzések tiltott befolyásolása elleni küzdelmet;

| 58. | több együttműködést kér európai szinten a Bizottság koordinációja mellett a jogellenes tevékenységek – többek között sportmérkőzések eredményeinek tiltott befolyásolása („bundázás”) vagy kiskorúak szereplésével zajló junior versenyekre való fogadás – által érintett, online fogadásokat kínáló szolgáltatók azonosítása és betiltása érdekében, továbbá elvárja, hogy a szerencsejáték-ágazat önszabályozás útján tiszteletben tartsa e tilalmat; |
| --- | --- |

58.

több együttműködést kér európai szinten a Bizottság koordinációja mellett a jogellenes tevékenységek – többek között sportmérkőzések eredményeinek tiltott befolyásolása („bundázás”) vagy kiskorúak szereplésével zajló junior versenyekre való fogadás – által érintett, online fogadásokat kínáló szolgáltatók azonosítása és betiltása érdekében, továbbá elvárja, hogy a szerencsejáték-ágazat önszabályozás útján tiszteletben tartsa e tilalmat;

| 59. | arra bátorítja a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a különálló játékelemekre – pl. szögletekre, szabadrúgásokra, partdobásokra és sárga lapokra – való fogadás minden formájának betiltását, mivel a tapasztalatok szerint ezek esetében különösen fennáll a manipuláció veszélye; |
| --- | --- |

59.

arra bátorítja a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a különálló játékelemekre – pl. szögletekre, szabadrúgásokra, partdobásokra és sárga lapokra – való fogadás minden formájának betiltását, mivel a tapasztalatok szerint ezek esetében különösen fennáll a manipuláció veszélye;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy az eredmények befolyásolásával érintett sporteseményekkel összefüggő gyors információmegosztás érdekében telepítsen európai figyelmeztetőrendszert a fogadásszabályozók számára; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy az eredmények befolyásolásával érintett sporteseményekkel összefüggő gyors információmegosztás érdekében telepítsen európai figyelmeztetőrendszert a fogadásszabályozók számára;

| 61. | üdvözli a nemzetek feletti oktatási projekteket, amelyek a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni globális szintű fellépést célozzák; |
| --- | --- |

61.

üdvözli a nemzetek feletti oktatási projekteket, amelyek a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni globális szintű fellépést célozzák;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a sportolóknak hatékony védelmi mechanizmusokra van szükségük ahhoz, hogy ellen tudjanak állni a korrumpáló hatásoknak; ide tartoznak a sportolók morális és fizikai sértetlenségének megőrzése, a megfelelő munkafeltételek, a fizetések vagy illetmények megóvása, azzal kiegészítve, hogy azokat a sportszervezeteket, amelyek a sportolóik felé vállalt említett kötelezettségeiknek nem tesznek eleget, szankcióképp eltilthatják a különböző szintű versenyeken való részvételtől. |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a sportolóknak hatékony védelmi mechanizmusokra van szükségük ahhoz, hogy ellen tudjanak állni a korrumpáló hatásoknak; ide tartoznak a sportolók morális és fizikai sértetlenségének megőrzése, a megfelelő munkafeltételek, a fizetések vagy illetmények megóvása, azzal kiegészítve, hogy azokat a sportszervezeteket, amelyek a sportolóik felé vállalt említett kötelezettségeiknek nem tesznek eleget, szankcióképp eltilthatják a különböző szintű versenyeken való részvételtől.

| 63. | kiemeli, hogy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásával kapcsolatban a sportbíróságokon kívül gyakran a polgári bíróságok előtt is indulnak eljárások, és hogy mindkét eljárás keretében tiszteletben kell tartani a nemzetközi eljárási minimumszabályokat, az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkében foglaltakkal összhangban; |
| --- | --- |

63.

kiemeli, hogy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásával kapcsolatban a sportbíróságokon kívül gyakran a polgári bíróságok előtt is indulnak eljárások, és hogy mindkét eljárás keretében tiszteletben kell tartani a nemzetközi eljárási minimumszabályokat, az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkében foglaltakkal összhangban;

| 64. | kéri – a tagállamok szintjén végzett értékelést követően – a szerencsejáték összes veszélyes formájának szigorú szabályozását vagy megtiltását; |
| --- | --- |

64.

kéri – a tagállamok szintjén végzett értékelést követően – a szerencsejáték összes veszélyes formájának szigorú szabályozását vagy megtiltását;

o

o o

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

65.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0098.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0025.

(3)  HL C 153 E., 2013.5.31., 35. o.

(4)  HL C 87. E, 2010.4.1., 30. o.

(5)  E tekintetben lásd a következő eseteket: C-275/92 Schindler, 57–60. pont; C-124/97 Läärä és mások, 32. és 33. pont; C-67/98 Zenatti, 30. és 31. pont; C-243/01 Gambelli és mások, 67. pont; C-42/07 Liga Portuguesa, 56. pont; C-316/07, C-358/07, C-360/07, C-409/07 és C-410/07 Markus Stoß és mások egyesített ügy, 74. pont; C-212/08 Zeturf Ltd, 38. pont; C-72/10 Costa, 71. pont; C-176/11 Hit Larix, 15. pont; C-186/11 és C-209/11 Stanleybet és mások egyesített ügy, 44. pont.

---

2013. szeptember 11., szerda

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/52

---

P7_TA(2013)0350

A kihalás által fenyegetett európai nyelvek és a nyelvi sokszínűség

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről (2013/2007(INI))

(2016/C 093/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, valamint 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, valamint 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alapjogi Charta 21. cikkének (1) bekezdésére, valamint 22. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Charta 21. cikkének (1) bekezdésére, valamint 22. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság EUROMOSAIC-tanulmányára, amely arról tanúskodik, hogy európai nyelvek halnak ki amiatt, hogy a hatályban lévő eszközök nem teszik lehetővé megmentésüket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság EUROMOSAIC-tanulmányára, amely arról tanúskodik, hogy európai nyelvek halnak ki amiatt, hogy a hatályban lévő eszközök nem teszik lehetővé megmentésüket,

| — | tekintettel a szellemi kulturális örökség védelméről szóló 2003. október 17-i UNESCO-egyezményre, amely kiterjed a szóbeli hagyományokra és kifejezési formákra, beleértve a nyelvet is, mint a szellemi kulturális örökség hordozóját, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi kulturális örökség védelméről szóló 2003. október 17-i UNESCO-egyezményre, amely kiterjed a szóbeli hagyományokra és kifejezési formákra, beleértve a nyelvet is, mint a szellemi kulturális örökség hordozóját,

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel az UNESCO által a világ veszélyeztetett nyelveiről készített atlaszra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNESCO által a világ veszélyeztetett nyelveiről készített atlaszra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusa által 2010. március 18-án elfogadott, „A kisebbségi nyelvek: hozzájárulása a regionális fejlődéshez” című határozatra (301/2010) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusa által 2010. március 18-án elfogadott, „A kisebbségi nyelvek: hozzájárulása a regionális fejlődéshez” című határozatra (301/2010) (1),

| — | tekintettel az Európa Tanács 12423/2010 számú jelentésére, az 1769/2010 határozatára valamint az 1944/2010 számú ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács 12423/2010 számú jelentésére, az 1769/2010 határozatára valamint az 1944/2010 számú ajánlására,

| — | tekintettel a „Többnyelvűség: európai tőke és közös elkötelezettség” című, 2008. szeptember 18-i bizottsági közleményre (COM(2008)0566), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Többnyelvűség: európai tőke és közös elkötelezettség” című, 2008. szeptember 18-i bizottsági közleményre (COM(2008)0566),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (2),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A hagyományos nyelvi kisebbségek védelme és fejlesztése a Lisszaboni Szerződés keretében” című véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A hagyományos nyelvi kisebbségek védelme és fejlesztése a Lisszaboni Szerződés keretében” című véleményére (3),

| — | tekintettel az európai többnyelvűségi stratégiáról szóló 2008. november 21-i tanácsi állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai többnyelvűségi stratégiáról szóló 2008. november 21-i tanácsi állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel az Európa Tanács „Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartája” című dokumentumára, amelyet 1992. november 5-én nyitottak meg aláírásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács „Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartája” című dokumentumára, amelyet 1992. november 5-én nyitottak meg aláírásra,

| — | tekintettel a nyelvi jogok egyetemes nyilatkozatára (1996), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyelvi jogok egyetemes nyilatkozatára (1996),

| — | tekintettel a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményre (1995), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményre (1995),

| — | tekintettel „A kulturális sokszínűség megőrzéséről és támogatásáról: az európai régiók és nemzetközi szervezetek, például az UNESCO és az Európa Tanács szerepe” című, 2004. január 14-i állásfoglalására (5), valamint „A bővítés és a kulturális sokszínűség kapcsán a regionális és kevésbé használt nyelvekről, az európai kisebbségi nyelvekről szóló, 2003. szeptember 4-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kulturális sokszínűség megőrzéséről és támogatásáról: az európai régiók és nemzetközi szervezetek, például az UNESCO és az Európa Tanács szerepe” című, 2004. január 14-i állásfoglalására (5), valamint „A bővítés és a kulturális sokszínűség kapcsán a regionális és kevésbé használt nyelvekről, az európai kisebbségi nyelvekről szóló, 2003. szeptember 4-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a regionális és helyi hatóságoknak az európai integrációban játszott szerepéről szóló 2003. január 14-i állásfoglalására (7), amely utal az európai nyelvi sokszínűségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a regionális és helyi hatóságoknak az európai integrációban játszott szerepéről szóló 2003. január 14-i állásfoglalására (7), amely utal az európai nyelvi sokszínűségre,

| — | tekintettel a „Többnyelvűség: európai tőke és közös elkötelezettség”című 2009. március 24-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Többnyelvűség: európai tőke és közös elkötelezettség”című 2009. március 24-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az európai közösségi médiáról szóló 2008. szeptember 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai közösségi médiáról szóló 2008. szeptember 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0239/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0239/2013),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés nagyobb hangsúlyt fektet arra a célkitűzésre, hogy az Európai Unió kulturális és nyelvi örökségét annak teljes sokszínűségében megőrizze és előmozdítsa; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés nagyobb hangsúlyt fektet arra a célkitűzésre, hogy az Európai Unió kulturális és nyelvi örökségét annak teljes sokszínűségében megőrizze és előmozdítsa;

| B. | mivel a nyelvi és kulturális sokféleség az Európai Unió egyik alapvető elve, amelyet az Alapjogi Charta 22. cikke is rögzít: „Az Unió tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget”; |
| --- | --- |

B.

mivel a nyelvi és kulturális sokféleség az Európai Unió egyik alapvető elve, amelyet az Alapjogi Charta 22. cikke is rögzít: „Az Unió tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget”;

| C. | mivel az Alapjogi Charta 21. és 22. cikke a nyelvi sokféleséget a polgárok jogaként ismeri el, ami azt jelenti, hogy a valamely nyelv kizárólagosságának kialakítására irányuló kísérlet korlátozásnak és az Unió alapvető értékei megsértésének minősül; |
| --- | --- |

C.

mivel az Alapjogi Charta 21. és 22. cikke a nyelvi sokféleséget a polgárok jogaként ismeri el, ami azt jelenti, hogy a valamely nyelv kizárólagosságának kialakítására irányuló kísérlet korlátozásnak és az Unió alapvető értékei megsértésének minősül;

| D. | mivel a veszélyeztetett nyelvekre az európai kulturális örökség részeként kell tekinteni, nem pedig politikai, etnikai vagy területi törekvések eszközeként; |
| --- | --- |

D.

mivel a veszélyeztetett nyelvekre az európai kulturális örökség részeként kell tekinteni, nem pedig politikai, etnikai vagy területi törekvések eszközeként;

| E. | mivel értékét és méltóságát tekintve Európa valamennyi nyelve egyenlő, mivel kultúráinak és civilizációs formáinak szerves részét képezik, és mivel hozzájárulnak az emberiség gyarapodásához; |
| --- | --- |

E.

mivel értékét és méltóságát tekintve Európa valamennyi nyelve egyenlő, mivel kultúráinak és civilizációs formáinak szerves részét képezik, és mivel hozzájárulnak az emberiség gyarapodásához;

| F. | mivel a nyelvi sokféleségüket demokratikusan és fenntarthatóan irányító, összefogó többnyelvű társadalmak azon túl, hogy segítik a pluralizmus előmozdítását, nyitottabbak és jobb helyzetben vannak ahhoz, hogy a nyelvi sokféleség által képviselt gazdagság részét képezzék; |
| --- | --- |

F.

mivel a nyelvi sokféleségüket demokratikusan és fenntarthatóan irányító, összefogó többnyelvű társadalmak azon túl, hogy segítik a pluralizmus előmozdítását, nyitottabbak és jobb helyzetben vannak ahhoz, hogy a nyelvi sokféleség által képviselt gazdagság részét képezzék;

| G. | mivel minden egyes nyelvben – a veszélyeztetetteket is beleértve – történelmi, társadalmi és kulturális tudás, valamint kreatív mentalitás és stílus tükröződik, amely részét képezi az Európai Unió gazdagságának és sokszínűségének, és az európai identitás alapját képezi; ezért a nyelvi sokféleség és a veszélyeztetett nyelvek jelenléte egy országban előnynek, nem pedig tehernek tekintendő, ezért támogatni kell és elő kell mozdítani; |
| --- | --- |

G.

mivel minden egyes nyelvben – a veszélyeztetetteket is beleértve – történelmi, társadalmi és kulturális tudás, valamint kreatív mentalitás és stílus tükröződik, amely részét képezi az Európai Unió gazdagságának és sokszínűségének, és az európai identitás alapját képezi; ezért a nyelvi sokféleség és a veszélyeztetett nyelvek jelenléte egy országban előnynek, nem pedig tehernek tekintendő, ezért támogatni kell és elő kell mozdítani;

| H. | mivel az UNESCO a világ veszélyeztetett nyelveiről készített atlaszban feltünteti, hogy egy adott nyelv akkor minősül veszélyeztetettnek, ha az alábbi tudományos kritériumok legalább egyikének nem felel meg: a nyelv nemzedékről nemzedékre való továbbadása; a beszélők száma; a beszélők aránya a populáció egészéhez viszonyítva; a nyelv használata a különböző hivatalos és magánszíntereken; az új médiára való reagálás; a nyelvek elsajátításához és oktatásához szükséges segédanyagok megléte; kormányzati és intézményi szintű attitűdök és nyelvi politikák – használat és hivatalos státusz; a közösség tagjainak saját nyelvükkel szembeni attitűdjei; a dokumentáltság jellege és minősége; |
| --- | --- |

H.

mivel az UNESCO a világ veszélyeztetett nyelveiről készített atlaszban feltünteti, hogy egy adott nyelv akkor minősül veszélyeztetettnek, ha az alábbi tudományos kritériumok legalább egyikének nem felel meg: a nyelv nemzedékről nemzedékre való továbbadása; a beszélők száma; a beszélők aránya a populáció egészéhez viszonyítva; a nyelv használata a különböző hivatalos és magánszíntereken; az új médiára való reagálás; a nyelvek elsajátításához és oktatásához szükséges segédanyagok megléte; kormányzati és intézményi szintű attitűdök és nyelvi politikák – használat és hivatalos státusz; a közösség tagjainak saját nyelvükkel szembeni attitűdjei; a dokumentáltság jellege és minősége;

| I. | mivel a kulturális sokszínűségről szóló 2005. évi UNESCO-egyezmény lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy megfelelő – többek között a kulturális tevékenységek, javak és szolgáltatások során használt nyelvekre vonatkozóan – intézkedéseket hozzanak e tevékenységek, javak és szolgáltatások védelme érdekében, előmozdítandó a kulturális kifejezésformák sokszínűségét saját területükön, de a nemzetközi megállapodások keretében is; |
| --- | --- |

I.

mivel a kulturális sokszínűségről szóló 2005. évi UNESCO-egyezmény lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy megfelelő – többek között a kulturális tevékenységek, javak és szolgáltatások során használt nyelvekre vonatkozóan – intézkedéseket hozzanak e tevékenységek, javak és szolgáltatások védelme érdekében, előmozdítandó a kulturális kifejezésformák sokszínűségét saját területükön, de a nemzetközi megállapodások keretében is;

| J. | mivel az Európa Tanács „Regionális és kisebbségi nyelvek európai chartája” című dokumentuma, amelyet az Unió 16 tagállama ratifikált, egyrészt referenciakeretként szolgál a kihalástól fenyegetett nyelvek védelmére, másrészt eszközként a kisebbségek védelmére. Mindkét pont szerepel az uniós csatlakozás feltételéül szabott koppenhágai kritériumok között. |
| --- | --- |

J.

mivel az Európa Tanács „Regionális és kisebbségi nyelvek európai chartája” című dokumentuma, amelyet az Unió 16 tagállama ratifikált, egyrészt referenciakeretként szolgál a kihalástól fenyegetett nyelvek védelmére, másrészt eszközként a kisebbségek védelmére. Mindkét pont szerepel az uniós csatlakozás feltételéül szabott koppenhágai kritériumok között.

| K. | mivel az UNESCO szerint valamennyi európai országban, tengerentúli európai területen és az Unió vándorló közösségein belül léteznek olyan nyelvek, amelyek szájhagyomány útján terjednek nemzedékről nemzedékre, és amelyeket veszélyeztetettnek kellene tekinteni; mivel egyes határokon átnyúló közösségek által beszélt, veszélyeztetett európai nyelvek a védelem nagyon különböző szintjét élvezik attól a tagállamtól vagy régiótól függően, amelyben az érintett nyelv beszélői élnek; |
| --- | --- |

K.

mivel az UNESCO szerint valamennyi európai országban, tengerentúli európai területen és az Unió vándorló közösségein belül léteznek olyan nyelvek, amelyek szájhagyomány útján terjednek nemzedékről nemzedékre, és amelyeket veszélyeztetettnek kellene tekinteni; mivel egyes határokon átnyúló közösségek által beszélt, veszélyeztetett európai nyelvek a védelem nagyon különböző szintjét élvezik attól a tagállamtól vagy régiótól függően, amelyben az érintett nyelv beszélői élnek;

| L. | mivel ennélfogva egyes országokban és régiókban még olyan kisebbségi vagy regionális nyelvek is veszélyeztetve vagy kihalófélben vannak, melyek más – szomszédos – országokban hivatalos, többségi nyelvnek számítanak; |
| --- | --- |

L.

mivel ennélfogva egyes országokban és régiókban még olyan kisebbségi vagy regionális nyelvek is veszélyeztetve vagy kihalófélben vannak, melyek más – szomszédos – országokban hivatalos, többségi nyelvnek számítanak;

| M. | mivel az európai nyelvek és kultúrák sokfélesége a természetes biológiai sokféleséghez hasonlóan részét képezi annak az élő örökségnek, amely szükséges társadalmaink fenntartható fejlődéséhez, és ennélfogva meg kell őrizni és a kihalás veszélyétől meg kell menteni őket; |
| --- | --- |

M.

mivel az európai nyelvek és kultúrák sokfélesége a természetes biológiai sokféleséghez hasonlóan részét képezi annak az élő örökségnek, amely szükséges társadalmaink fenntartható fejlődéséhez, és ennélfogva meg kell őrizni és a kihalás veszélyétől meg kell menteni őket;

| N. | mivel a nyelvi sokféleség tisztelete a kölcsönös megértés, az önbecsülés és a nyitottság növelése révén pozitív módon járul hozzá a társadalmi kohézióhoz, elősegíti a kultúrához való hozzáférést, továbbá hozzájárul a kreativitáshoz és az interkulturális készségek elsajátításához, valamint a népek és országok közötti együttműködéshez; |
| --- | --- |

N.

mivel a nyelvi sokféleség tisztelete a kölcsönös megértés, az önbecsülés és a nyitottság növelése révén pozitív módon járul hozzá a társadalmi kohézióhoz, elősegíti a kultúrához való hozzáférést, továbbá hozzájárul a kreativitáshoz és az interkulturális készségek elsajátításához, valamint a népek és országok közötti együttműködéshez;

| O. | mivel a Lisszaboni Szerződés 167. cikke egyértelműen megállapítja: „Az Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket”, és ezért nemcsak a sokszínűségét képző uniós nyelvi örökség gazdagságának megőrzésére és megóvására irányuló fellépéseket ösztönzi, hanem a tagállami politikákat kiegészítve lépéseket tesz ennek az örökségnek a megerősítésére és előmozdítására is; |
| --- | --- |

O.

mivel a Lisszaboni Szerződés 167. cikke egyértelműen megállapítja: „Az Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket”, és ezért nemcsak a sokszínűségét képző uniós nyelvi örökség gazdagságának megőrzésére és megóvására irányuló fellépéseket ösztönzi, hanem a tagállami politikákat kiegészítve lépéseket tesz ennek az örökségnek a megerősítésére és előmozdítására is;

| P. | mivel az Európai Unió nyelvi sokféleségének fogalma magában foglalja mind a hivatalos nyelveket, mind a hivatalos „társnyelveket”, mind a regionális nyelveket, mind pedig azokat, amelyeket a tagállamokban hivatalosan semmilyen módon nem ismernek el; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió nyelvi sokféleségének fogalma magában foglalja mind a hivatalos nyelveket, mind a hivatalos „társnyelveket”, mind a regionális nyelveket, mind pedig azokat, amelyeket a tagállamokban hivatalosan semmilyen módon nem ismernek el;

| Q. | mivel a veszélyeztetett nyelvek kategóriájába olyan nyelvek is beletartoznak, amelyek csak egy meghatározott területen vannak veszélyeztetve, ahol a közösség adott nyelvet beszélő tagjainak száma jelentősen csökken, illetve e kategóriába tartoznak azok az esetek is, amelyekben az egymást követő népszámlálási statisztikák egy adott nyelv beszélőinek drámai csökkenését mutatják; |
| --- | --- |

Q.

mivel a veszélyeztetett nyelvek kategóriájába olyan nyelvek is beletartoznak, amelyek csak egy meghatározott területen vannak veszélyeztetve, ahol a közösség adott nyelvet beszélő tagjainak száma jelentősen csökken, illetve e kategóriába tartoznak azok az esetek is, amelyekben az egymást követő népszámlálási statisztikák egy adott nyelv beszélőinek drámai csökkenését mutatják;

| R. | mivel a tagállamok hivatalos nyelvei is lehetnek az Unió különböző területein veszélyeztetett nyelvek; |
| --- | --- |

R.

mivel a tagállamok hivatalos nyelvei is lehetnek az Unió különböző területein veszélyeztetett nyelvek;

| S. | mivel szorongatott helyzetük miatt különös figyelmet kell fordítani a kihalással fenyegetett nyelvekre a kulturális és a nyelvi sokszínűség elismerése, a veszélyeztetett nyelvekkel szemben meglévő előítéletek leküzdését célzó politikai intézkedések végrehajtása, valamint egy nemzeti és európai szintű asszimilációellenes megközelítés elfogadása révén; |
| --- | --- |

S.

mivel szorongatott helyzetük miatt különös figyelmet kell fordítani a kihalással fenyegetett nyelvekre a kulturális és a nyelvi sokszínűség elismerése, a veszélyeztetett nyelvekkel szemben meglévő előítéletek leküzdését célzó politikai intézkedések végrehajtása, valamint egy nemzeti és európai szintű asszimilációellenes megközelítés elfogadása révén;

| T. | mivel a tanulás folyamata anyanyelven a leghatékonyabb; |
| --- | --- |

T.

mivel a tanulás folyamata anyanyelven a leghatékonyabb;

| U. | mivel a születéstől fogva megtanult anyanyelv és az e mellett elsajátított hivatalos nyelv révén a gyermekek természetes készségre tesznek szert további nyelvek későbbi elsajátítására, és mivel a nyelvi pluralizmus előnyt jelent az európai fiatalok számára; |
| --- | --- |

U.

mivel a születéstől fogva megtanult anyanyelv és az e mellett elsajátított hivatalos nyelv révén a gyermekek természetes készségre tesznek szert további nyelvek későbbi elsajátítására, és mivel a nyelvi pluralizmus előnyt jelent az európai fiatalok számára;

| V. | mivel a veszélyeztetett európai nyelveket érintő fenyegetés csökkenthető annak az alapelvnek a biztosítása révén, hogy a közügyek és az igazságszolgáltatási ügyek intézésében az adott nyelv az egyenlőség alapján és a sokszínűség érdekében arányos bánásmódban részesüljön; |
| --- | --- |

V.

mivel a veszélyeztetett európai nyelveket érintő fenyegetés csökkenthető annak az alapelvnek a biztosítása révén, hogy a közügyek és az igazságszolgáltatási ügyek intézésében az adott nyelv az egyenlőség alapján és a sokszínűség érdekében arányos bánásmódban részesüljön;

| W. | mivel egy nyelv megőrzése és továbbadása gyakran a nem hivatalos és hivatalos oktatáson múlik, és mivel fontos elismerni az önkéntes szervezetek, a művészet és a művészek ebben betöltött szerepét; |
| --- | --- |

W.

mivel egy nyelv megőrzése és továbbadása gyakran a nem hivatalos és hivatalos oktatáson múlik, és mivel fontos elismerni az önkéntes szervezetek, a művészet és a művészek ebben betöltött szerepét;

| X. | mivel a Bizottság többnyelvűségi politikája nem szentel kellő mértékű külön figyelmet a veszélyeztetett nyelvek ügyének; mivel az utóbbi két többéves pénzügyi keret idején, 2000 és 2007, illetve 2007 és 2013 között az e nyelvek számára biztosított európai támogatások jelentősen csökkentek, ami hozzájárult nehézségeik fokozódásához, és mivel nem szabad megengedni, hogy ez a helyzet a következő többéves pénzügyi keret idején, 2014 és 2020 között fennmaradjon; |
| --- | --- |

X.

mivel a Bizottság többnyelvűségi politikája nem szentel kellő mértékű külön figyelmet a veszélyeztetett nyelvek ügyének; mivel az utóbbi két többéves pénzügyi keret idején, 2000 és 2007, illetve 2007 és 2013 között az e nyelvek számára biztosított európai támogatások jelentősen csökkentek, ami hozzájárult nehézségeik fokozódásához, és mivel nem szabad megengedni, hogy ez a helyzet a következő többéves pénzügyi keret idején, 2014 és 2020 között fennmaradjon;

| 1. | felhívja az Uniót és tagállamait, hogy ébredjenek jobban a tudatára a veszélyeztetett nyelvek közé sorolt számos európai nyelv jövőjét fenyegető rendkívüli veszélyeknek, és őszintén kötelezzék el magukat az Unió egyedülállóan sokszínű nyelvi és kulturális örökségének megóvása és támogatása mellett azáltal, hogy az érintett nyelvekre vonatkozóan nagyratörő megelőző és revitalizációs politikákat vezetnek be, és e célra ésszerű költségvetést különítenek el; javasolja, hogy e politikák az európai uniós polgárok figyelmének szélesebb körű felkeltését is célozzák a szóban forgó közösségek által képviselt nyelvi és kulturális gazdagság iránt; ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki cselekvési terveket a veszélyeztetett nyelvek előmozdítása érdekében, amelyek Európa számos nyelvi közösségében már hozzáférhető, megosztott bevált gyakorlaton alapulnak; |
| --- | --- |

1.

felhívja az Uniót és tagállamait, hogy ébredjenek jobban a tudatára a veszélyeztetett nyelvek közé sorolt számos európai nyelv jövőjét fenyegető rendkívüli veszélyeknek, és őszintén kötelezzék el magukat az Unió egyedülállóan sokszínű nyelvi és kulturális örökségének megóvása és támogatása mellett azáltal, hogy az érintett nyelvekre vonatkozóan nagyratörő megelőző és revitalizációs politikákat vezetnek be, és e célra ésszerű költségvetést különítenek el; javasolja, hogy e politikák az európai uniós polgárok figyelmének szélesebb körű felkeltését is célozzák a szóban forgó közösségek által képviselt nyelvi és kulturális gazdagság iránt; ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki cselekvési terveket a veszélyeztetett nyelvek előmozdítása érdekében, amelyek Európa számos nyelvi közösségében már hozzáférhető, megosztott bevált gyakorlaton alapulnak;

| 2. | felkéri a tagállamok kormányait, hogy ítéljék el mindazokat a gyakorlatokat, amelyek a nyelvi diszkrimináció vagy az erőltetett vagy rejtett asszimiláció révén a veszélyeztetett nyelvi közösségek identitása és nyelvhasználata, illetve kulturális intézményei ellen irányultak vagy irányulnak; |
| --- | --- |

2.

felkéri a tagállamok kormányait, hogy ítéljék el mindazokat a gyakorlatokat, amelyek a nyelvi diszkrimináció vagy az erőltetett vagy rejtett asszimiláció révén a veszélyeztetett nyelvi közösségek identitása és nyelvhasználata, illetve kulturális intézményei ellen irányultak vagy irányulnak;

| 3. | felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg, ratifikálják és hajtsák végre a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját; hangsúlyozza, hogy a Charta viszonyítási alap a veszélyeztetett nyelvek védelme szempontjából, és az uniós csatlakozás feltételéül szabott koppenhágai kritériumokban meghatározott egyik kisebbségvédelmi eszköz; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben még nem tették meg, ratifikálják és hajtsák végre a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját; hangsúlyozza, hogy a Charta viszonyítási alap a veszélyeztetett nyelvek védelme szempontjából, és az uniós csatlakozás feltételéül szabott koppenhágai kritériumokban meghatározott egyik kisebbségvédelmi eszköz;

| 4. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tartsák be azokat a kötelezettségeket, amelyeket a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezményhez való csatlakozással vállaltak; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tartsák be azokat a kötelezettségeket, amelyeket a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezményhez való csatlakozással vállaltak;

| 5. | felhívja az uniós hatóságokat, hogy a nyelvi sokféleség hatékony tiszteletét és különösen a legkiszolgáltatottabb európai nyelvek védelmét vegye fel azok közé a kritériumok közé, amelyeket minden államnak teljesítenie kell ahhoz, hogy európai uniós tagállammá válhasson; |
| --- | --- |

5.

felhívja az uniós hatóságokat, hogy a nyelvi sokféleség hatékony tiszteletét és különösen a legkiszolgáltatottabb európai nyelvek védelmét vegye fel azok közé a kritériumok közé, amelyeket minden államnak teljesítenie kell ahhoz, hogy európai uniós tagállammá válhasson;

| 6. | felkéri az Európai Bizottságot, a tagállamok kormányait és a regionális hatóságokat, hogy indítsanak olyan programokat, amelyek a veszélyeztetett nyelvi vagy etnikai közösségek iránti toleranciát, nyelvi, kulturális értékeik tiszteletét és társadalmi megbecsülésüket szolgálják; |
| --- | --- |

6.

felkéri az Európai Bizottságot, a tagállamok kormányait és a regionális hatóságokat, hogy indítsanak olyan programokat, amelyek a veszélyeztetett nyelvi vagy etnikai közösségek iránti toleranciát, nyelvi, kulturális értékeik tiszteletét és társadalmi megbecsülésüket szolgálják;

| 7. | felhívja a tagállamok kormányainak és regionális hatóságainak figyelmét arra, hogy egy veszélyeztetett nyelv fennmaradása egyenlő a nyelvet hordozó közösség megmaradásával és fejlődésével, és hogy ennek megfelelően az őket védő politikák kialakításánál a kulturális, oktatási szempontok mellett a gazdasági, szociális dimenziókat is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

7.

felhívja a tagállamok kormányainak és regionális hatóságainak figyelmét arra, hogy egy veszélyeztetett nyelv fennmaradása egyenlő a nyelvet hordozó közösség megmaradásával és fejlődésével, és hogy ennek megfelelően az őket védő politikák kialakításánál a kulturális, oktatási szempontok mellett a gazdasági, szociális dimenziókat is figyelembe kell venni;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a veszélyeztetett nyelvek védelmét szolgáló konkrét politikai intézkedésekre; felhívja továbbá a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Szerződés szerinti hatáskörükön belül igazítsák ki az Európai Unió politikáit, és programjait ütemezzék annak érdekében, hogy támogassák a veszélyeztetett nyelvek megőrzését, valamint a nyelvi sokféleséget a 2014–2020 közötti időszakra szóló pénzügyi támogatási eszközök, többek között az alábbiak révén: e nyelvek dokumentálására irányuló programok, továbbá oktatási és képzési, társadalmi integrációs, ifjúsági és sportprogramok, kutatási és fejlesztési programok, kulturális és médiaprogram, strukturális alapok – kohéziós alap, ERFA, ESZA, európai területi együttműködés, EMVA, valamint az új technológiák, a közösségi média és a multimédia-platformok felé nyitó eszközök és megosztási felületek, beleértve a tartalom és az alkalmazások létrehozásának támogatását egyaránt; úgy véli, hogy ezeknek az eszközöknek olyan programokra és intézkedésekre kell összpontosulniuk, amelyek átfogó, kulturális vagy gazdasági szempontból pozitív tervet mutatnak fel, amely túlmutat a közösségi és régiós határokon; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a veszélyeztetett nyelveket célzó projekteket hátráltató, az érintett nyelvi közösségek kis méretéből fakadó adminisztratív és jogalkotási akadályokat; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a veszélyeztetett nyelvek védelmét szolgáló konkrét politikai intézkedésekre; felhívja továbbá a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Szerződés szerinti hatáskörükön belül igazítsák ki az Európai Unió politikáit, és programjait ütemezzék annak érdekében, hogy támogassák a veszélyeztetett nyelvek megőrzését, valamint a nyelvi sokféleséget a 2014–2020 közötti időszakra szóló pénzügyi támogatási eszközök, többek között az alábbiak révén: e nyelvek dokumentálására irányuló programok, továbbá oktatási és képzési, társadalmi integrációs, ifjúsági és sportprogramok, kutatási és fejlesztési programok, kulturális és médiaprogram, strukturális alapok – kohéziós alap, ERFA, ESZA, európai területi együttműködés, EMVA, valamint az új technológiák, a közösségi média és a multimédia-platformok felé nyitó eszközök és megosztási felületek, beleértve a tartalom és az alkalmazások létrehozásának támogatását egyaránt; úgy véli, hogy ezeknek az eszközöknek olyan programokra és intézkedésekre kell összpontosulniuk, amelyek átfogó, kulturális vagy gazdasági szempontból pozitív tervet mutatnak fel, amely túlmutat a közösségi és régiós határokon; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a veszélyeztetett nyelveket célzó projekteket hátráltató, az érintett nyelvi közösségek kis méretéből fakadó adminisztratív és jogalkotási akadályokat;

| 9. | tekintettel arra, hogy nincs idő a késlekedésre, felhív a megőrzést célzó intézkedésekre előirányzott finanszírozási források lehető legkönnyebb módon történő hozzáférhetővé tételére és egyértelműsítésére annak érdekében, hogy az azokat felhasználni kívánók meghatározott időn belül érdemben támogathassák a veszélyeztetett nyelveket; |
| --- | --- |

9.

tekintettel arra, hogy nincs idő a késlekedésre, felhív a megőrzést célzó intézkedésekre előirányzott finanszírozási források lehető legkönnyebb módon történő hozzáférhetővé tételére és egyértelműsítésére annak érdekében, hogy az azokat felhasználni kívánók meghatározott időn belül érdemben támogathassák a veszélyeztetett nyelveket;

| 10. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak támogatnia és ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy kövessenek olyan nyelvi politikát, amely már a legfiatalabb korban lehetővé teszi a veszélyeztetett nyelv anyanyelvként való elsajátítását; rámutat, hogy a két vagy több nyelv elsajátítására irányuló politika – amint azt tudományosan is igazolták – később a gyermekek javára válna, és elősegítené, hogy további nyelveket sajátítsanak el, miközben ösztönzi a nyelvek nemzedékek közötti továbbadását, és a veszélyeztetett nyelvek beszélőit konkrétan támogatná a nyelv nemzedékek közötti továbbadásának újraélesztésében, amennyiben e továbbadás veszélyben van; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak támogatnia és ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy kövessenek olyan nyelvi politikát, amely már a legfiatalabb korban lehetővé teszi a veszélyeztetett nyelv anyanyelvként való elsajátítását; rámutat, hogy a két vagy több nyelv elsajátítására irányuló politika – amint azt tudományosan is igazolták – később a gyermekek javára válna, és elősegítené, hogy további nyelveket sajátítsanak el, miközben ösztönzi a nyelvek nemzedékek közötti továbbadását, és a veszélyeztetett nyelvek beszélőit konkrétan támogatná a nyelv nemzedékek közötti továbbadásának újraélesztésében, amennyiben e továbbadás veszélyben van;

| 11. | támogatja a veszélyeztetett nyelvek tanításának megerősítését valamennyi korosztály számára megfelelő módszerekkel, beleértve a távtanulást is, a kulturális és nyelvi sokszínűségen alapuló valódi európai polgárság kialakulása érdekében; |
| --- | --- |

11.

támogatja a veszélyeztetett nyelvek tanításának megerősítését valamennyi korosztály számára megfelelő módszerekkel, beleértve a távtanulást is, a kulturális és nyelvi sokszínűségen alapuló valódi európai polgárság kialakulása érdekében;

| 12. | tudomásul veszi a Bizottság többnyelvűségre vonatkozó programjait; úgy ítéli meg, hogy a projektek gazdáinak esélyt kell kapniuk e lehetőségek kihasználására, és mivel a valamely veszélyeztetett nyelv megmentéséért küzdő veszélyeztetett nyelvi közösségek gyakran kis lélekszámú lakossági csoportok, kitart amellett, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a rájuk vonatkozó programok általi támogathatóságnak pénzügyi hozzájárulásuk alacsony szintje, a kedvezményezettek korlátozott száma vagy az érintett terület kis mérete ne legyen akadálya, illetve hogy tegye lehetővé az e programokhoz való hozzáférést és népszerűsítse azokat, a támogathatóságra vonatkozóan iránymutatást nyújtva; sürgeti a tagállamokat, hogy az európai forrásokból finanszírozandó, veszélyeztetett kis nyelvi csoportok és közösségek számára lépjenek fel közvetítőként és támogatóként, és egyúttal emlékeztet arra, hogy a nyelvi sokféleség előmozdítását célzó uniós finanszírozást nem szabad a tervezettől eltérő célra fordítani, és nem szabad olyan fellépések támogatására felhasználni, amelyekben a veszélyeztetett nyelvek átfogóbb jellegű politikai napirendek megvalósításának eszközéül szolgálnak; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi a Bizottság többnyelvűségre vonatkozó programjait; úgy ítéli meg, hogy a projektek gazdáinak esélyt kell kapniuk e lehetőségek kihasználására, és mivel a valamely veszélyeztetett nyelv megmentéséért küzdő veszélyeztetett nyelvi közösségek gyakran kis lélekszámú lakossági csoportok, kitart amellett, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a rájuk vonatkozó programok általi támogathatóságnak pénzügyi hozzájárulásuk alacsony szintje, a kedvezményezettek korlátozott száma vagy az érintett terület kis mérete ne legyen akadálya, illetve hogy tegye lehetővé az e programokhoz való hozzáférést és népszerűsítse azokat, a támogathatóságra vonatkozóan iránymutatást nyújtva; sürgeti a tagállamokat, hogy az európai forrásokból finanszírozandó, veszélyeztetett kis nyelvi csoportok és közösségek számára lépjenek fel közvetítőként és támogatóként, és egyúttal emlékeztet arra, hogy a nyelvi sokféleség előmozdítását célzó uniós finanszírozást nem szabad a tervezettől eltérő célra fordítani, és nem szabad olyan fellépések támogatására felhasználni, amelyekben a veszélyeztetett nyelvek átfogóbb jellegű politikai napirendek megvalósításának eszközéül szolgálnak;

| 13. | úgy véli, hogy a nyelvi revitalizáció hosszú távú feladat, amelynek több területen sokféle tevékenység összehangolt tervezésén kell alapulnia, különösen az oktatásban (e téren az iskola előtti nevelés és az általános iskolai oktatás valódi értéket képvisel, a szülők adott nyelvre való oktatásával együtt), a közigazgatásban, a médiaprogramokban (többek között lehetőséget biztosítva a rádió- és televízióállomások létrehozására és fejlesztésére), a művészetekben, valamint a közélet valamennyi formájában, ami a források hosszú távú rendelkezésre bocsátását feltételezi; úgy ítéli meg, hogy az ilyen programok kidolgozását, a bevált gyakorlatok nyelvi közösségek közötti megosztását és az értékelési eljárások végrehajtását támogatni kell; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a nyelvi revitalizáció hosszú távú feladat, amelynek több területen sokféle tevékenység összehangolt tervezésén kell alapulnia, különösen az oktatásban (e téren az iskola előtti nevelés és az általános iskolai oktatás valódi értéket képvisel, a szülők adott nyelvre való oktatásával együtt), a közigazgatásban, a médiaprogramokban (többek között lehetőséget biztosítva a rádió- és televízióállomások létrehozására és fejlesztésére), a művészetekben, valamint a közélet valamennyi formájában, ami a források hosszú távú rendelkezésre bocsátását feltételezi; úgy ítéli meg, hogy az ilyen programok kidolgozását, a bevált gyakorlatok nyelvi közösségek közötti megosztását és az értékelési eljárások végrehajtását támogatni kell;

| 14. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a túlnyomórészt szóban használt nyelvek standardizálására irányuló erőfeszítéseket folytatni kell; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a túlnyomórészt szóban használt nyelvek standardizálására irányuló erőfeszítéseket folytatni kell;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak fokozott figyelmet és támogatást a felsőoktatási tanulmányokra és a kutatásra, különös hangsúlyt fektetve a veszélyeztetett nyelvekre; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak fokozott figyelmet és támogatást a felsőoktatási tanulmányokra és a kutatásra, különös hangsúlyt fektetve a veszélyeztetett nyelvekre;

| 16. | úgy véli, hogy az új technológiák eszközül szolgálhatnak a veszélyeztetett európai nyelvek ismeretének, terjesztésének, oktatásának és megőrzésének ösztönzésére; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az új technológiák eszközül szolgálhatnak a veszélyeztetett európai nyelvek ismeretének, terjesztésének, oktatásának és megőrzésének ösztönzésére;

| 17. | hangsúlyozza a veszélyeztetett nyelvek családon belüli, nemzedékről nemzedékre való átadásának jelentőségét, valamint hogy szükség esetén a veszélyeztetett nyelvek tanulását külön oktatási rendszer keretében elő kell segíteni; bátorítja a tagállamokat és a regionális hatóságokat arra, hogy e cél érdekében fejlesszék oktatási politikáikat és oktatási segédanyagaikat; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a veszélyeztetett nyelvek családon belüli, nemzedékről nemzedékre való átadásának jelentőségét, valamint hogy szükség esetén a veszélyeztetett nyelvek tanulását külön oktatási rendszer keretében elő kell segíteni; bátorítja a tagállamokat és a regionális hatóságokat arra, hogy e cél érdekében fejlesszék oktatási politikáikat és oktatási segédanyagaikat;

| 18. | úgy véli, hogy a nyelvi revitalizáció céljából hasonlóképpen fontos, hogy a periférikus helyzetbe jutott és jobbára a családi nyelvhasználat zárt körébe szorult nyelvek a nyilvános társadalmi nyelvhasználat jogát élvezhessék; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a nyelvi revitalizáció céljából hasonlóképpen fontos, hogy a periférikus helyzetbe jutott és jobbára a családi nyelvhasználat zárt körébe szorult nyelvek a nyilvános társadalmi nyelvhasználat jogát élvezhessék;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt azokkal a nemzetközi szervezetekkel, amelyek a veszélyeztetett nyelvek védelmét és előmozdítását célzó programokat és kezdeményezéseket hoztak létre, ideértve például az UNESCO-t és az Európa Tanácsot; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt azokkal a nemzetközi szervezetekkel, amelyek a veszélyeztetett nyelvek védelmét és előmozdítását célzó programokat és kezdeményezéseket hoztak létre, ideértve például az UNESCO-t és az Európa Tanácsot;

| 20. | ajánlja, hogy a tagállamok kísérjék figyelemmel a legkiszolgáltatottabb nyelvek fejlődését, bevonva mind az állami hatóságokat, mind pedig a saját nyelvvel rendelkező területek hatóságait, akár hivatalos nyelvekről van szó, akár nem; |
| --- | --- |

20.

ajánlja, hogy a tagállamok kísérjék figyelemmel a legkiszolgáltatottabb nyelvek fejlődését, bevonva mind az állami hatóságokat, mind pedig a saját nyelvvel rendelkező területek hatóságait, akár hivatalos nyelvekről van szó, akár nem;

| 21. | úgy véli, hogy a média és kiváltképp az új média fontos szerepet játszhat a veszélyeztetett európai nyelvek védelmében, különösen a jövő nemzedékei számára; hangsúlyozza továbbá, hogy e célok érdekében az új technológiákat is be lehetne vetni; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a média és kiváltképp az új média fontos szerepet játszhat a veszélyeztetett európai nyelvek védelmében, különösen a jövő nemzedékei számára; hangsúlyozza továbbá, hogy e célok érdekében az új technológiákat is be lehetne vetni;

| 22. | mivel egy nyelv utolsó beszélőjének halála általában az adott nyelv kihalását jelzi, különösen arra sürgeti a helyi hatóságokat, hogy fogadjanak el revitalizációs intézkedéseket a jelenlegi helyzet megváltoztatása érdekében; |
| --- | --- |

22.

mivel egy nyelv utolsó beszélőjének halála általában az adott nyelv kihalását jelzi, különösen arra sürgeti a helyi hatóságokat, hogy fogadjanak el revitalizációs intézkedéseket a jelenlegi helyzet megváltoztatása érdekében;

| 23. | megjegyzi, hogy a digitalizáció lehet az egyik mód a nyelvek kihalásának megelőzésére; ezért arra sürgeti a helyi hatóságokat, hogy gyűjtsék össze és tegyék online elérhetővé az e nyelveken készült könyveket és felvételeket, továbbá a nyelvi örökség minden egyéb megnyilvánulását; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a digitalizáció lehet az egyik mód a nyelvek kihalásának megelőzésére; ezért arra sürgeti a helyi hatóságokat, hogy gyűjtsék össze és tegyék online elérhetővé az e nyelveken készült könyveket és felvételeket, továbbá a nyelvi örökség minden egyéb megnyilvánulását;

| 24. | javasolja, hogy a veszélyeztetett nyelvi közösségeket a nemzetközi közösség és a tagállamok ruházzák fel jogokkal annak elismerése érdekében, hogy nyelvük használata és megőrzése mind saját közösségük, mind pedig Európa számára értéket jelent; |
| --- | --- |

24.

javasolja, hogy a veszélyeztetett nyelvi közösségeket a nemzetközi közösség és a tagállamok ruházzák fel jogokkal annak elismerése érdekében, hogy nyelvük használata és megőrzése mind saját közösségük, mind pedig Európa számára értéket jelent;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy különböző programok révén biztosítson folyamatos támogatást azon transznacionális hálózatok és európai szintű kezdeményezések és fellépések számára, amelyek célja a veszélyeztetett nyelvek előmozdítása, továbbá hangsúlyozza, hogy tevékenyen közre kell működni az UNESCO által a világ veszélyeztetett nyelveiről készített atlasz teljesebbé és naprakésszé tételében, valamint olyan mutatókat kell kidolgozni, amelyek lehetővé teszik az egyes nyelvek helyzetének és az eltűnésük megelőzésére végrehajtott politikák eredményeinek nyomon követését; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy különböző programok révén biztosítson folyamatos támogatást azon transznacionális hálózatok és európai szintű kezdeményezések és fellépések számára, amelyek célja a veszélyeztetett nyelvek előmozdítása, továbbá hangsúlyozza, hogy tevékenyen közre kell működni az UNESCO által a világ veszélyeztetett nyelveiről készített atlasz teljesebbé és naprakésszé tételében, valamint olyan mutatókat kell kidolgozni, amelyek lehetővé teszik az egyes nyelvek helyzetének és az eltűnésük megelőzésére végrehajtott politikák eredményeinek nyomon követését;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az Euromosaic-tanulmánnyal megkezdett kutatást, és tárja fel azokat az eseteket, amelyekben olyan nemzeti szintű megelőző intézkedések születtek, amelyek révén jelentősen csökkent valamely európai nyelv kihalásának a veszélye; ajánlja, hogy a tudás, a szakértelem és a bevált gyakorlatok különböző nyelvi közösségek közötti megosztásának támogatása érdekében az európai nyelvi hálózatok – például az NPLD – értékeljék a tagállamokban a veszélyeztetett nyelvek megőrzésére, védelmére és előmozdítására kidolgozott politikákat, a Bizottság pedig ennek alapján tegyen ajánlásokat; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az Euromosaic-tanulmánnyal megkezdett kutatást, és tárja fel azokat az eseteket, amelyekben olyan nemzeti szintű megelőző intézkedések születtek, amelyek révén jelentősen csökkent valamely európai nyelv kihalásának a veszélye; ajánlja, hogy a tudás, a szakértelem és a bevált gyakorlatok különböző nyelvi közösségek közötti megosztásának támogatása érdekében az európai nyelvi hálózatok – például az NPLD – értékeljék a tagállamokban a veszélyeztetett nyelvek megőrzésére, védelmére és előmozdítására kidolgozott politikákat, a Bizottság pedig ennek alapján tegyen ajánlásokat;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a veszélyeztetett nyelvek elsajátítására, a revitalizációra, valamint a kétnyelvű és többnyelvű európai polgárokkal kapcsolatos kognitív és társadalmi előnyökre vonatkozó kutatást; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a veszélyeztetett nyelvek elsajátítására, a revitalizációra, valamint a kétnyelvű és többnyelvű európai polgárokkal kapcsolatos kognitív és társadalmi előnyökre vonatkozó kutatást;

| 28. | felszólítja mindazokat a tagállamokat, amelyek még nem ratifikálják a regionális és kisebbségi nyelvekről szóló 1992. évi európai chartát és a nemzeti kisebbségek védelméről szóló 1995. évi keretegyezményt, hogy ezt tegyék meg; |
| --- | --- |

28.

felszólítja mindazokat a tagállamokat, amelyek még nem ratifikálják a regionális és kisebbségi nyelvekről szóló 1992. évi európai chartát és a nemzeti kisebbségek védelméről szóló 1995. évi keretegyezményt, hogy ezt tegyék meg;

| 29. | felkéri a Bizottságot, hogy a veszélyeztetett nyelvek uniós védelmére vonatkozóan vegye számba a lehetséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

29.

felkéri a Bizottságot, hogy a veszélyeztetett nyelvek uniós védelmére vonatkozóan vegye számba a lehetséges intézkedéseket;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a veszélyeztetett nyelvek használatának előmozdítását szolgáló kísérleti projekteket, valamint az egyes nyelvi közösségek által önállóan kidolgozott cselekvési terveket; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a veszélyeztetett nyelvek használatának előmozdítását szolgáló kísérleti projekteket, valamint az egyes nyelvi közösségek által önállóan kidolgozott cselekvési terveket;

| 31. | úgy véli, hogy az Uniónak a harmadik – különösen az EU-hoz csatlakozni kívánó – országokkal fenntartott kapcsolataiban támogatni kell a nyelvi sokféleséget; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az Uniónak a harmadik – különösen az EU-hoz csatlakozni kívánó – országokkal fenntartott kapcsolataiban támogatni kell a nyelvi sokféleséget;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra olyan egyedi európai intézkedések meghozatalát, amelyek célja a veszélyeztetett nyelvek megőrzése, védelme és előmozdítása; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra olyan egyedi európai intézkedések meghozatalát, amelyek célja a veszélyeztetett nyelvek megőrzése, védelme és előmozdítása;

| 33. | úgy véli, hogy a soknyelvűség előmozdításával kapcsolatos programok lényegesek az Unió szomszédságában lévő/tagjelölt és potenciális tagjelölt országok politikai stratégiái szempontjából; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a soknyelvűség előmozdításával kapcsolatos programok lényegesek az Unió szomszédságában lévő/tagjelölt és potenciális tagjelölt országok politikai stratégiái szempontjából;

| 34. | úgy véli, hogy a Bizottság által a nyelvi revitalizáció céljaira nyújtott támogatásnak különös figyelmet kell fordítania a digitális média – többek között a szociális média – területének kezdeményezéseire annak biztosítása érdekében, hogy a fiatal nemzedékek is foglalkozzanak Európa veszélyeztetett nyelveivel; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a Bizottság által a nyelvi revitalizáció céljaira nyújtott támogatásnak különös figyelmet kell fordítania a digitális média – többek között a szociális média – területének kezdeményezéseire annak biztosítása érdekében, hogy a fiatal nemzedékek is foglalkozzanak Európa veszélyeztetett nyelveivel;

| 35. | úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelmet kell fordítania arra, hogy néhány tagállam és régió politikájával veszélybe sodorja a határain belüli nyelvek túlélését, még ha e nyelvek európai szinten nincsenek is veszélyben; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelmet kell fordítania arra, hogy néhány tagállam és régió politikájával veszélybe sodorja a határain belüli nyelvek túlélését, még ha e nyelvek európai szinten nincsenek is veszélyben;

| 36. | felhívja a figyelmet azon hasznos honlapokra, amelyek információkkal szolgálnak az Európai Unió azon programjairól, amelyek a veszélyeztetett nyelvek előmozdítását célzó projekteket finanszíroznak, valamint felhívja a Bizottságot, hogy írjon ki újabb felhívást e honlapok 2014–2020 közötti új programok figyelembevételével történő frissítésére, továbbá hogy e tárgyban nyújtson kiterjedtebb tájékoztatást, különösen az érintett nyelvi közösségek körében; |
| --- | --- |

36.

felhívja a figyelmet azon hasznos honlapokra, amelyek információkkal szolgálnak az Európai Unió azon programjairól, amelyek a veszélyeztetett nyelvek előmozdítását célzó projekteket finanszíroznak, valamint felhívja a Bizottságot, hogy írjon ki újabb felhívást e honlapok 2014–2020 közötti új programok figyelembevételével történő frissítésére, továbbá hogy e tárgyban nyújtson kiterjedtebb tájékoztatást, különösen az érintett nyelvi közösségek körében;

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?id=1671947&Site=DC

(2)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(3)  HL C 259., 2011.9.2., 31. o.

(4)  HL C 320., 2008.12.16., 1. o.

(5)  HL C 92. E, 2004.4.16., 322. o.

(6)  HL C 76. E, 2004.3.25., 374. o.

(7)  HL C 38. E, 2004.2.12., 167. o.

(8)  HL C 117. E, 2010.5.6., 59. o.

(9)  HL C 8. E, 2010.1.14., 75. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/58 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/58

---

P7_TA(2013)0351

A Parlament jogai az Európai Környezetvédelmi Ügynökség jövőbeni ügyvezető igazgatóinak kinevezésére irányuló eljárásban

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a Parlament jogairól az Európai Környezetvédelmi Ügynökség jövőbeli ügyvezető igazgatóinak kinevezésére irányuló eljárások tekintetében – az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének módosítása (2013/2089(INL))

(2016/C 093/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, az EU Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az EU Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a decentralizált uniós ügynökségeknek a 2012. július 19-i közös nyilatkozathoz mellékelt közös megközelítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a decentralizált uniós ügynökségeknek a 2012. július 19-i közös nyilatkozathoz mellékelt közös megközelítésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0264/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0264/2013),

| A. | mivel a 401/2009/EK rendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely az Európai Parlamentet hivatalosan feljogosítja az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatói posztjára kiválasztott jelölt meghallgatására; |
| --- | --- |

A.

mivel a 401/2009/EK rendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely az Európai Parlamentet hivatalosan feljogosítja az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatói posztjára kiválasztott jelölt meghallgatására;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdése alapján a lehető legrövidebb időn belül terjesszen elő jogalkotási javaslatot a 401/2009/EK rendeletnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója kinevezésére irányuló eljárás tekintetében történő módosítására, figyelemmel a jelen állásfoglaláshoz csatolt mellékletben foglalt részletes ajánlásokra; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdése alapján a lehető legrövidebb időn belül terjesszen elő jogalkotási javaslatot a 401/2009/EK rendeletnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója kinevezésére irányuló eljárás tekintetében történő módosítására, figyelemmel a jelen állásfoglaláshoz csatolt mellékletben foglalt részletes ajánlásokra;

| 2. | megerősíti, hogy ezen ajánlások megfelelnek az alapjogoknak és a szubszidiaritás elvének; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy ezen ajánlások megfelelnek az alapjogoknak és a szubszidiaritás elvének;

| 3. | úgy véli, hogy a kért javaslat nem bír pénzügyi vonatkozással; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a kért javaslat nem bír pénzügyi vonatkozással;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben található részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben található részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek.

---

(1)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

RÉSZLETES AJÁNLÁSOK AZ EURÓPAI KÖRNYEZETVÉDELMI ÜGYNÖKSÉGRŐL ÉS AZ EURÓPAI KÖRNYEZETI INFORMÁCIÓS ÉS MEGFIGYELŐHÁLÓZATRÓL SZÓLÓ 401/2009/EK RENDELETNEK AZ ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ KINEVEZÉSÉRE IRÁNYULÓ ELJÁRÁS TEKINTETÉBEN TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELET VONATKOZÁSÁBAN

A.   A KÉRT JAVASLAT ALAPELVEI ÉS CÉLJAI

| 1. | E javaslat célja, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója kinevezésére irányuló eljárás összhangban legyen más ügynökségek – például az Európai Vegyianyag-ügynökség, az Európai Gyógyszerügynökség, valamint az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság – ügyvezető igazgatói posztjának betöltésére irányuló eljárásokkal, különösen annak érdekében, hogy az Európai Parlament hivatalosan is jogosult legyen meghallgatni az ügyvezető igazgatói tisztségre az Európai Környezetvédelmi Ügynökség igazgatósága által kiválasztott jelöltet, még annak kinevezése előtt. |
| --- | --- |

1.

E javaslat célja, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója kinevezésére irányuló eljárás összhangban legyen más ügynökségek – például az Európai Vegyianyag-ügynökség, az Európai Gyógyszerügynökség, valamint az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság – ügyvezető igazgatói posztjának betöltésére irányuló eljárásokkal, különösen annak érdekében, hogy az Európai Parlament hivatalosan is jogosult legyen meghallgatni az ügyvezető igazgatói tisztségre az Európai Környezetvédelmi Ügynökség igazgatósága által kiválasztott jelöltet, még annak kinevezése előtt.

B.   A KÉRT JAVASLAT SZÖVEGE

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló 401/2009/EK rendeletnek az ügyvezető igazgató kinevezésére irányuló eljárás tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament Európai Bizottsághoz intézett kérésére (1),

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló 401/2009/EK rendelet (4) 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely az Európai Parlamentet hivatalosan feljogosítja arra, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatói posztjára kiválasztott jelöltet annak kinevezése előtt meghallgassa. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló 401/2009/EK rendelet (4) 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely az Európai Parlamentet hivatalosan feljogosítja arra, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatói posztjára kiválasztott jelöltet annak kinevezése előtt meghallgassa.

| (2) | Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (5) értelmében a szabályozó ügynökségek ügyvezető igazgatói posztjára jelölt személyeknek meg kell jelenniük parlamenti bizottsági meghallgatásokon. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (5) értelmében a szabályozó ügynökségek ügyvezető igazgatói posztjára jelölt személyeknek meg kell jelenniük parlamenti bizottsági meghallgatásokon.

| (3) | A 401/2009/EK rendelet az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendelet (6) kodifikált változata. E jogi aktus hatálybalépése óta az egyéb ügynökségek létrehozásáról szóló rendeletek – különös tekintettel az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló 1907/2006/EK rendeletre (7), az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletre (8), valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról szóló 178/2002/EK rendeletre (9) – már tartalmazták azt a rendelkezést, amely szerint az ügynökség igazgatósága által a tisztségre kiválasztott jelöltnek nyilatkozattétel és a képviselők kérdéseinek megválaszolása céljából meg kell jelennie az Európai Parlamentben. |
| --- | --- |

(3)

A 401/2009/EK rendelet az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendelet (6) kodifikált változata. E jogi aktus hatálybalépése óta az egyéb ügynökségek létrehozásáról szóló rendeletek – különös tekintettel az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló 1907/2006/EK rendeletre (7), az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletre (8), valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról szóló 178/2002/EK rendeletre (9) – már tartalmazták azt a rendelkezést, amely szerint az ügynökség igazgatósága által a tisztségre kiválasztott jelöltnek nyilatkozattétel és a képviselők kérdéseinek megválaszolása céljából meg kell jelennie az Európai Parlamentben.

| (4) | Bevett gyakorlattá vált, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség igazgatósága által az ügyvezető igazgatói posztra kiválasztott jelölt haladéktalanul felkérést kap az Európai Parlament illetékes bizottsága előtti meghallgatásra. |
| --- | --- |

(4)

Bevett gyakorlattá vált, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség igazgatósága által az ügyvezető igazgatói posztra kiválasztott jelölt haladéktalanul felkérést kap az Európai Parlament illetékes bizottsága előtti meghallgatásra.

| (5) | Az egyéb ügynökségek – például az Európai Vegyianyag-ügynökség, az Európai Gyógyszerügynökség, valamint az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság – létrehozásáról szóló későbbi rendeletektől eltérően a 401/2009/EK rendelet 9. cikke azt a követelményt sem tartalmazza, amely szerint az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatói posztjára jelentkező jelölteket az Európai Unió Hivatalos Lapjában és más folyóiratokban vagy internetes honlapokon közzétett pályázati felhívást követően a Bizottság választja ki. |
| --- | --- |

(5)

Az egyéb ügynökségek – például az Európai Vegyianyag-ügynökség, az Európai Gyógyszerügynökség, valamint az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság – létrehozásáról szóló későbbi rendeletektől eltérően a 401/2009/EK rendelet 9. cikke azt a követelményt sem tartalmazza, amely szerint az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatói posztjára jelentkező jelölteket az Európai Unió Hivatalos Lapjában és más folyóiratokban vagy internetes honlapokon közzétett pályázati felhívást követően a Bizottság választja ki.

| (6) | Ezért célszerű az Európai Környezetvédelmi Ügynökség jövőbeli ügyvezető igazgatóinak kinevezésére irányuló eljárást összehangolni más ügynökségek ügyvezető igazgatói posztjának betöltésére irányuló eljárásokkal, különösen az Európai Parlamentet megillető jogok tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Ezért célszerű az Európai Környezetvédelmi Ügynökség jövőbeli ügyvezető igazgatóinak kinevezésére irányuló eljárást összehangolni más ügynökségek ügyvezető igazgatói posztjának betöltésére irányuló eljárásokkal, különösen az Európai Parlamentet megillető jogok tekintetében.

| (7) | A 401/2009/EK rendeletet a fentieknek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

A 401/2009/EK rendeletet a fentieknek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 401/2009/EK rendelet módosítása

A 401/2009/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.   Az Ügynökséget egy ügyvezető igazgató irányítja, akit az igazgatóság nevez ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában és más folyóiratokban vagy internetes honlapokon közzétett pályázati felhívást követően a Bizottság által javasolt jelöltek listája alapján. Az ügyvezető igazgató megbízatása öt évre szól, és egy alkalommal meghosszabbítható.

A kinevezés előtt az igazgatóság által kiválasztott jelöltet felkérik, hogy a lehető leghamarabb tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament előtt, és válaszoljon a Parlament képviselői által feltett kérdésekre.

A jelölt az említett – a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság előtt tartandó – meghallgatást megelőzően írásbeli ütemtervet nyújt be, amelyben vázolja az ötéves megbízatása idejére általa kidolgozott stratégiát.”

2. cikk

2. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL ...

1

(2)  HL ...

2

(3)  HL ...

3

(4)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

4

(5)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

5

(6)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 726/2004/EK rendelete az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról (HL L 136., 2004.4.30., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

9

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/61 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/61

---

P7_TA(2013)0364

Az EU 2010-2012 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájának végrehajtása

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az EU 2010–2012. évi ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról (2013/2073(INI))

(2016/C 093/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2012. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (az EU ifjúsági stratégiája 2010–2018)” című, 2012. szeptember 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0495), valamint az ehhez tartozó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0256), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2012. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (az EU ifjúsági stratégiája 2010–2018)” című, 2012. szeptember 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0495), valamint az ehhez tartozó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0256),

| — | tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című 2010. májkus 18 -i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című 2010. májkus 18 -i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Unió oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja, az „Erasmus mindenkinek” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. november 23-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja, az „Erasmus mindenkinek” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. november 23-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0788),

| — | tekintettel a „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0669),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című, 2010. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című, 2010. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0477),

| — | tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája: befektetés és az érvényesülés elősegítése – Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére” című, 2009. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2009)0200), valamint a kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)0549), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája: befektetés és az érvényesülés elősegítése – Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére” című, 2009. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2009)0200), valamint a kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)0549),

| — | tekintettel „A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréért – a szociális partnerek európai szintű konzultációjának második szakasza” című, 2012. december 5-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0728), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréért – a szociális partnerek európai szintű konzultációjának második szakasza” című, 2012. december 5-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0728),

| — | tekintettel az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (2),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram” (3) című, 2011. május 12-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram” (3) című, 2011. május 12-i állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7–0238/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7–0238/2013),

| A. | mivel Európa jövője attól függ, hogy képes-e felszabadítani a fiatalokban rejlő potenciált; |
| --- | --- |

A.

mivel Európa jövője attól függ, hogy képes-e felszabadítani a fiatalokban rejlő potenciált;

| B. | mivel a válság oda vezetett, hogy a fiatalok körében emelkedett a bizonytalan formájú foglalkoztatás – a rövid távú és részmunkaidős szerződések – aránya, a meglévő munkahelyek újbóli betöltése során pedig túl gyakran folyamodnak a javadalmazásban nem részesülő munkavállalókat előnyben részesítő programokhoz; |
| --- | --- |

B.

mivel a válság oda vezetett, hogy a fiatalok körében emelkedett a bizonytalan formájú foglalkoztatás – a rövid távú és részmunkaidős szerződések – aránya, a meglévő munkahelyek újbóli betöltése során pedig túl gyakran folyamodnak a javadalmazásban nem részesülő munkavállalókat előnyben részesítő programokhoz;

| C. | mivel az Unióban az ifjúsági munkanélküliség aránya 23,5 % volt 2013 februárjában; mivel 2011-ben 7,5 millió 15 és 24 év közötti fiatal és 6,5 millió 25 és 29 év közötti fiatal nem volt foglalkoztatott, illetve nem részesült oktatásban vagy képzésben; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unióban az ifjúsági munkanélküliség aránya 23,5 % volt 2013 februárjában; mivel 2011-ben 7,5 millió 15 és 24 év közötti fiatal és 6,5 millió 25 és 29 év közötti fiatal nem volt foglalkoztatott, illetve nem részesült oktatásban vagy képzésben;

| D. | mivel a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő gazdasági veszteséget 2011-ben 153 milliárd euróra becsülték, ami az uniós GDP 1,2 %-ának felel meg (4); |
| --- | --- |

D.

mivel a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő gazdasági veszteséget 2011-ben 153 milliárd euróra becsülték, ami az uniós GDP 1,2 %-ának felel meg (4);

| E. | mivel minden fiatal a társadalom szerves része és ekként kell őket elismerni; mivel az egyenlőtlenségek és a megkülönböztetés formái még mindig jelen vannak, és nagyban befolyásolják a fiatalok életét és későbbi fejlődésüket a társadalomban; |
| --- | --- |

E.

mivel minden fiatal a társadalom szerves része és ekként kell őket elismerni; mivel az egyenlőtlenségek és a megkülönböztetés formái még mindig jelen vannak, és nagyban befolyásolják a fiatalok életét és későbbi fejlődésüket a társadalomban;

| F. | mivel a tartósan fennálló gazdasági válság súlyos hatást gyakorol a fiatalok életére, ami a jólétüket és a társadalmi befogadásukat, a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és képzéshez, a kulturális tevékenységekhez, a szabadidős és sporttevékenységekhez való hozzáférésüket illeti, és a válság következtében az Európai Unióban élő fiatalok soha nem látott mértékben nélkülözik a lehetőségeket; mivel fennáll annak a súlyos kockázata, hogy Európa jelentős részében kialakul egy „elveszett generáció”; mivel ez a riasztó helyzet sürgős intézkedéseket, szakpolitikákat, fellépést és strukturális reformokat tesz szükségessé; mivel a romló gazdasági feltételek következtében – különösen a válság által súlyosan érintett országokban – a fiatalok önkéntes migrációja figyelhető meg, amely a nagymértékű „agyelszívásban” nyilvánul meg, és amely közép- és hosszú távon csökkenti a származási ország növekedési, fejlesztési és innovációs potenciálját; |
| --- | --- |

F.

mivel a tartósan fennálló gazdasági válság súlyos hatást gyakorol a fiatalok életére, ami a jólétüket és a társadalmi befogadásukat, a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz és képzéshez, a kulturális tevékenységekhez, a szabadidős és sporttevékenységekhez való hozzáférésüket illeti, és a válság következtében az Európai Unióban élő fiatalok soha nem látott mértékben nélkülözik a lehetőségeket; mivel fennáll annak a súlyos kockázata, hogy Európa jelentős részében kialakul egy „elveszett generáció”; mivel ez a riasztó helyzet sürgős intézkedéseket, szakpolitikákat, fellépést és strukturális reformokat tesz szükségessé; mivel a romló gazdasági feltételek következtében – különösen a válság által súlyosan érintett országokban – a fiatalok önkéntes migrációja figyelhető meg, amely a nagymértékű „agyelszívásban” nyilvánul meg, és amely közép- és hosszú távon csökkenti a származási ország növekedési, fejlesztési és innovációs potenciálját;

| G. | mivel a gazdasági válságra reagálva több tagállamban is súlyos megszorító intézkedéseket vezettek be, így többek között lényegesen csökkentették az oktatási, képzési és az egész életen át tartó tanulásra irányuló programokra fordított kiadásokat; mivel az említett intézkedések különösen a fiatalok foglalkoztatását érintik hátrányosan egyes – főként dél-európai – tagállamokban, ami az esetek többségében jelentős mértékű agyelszíváshoz vezet a szóban forgó régiókban, és ezáltal hangsúlyosabbá teszi az Unión belüli egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

G.

mivel a gazdasági válságra reagálva több tagállamban is súlyos megszorító intézkedéseket vezettek be, így többek között lényegesen csökkentették az oktatási, képzési és az egész életen át tartó tanulásra irányuló programokra fordított kiadásokat; mivel az említett intézkedések különösen a fiatalok foglalkoztatását érintik hátrányosan egyes – főként dél-európai – tagállamokban, ami az esetek többségében jelentős mértékű agyelszíváshoz vezet a szóban forgó régiókban, és ezáltal hangsúlyosabbá teszi az Unión belüli egyenlőtlenségeket;

| H. | mivel az uniós szinten meglévő eszközöket az új generáció előtt álló kihívások kezelése érdekében tovább kell fejleszteni, e tekintetben azonban mindeddig kevés intézkedésre került sor, noha ezeket még tovább lehet javítani; mivel az Unió ifjúsági stratégiája átfogó keretet kínál, a tagállamoknak pedig ezt teljes mértékben ki kell használniuk; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós szinten meglévő eszközöket az új generáció előtt álló kihívások kezelése érdekében tovább kell fejleszteni, e tekintetben azonban mindeddig kevés intézkedésre került sor, noha ezeket még tovább lehet javítani; mivel az Unió ifjúsági stratégiája átfogó keretet kínál, a tagállamoknak pedig ezt teljes mértékben ki kell használniuk;

| I. | mivel Unió-szerte aggasztó mértékben megnőtt azon fiatalok száma, akik jelenleg sem oktatásban vagy képzésben, sem foglalkoztatásban nem vesznek részt; mivel a fiatalkori munkanélküliség aránya több tagállamban is elfogadhatatlanul magas és mivel az átlagos munkanélküliségi ráták Unió-szerte rekordmagasságokat érnek el és mivel a valódi számadatokat elfedheti a fiatalok kivándorlásának erőteljes növekedése, és egyre riasztóbb méreteket ölt, figyelembe véve a bizonytalan munkavállalási feltételeket és a nem bejelentett foglalkoztatást, és mivel a munkanélküliségben eltöltött időszakok egyre hosszabbodnak; |
| --- | --- |

I.

mivel Unió-szerte aggasztó mértékben megnőtt azon fiatalok száma, akik jelenleg sem oktatásban vagy képzésben, sem foglalkoztatásban nem vesznek részt; mivel a fiatalkori munkanélküliség aránya több tagállamban is elfogadhatatlanul magas és mivel az átlagos munkanélküliségi ráták Unió-szerte rekordmagasságokat érnek el és mivel a valódi számadatokat elfedheti a fiatalok kivándorlásának erőteljes növekedése, és egyre riasztóbb méreteket ölt, figyelembe véve a bizonytalan munkavállalási feltételeket és a nem bejelentett foglalkoztatást, és mivel a munkanélküliségben eltöltött időszakok egyre hosszabbodnak;

| J. | mivel a fiatal nők továbbra is borzalmas munkaerő-piaci körülményekkel szembesülnek, ugyanakkor ők teszik ki a részmunkaidőben dolgozók és az alkalmi munkavállalók döntő többségét; |
| --- | --- |

J.

mivel a fiatal nők továbbra is borzalmas munkaerő-piaci körülményekkel szembesülnek, ugyanakkor ők teszik ki a részmunkaidőben dolgozók és az alkalmi munkavállalók döntő többségét;

| K. | mivel a fiatalok oktatásból, a munkaerőpiacról vagy a képzésekből való kimaradásából eredő gazdasági veszteséget 2011-ben 153 milliárd euróra becsülték, ami az uniós GDP 1,2 %-ának felel meg (5); mivel ez súlyos társadalmi és gazdasági terhet jelent; |
| --- | --- |

K.

mivel a fiatalok oktatásból, a munkaerőpiacról vagy a képzésekből való kimaradásából eredő gazdasági veszteséget 2011-ben 153 milliárd euróra becsülték, ami az uniós GDP 1,2 %-ának felel meg (5); mivel ez súlyos társadalmi és gazdasági terhet jelent;

| L. | mivel az Unióban fennálló gazdasági válság fokozza a szegénységet és a társadalmi kirekesztést, ami különösen a fiatalabb nemzedékeket érinti; mivel a válság akadályozza a fiatalokat abban, hogy önállósuljanak, és szélsőséges esetekben alultápláltsághoz vagy mentális egészségügyi problémákhoz vezet; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unióban fennálló gazdasági válság fokozza a szegénységet és a társadalmi kirekesztést, ami különösen a fiatalabb nemzedékeket érinti; mivel a válság akadályozza a fiatalokat abban, hogy önállósuljanak, és szélsőséges esetekben alultápláltsághoz vagy mentális egészségügyi problémákhoz vezet;

| M. | mivel 2013 márciusában a 25. életévüket be nem töltött fiatalok körében a munkanélküliség elérte a 23,5 %-ot, és Európában több mint 2 millió betöltetlen álláshely van a készségek kínálata és kereslete közötti eltérések miatt, különösen az ikt és az egészségügyi ellátás területén; üdvözli a Bizottság által elindított „európai készségkörkép” kezdeményezést; |
| --- | --- |

M.

mivel 2013 márciusában a 25. életévüket be nem töltött fiatalok körében a munkanélküliség elérte a 23,5 %-ot, és Európában több mint 2 millió betöltetlen álláshely van a készségek kínálata és kereslete közötti eltérések miatt, különösen az ikt és az egészségügyi ellátás területén; üdvözli a Bizottság által elindított „európai készségkörkép” kezdeményezést;

| N. | mivel a munkaerő-piaci kereslet és a kínálat terén földrajzi egyenlőtlenségek figyelhetők meg a tagállamokban és a tagállamok között; |
| --- | --- |

N.

mivel a munkaerő-piaci kereslet és a kínálat terén földrajzi egyenlőtlenségek figyelhetők meg a tagállamokban és a tagállamok között;

| O. | mivel számos fiatal tölt be a képzettségéhez vagy pályacéljához nem kapcsolódó, hosszú távú kilátásokat nélkülöző informális, ideiglenes és bizonytalan álláshelyet; mivel sok fiatalnak nincs lehetősége a szakmai előmeneteléhez szükséges készségek és önbizalom megszerzésére; |
| --- | --- |

O.

mivel számos fiatal tölt be a képzettségéhez vagy pályacéljához nem kapcsolódó, hosszú távú kilátásokat nélkülöző informális, ideiglenes és bizonytalan álláshelyet; mivel sok fiatalnak nincs lehetősége a szakmai előmeneteléhez szükséges készségek és önbizalom megszerzésére;

| P. | mivel az oktatásból a munkába való átmenet során a fiatalok egyre több nehézséggel szembesülnek a meglévő oktatási programok és a munkaerőpiac közötti kapcsolatok hiánya miatt; mivel az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó kezdeményezések és a nemzedékeken átívelő projektek hasznos eszközök, amelyek segítségével a fiatalok Unió-szerte megszerezhetik a munkaerőpiacra való belépéshez szükséges készségeket; |
| --- | --- |

P.

mivel az oktatásból a munkába való átmenet során a fiatalok egyre több nehézséggel szembesülnek a meglévő oktatási programok és a munkaerőpiac közötti kapcsolatok hiánya miatt; mivel az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó kezdeményezések és a nemzedékeken átívelő projektek hasznos eszközök, amelyek segítségével a fiatalok Unió-szerte megszerezhetik a munkaerőpiacra való belépéshez szükséges készségeket;

| Q. | mivel a vállalkozói népességben a fiatalok, a nők, a fogyatékkal élők és a bevándorlók alulképviselt demográfiai csoportok, különösen az induló vállalkozások alapítói körében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vállalkozói népességben a fiatalok, a nők, a fogyatékkal élők és a bevándorlók alulképviselt demográfiai csoportok, különösen az induló vállalkozások alapítói körében;

| R. | mivel a fiatalok személyes és szociális fejlődése ugyanolyan fontos, mint a tanulmányi és szakmai fejlődésük; mivel a fiatalok tevékeny szerepet játszanak a tagállamok társadalmi szerkezetében, és a fenntartható és élettel teli közösségek központi elemei; |
| --- | --- |

R.

mivel a fiatalok személyes és szociális fejlődése ugyanolyan fontos, mint a tanulmányi és szakmai fejlődésük; mivel a fiatalok tevékeny szerepet játszanak a tagállamok társadalmi szerkezetében, és a fenntartható és élettel teli közösségek központi elemei;

| S. | mivel a tagállamokban javítani kell a szélessávú hálózat kiépítését annak érdekében, hogy az iskolák digitálisan fel legyenek szerelve; |
| --- | --- |

S.

mivel a tagállamokban javítani kell a szélessávú hálózat kiépítését annak érdekében, hogy az iskolák digitálisan fel legyenek szerelve;

| T. | mivel a nyitott oktatási segédanyagok javítják az oktatás minőségét, hozzáférhetőségét és egyenlőségét, és az ikt és új technológiák alkalmazásával elősegítik az interaktív, kreatív, rugalmas és személyre szabott tanulási folyamatot; mivel a nyitott oktatás az egész életen át tartó tanulás támogatásával fokozza a fenntartható alkalmazhatóságot; |
| --- | --- |

T.

mivel a nyitott oktatási segédanyagok javítják az oktatás minőségét, hozzáférhetőségét és egyenlőségét, és az ikt és új technológiák alkalmazásával elősegítik az interaktív, kreatív, rugalmas és személyre szabott tanulási folyamatot; mivel a nyitott oktatás az egész életen át tartó tanulás támogatásával fokozza a fenntartható alkalmazhatóságot;

| U. | mivel a fiatalok eléréséhez, valamint a társadalmi részvételük és a politikai és társadalmi folyamatok befolyásolásához való képességük javításához fontos eszköz az új technológiák és a közösségi médiaplatformok felhasználása; |
| --- | --- |

U.

mivel a fiatalok eléréséhez, valamint a társadalmi részvételük és a politikai és társadalmi folyamatok befolyásolásához való képességük javításához fontos eszköz az új technológiák és a közösségi médiaplatformok felhasználása;

| V. | mivel a gazdasági és szociális problémák, amelyek a válságra adott, megszorító intézkedéseken alapuló uniós válasz miatt még inkább elmélyültek, erősítik az euroszkepticizmust a polgárok körében; mivel a fiatalok alkotják a társadalom legsérülékenyebb rétegét; |
| --- | --- |

V.

mivel a gazdasági és szociális problémák, amelyek a válságra adott, megszorító intézkedéseken alapuló uniós válasz miatt még inkább elmélyültek, erősítik az euroszkepticizmust a polgárok körében; mivel a fiatalok alkotják a társadalom legsérülékenyebb rétegét;

| W. | mivel a hatékony ifjúsági politikák hozzájárulhatnak a fiatalok polgári tudatosságának fejlesztéséhez, ami rendkívül fontos egyéni egyenjogúságukhoz és ahhoz, hogy a társadalomban aktív polgárként részt vegyenek; |
| --- | --- |

W.

mivel a hatékony ifjúsági politikák hozzájárulhatnak a fiatalok polgári tudatosságának fejlesztéséhez, ami rendkívül fontos egyéni egyenjogúságukhoz és ahhoz, hogy a társadalomban aktív polgárként részt vegyenek;

| X. | mivel a strukturált párbeszédet a fiatalok, az ifjúsági szervezetek, valamint az uniós és nemzeti intézmények közötti hatékony és gyümölcsöző párbeszéd megteremtése felé tett első lépésnek kell tekinteni, amelyet folyamatosan javítani és fejleszteni kell; |
| --- | --- |

X.

mivel a strukturált párbeszédet a fiatalok, az ifjúsági szervezetek, valamint az uniós és nemzeti intézmények közötti hatékony és gyümölcsöző párbeszéd megteremtése felé tett első lépésnek kell tekinteni, amelyet folyamatosan javítani és fejleszteni kell;

Az uniós ifjúsági stratégia hatékonyságának értékelése

| 1. | üdvözli az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról szóló bizottsági közleményt (az EU ifjúsági stratégiája 2010–2018); |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról szóló bizottsági közleményt (az EU ifjúsági stratégiája 2010–2018);

| 2. | emlékeztet arra a bizottsági javaslatra, hogy az új többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalásokkal összefüggésben növelni kell az ifjúsági és oktatáspolitikára fordított finanszírozást annak érdekében, hogy kezelni lehessen az aktuális és a jövőbeni problémákat; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkacsoportok közötti kommunikáció alapvető fontosságú és azt támogatni kell, csakúgy mint az eddigi intézkedésekkel és az elért eredményekkel kapcsolatos kommunikációt; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra a bizottsági javaslatra, hogy az új többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalásokkal összefüggésben növelni kell az ifjúsági és oktatáspolitikára fordított finanszírozást annak érdekében, hogy kezelni lehessen az aktuális és a jövőbeni problémákat; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkacsoportok közötti kommunikáció alapvető fontosságú és azt támogatni kell, csakúgy mint az eddigi intézkedésekkel és az elért eredményekkel kapcsolatos kommunikációt;

| 3. | úgy véli, hogy a jövőbeni többéves pénzügyi keretben az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem céljára kijelölt költségvetés – 6 milliárd euró – nem elengedő, és azt a tárgyalások során jelentősen meg kell növelni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a jövőbeni többéves pénzügyi keretben az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem céljára kijelölt költségvetés – 6 milliárd euró – nem elengedő, és azt a tárgyalások során jelentősen meg kell növelni;

| 4. | felszólítja a Tanácsot, hogy fordítson még nagyobb figyelmet a fiatalokra azáltal, hogy általános prioritásként tekint rájuk a jövőbeni többéves pénzügyi keret alá tartozó valamennyi uniós programban; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Tanácsot, hogy fordítson még nagyobb figyelmet a fiatalokra azáltal, hogy általános prioritásként tekint rájuk a jövőbeni többéves pénzügyi keret alá tartozó valamennyi uniós programban;

| 5. | sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Tanács által tett, a fiatalok bevonására vonatkozó nagyszabású bejelentésekhez nem kapcsolódnak ehhez illeszkedő pénzügyi kötelezettségvállalások; megjegyzi, hogy a 2012-ben bejelentett növekedési csomag nagy része a már megígért és lekötött strukturális alapok részbeni újraelosztását tartalmazta; |
| --- | --- |

5.

sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Tanács által tett, a fiatalok bevonására vonatkozó nagyszabású bejelentésekhez nem kapcsolódnak ehhez illeszkedő pénzügyi kötelezettségvállalások; megjegyzi, hogy a 2012-ben bejelentett növekedési csomag nagy része a már megígért és lekötött strukturális alapok részbeni újraelosztását tartalmazta;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács ambivalens módon egyrészt támogatja további források átcsoportosítását a fiatalok számára, ugyanakkor késlelteti a 2013-ra vonatkozó költségvetés-módosítás kifizetéseiről folytatott tárgyalásokat, amivel veszélybe kerülnek az Erasmus-ösztöndíjak kifizetései; felhívja a Tanácsot, hogy konstruktívabb megközelítést alkalmazzon, és ne szélesítse tovább a kifizetési és a kötelezettségvállalási előirányzatok közötti szakadékot minden költségvetési évben; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács ambivalens módon egyrészt támogatja további források átcsoportosítását a fiatalok számára, ugyanakkor késlelteti a 2013-ra vonatkozó költségvetés-módosítás kifizetéseiről folytatott tárgyalásokat, amivel veszélybe kerülnek az Erasmus-ösztöndíjak kifizetései; felhívja a Tanácsot, hogy konstruktívabb megközelítést alkalmazzon, és ne szélesítse tovább a kifizetési és a kötelezettségvállalási előirányzatok közötti szakadékot minden költségvetési évben;

| 7. | úgy véli, hogy a nyitott koordinációs módszer megfelelő eszköz az ifjúságpolitika meghatározására; ismételten felhív az uniós intézmények közötti szorosabb együttműködésre az ifjúságpolitikai kérdésekben; kéri az Európai Parlament nagyobb mértékű bevonását; hangsúlyozza, hogy a maximális eredmények elérése érdekében a nyitott koordinációs módszert a tagállamok részéről erős politikai akaratnak kell kísérnie; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a nyitott koordinációs módszer megfelelő eszköz az ifjúságpolitika meghatározására; ismételten felhív az uniós intézmények közötti szorosabb együttműködésre az ifjúságpolitikai kérdésekben; kéri az Európai Parlament nagyobb mértékű bevonását; hangsúlyozza, hogy a maximális eredmények elérése érdekében a nyitott koordinációs módszert a tagállamok részéről erős politikai akaratnak kell kísérnie;

| 8. | csalódott amiatt, hogy bár a tagállamoktól az EU ifjúsági stratégiájának első ciklusában konkrét intézkedéseket kértek, eddig csak igen korlátozott előrehaladást sikerült elérni; megjegyzi, hogy a helyzet számos esetben inkább rosszabbodott és sok tagállam nem rendelkezik konkrét ifjúsági stratégiával; |
| --- | --- |

8.

csalódott amiatt, hogy bár a tagállamoktól az EU ifjúsági stratégiájának első ciklusában konkrét intézkedéseket kértek, eddig csak igen korlátozott előrehaladást sikerült elérni; megjegyzi, hogy a helyzet számos esetben inkább rosszabbodott és sok tagállam nem rendelkezik konkrét ifjúsági stratégiával;

| 9. | tudomásul veszi az EU ifjúsági stratégiája első ciklusának (2010–2012) hatásait; hangsúlyozza, hogy a Bizottság, a tagállamok és az érdekelt felek ágazatközi bevonása megfelelő kezdeti lépés, a jövőben azonban meg kell azt erősíteni a foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz és a képzéshez való hozzáférés elősegítésével, amivel fel lehet venni a harcot a szegénység és a kirekesztés ellen, ugyanakkor ágazatközi megközelítéssel, a bevált gyakorlatok terjesztése érdekében az érintett ágazatok között; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi az EU ifjúsági stratégiája első ciklusának (2010–2012) hatásait; hangsúlyozza, hogy a Bizottság, a tagállamok és az érdekelt felek ágazatközi bevonása megfelelő kezdeti lépés, a jövőben azonban meg kell azt erősíteni a foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz és a képzéshez való hozzáférés elősegítésével, amivel fel lehet venni a harcot a szegénység és a kirekesztés ellen, ugyanakkor ágazatközi megközelítéssel, a bevált gyakorlatok terjesztése érdekében az érintett ágazatok között;

| 10. | hangsúlyozza a strukturált párbeszéd fontosságát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a koncepciót és biztosítsák a fiatalok által a minisztériumi és intézményi kollégákkal együtt kidolgozott ajánlások jelentőségteljes és következetes nyomon követését; javasolja továbbá, hogy helyi és regionális szinten egyaránt törekedjenek arra, hogy az ifjúsági szervezeteket és a szervezethez nem tartozó fiatalokat közvetlen módon megszólítsák, és biztosítsák, hogy a fiatalok hangja ne vesszen el, és hogy minden végrehajtott politika a fiatalok pozitív fejlődéséhez és társadalmi szerepvállalásához vezessen; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a strukturált párbeszéd fontosságát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább a koncepciót és biztosítsák a fiatalok által a minisztériumi és intézményi kollégákkal együtt kidolgozott ajánlások jelentőségteljes és következetes nyomon követését; javasolja továbbá, hogy helyi és regionális szinten egyaránt törekedjenek arra, hogy az ifjúsági szervezeteket és a szervezethez nem tartozó fiatalokat közvetlen módon megszólítsák, és biztosítsák, hogy a fiatalok hangja ne vesszen el, és hogy minden végrehajtott politika a fiatalok pozitív fejlődéséhez és társadalmi szerepvállalásához vezessen;

| 11. | úgy véli, hogy a fiatalok helyzetére és az ifjúsági politikákra vonatkozó egyértelmű és felhasználóbarát mutatók kidolgozását tovább lehetne fejleszteni – különösen ami a fiatalok függetlenségét és részvételét illeti – annak érdekében, hogy jobban értékelhessék az uniós ifjúsági stratégia keretében végzett intézkedések hatásait; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a fiatalok helyzetére és az ifjúsági politikákra vonatkozó egyértelmű és felhasználóbarát mutatók kidolgozását tovább lehetne fejleszteni – különösen ami a fiatalok függetlenségét és részvételét illeti – annak érdekében, hogy jobban értékelhessék az uniós ifjúsági stratégia keretében végzett intézkedések hatásait;

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek közzé ismereteken és kutatási eredményeken alapuló jelentéseket a fiatalok szociális helyzetéről és életkörülményeiről, valamint készítsenek nemzeti akcióterveket és azokat hajtsák végre következetesen; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek közzé ismereteken és kutatási eredményeken alapuló jelentéseket a fiatalok szociális helyzetéről és életkörülményeiről, valamint készítsenek nemzeti akcióterveket és azokat hajtsák végre következetesen;

| 13. | hangsúlyozza, hogy kisgyermekkortól kezdődően különös figyelmet kell fordítani a társadalmi kirekesztés magas kockázatának kitett veszélyeztetett csoportokra, beleértve a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) személyeket és a hátrányos helyzetű fiatalokat is, valódi és kézzelfogható foglalkoztatási lehetőségeket nyújtva nekik, illetve ösztönözve aktív társadalmi részvételüket és szerepvállalásukat; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy kisgyermekkortól kezdődően különös figyelmet kell fordítani a társadalmi kirekesztés magas kockázatának kitett veszélyeztetett csoportokra, beleértve a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) személyeket és a hátrányos helyzetű fiatalokat is, valódi és kézzelfogható foglalkoztatási lehetőségeket nyújtva nekik, illetve ösztönözve aktív társadalmi részvételüket és szerepvállalásukat;

| 14. | elismeri, hogy az EU ifjúsági stratégiájában szereplő nyolc tevékenységi terület ágazatokon átívelő és kiegyensúlyozott megközelítésére van szükség; válságos időkben kéri a fiataloknak a véleménye és céljai alapján kialakított, illetve azok által vezérelt ifjúsági szakpolitika előnyben részesítését; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy az EU ifjúsági stratégiájában szereplő nyolc tevékenységi terület ágazatokon átívelő és kiegyensúlyozott megközelítésére van szükség; válságos időkben kéri a fiataloknak a véleménye és céljai alapján kialakított, illetve azok által vezérelt ifjúsági szakpolitika előnyben részesítését;

A következő ciklusban várható kihívások:

Oktatás, képzés, innováció és finanszírozás

| 15. | üdvözli az EU új oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramját; hangsúlyozza, hogy e program nagymértékű finanszírozást igényel, és az ifjúsági rész számára külön fejezetet és külön költségvetési előirányzatot kell biztosítani; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az EU új oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramját; hangsúlyozza, hogy e program nagymértékű finanszírozást igényel, és az ifjúsági rész számára külön fejezetet és külön költségvetési előirányzatot kell biztosítani;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és a vállalatoknak többet kellene befektetniük a keresett szakmák esetében elvárt készségekbe és változatosabbá kellene tenniük a képzési típusokat – különösen a technológiai ágazatokban – azáltal, hogy a jövőbeni munkaerő-piaci fejleményekhez való jobb alkalmazkodás érdekében rugalmasabb tanterveket hoznak létre, beépítve a vállalkozói és transzverzális készségeket; hangsúlyozza az ifjúsági mobilitás fokozásának fontosságát, különösen az idegen nyelvek korai tanulása révén; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre kettős oktatási és szakképzési rendszereket, hiszen ez hatékony módszer az oktatás és a munkaerő-piaci kereslet összekapcsolására, valamint az ifjúsági munkanélküliség csökkentésére; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és a vállalatoknak többet kellene befektetniük a keresett szakmák esetében elvárt készségekbe és változatosabbá kellene tenniük a képzési típusokat – különösen a technológiai ágazatokban – azáltal, hogy a jövőbeni munkaerő-piaci fejleményekhez való jobb alkalmazkodás érdekében rugalmasabb tanterveket hoznak létre, beépítve a vállalkozói és transzverzális készségeket; hangsúlyozza az ifjúsági mobilitás fokozásának fontosságát, különösen az idegen nyelvek korai tanulása révén; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre kettős oktatási és szakképzési rendszereket, hiszen ez hatékony módszer az oktatás és a munkaerő-piaci kereslet összekapcsolására, valamint az ifjúsági munkanélküliség csökkentésére;

| 17. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megszerzett szociális juttatások teljes átvihetőségét annak érdekében, hogy a mobilitást választó fiatal munkavállalók jóléte ne kerüljön veszélybe; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megszerzett szociális juttatások teljes átvihetőségét annak érdekében, hogy a mobilitást választó fiatal munkavállalók jóléte ne kerüljön veszélybe;

| 18. | hangsúlyozza a tudásháromszög előnyeit és szorgalmazza, hogy a tagállamok indítsanak több kezdeményezést, és fokozzák a párbeszédet a tudásháromszög három oldala között, ekképpen biztosítva, hogy a kutatás, az oktatás és az innováció együttesen segíthessen a foglalkoztatás és a növekedés erősítésében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a tudásháromszög előnyeit és szorgalmazza, hogy a tagállamok indítsanak több kezdeményezést, és fokozzák a párbeszédet a tudásháromszög három oldala között, ekképpen biztosítva, hogy a kutatás, az oktatás és az innováció együttesen segíthessen a foglalkoztatás és a növekedés erősítésében;

| 19. | elismeri, hogy az új „Horizont 2020” program megfelelő keretet biztosít a kutatás, az innováció és a tudományos kiválóság fellendítésére; figyelmeztet azonban, hogy az oktatás terén egyes tagállamokban végrehajtott költségcsökkentések veszélyeztetik a program céljait; felhívja a tagállamokat, hogy határozzák meg a program alá tartozó legfontosabb prioritásokat, és teljes mértékben használják ki a programot; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy az új „Horizont 2020” program megfelelő keretet biztosít a kutatás, az innováció és a tudományos kiválóság fellendítésére; figyelmeztet azonban, hogy az oktatás terén egyes tagállamokban végrehajtott költségcsökkentések veszélyeztetik a program céljait; felhívja a tagállamokat, hogy határozzák meg a program alá tartozó legfontosabb prioritásokat, és teljes mértékben használják ki a programot;

| 20. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, illetve tegyenek javaslatokat arra vonatkozóan, miként növelhető az innováció az iskolák szintjén a nemzeti tantervekben; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, illetve tegyenek javaslatokat arra vonatkozóan, miként növelhető az innováció az iskolák szintjén a nemzeti tantervekben;

| 21. | sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg a szakképzést, a pályaorientációt, a tanulószerződéses gyakorlati képzést és a szakmai gyakorlatot, és szüntessék meg az ezek előtt álló, határokon átnyúló akadályokat annak érdekében, hogy e képzési formákat egyenlően értékeljék, növeljék az egész életen át tartó tanulás tekintetében megvalósuló más oktatási módokkal való kapcsolatait, valamint jobban hangolják össze a fiatalok számára elérhető munkahelyi képzési lehetőségek keresletét és kínálatát, amivel javulna a mobilitás és a foglalkoztathatóság, különösen a határ menti régiókban; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg a szakképzést, a pályaorientációt, a tanulószerződéses gyakorlati képzést és a szakmai gyakorlatot, és szüntessék meg az ezek előtt álló, határokon átnyúló akadályokat annak érdekében, hogy e képzési formákat egyenlően értékeljék, növeljék az egész életen át tartó tanulás tekintetében megvalósuló más oktatási módokkal való kapcsolatait, valamint jobban hangolják össze a fiatalok számára elérhető munkahelyi képzési lehetőségek keresletét és kínálatát, amivel javulna a mobilitás és a foglalkoztathatóság, különösen a határ menti régiókban;

| 22. | kiemeli a tagállamokon belül és azok között a munkaerő-kínálat és –kereslet közötti területi eltérések kezelésének fontosságát, különösen az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja (EURES) átalakításán keresztül, a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek javítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

kiemeli a tagállamokon belül és azok között a munkaerő-kínálat és –kereslet közötti területi eltérések kezelésének fontosságát, különösen az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja (EURES) átalakításán keresztül, a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek javítása érdekében;

| 23. | kiemeli az uniós strukturális támogatások révén a regionális fejlesztés, a versenyképesség és a magas színvonalú tanulószerződéses gyakorlati képzések, a szakmai gyakorlatok, valamint a fenntartható és tartós munkahelyek területein megvalósuló stratégiai beruházások fontosságát, ami a lehető legszélesebb körű, a munkavállalók jogait tiszteletben tartó foglalkoztatási lehetőségeket biztosítaná a fiatalok számára valamennyi tagállamban a bizonytalan megélhetés és szegénység kockázatának jelentős mértékű csökkentése érdekében; kiemeli továbbá a magas hozzáadott értékkel dolgozó ágazatok irányába történő, lehetőség szerinti gazdasági diverzifikáció jelentőségét, valamint, hogy különös figyelmet kell fordítani a vidéki és hátrányos területekre; |
| --- | --- |

23.

kiemeli az uniós strukturális támogatások révén a regionális fejlesztés, a versenyképesség és a magas színvonalú tanulószerződéses gyakorlati képzések, a szakmai gyakorlatok, valamint a fenntartható és tartós munkahelyek területein megvalósuló stratégiai beruházások fontosságát, ami a lehető legszélesebb körű, a munkavállalók jogait tiszteletben tartó foglalkoztatási lehetőségeket biztosítaná a fiatalok számára valamennyi tagállamban a bizonytalan megélhetés és szegénység kockázatának jelentős mértékű csökkentése érdekében; kiemeli továbbá a magas hozzáadott értékkel dolgozó ágazatok irányába történő, lehetőség szerinti gazdasági diverzifikáció jelentőségét, valamint, hogy különös figyelmet kell fordítani a vidéki és hátrányos területekre;

| 24. | úgy véli, hogy az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldásához alapvető fontosságú a regionális és helyi hatóságok részvétele a szakpolitikák helyes kombinációjának kialakításában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldásához alapvető fontosságú a regionális és helyi hatóságok részvétele a szakpolitikák helyes kombinációjának kialakításában és végrehajtásában;

| 25. | úgy véli, hogy bizonyos tagállamokban elkerülhető lett volna a magas munkanélküliségi ráta, amennyiben intenzív nemzeti és regionális stratégiákkal fiatal munkaerő alkalmazására ösztönözték volna a vállalatokat; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy bizonyos tagállamokban elkerülhető lett volna a magas munkanélküliségi ráta, amennyiben intenzív nemzeti és regionális stratégiákkal fiatal munkaerő alkalmazására ösztönözték volna a vállalatokat;

| 26. | megjegyzi, hogy az uniós foglalkoztatási stratégiák mellett a városok és régiók fontos szerepet játszanak a helyi munkaerőpiacok értékelésében, a fiatalok szükségleteinek feltérképezésében és az őket célzó programok kialakításában, valamint hangsúlyozza a fiatalok helyi közösségekben betöltött szerepének fontosságát; felhívja a helyi és a regionális hatóságokat az aktív polgári szerepvállalás előmozdítására, és annak biztosítására, hogy a fiatalok vagy az ifjúsági szervezetek képviselői részt vegyenek az Európai Unió által javasolt egyes kezdeményezésekben; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy az uniós foglalkoztatási stratégiák mellett a városok és régiók fontos szerepet játszanak a helyi munkaerőpiacok értékelésében, a fiatalok szükségleteinek feltérképezésében és az őket célzó programok kialakításában, valamint hangsúlyozza a fiatalok helyi közösségekben betöltött szerepének fontosságát; felhívja a helyi és a regionális hatóságokat az aktív polgári szerepvállalás előmozdítására, és annak biztosítására, hogy a fiatalok vagy az ifjúsági szervezetek képviselői részt vegyenek az Európai Unió által javasolt egyes kezdeményezésekben;

| 27. | hangsúlyozza azt a jótékony szerepet, amelyet a nyitott oktatás és a nyitott egyetemek töltenek be a tanulási folyamatban, és abban, hogy felruházzák a hallgatókat – többek között a fiatal felnőtteket – a munkanélküliség elleni küzdelemhez alapvető fontosságú új készségekkel; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás a tanulás dinamikus formája, amely a résztvevők aktuális igényeit és érdeklődését elégíti ki; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza azt a jótékony szerepet, amelyet a nyitott oktatás és a nyitott egyetemek töltenek be a tanulási folyamatban, és abban, hogy felruházzák a hallgatókat – többek között a fiatal felnőtteket – a munkanélküliség elleni küzdelemhez alapvető fontosságú új készségekkel; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás a tanulás dinamikus formája, amely a résztvevők aktuális igényeit és érdeklődését elégíti ki;

| 28. | hangsúlyozza a transzverzális készségek – például az ikt-készségek, a vezetői készségek, a kritikus gondolkodás és a nyelvi készségek – megszerzésének fontosságát, akár külföldi tanulás révén, a fiatalok munkaerő-piaci lehetőségeinek és a jövőbeni munkaerő-piaci fejleményekhez való alkalmazkodás képességének javítása érdekében; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a transzverzális készségek – például az ikt-készségek, a vezetői készségek, a kritikus gondolkodás és a nyelvi készségek – megszerzésének fontosságát, akár külföldi tanulás révén, a fiatalok munkaerő-piaci lehetőségeinek és a jövőbeni munkaerő-piaci fejleményekhez való alkalmazkodás képességének javítása érdekében;

| 29. | kiemeli, hogy az informális és nem formális oktatás fontos szerepet játszik az értékek, a képességek és a készségek fejlesztésében a fiatalok esetében, valamint a polgársággal és a demokratikus szerepvállalással kapcsolatos ismeretszerzésben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy olyan rendszereket alakítsanak ki, amelyek elismerik az informális és a nem formális tanulás, önkéntesség, szakmai gyakorlat és szociális munka keretében megszerzett kompetenciákat, és az új oktatási, ifjúsági és polgársági programok keretében támogassák az ilyen tevékenységeket; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy az informális és nem formális oktatás fontos szerepet játszik az értékek, a képességek és a készségek fejlesztésében a fiatalok esetében, valamint a polgársággal és a demokratikus szerepvállalással kapcsolatos ismeretszerzésben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy olyan rendszereket alakítsanak ki, amelyek elismerik az informális és a nem formális tanulás, önkéntesség, szakmai gyakorlat és szociális munka keretében megszerzett kompetenciákat, és az új oktatási, ifjúsági és polgársági programok keretében támogassák az ilyen tevékenységeket;

| 30. | úgy véli, hogy az oktatás és a képzés terén még mindig lehet fejleszteni a társaktól való tanulást, a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréje előmozdításának eszközeként; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az oktatás és a képzés terén még mindig lehet fejleszteni a társaktól való tanulást, a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréje előmozdításának eszközeként;

| 31. | üdvözli, hogy a közelmúltban a tagállamok és a Tanács kötelezettséget vállaltak pontos finanszírozási intézkedésekkel párosított új ifjúsági kezdeményezések elindítására; felszólítja a Tanácsot, hogy kezdeményezzen hasonló politikákat valamennyi tagállamban a fiatalokat megcélzó „New Deal” égisze alatt; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy a közelmúltban a tagállamok és a Tanács kötelezettséget vállaltak pontos finanszírozási intézkedésekkel párosított új ifjúsági kezdeményezések elindítására; felszólítja a Tanácsot, hogy kezdeményezzen hasonló politikákat valamennyi tagállamban a fiatalokat megcélzó „New Deal” égisze alatt;

| 32. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a nőket az általában véve inkább „férfiasnak” tekintett pályák választására, különösen az információs technológiák terén; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a nőket az általában véve inkább „férfiasnak” tekintett pályák választására, különösen az információs technológiák terén;

| 33. | úgy véli, hogy a korai beavatkozás és a proaktív munkaerő-piaci politikák a generációkon át húzódó problémák tüneti kezelésétől a kockázatok korai azonosítása és kezelése felé történő elmozdulást tükrözik, melyek célja a munkanélküliség megelőzése és az ismételt beilleszkedés megkönnyítése; külön felhívja a figyelmet a legkirekesztettebb és a munkanélküliség kockázatának leginkább kitett csoportokra; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a korai beavatkozás és a proaktív munkaerő-piaci politikák a generációkon át húzódó problémák tüneti kezelésétől a kockázatok korai azonosítása és kezelése felé történő elmozdulást tükrözik, melyek célja a munkanélküliség megelőzése és az ismételt beilleszkedés megkönnyítése; külön felhívja a figyelmet a legkirekesztettebb és a munkanélküliség kockázatának leginkább kitett csoportokra;

| 34. | felhívja a figyelmet az iskolai egyenlőtlenségek és az iskolakerülés Unió-szerte tapasztalható problémájára, valamint annak szükségességére, hogy az Unióban csökkenjen az iskolából való kimaradás aránya; hangsúlyozza a finanszírozás növelésének jelentőségét az oktatáshoz való egyenlő hozzáférés és a korai iskolaelhagyás csökkentésének biztosítása érdekében; rámutat arra, hogy javítani kell az oktatás, a szakképzés és az ifjúsági munka szereplői közötti kapcsolatokat és együttműködést; rugalmas tanulási utakra hív fel, uniós és tagállami szinten egyaránt; |
| --- | --- |

34.

felhívja a figyelmet az iskolai egyenlőtlenségek és az iskolakerülés Unió-szerte tapasztalható problémájára, valamint annak szükségességére, hogy az Unióban csökkenjen az iskolából való kimaradás aránya; hangsúlyozza a finanszírozás növelésének jelentőségét az oktatáshoz való egyenlő hozzáférés és a korai iskolaelhagyás csökkentésének biztosítása érdekében; rámutat arra, hogy javítani kell az oktatás, a szakképzés és az ifjúsági munka szereplői közötti kapcsolatokat és együttműködést; rugalmas tanulási utakra hív fel, uniós és tagállami szinten egyaránt;

| 35. | az oktatás és a munka közötti átmenetet a fiatalok életének különösen fontos időszakának tartja, mivel a karrierjük kezdete jelentős hatással van a későbbi fejlődésükre; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a kora gyermekkori fejlesztés fontos szerepet játszik a hátrányos helyzetű gyermekek alacsony humán fejlettségének generációról generációra átörökített ördögi körének megtörésében; felhívja a tagállamokat, hogy már korai szakasztól kezdve erősítsék meg a tanácsadási és iránymutatási szolgáltatások nyújtását a fiatalok azon képességének megerősítése érdekében, hogy megfelelő információkon alapuló döntést hozhassanak jövőbeli szakmai pályafutásukról, megkönnyítve ezzel a fiatalok számára, hogy elsajátítsák a szükséges készségeket, és a munkaerőpiac igényeinek megfelelő munkát találjanak; hangsúlyozza a zöld gazdaság, az egészségügyi és szociális ágazat, valamint az ikt-ágazat munkahelyteremtő képességét; |
| --- | --- |

35.

az oktatás és a munka közötti átmenetet a fiatalok életének különösen fontos időszakának tartja, mivel a karrierjük kezdete jelentős hatással van a későbbi fejlődésükre; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a kora gyermekkori fejlesztés fontos szerepet játszik a hátrányos helyzetű gyermekek alacsony humán fejlettségének generációról generációra átörökített ördögi körének megtörésében; felhívja a tagállamokat, hogy már korai szakasztól kezdve erősítsék meg a tanácsadási és iránymutatási szolgáltatások nyújtását a fiatalok azon képességének megerősítése érdekében, hogy megfelelő információkon alapuló döntést hozhassanak jövőbeli szakmai pályafutásukról, megkönnyítve ezzel a fiatalok számára, hogy elsajátítsák a szükséges készségeket, és a munkaerőpiac igényeinek megfelelő munkát találjanak; hangsúlyozza a zöld gazdaság, az egészségügyi és szociális ágazat, valamint az ikt-ágazat munkahelyteremtő képességét;

| 36. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy színvonalas tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok biztosítása révén javítsák az oktatásból a foglalkoztatásba való átmenet megkönnyítését célzó politikákat; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy színvonalas tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok biztosítása révén javítsák az oktatásból a foglalkoztatásba való átmenet megkönnyítését célzó politikákat;

| 37. | kéri a tagállamokat, hogy foglalkozzanak azokkal a fiatalokkal, akik sem oktatásban vagy képzésben, sem foglalkoztatásban nem vesznek részt, hogy színvonalas tanulást és képzést kínáljanak számukra, amelynek révén megszerezhetik a munkaerőpiacra való belépéshez szükséges készségeket és tapasztalatot, többek között – némelyikük esetében – az oktatási rendszerbe való visszalépésük elősegítésével; |
| --- | --- |

37.

kéri a tagállamokat, hogy foglalkozzanak azokkal a fiatalokkal, akik sem oktatásban vagy képzésben, sem foglalkoztatásban nem vesznek részt, hogy színvonalas tanulást és képzést kínáljanak számukra, amelynek révén megszerezhetik a munkaerőpiacra való belépéshez szükséges készségeket és tapasztalatot, többek között – némelyikük esetében – az oktatási rendszerbe való visszalépésük elősegítésével;

| 38. | kéri, hogy a társadalomba való visszailleszkedésük elősegítése érdekében fordítsanak különleges figyelmet a fiatal bebörtönzöttekre; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy a társadalomba való visszailleszkedésük elősegítése érdekében fordítsanak különleges figyelmet a fiatal bebörtönzöttekre;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy a meglévő „Mozgásban az ifjúság” kiemelt kezdeményezést erősítse meg olyan új jelszavakkal, mint például az „Egy fiatal se maradjon ki az oktatásból” és „Egy fiatal se rekedjen kívül a munkaerőpiacon”; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy a meglévő „Mozgásban az ifjúság” kiemelt kezdeményezést erősítse meg olyan új jelszavakkal, mint például az „Egy fiatal se maradjon ki az oktatásból” és „Egy fiatal se rekedjen kívül a munkaerőpiacon”;

| 40. | emlékeztet arra a veszélyre, hogy számos tagállam elveszítheti tehetséges fiataljait, és ekképpen agyelszívás jöhet létre; hangsúlyozza, hogy ez meggátolhatja az érintett tagállamokat abban, hogy gazdaságukat fellendítsék és életképes növekedést teremtsenek; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ezt teljes mértékben vegye figyelembe a jövőbeni politikák előterjesztésekor és végrehajtásakor; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra a veszélyre, hogy számos tagállam elveszítheti tehetséges fiataljait, és ekképpen agyelszívás jöhet létre; hangsúlyozza, hogy ez meggátolhatja az érintett tagállamokat abban, hogy gazdaságukat fellendítsék és életképes növekedést teremtsenek; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ezt teljes mértékben vegye figyelembe a jövőbeni politikák előterjesztésekor és végrehajtásakor;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a kreatív ágazat további és új lehetőségeket kínálhat a fiatalok számára tehetségük és készségeik fejlesztésére; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy az új technológiák fokozzák a fiatalok kreativitását; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a kreatív ágazat további és új lehetőségeket kínálhat a fiatalok számára tehetségük és készségeik fejlesztésére; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy az új technológiák fokozzák a fiatalok kreativitását;

| 42. | hangsúlyozza, hogy Európában a kultúra a GDP jelentős részét teszi ki, és felszólítja a tagállamokat, hogy még inkább ösztönözzék ebben az ágazatban a fiataloknak szóló, fenntartható munkahelyek létrehozására irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy Európában a kultúra a GDP jelentős részét teszi ki, és felszólítja a tagállamokat, hogy még inkább ösztönözzék ebben az ágazatban a fiataloknak szóló, fenntartható munkahelyek létrehozására irányuló kezdeményezéseket;

A fiatalok foglalkoztatása és vállalkozása

| 43. | kiemeli az Európai Unió EUMSZ 174. cikkében meghatározott társadalmi-gazdasági és területi kohéziójának fontosságát az EU ifjúsági stratégiája célkitűzéseinek teljesítése szempontjából, nevezetesen: több esély és az esélyegyenlőség megteremtése valamennyi fiatal számára, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség és a szolidaritás előmozdítása valamennyi fiatal számára, a szegénység kockázatának csökkentése és a foglalkoztatottak arányának növelése a folyamatos adósságcsökkentő intézkedések, a növekvő fiatalkori munkanélküliség és az oktatás és képzés színvonalában tapasztalható különbségek közepette; |
| --- | --- |

43.

kiemeli az Európai Unió EUMSZ 174. cikkében meghatározott társadalmi-gazdasági és területi kohéziójának fontosságát az EU ifjúsági stratégiája célkitűzéseinek teljesítése szempontjából, nevezetesen: több esély és az esélyegyenlőség megteremtése valamennyi fiatal számára, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség és a szolidaritás előmozdítása valamennyi fiatal számára, a szegénység kockázatának csökkentése és a foglalkoztatottak arányának növelése a folyamatos adósságcsökkentő intézkedések, a növekvő fiatalkori munkanélküliség és az oktatás és képzés színvonalában tapasztalható különbségek közepette;

| 44. | szorgalmazza, hogy a tagállamok teljes mértékben használják ki a 2007–2013 közötti időszakra szóló uniós strukturális alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot (ESZA); felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamok által elért haladásról rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet; |
| --- | --- |

44.

szorgalmazza, hogy a tagállamok teljes mértékben használják ki a 2007–2013 közötti időszakra szóló uniós strukturális alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot (ESZA); felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamok által elért haladásról rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet;

| 45. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozgósítsák az összes – különösen a strukturális alapok keretében – rendelkezésre álló forrást egy olyan program kialakításához, amely ösztönözné a képzésbe és a munkahelyteremtésbe történő beruházást a fiatalkori munkanélküliség elfogadhatatlanul nagy arányának leküzdése érdekében, különösen támogatva a fiatalok vállalkozások révén történő üzleti fejlődését; üdvözli az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, és sürgeti az érintett tagállamokat és régiókat, hogy teljes mértékben használják ki az ESZA és a külön juttatások nyújtotta finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

45.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozgósítsák az összes – különösen a strukturális alapok keretében – rendelkezésre álló forrást egy olyan program kialakításához, amely ösztönözné a képzésbe és a munkahelyteremtésbe történő beruházást a fiatalkori munkanélküliség elfogadhatatlanul nagy arányának leküzdése érdekében, különösen támogatva a fiatalok vállalkozások révén történő üzleti fejlődését; üdvözli az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, és sürgeti az érintett tagállamokat és régiókat, hogy teljes mértékben használják ki az ESZA és a külön juttatások nyújtotta finanszírozási lehetőségeket;

| 46. | üdvözli az ifjúsági garanciarendszerre vonatkozó új uniós kezdeményezést, amelyet a 30 év alatti fiatalokra is ki kell terjeszteni, és amelynek biztosítania kell a fiatalok számára a munkaerőpiacon szükséges készségek kialakítását, valamint a minőségi, érdemi és relevanciával bíró lehetőségeket; felhívja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a rendszer hatékony és időszerű végrehajtása mellett és teljes körűen aknázzák ki az új többéves pénzügyi keretben rendelkezésre bocsátott, új ifjúsági foglalkoztatási alap keretében kínált lehetőségeket; felhívja a figyelmet arra, hogy a kezdeményezést az ESZA-n és az Unió egyéb múltbeli és jövőbeli strukturális alapján keresztül megfelelő szintű finanszírozásban kell részesíteni; a Tanács által a hétéves időszak tekintetében javasolt költségvetést elégtelennek tartja; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az ifjúsági garanciarendszerre vonatkozó új uniós kezdeményezést, amelyet a 30 év alatti fiatalokra is ki kell terjeszteni, és amelynek biztosítania kell a fiatalok számára a munkaerőpiacon szükséges készségek kialakítását, valamint a minőségi, érdemi és relevanciával bíró lehetőségeket; felhívja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a rendszer hatékony és időszerű végrehajtása mellett és teljes körűen aknázzák ki az új többéves pénzügyi keretben rendelkezésre bocsátott, új ifjúsági foglalkoztatási alap keretében kínált lehetőségeket; felhívja a figyelmet arra, hogy a kezdeményezést az ESZA-n és az Unió egyéb múltbeli és jövőbeli strukturális alapján keresztül megfelelő szintű finanszírozásban kell részesíteni; a Tanács által a hétéves időszak tekintetében javasolt költségvetést elégtelennek tartja;

| 47. | hangsúlyozza azonban, hogy az ifjúsági garanciarendszer nem helyettesítheti azokat a strukturális erőfeszítéseket és reformokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy egyes tagállamok oktatási rendszerét és munkaerőpiacát alkalmassá tegyék a jövő kihívásainak való megfelelésre; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza azonban, hogy az ifjúsági garanciarendszer nem helyettesítheti azokat a strukturális erőfeszítéseket és reformokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy egyes tagállamok oktatási rendszerét és munkaerőpiacát alkalmassá tegyék a jövő kihívásainak való megfelelésre;

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson ösztönzőket és technikai támogatást a fiatalok önálló vállalkozásalapításához, azzal a jelszóval, hogy „ha nem találsz munkahelyet, teremts magadnak”; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson ösztönzőket és technikai támogatást a fiatalok önálló vállalkozásalapításához, azzal a jelszóval, hogy „ha nem találsz munkahelyet, teremts magadnak”;

| 49. | javasolja, hogy a mikrohitelhez és a mikrofinanszírozási eszközökhöz való hozzáférés elősegítésével erősítsék a vállalkozói szellemet a fiatalok körében; |
| --- | --- |

49.

javasolja, hogy a mikrohitelhez és a mikrofinanszírozási eszközökhöz való hozzáférés elősegítésével erősítsék a vállalkozói szellemet a fiatalok körében;

| 50. | úgy véli, hogy az államháztartási konszolidáció végrehajtásának nem szabad kihatnia a fiatalok munkalehetőségeire; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak több ösztönzőt a fiatalok minőségi foglalkoztatásának támogatásához – így például kedvezményt az adók és a szociális járulékok terén –, valamint megfelelő munkaerő-piaci jogszabályok megalkotásához; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az államháztartási konszolidáció végrehajtásának nem szabad kihatnia a fiatalok munkalehetőségeire; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak több ösztönzőt a fiatalok minőségi foglalkoztatásának támogatásához – így például kedvezményt az adók és a szociális járulékok terén –, valamint megfelelő munkaerő-piaci jogszabályok megalkotásához;

| 51. | elismeri, hogy a szociális vállalkozások az európai fiatalok oktatásába és képzésébe történő befektetés révén fontos szerepet játszhatnak a minőségi munkahelyek támogatásában, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

51.

elismeri, hogy a szociális vállalkozások az európai fiatalok oktatásába és képzésébe történő befektetés révén fontos szerepet játszhatnak a minőségi munkahelyek támogatásában, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak biztonsági hálót kell nyújtaniuk az induló vállalkozások csődjének esetére; felhívja a tagállamokat a bürokrácia visszaszorítására; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak biztonsági hálót kell nyújtaniuk az induló vállalkozások csődjének esetére; felhívja a tagállamokat a bürokrácia visszaszorítására;

Új technológiák és közösségi média

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy indítson el egy felmérést annak nyomon követése érdekében, hogy miként hatnak az új technológiák és a közösségi média a fiatalok életére; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot, hogy indítson el egy felmérést annak nyomon követése érdekében, hogy miként hatnak az új technológiák és a közösségi média a fiatalok életére;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak stratégiákat kell végrehajtaniuk a fiatalok ikt-hoz való hozzáférésének támogatására; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak stratégiákat kell végrehajtaniuk a fiatalok ikt-hoz való hozzáférésének támogatására;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy használja ki a közösségi média dinamizmusának előnyeit az oktatásban, a képzésben és a fiatalok részvételének serkentésében, a foglalkoztathatóság növelése, valamint a vállalkozás, az innováció és a kultúra erősítése érdekében; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy használja ki a közösségi média dinamizmusának előnyeit az oktatásban, a képzésben és a fiatalok részvételének serkentésében, a foglalkoztathatóság növelése, valamint a vállalkozás, az innováció és a kultúra erősítése érdekében;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a fiatalokat meg kell védeni a visszaélés minden formájával szemben, ideértve az online támadásokat, valamint a személyes adataikat és az egészségüket érintő visszaéléseket is; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a fiatalokat meg kell védeni a visszaélés minden formájával szemben, ideértve az online támadásokat, valamint a személyes adataikat és az egészségüket érintő visszaéléseket is;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a közösségi hálózatokon, valamint az ifjúsági szervezetekkel és a fiatalok képviselőivel megvalósított erőteljesebb kapcsolattartáson keresztül hatékonyabban kell közvetíteni és jobban ki kell használni a Bizottság ifjúsági kezdeményezéseit (pl. az Európai Ifjúsági Portált); |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a közösségi hálózatokon, valamint az ifjúsági szervezetekkel és a fiatalok képviselőivel megvalósított erőteljesebb kapcsolattartáson keresztül hatékonyabban kell közvetíteni és jobban ki kell használni a Bizottság ifjúsági kezdeményezéseit (pl. az Európai Ifjúsági Portált);

| 58. | üdvözli a „Megnyíló oktatás” című, bejelentett bizottsági közleményt, amelynek célja az oktatás, a képzés és az oktatási rendszerek hatékonyságának, hozzáférhetőségének és egyenlőségének javítása az ikt és az új technológiák oktatásba és képzésbe való beépítésének megerősítése révén; felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az oktatás megnyitására irányuló kezdeményezéseket, például tömeges nyitott online tanfolyamok bevezetésével; |
| --- | --- |

58.

üdvözli a „Megnyíló oktatás” című, bejelentett bizottsági közleményt, amelynek célja az oktatás, a képzés és az oktatási rendszerek hatékonyságának, hozzáférhetőségének és egyenlőségének javítása az ikt és az új technológiák oktatásba és képzésbe való beépítésének megerősítése révén; felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az oktatás megnyitására irányuló kezdeményezéseket, például tömeges nyitott online tanfolyamok bevezetésével;

A fiatalok részvétele és az európai polgárság

| 59. | üdvözli azt a fejleményt, hogy 2013 a polgárok európai éve lett; hangsúlyozza, hogy a fiatalokat jobban be kell vonni a döntésekbe, ehhez pedig arra kell biztatni őket, hogy osszák meg az Unió jövőjére vonatkozó elképzeléseiket; |
| --- | --- |

59.

üdvözli azt a fejleményt, hogy 2013 a polgárok európai éve lett; hangsúlyozza, hogy a fiatalokat jobban be kell vonni a döntésekbe, ehhez pedig arra kell biztatni őket, hogy osszák meg az Unió jövőjére vonatkozó elképzeléseiket;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az Európai Ifjúsági Kártyát, illetve fokozza ezt a támogatást, elősegítve ezzel az Európai Unió egész területén a fiatalok kultúrához való hozzáférését; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az Európai Ifjúsági Kártyát, illetve fokozza ezt a támogatást, elősegítve ezzel az Európai Unió egész területén a fiatalok kultúrához való hozzáférését;

| 61. | hangsúlyozza, hogy a sport, a testmozgás és a fiatalok részvételét előmozdító társas tevékenységek döntő fontosságú eszközök abban a tekintetben, hogy óriási hatást gyakorolhatnak a helyi közösségekre és segíthetnek a fiatalokat érintő számos társadalmi kihívás megoldásában, például a társadalmi kirekesztés leküzdésében és abban, hogy a fiatalok büszkének és értékesnek érezzék magukat; hangsúlyozza továbbá, hogy a testmozgás jótékony testi és lelki hatásai segítik, hogy a fiatalok alkalmasak legyenek a munkavégzésre; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a sport, a testmozgás és a fiatalok részvételét előmozdító társas tevékenységek döntő fontosságú eszközök abban a tekintetben, hogy óriási hatást gyakorolhatnak a helyi közösségekre és segíthetnek a fiatalokat érintő számos társadalmi kihívás megoldásában, például a társadalmi kirekesztés leküzdésében és abban, hogy a fiatalok büszkének és értékesnek érezzék magukat; hangsúlyozza továbbá, hogy a testmozgás jótékony testi és lelki hatásai segítik, hogy a fiatalok alkalmasak legyenek a munkavégzésre;

| 62. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak az ifjúságot előtérbe helyező, konkrét üzeneteket kell közvetítenie, tényleges politikákkal támogatva, figyelembe véve a 2014-es európai parlamenti választásokat; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak az ifjúságot előtérbe helyező, konkrét üzeneteket kell közvetítenie, tényleges politikákkal támogatva, figyelembe véve a 2014-es európai parlamenti választásokat;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki több kezdeményezést az uniós integráció megerősítésére; szorgalmazza, hogy a tagállamok építsék be az oktatási tantervbe az európai tanulmányokat; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki több kezdeményezést az uniós integráció megerősítésére; szorgalmazza, hogy a tagállamok építsék be az oktatási tantervbe az európai tanulmányokat;

| 64. | hangsúlyozza az információs és kommunikációs technológiák – többek között a közösségi hálózatok – alkalmazásának fontosságát, a részvétel elmélyítésének kifejezett célját szem előtt tartva; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza az információs és kommunikációs technológiák – többek között a közösségi hálózatok – alkalmazásának fontosságát, a részvétel elmélyítésének kifejezett célját szem előtt tartva;

| 65. | hangsúlyozza, hogy több programot kell kidolgozni a marginalizálódott csoportok elérése érdekében, és támogatásokat kell nyújtani az ifjúsági ágazat számára, hogy létrehozhassa kommunikációs struktúráit és csatornáit, és így több fiatalt legyen képes megszólítani, különös tekintettel a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetettekre; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy több programot kell kidolgozni a marginalizálódott csoportok elérése érdekében, és támogatásokat kell nyújtani az ifjúsági ágazat számára, hogy létrehozhassa kommunikációs struktúráit és csatornáit, és így több fiatalt legyen képes megszólítani, különös tekintettel a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetettekre;

| 66. | hangsúlyozza a „Fiatalok lendületben” program fontosságát, amely támogatja a fiatalok aktív polgári szerepvállalását, fejleszti a szolidaritást és előmozdítja a toleranciát a fiatalok körében; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza a „Fiatalok lendületben” program fontosságát, amely támogatja a fiatalok aktív polgári szerepvállalását, fejleszti a szolidaritást és előmozdítja a toleranciát a fiatalok körében;

| 67. | hangsúlyozza az ifjúsági szervezeteknek a részvétel legfőbb csatornájaként betöltött szerepét, valamint az önkéntesek szerepét, amelyet tovább kell erősíteni támogatási mechanizmusokkal, megfelelő jogi keretekkel, valamint az önkéntesek tekintetében egyértelműen meghatározott jogokkal és kötelezettségekkel, az önkéntesek jogairól szóló európai chartában meghatározottakkal összhangban; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ifjúsági munka, és különösen az uniós projektekben részt vevő ifjúsági szervezetek számára biztosítsanak politikai és pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza az ifjúsági szervezeteknek a részvétel legfőbb csatornájaként betöltött szerepét, valamint az önkéntesek szerepét, amelyet tovább kell erősíteni támogatási mechanizmusokkal, megfelelő jogi keretekkel, valamint az önkéntesek tekintetében egyértelműen meghatározott jogokkal és kötelezettségekkel, az önkéntesek jogairól szóló európai chartában meghatározottakkal összhangban; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ifjúsági munka, és különösen az uniós projektekben részt vevő ifjúsági szervezetek számára biztosítsanak politikai és pénzügyi támogatást;

| 68. | úgy véli, hogy a fiatalok független életvitelének lehetősége mindennél fontosabb prioritás, amellyel az ifjúsági stratégiának az elkövetkező időszakban foglalkoznia kell; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ifjúság terén folytatott együttműködés elsősorban a fiatalok függetlenségére és a fiatalok általános társadalmi részvételének megvalósítására összpontosítson; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy a fiatalok független életvitelének lehetősége mindennél fontosabb prioritás, amellyel az ifjúsági stratégiának az elkövetkező időszakban foglalkoznia kell; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ifjúság terén folytatott együttműködés elsősorban a fiatalok függetlenségére és a fiatalok általános társadalmi részvételének megvalósítására összpontosítson;

Általános elvek

| 69. | kiemeli a fiatalok közötti mindenfajta – többek között a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló – megkülönböztetés felszámolásának fontosságát; |
| --- | --- |

69.

kiemeli a fiatalok közötti mindenfajta – többek között a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló – megkülönböztetés felszámolásának fontosságát;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőtlenségek és a nemi sztereotípiák elleni közdelemnek az eredményes ifjúsági politika szerves részét kell képeznie, különösen a nőkkel szembeni erőszak megakadályozása és felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőtlenségek és a nemi sztereotípiák elleni közdelemnek az eredményes ifjúsági politika szerves részét kell képeznie, különösen a nőkkel szembeni erőszak megakadályozása és felszámolása érdekében;

| 71. | hangsúlyozza, hogy el kell ismerni az ifjúság – mint kiemelten fontos csoport – szerepét az Unió társadalmi jövőképében, és közvetlen kapcsolatokat kell velük létrehozni, ezáltal fokozva befolyásukat, fejlődésüket, jólétüket és társadalmi befogadásukat; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy el kell ismerni az ifjúság – mint kiemelten fontos csoport – szerepét az Unió társadalmi jövőképében, és közvetlen kapcsolatokat kell velük létrehozni, ezáltal fokozva befolyásukat, fejlődésüket, jólétüket és társadalmi befogadásukat;

| 72. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő fiatalok számára hatékony és személyre szabott támogatást kell nyújtani; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő fiatalok számára hatékony és személyre szabott támogatást kell nyújtani;

o

o o

| 73. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

73.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 161. E, 2011.5.31., 21. o.

(2)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(3)  HL C 377 E., 2012.12.7., 77. o.

(4)  Eurofound (2012), „NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe” (Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő „NEET”-fiatalok: Jellemzők, költségek és szakpolitikai válaszlépések Európában), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(5)  Eurofound (2012), „NEETs – Young people not in employment, education or training: (Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő »NEET«-fiatalok): Characteristics, costs and policy responses in Europe” (Jellemzők, költségek és szakpolitikai válaszlépések Európában). Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/70

---

P7_TA(2013)0365

A fiatalok munkanélküliségének kezelése: a kilábaláshoz vezető lehetséges utak

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a fiatalok munkanélküliségének kezelése: a kilábaláshoz vezető lehetséges utak (2013/2045(INI))

(2016/C 093/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítéséről, a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítéséről szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítéséről, a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítéséről szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0933) és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló 2012. május 24-i állásfoglalására (2), továbbá a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezéssel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0933) és a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló 2012. május 24-i állásfoglalására (2), továbbá a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezéssel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdésére (3),

| — | tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0727),

| — | tekintettel a Bizottság „Mozgásban az ifjúság” című közleményére (COM(2010)0478), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Mozgásban az ifjúság” című közleményére (COM(2010)0478),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a fiatalok foglalkoztatásának előmozdításával történő megvalósításáról szóló, 2011. június 17-én Luxembourgban elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a fiatalok foglalkoztatásának előmozdításával történő megvalósításáról szóló, 2011. június 17-én Luxembourgban elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről szóló, 2013. február 7-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről szóló, 2013. február 7-i következtetéseire,

| — | tekintettel „A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréért: a szociális partnerek európai szintű konzultációjának második szakasza az EUMSZ 154. cikke értelmében” című, 2012. december 5-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0728), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréért: a szociális partnerek európai szintű konzultációjának második szakasza az EUMSZ 154. cikke értelmében” című, 2012. december 5-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0728),

| — | tekintettel az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2012. december 5-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0729), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2012. december 5-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0729),

| — | tekintettel az „Ifjúsági garancia: finnországi és svédországi tapasztalatok” című 2012. június 13-i Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ifjúsági garancia: finnországi és svédországi tapasztalatok” című 2012. június 13-i Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel az ifjúsági garanciaprogramról szóló, 2013. január 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági garanciaprogramról szóló, 2013. január 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásról a Tanács keretében elért, 2013. február 28-i politikai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásról a Tanács keretében elért, 2013. február 28-i politikai megállapodásra,

| — | tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése. Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére” című, 2009. április 27-i bizottsági közleményre (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése. Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére” című, 2009. április 27-i bizottsági közleményre (COM(2009)0200),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat (COM(2011)0607) módosítására irányuló javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat (COM(2011)0607) módosítására irányuló javaslatra,

| — | tekintettel az Európai Tanács tagjainak a „Cél a növekedésorientált konszolidáció és a munkahelyteremtést ösztönző növekedés” című, 2012. január 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács tagjainak a „Cél a növekedésorientált konszolidáció és a munkahelyteremtést ösztönző növekedés” című, 2012. január 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartára, amelyet az Európai Ifjúsági Fórum dolgozott ki a szociális partnerekkel és más érdekelt felekkel együttműködésben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartára, amelyet az Európai Ifjúsági Fórum dolgozott ki a szociális partnerekkel és más érdekelt felekkel együttműködésben,

| — | tekintettel a „Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő NEET-fiatalok: jellemzők, költségek és szakpolitikai válaszlépések Európában” című, 2012. október 22-i Eurofound-jelentésre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő NEET-fiatalok: jellemzők, költségek és szakpolitikai válaszlépések Európában” című, 2012. október 22-i Eurofound-jelentésre (6),

| — | tekintettel „A fiatalok munkaerő-piaci részvételének fokozását célzó szakpolitikai intézkedések hatékonysága” című, 2012. december 21-i Eurofound-jelentésre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fiatalok munkaerő-piaci részvételének fokozását célzó szakpolitikai intézkedések hatékonysága” című, 2012. december 21-i Eurofound-jelentésre (7),

| — | tekintettel „A fiatal munkavállalók segítése a válság idején: hogyan működnek közre a szociális partnerek és a közigazgatási szervek?” című, 2011. április 29-i Eurofound-jelentésre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fiatal munkavállalók segítése a válság idején: hogyan működnek közre a szociális partnerek és a közigazgatási szervek?” című, 2011. április 29-i Eurofound-jelentésre (8),

| — | tekintettel a migránsok integrációjáról, ennek munkaerőpiacra gyakorolt hatásairól és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziójáról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migránsok integrációjáról, ennek munkaerőpiacra gyakorolt hatásairól és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziójáról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a „Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) – Legfrissebb szakpolitikai fejlemények” című, 2012. február 7-i Eurofound-jelentésre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) – Legfrissebb szakpolitikai fejlemények” című, 2012. február 7-i Eurofound-jelentésre (10),

| — | tekintettel „Az egészségügyi problémákkal küzdő vagy fogyatékossággal élő fiatalok aktív befogadása” című, 2013. január 15-i Eurofound-jelentésre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egészségügyi problémákkal küzdő vagy fogyatékossággal élő fiatalok aktív befogadása” című, 2013. január 15-i Eurofound-jelentésre (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0275/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0275/2013),

| A. | mivel 2013 júniusában az aktív korú fiatalok 23,5 %-ának nem volt munkahelye, ezen belül az arányuk Ausztriában és Németországban 10 % vagy annál alacsonyabb volt, míg Görögországban elérte a 64,2 %-ot, ami jelentős földrajzi különbségeket jelez a tagállamok között és a tagállamokon belül egyaránt; mivel a legfrissebb adatok és előrejelzések szerint néhány tagállamban a fiatalok helyzete tovább romlik; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013 júniusában az aktív korú fiatalok 23,5 %-ának nem volt munkahelye, ezen belül az arányuk Ausztriában és Németországban 10 % vagy annál alacsonyabb volt, míg Görögországban elérte a 64,2 %-ot, ami jelentős földrajzi különbségeket jelez a tagállamok között és a tagállamokon belül egyaránt; mivel a legfrissebb adatok és előrejelzések szerint néhány tagállamban a fiatalok helyzete tovább romlik;

| B. | mivel a 25 év alatti nők körében továbbra is nő a munkanélküliség – 2009 és 2012 között 18,8 %-ról 22,1 %-ra emelkedett –, és a rendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint jelenleg eléri a 22,9 %-ot; mivel a munkával szembeni elbátortalanodás, önkirekesztés és kiábrándulás egyre inkább elterjedőben van; mivel a fiatal nők még mindig rosszabb munkaerő-piaci körülményekkel szembesülnek, mint a fiatal férfiak, és mivel ez az európai gazdasági növekedési potenciál jelentős mértékű csökkenését eredményezi azáltal, hogy nem hasznosulnak megfelelő mértékben a magasan képzett nők által szerzett készségek; |
| --- | --- |

B.

mivel a 25 év alatti nők körében továbbra is nő a munkanélküliség – 2009 és 2012 között 18,8 %-ról 22,1 %-ra emelkedett –, és a rendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint jelenleg eléri a 22,9 %-ot; mivel a munkával szembeni elbátortalanodás, önkirekesztés és kiábrándulás egyre inkább elterjedőben van; mivel a fiatal nők még mindig rosszabb munkaerő-piaci körülményekkel szembesülnek, mint a fiatal férfiak, és mivel ez az európai gazdasági növekedési potenciál jelentős mértékű csökkenését eredményezi azáltal, hogy nem hasznosulnak megfelelő mértékben a magasan képzett nők által szerzett készségek;

| C. | mivel 2011-ben a 15–24 éves fiatalok közül 7,5 millió, a 25–29 évesek közül pedig 6,5 millió olyan volt, aki sem oktatásban vagy képzésben, sem foglalkoztatásban nem részesült, köztük kiszolgáltatott csoportok tagjai is; mivel ez súlyos személyes és társadalmi következményekhez – például bizonytalan jövőbeni elhelyezkedési kilátásokhoz, szegénységhez és társadalmi kirekesztettséghez, vagy akár mentális és fizikai diszfunkciókhoz – vezethet; mivel ezek a problémák a közeljövőben várhatóan fokozódni fognak, és súlyos pénzügyi következményekkel járnak a tagállami jóléti rendszerekre nézve; |
| --- | --- |

C.

mivel 2011-ben a 15–24 éves fiatalok közül 7,5 millió, a 25–29 évesek közül pedig 6,5 millió olyan volt, aki sem oktatásban vagy képzésben, sem foglalkoztatásban nem részesült, köztük kiszolgáltatott csoportok tagjai is; mivel ez súlyos személyes és társadalmi következményekhez – például bizonytalan jövőbeni elhelyezkedési kilátásokhoz, szegénységhez és társadalmi kirekesztettséghez, vagy akár mentális és fizikai diszfunkciókhoz – vezethet; mivel ezek a problémák a közeljövőben várhatóan fokozódni fognak, és súlyos pénzügyi következményekkel járnak a tagállami jóléti rendszerekre nézve;

| D. | mivel az, hogy 14 millió nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal van, nagyobb erőfeszítést tesz szükségessé a tagállamok és az európai intézmények részéről a fiatalok munkaerő-piaci reintegrációja érdekében; mivel a fiatalok igényei Európa-szerte igen eltérőek, és ezért a munkaerő-piaci integrációra irányuló intézkedéseket mindig az adott csoport igényeihez kell igazítani, adott esetben személyes értékelési politikák bevonásával; |
| --- | --- |

D.

mivel az, hogy 14 millió nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal van, nagyobb erőfeszítést tesz szükségessé a tagállamok és az európai intézmények részéről a fiatalok munkaerő-piaci reintegrációja érdekében; mivel a fiatalok igényei Európa-szerte igen eltérőek, és ezért a munkaerő-piaci integrációra irányuló intézkedéseket mindig az adott csoport igényeihez kell igazítani, adott esetben személyes értékelési politikák bevonásával;

| E. | mivel a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő gazdasági veszteséget 2011-ben a tagállamokban 153 milliárd euróra becsülték, ami az uniós GDP 1,2 %-ának felel meg (12); mivel ez az összeg messze meghaladja azt a becsült 10 milliárd eurót, amibe 2 millió új munkahely fiatalok számára történő létrehozása kerülne (13); és mivel ez súlyos, hosszú távú társadalmi és gazdasági terhet jelent az egész Európai Unió számára; |
| --- | --- |

E.

mivel a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő gazdasági veszteséget 2011-ben a tagállamokban 153 milliárd euróra becsülték, ami az uniós GDP 1,2 %-ának felel meg (12); mivel ez az összeg messze meghaladja azt a becsült 10 milliárd eurót, amibe 2 millió új munkahely fiatalok számára történő létrehozása kerülne (13); és mivel ez súlyos, hosszú távú társadalmi és gazdasági terhet jelent az egész Európai Unió számára;

| F. | mivel a fiatalok munkanélkülisége nagymértékben hozzájárul a migráció számos tagállamban tapasztalható ugrásszerű növekedéséhez; mivel a mobilitást és a migrációt választók csak nagyon kis része teszi azt önkéntesen, és nem a kényszerítő gazdasági helyzetre válaszul; |
| --- | --- |

F.

mivel a fiatalok munkanélkülisége nagymértékben hozzájárul a migráció számos tagállamban tapasztalható ugrásszerű növekedéséhez; mivel a mobilitást és a migrációt választók csak nagyon kis része teszi azt önkéntesen, és nem a kényszerítő gazdasági helyzetre válaszul;

| G. | mivel a növekedés és foglalkoztatás megteremtése, valamint a belső kereslet fokozása érdekében az Európai Unióban jelentős befektetésekre van szükség; mivel a tagállamok rövid távú gazdasági helyzetének és munkaerő-piaci körülményeinek jelentős javítása érdekében az uniós GDP 2 %-ának megfelelő beruházási csomagra van szükség; mivel ez az intézkedés elsődlegesen a fiataloknak mint a válság által legsúlyosabban érintett csoportnak az érdekét szolgálná; |
| --- | --- |

G.

mivel a növekedés és foglalkoztatás megteremtése, valamint a belső kereslet fokozása érdekében az Európai Unióban jelentős befektetésekre van szükség; mivel a tagállamok rövid távú gazdasági helyzetének és munkaerő-piaci körülményeinek jelentős javítása érdekében az uniós GDP 2 %-ának megfelelő beruházási csomagra van szükség; mivel ez az intézkedés elsődlegesen a fiataloknak mint a válság által legsúlyosabban érintett csoportnak az érdekét szolgálná;

| H. | mivel gazdasági válságok idején a fiatalok különösen hátrányos helyzetben vannak, más csoportoknál is inkább; mivel sok fiatal esetében számítani lehet arra, hogy a jelenlegi munkanélküliség tartós munkanélküliséggé válik, ami nagyban növeli a társadalmi kirekesztés veszélyét; mivel ennek riasztó következményei vannak a fiatalok számára, mert rontja az önbecsülésüket, nem engedi megvalósulni az ambícióikat, csökkenti keresetüket és karrierlehetőségeiket, és késlelteti azt, hogy független felnőtt életet kezdhessenek, ideértve a családalapítást is, ebből eredően pedig a társadalmi következményei is súlyosak, mivel rövid és hosszú távon egyaránt hátrányosan befolyásolja az európai társadalmi, gazdasági és demográfiai helyzetet, növelve annak valószínűségét, hogy a fiatalok idős korukban szegénységben fognak élni, mivel aktív korukban nem tudnak folyamatosan nyugdíjjárulékot fizetni; |
| --- | --- |

H.

mivel gazdasági válságok idején a fiatalok különösen hátrányos helyzetben vannak, más csoportoknál is inkább; mivel sok fiatal esetében számítani lehet arra, hogy a jelenlegi munkanélküliség tartós munkanélküliséggé válik, ami nagyban növeli a társadalmi kirekesztés veszélyét; mivel ennek riasztó következményei vannak a fiatalok számára, mert rontja az önbecsülésüket, nem engedi megvalósulni az ambícióikat, csökkenti keresetüket és karrierlehetőségeiket, és késlelteti azt, hogy független felnőtt életet kezdhessenek, ideértve a családalapítást is, ebből eredően pedig a társadalmi következményei is súlyosak, mivel rövid és hosszú távon egyaránt hátrányosan befolyásolja az európai társadalmi, gazdasági és demográfiai helyzetet, növelve annak valószínűségét, hogy a fiatalok idős korukban szegénységben fognak élni, mivel aktív korukban nem tudnak folyamatosan nyugdíjjárulékot fizetni;

| I. | mivel az EK-Szerződés 13. cikke kifejezetten felhatalmazza a Közösséget arra, hogy küzdjön a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen; mivel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelv ellenére a fiatal nők továbbra is életkoron és nemen alapuló megkülönböztetéssel szembesülnek, amikor belépnek a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

I.

mivel az EK-Szerződés 13. cikke kifejezetten felhatalmazza a Közösséget arra, hogy küzdjön a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen; mivel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelv ellenére a fiatal nők továbbra is életkoron és nemen alapuló megkülönböztetéssel szembesülnek, amikor belépnek a munkaerőpiacra;

| J. | mivel a fiatalkori munkanélküliség általánosan magas szintje ellenére az Európai Unióban mintegy négymillió állás betöltetlen (14) a készségek nem megfelelő volta miatt; mivel bizonyos területeken, így az ikt és a K+F ágazatokban folyamatos és egyre nagyobb a kereslet a magasan képzett munkaerő iránt, amely nem áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

J.

mivel a fiatalkori munkanélküliség általánosan magas szintje ellenére az Európai Unióban mintegy négymillió állás betöltetlen (14) a készségek nem megfelelő volta miatt; mivel bizonyos területeken, így az ikt és a K+F ágazatokban folyamatos és egyre nagyobb a kereslet a magasan képzett munkaerő iránt, amely nem áll rendelkezésre;

| K. | mivel az ILO az euróövezet kiadásainak 0,5 %-át kitevő mértékű, 21 milliárd eurós költségvetést javasolt az ifjúsági garancia Unión belüli teljes körű megvalósításához; |
| --- | --- |

K.

mivel az ILO az euróövezet kiadásainak 0,5 %-át kitevő mértékű, 21 milliárd eurós költségvetést javasolt az ifjúsági garancia Unión belüli teljes körű megvalósításához;

| L. | mivel az Európa 2020 stratégia keretében az EU vállalta az iskolázottsági szintek növelését, az iskolai lemorzsolódási arány 10 % alá csökkentését 2020-ig, a felsőfokú vagy azzal egyenértékű tanulmányokat elvégző 30–34 évesek arányának legalább 40 %-ra, valamint a 20–64 évesek foglalkoztatási arányának 75 %-ra történő emelését; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európa 2020 stratégia keretében az EU vállalta az iskolázottsági szintek növelését, az iskolai lemorzsolódási arány 10 % alá csökkentését 2020-ig, a felsőfokú vagy azzal egyenértékű tanulmányokat elvégző 30–34 évesek arányának legalább 40 %-ra, valamint a 20–64 évesek foglalkoztatási arányának 75 %-ra történő emelését;

| M. | mivel a válság – főként a fiatalok körében – a bizonytalan foglalkoztatás terjedéséhez vezetett, és mivel a teljes munkaidős állásokat gyakran rövid, határozott idejű munkaszerződésekkel, részmunkaidős foglalkoztatással és fizetetlen munkával váltják fel; |
| --- | --- |

M.

mivel a válság – főként a fiatalok körében – a bizonytalan foglalkoztatás terjedéséhez vezetett, és mivel a teljes munkaidős állásokat gyakran rövid, határozott idejű munkaszerződésekkel, részmunkaidős foglalkoztatással és fizetetlen munkával váltják fel;

| N. | mivel a fiatalok egyre gyakrabban kényszerülnek akár fizetetlen, akár fizetett szakmai gyakorlatot vállalni, és mivel e körülmény hátrányosan érinti a kevésbé jómódúakat; mivel fel kell ismerni a gyakornokok olcsó munkaerőként történő kizsákmányolásának problémáját, és ezért szükség van a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére; |
| --- | --- |

N.

mivel a fiatalok egyre gyakrabban kényszerülnek akár fizetetlen, akár fizetett szakmai gyakorlatot vállalni, és mivel e körülmény hátrányosan érinti a kevésbé jómódúakat; mivel fel kell ismerni a gyakornokok olcsó munkaerőként történő kizsákmányolásának problémáját, és ezért szükség van a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére;

| O. | mivel a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása szempontjából húzóerőnek számító kkv-knál és mikrovállalkozásoknál a gazdasági válság következtében több mint 3,5 millió munkahely szűnt meg, és jelentősen visszafogták a munkaerő-felvételt, a munkahelyek megszűnése pedig minden munkavállalóra kihatott, különös tekintettel a fiatalokra; |
| --- | --- |

O.

mivel a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása szempontjából húzóerőnek számító kkv-knál és mikrovállalkozásoknál a gazdasági válság következtében több mint 3,5 millió munkahely szűnt meg, és jelentősen visszafogták a munkaerő-felvételt, a munkahelyek megszűnése pedig minden munkavállalóra kihatott, különös tekintettel a fiatalokra;

| P. | mivel a fiataloknak joguk van a készségeiknek megfelelő minőségi munkahelyhez; mivel az európai fiatalok méltósága és önállósága szempontjából alapvető fontosságú a minőségi munkahely; |
| --- | --- |

P.

mivel a fiataloknak joguk van a készségeiknek megfelelő minőségi munkahelyhez; mivel az európai fiatalok méltósága és önállósága szempontjából alapvető fontosságú a minőségi munkahely;

| Q. | mivel a 2008-ban láthatóvá vált gazdasági válság a munkaerő-piaci keresletet és kínálatot egyaránt negatívan befolyásolta, ezáltal drámai mértékben fokozta a munkahelyi kilátások bizonytalanságát, és minden munkanélküli számára feltétlenül szükségessé tette a jobb tájékozódást a foglalkoztatási kilátásokról; mivel a leginkább rászorulók – köztük a fogyatékossággal élő fiatalok – számára gyakran elérhetetlen az oktatás, a képzés és a készségfejlesztés; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 2008-ban láthatóvá vált gazdasági válság a munkaerő-piaci keresletet és kínálatot egyaránt negatívan befolyásolta, ezáltal drámai mértékben fokozta a munkahelyi kilátások bizonytalanságát, és minden munkanélküli számára feltétlenül szükségessé tette a jobb tájékozódást a foglalkoztatási kilátásokról; mivel a leginkább rászorulók – köztük a fogyatékossággal élő fiatalok – számára gyakran elérhetetlen az oktatás, a képzés és a készségfejlesztés;

| R. | mivel – a gyakorlati készségek középpontba helyezése révén – az egyes tagállamokban létező, a tantermi oktatást a szakképzéssel ötvöző duális szakképzési rendszer és az egyszerre felsőfokú végzettséget és szakképesítést biztosító képzések a válság idején bizonyították értéküket; mivel a Bizottság többször is rámutatott arra, hogy a hatékony duális képzési rendszerek a fiatalok munkanélküliségi arányának alacsonyan tartása mellett biztosíthatják a képzett munkaerővel való folyamatos ellátást; |
| --- | --- |

R.

mivel – a gyakorlati készségek középpontba helyezése révén – az egyes tagállamokban létező, a tantermi oktatást a szakképzéssel ötvöző duális szakképzési rendszer és az egyszerre felsőfokú végzettséget és szakképesítést biztosító képzések a válság idején bizonyították értéküket; mivel a Bizottság többször is rámutatott arra, hogy a hatékony duális képzési rendszerek a fiatalok munkanélküliségi arányának alacsonyan tartása mellett biztosíthatják a képzett munkaerővel való folyamatos ellátást;

| S. | mivel az oktatásból a munka világába való átmenet a fiatalok életének olyan meghatározó fordulópontja, amely nagymértékben kihat későbbi karrierkilátásaikra, életük során elért keresetükre, valamint hosszú távú szociális helyzetükre; mivel ezzel összefüggésben az oktatáspolitika nem választható el a munkaerő-piaci politikától; |
| --- | --- |

S.

mivel az oktatásból a munka világába való átmenet a fiatalok életének olyan meghatározó fordulópontja, amely nagymértékben kihat későbbi karrierkilátásaikra, életük során elért keresetükre, valamint hosszú távú szociális helyzetükre; mivel ezzel összefüggésben az oktatáspolitika nem választható el a munkaerő-piaci politikától;

| T. | mivel a 2008-ban kezdődött gazdasági válság a munkaerő-piaci keresletet és kínálatot egyaránt negatívan befolyásolta, ezáltal drámai mértékben fokozta a munkahelyi kilátások bizonytalanságát, és feltétlenül szükségessé tette a tagállami munkahely-teremtési, képzési és oktatási beruházások kérdésének kezelését; mivel a válság következményeként fokozódhatnak a társadalmi konfliktusok és a társadalmi feszültségek; |
| --- | --- |

T.

mivel a 2008-ban kezdődött gazdasági válság a munkaerő-piaci keresletet és kínálatot egyaránt negatívan befolyásolta, ezáltal drámai mértékben fokozta a munkahelyi kilátások bizonytalanságát, és feltétlenül szükségessé tette a tagállami munkahely-teremtési, képzési és oktatási beruházások kérdésének kezelését; mivel a válság következményeként fokozódhatnak a társadalmi konfliktusok és a társadalmi feszültségek;

| U. | mivel a foglalkoztatási szolgálatok központi szerepet játszanak a munkaerőpiacon, és ezért magas szintű minőségi előírásoknak kell megfelelniük, amit az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell; hangsúlyozza, hogy e minőségi előírásoknak és az ezekkel kapcsolatos ellenőrzések követelményének ugyanolyan mértékben kell vonatkozniuk az állami, mint a magán foglalkoztatási szolgálatokra; |
| --- | --- |

U.

mivel a foglalkoztatási szolgálatok központi szerepet játszanak a munkaerőpiacon, és ezért magas szintű minőségi előírásoknak kell megfelelniük, amit az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell; hangsúlyozza, hogy e minőségi előírásoknak és az ezekkel kapcsolatos ellenőrzések követelményének ugyanolyan mértékben kell vonatkozniuk az állami, mint a magán foglalkoztatási szolgálatokra;

| V. | mivel a munkanélküliség megoldásának része lehet a kiváló minőségű szakoktatási és -képzési rendszerek kialakítása magasan képzett tanárokkal és oktatókkal, innovatív tanulási módszerekkel, kiváló minőségű infrastruktúrával és létesítményekkel és nagy munkaerő-piaci relevanciával, utakat nyitva a továbbtanulás és a továbbképzés előtt; |
| --- | --- |

V.

mivel a munkanélküliség megoldásának része lehet a kiváló minőségű szakoktatási és -képzési rendszerek kialakítása magasan képzett tanárokkal és oktatókkal, innovatív tanulási módszerekkel, kiváló minőségű infrastruktúrával és létesítményekkel és nagy munkaerő-piaci relevanciával, utakat nyitva a továbbtanulás és a továbbképzés előtt;

| W. | mivel a fiatalok teszik ki az ideiglenes munkaszerződés keretében foglalkoztatottak 40 %-át, miközben az összes foglalkoztatottnak mindössze 13 %-át adják, és minden ötödik fiatal tart attól, hogy elveszti munkahelyét; |
| --- | --- |

W.

mivel a fiatalok teszik ki az ideiglenes munkaszerződés keretében foglalkoztatottak 40 %-át, miközben az összes foglalkoztatottnak mindössze 13 %-át adják, és minden ötödik fiatal tart attól, hogy elveszti munkahelyét;

| X. | mivel néhány tagállamban növekvő különbség figyelhető meg a felsőfokú végzettségűek készségei és a munkaerőpiac által megkövetelt készségek között; |
| --- | --- |

X.

mivel néhány tagállamban növekvő különbség figyelhető meg a felsőfokú végzettségűek készségei és a munkaerőpiac által megkövetelt készségek között;

| Y. | mivel a munkaerő-piaci igények figyelembevétele nem zárja ki azt, hogy a gyermekek a lehető legszélesebb tudásalapot sajátítsák el, hiszen ez biztosítja a legjobban, hogy később képesek legyenek alkalmazkodni a munkaerőpiac változásaihoz és általában az élet kihívásaihoz; mivel a legtöbb tanulmány rámutat, hogy a magas színvonalú kisiskoláskori nevelés fontos az iskolai lemorzsolódás elkerülése és a leghátrányosabb szociális helyzetű gyermekek iskolarendszerbe történő teljes körű integrációjának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

Y.

mivel a munkaerő-piaci igények figyelembevétele nem zárja ki azt, hogy a gyermekek a lehető legszélesebb tudásalapot sajátítsák el, hiszen ez biztosítja a legjobban, hogy később képesek legyenek alkalmazkodni a munkaerőpiac változásaihoz és általában az élet kihívásaihoz; mivel a legtöbb tanulmány rámutat, hogy a magas színvonalú kisiskoláskori nevelés fontos az iskolai lemorzsolódás elkerülése és a leghátrányosabb szociális helyzetű gyermekek iskolarendszerbe történő teljes körű integrációjának biztosítása érdekében;

| Z. | mivel a nyílt oktatási erőforrások javítják az oktatás minőségét, hozzáférhetőségét és méltányosságát, valamint az ikt és az új technológiák alkalmazása révén elősegítik az interaktív, kreatív, rugalmas és személyre szabott tanulási folyamatot; mivel a nyitott oktatás az egész életen át tartó tanulás támogatása révén elősegíti a folyamatos foglalkoztathatóságot; |
| --- | --- |

Z.

mivel a nyílt oktatási erőforrások javítják az oktatás minőségét, hozzáférhetőségét és méltányosságát, valamint az ikt és az új technológiák alkalmazása révén elősegítik az interaktív, kreatív, rugalmas és személyre szabott tanulási folyamatot; mivel a nyitott oktatás az egész életen át tartó tanulás támogatása révén elősegíti a folyamatos foglalkoztathatóságot;

| AA. | mivel az iskolai és egyetemi tanárok egyaránt a gyorsan változó globális gazdasági környezet példátlan kihívásaival szembesülnek, amely környezetben a fiatalok sikeres oktatása és foglalkoztathatósága szempontjából rendkívül fontos az új készségek és kompetenciák fejlesztése, valamint innovatív megközelítések és modern tanítási technikák kialakítása; |
| --- | --- |

AA.

mivel az iskolai és egyetemi tanárok egyaránt a gyorsan változó globális gazdasági környezet példátlan kihívásaival szembesülnek, amely környezetben a fiatalok sikeres oktatása és foglalkoztathatósága szempontjából rendkívül fontos az új készségek és kompetenciák fejlesztése, valamint innovatív megközelítések és modern tanítási technikák kialakítása;

| AB. | mivel a felsőfokú végzettséggel rendelkezők 60 %-a nő, akiket azonban gyakran alacsonyabb szakképzettséget igénylő munkakörbe vagy kevesebb fizetésért alkalmaznak; mivel a fiatal nőket az inaktivitás és a munkakörülmények szempontjából fennálló, nemek közötti különbségek is érintik, amelyek (jelenleg 16,2 %-os) bérszakadékot és nyugdíjkülönbségeket eredményeznek; |
| --- | --- |

AB.

mivel a felsőfokú végzettséggel rendelkezők 60 %-a nő, akiket azonban gyakran alacsonyabb szakképzettséget igénylő munkakörbe vagy kevesebb fizetésért alkalmaznak; mivel a fiatal nőket az inaktivitás és a munkakörülmények szempontjából fennálló, nemek közötti különbségek is érintik, amelyek (jelenleg 16,2 %-os) bérszakadékot és nyugdíjkülönbségeket eredményeznek;

| AC. | mivel a női foglalkoztatást a férfiakéhoz képest nagyobb mértékben érinti a rugalmasság és a bizonytalanság: mivel 2012 harmadik negyedévében a 15 és 24 év közötti, részmunkaidőben dolgozó munkavállalók közel 60 %-a nő volt, míg ugyanezen korcsoportban a felsőfokú (egyetemi vagy posztgraduális) végzettségű ideiglenes munkavállalók 64 %-a a nők köréből került ki; |
| --- | --- |

AC.

mivel a női foglalkoztatást a férfiakéhoz képest nagyobb mértékben érinti a rugalmasság és a bizonytalanság: mivel 2012 harmadik negyedévében a 15 és 24 év közötti, részmunkaidőben dolgozó munkavállalók közel 60 %-a nő volt, míg ugyanezen korcsoportban a felsőfokú (egyetemi vagy posztgraduális) végzettségű ideiglenes munkavállalók 64 %-a a nők köréből került ki;

| AD. | mivel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelv 19. cikke és a 2006. július 5-i 2006/54/EK irányelv ellenére a fiatal nők továbbra is életkoron és nemen alapuló megkülönböztetéssel szembesülnek, amikor belépnek a munkaerőpiacra; mivel a kiszolgáltatott társadalmi csoportokhoz – köztük etnikai kisebbségekhez – tartozó nők nagyobb nehézségekkel szembesülnek a hivatalos munkaerőpiachoz való hozzáférés területén; |
| --- | --- |

AD.

mivel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelv 19. cikke és a 2006. július 5-i 2006/54/EK irányelv ellenére a fiatal nők továbbra is életkoron és nemen alapuló megkülönböztetéssel szembesülnek, amikor belépnek a munkaerőpiacra; mivel a kiszolgáltatott társadalmi csoportokhoz – köztük etnikai kisebbségekhez – tartozó nők nagyobb nehézségekkel szembesülnek a hivatalos munkaerőpiachoz való hozzáférés területén;

| AE. | mivel a fiatal anyák esetében a gyermekvállalás gyakran akadálya a munkavállalásnak, és ez hozzájárul a nemek közötti foglalkoztatási különbségek növekedéséhez; |
| --- | --- |

AE.

mivel a fiatal anyák esetében a gyermekvállalás gyakran akadálya a munkavállalásnak, és ez hozzájárul a nemek közötti foglalkoztatási különbségek növekedéséhez;

| AF. | mivel a fiatalokra irányuló foglalkoztatási intézkedéseket be kell építeni egy következetes, jövőorientált és beruházásorientált makrogazdasági stratégiába, amely képes megteremteni a fenntartható XXI. századi munkahelyek létrehozásának, valamint az oktatásból a foglalkoztatásba való eredményes átmenetnek a feltételeit; |
| --- | --- |

AF.

mivel a fiatalokra irányuló foglalkoztatási intézkedéseket be kell építeni egy következetes, jövőorientált és beruházásorientált makrogazdasági stratégiába, amely képes megteremteni a fenntartható XXI. századi munkahelyek létrehozásának, valamint az oktatásból a foglalkoztatásba való eredményes átmenetnek a feltételeit;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatásának fellendítésére irányuló nemzeti és uniós szakpolitikai intézkedéseknek koherenseknek kell lenniük és kölcsönösen ki kell egészíteniük egymást, és különös hangsúlyt kell helyezniük a minőségi (szak)oktatásra, képzésre és munkatapasztalatok biztosítására, lehetővé téve ezáltal a fiatalok számára, hogy jó minőségű, stabil álláshoz jussanak; hangsúlyozza, hogy a méltányosan ellentételezett közérdekű szakmai gyakorlatok és önkéntes tevékenységek lehetőségének megteremtésével lehetővé válhat a fiatalok számára, hogy társadalmilag értékes tevékenységeket folytassanak és szakmai tapasztalatokat szerezzenek; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatásának fellendítésére irányuló nemzeti és uniós szakpolitikai intézkedéseknek koherenseknek kell lenniük és kölcsönösen ki kell egészíteniük egymást, és különös hangsúlyt kell helyezniük a minőségi (szak)oktatásra, képzésre és munkatapasztalatok biztosítására, lehetővé téve ezáltal a fiatalok számára, hogy jó minőségű, stabil álláshoz jussanak; hangsúlyozza, hogy a méltányosan ellentételezett közérdekű szakmai gyakorlatok és önkéntes tevékenységek lehetőségének megteremtésével lehetővé válhat a fiatalok számára, hogy társadalmilag értékes tevékenységeket folytassanak és szakmai tapasztalatokat szerezzenek;

| 2. | sajnálja, hogy a jelenlegi válságkezelési intézkedések, amelyek az állami kiadások csökkentésére irányulnak a válság által sújtott országokban, az oktatás, a munkahelyteremtés és a támogató szolgáltatások terén végrehajtott megszorítások révén már közvetlen negatív hatással jártak a fiatalokra; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a jelenlegi válságkezelési intézkedések, amelyek az állami kiadások csökkentésére irányulnak a válság által sújtott országokban, az oktatás, a munkahelyteremtés és a támogató szolgáltatások terén végrehajtott megszorítások révén már közvetlen negatív hatással jártak a fiatalokra;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a munkanélküli fiatalok különféle társadalmi csoportokhoz tartoznak, és ezért szükségleteik és képességeik alapján kell őket osztályozni, hogy a meghozott intézkedések végrehajtása hatékonyabb legyen; véleménye szerint fel kell tárni azokat a kulcskompetenciákat, amelyek lehetővé teszik e fiatalok munkaerőpiacra való gyorsabb, tartósabb és fenntarthatóbb belépését; úgy véli, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani azon fiatalokra, akik nem rendelkeznek semmilyen képesítéssel, nem foglalkoztatottak, és oktatásban vagy képzésben sem vesznek részt; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a munkanélküli fiatalok különféle társadalmi csoportokhoz tartoznak, és ezért szükségleteik és képességeik alapján kell őket osztályozni, hogy a meghozott intézkedések végrehajtása hatékonyabb legyen; véleménye szerint fel kell tárni azokat a kulcskompetenciákat, amelyek lehetővé teszik e fiatalok munkaerőpiacra való gyorsabb, tartósabb és fenntarthatóbb belépését; úgy véli, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani azon fiatalokra, akik nem rendelkeznek semmilyen képesítéssel, nem foglalkoztatottak, és oktatásban vagy képzésben sem vesznek részt;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy azokkal a tagállamokkal együttműködésben, ahol a régiókban a fiatalkorúak munkanélkülisége meghaladja a 25 %-ot, teremtsen munkahelyeket az érintett fiatalok legalább 10 %-a számára, így kezelvén a fiatalok munkanélküliségét.; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy azokkal a tagállamokkal együttműködésben, ahol a régiókban a fiatalkorúak munkanélkülisége meghaladja a 25 %-ot, teremtsen munkahelyeket az érintett fiatalok legalább 10 %-a számára, így kezelvén a fiatalok munkanélküliségét.;

| 5. | hangsúlyozza a fiatalokra irányuló külön intézkedéseket tartalmazó, munkahelyteremtést célzó aktív, átfogó és integrált munkaerő-piaci politika szükségességét egyrészt a rendelkezésre álló források elherdálásának elkerülése, másrészt annak érdekében, hogy a fiatalok körében a munkanélküliség csökkenjen, ne pedig „visszaforgatódjon”; felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a más tagállamokban bevált módszerekre vonatkozó példák adott munkaerőpiacon való megvalósíthatóságát, és hogy éljenek azokkal az intézkedésekkel, amelyek megfelelőek a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség elleni küzdelemhez; rámutat a szakoktatással és -képzéssel, illetve duális oktatási rendszerekkel rendelkező országokban az oktatásból a munkába való átmenet javítása – és ezáltal a képzés során szerzett készségek és a munkaerő-piaci kereslet közötti szakadék áthidalása – terén szerzett jó tapasztalatokra; hangsúlyozza, hogy a Bizottság feladata, hogy tevékeny támogatást nyújtson ezekhez az erőfeszítésekhez, és felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést a szakképzési rendszerekkel kapcsolatos tagállami reformlépésekről; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a társadalmi kirekesztés magas kockázatának kitett veszélyeztetett csoportokra, köztük a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokra; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a fiatalokra irányuló külön intézkedéseket tartalmazó, munkahelyteremtést célzó aktív, átfogó és integrált munkaerő-piaci politika szükségességét egyrészt a rendelkezésre álló források elherdálásának elkerülése, másrészt annak érdekében, hogy a fiatalok körében a munkanélküliség csökkenjen, ne pedig „visszaforgatódjon”; felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a más tagállamokban bevált módszerekre vonatkozó példák adott munkaerőpiacon való megvalósíthatóságát, és hogy éljenek azokkal az intézkedésekkel, amelyek megfelelőek a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség elleni küzdelemhez; rámutat a szakoktatással és -képzéssel, illetve duális oktatási rendszerekkel rendelkező országokban az oktatásból a munkába való átmenet javítása – és ezáltal a képzés során szerzett készségek és a munkaerő-piaci kereslet közötti szakadék áthidalása – terén szerzett jó tapasztalatokra; hangsúlyozza, hogy a Bizottság feladata, hogy tevékeny támogatást nyújtson ezekhez az erőfeszítésekhez, és felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést a szakképzési rendszerekkel kapcsolatos tagállami reformlépésekről; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a társadalmi kirekesztés magas kockázatának kitett veszélyeztetett csoportokra, köztük a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokra;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtsön össze a fiatalok képzésével kapcsolatos sikertörténeteket, és kézikönyv formájában tegye közzé őket más tagállamok számára; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtsön össze a fiatalok képzésével kapcsolatos sikertörténeteket, és kézikönyv formájában tegye közzé őket más tagállamok számára;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy évente nyújtson be jelentést a szakképzési rendszerek tekintetében végrehajtott tagállami reformokról, és ezzel tegyen hosszú távú, strukturális hozzájárulást a fiatalok foglalkoztathatóságának javításához; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy évente nyújtson be jelentést a szakképzési rendszerek tekintetében végrehajtott tagállami reformokról, és ezzel tegyen hosszú távú, strukturális hozzájárulást a fiatalok foglalkoztathatóságának javításához;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy egy tágan meghatározott, nem diplomához kötött európai alapszakmákat tartalmazó lista segítségével dolgozza ki a modern duális oktatási rendszer minőségi iránymutatásait; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy egy tágan meghatározott, nem diplomához kötött európai alapszakmákat tartalmazó lista segítségével dolgozza ki a modern duális oktatási rendszer minőségi iránymutatásait;

| 9. | hangsúlyozza a felsőoktatásban és szakoktatásban alkalmazott minőségi szabványok és a hozzáférhetőség javításának fontosságát; hasonlóképpen kiemeli a nyelvtanulás jelentőségét az oktatásban, valamint a szakoktatásban és -képzésben; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a felsőoktatásban és szakoktatásban alkalmazott minőségi szabványok és a hozzáférhetőség javításának fontosságát; hasonlóképpen kiemeli a nyelvtanulás jelentőségét az oktatásban, valamint a szakoktatásban és -képzésben;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatását és foglalkoztathatóságát erősítő különféle intézkedések sikeres, integrált módon történő kialakításához, végrehajtásához és ellenőrzéséhez elengedhetetlen az összes érdekelt fél helyi, regionális, nemzeti és európai szintű bevonása, ideértve a szociális partnereket, a foglalkoztatási szolgálatokat, a képzési és oktatási hatóságokat, az egyes munkáltatókat, a nem kormányzati szervezeteket, és különösen a hallgatói és ifjúsági szervezeteket; hangsúlyozza, hogy a fiatalok tartós és minőségi foglalkoztatását előmozdító intézkedéseknek rugalmasnak kell lenniük annak érdekében, hogy igazodni tudjanak a folyamatosan változó munkaerő-piaci igényekhez; megjegyzi, hogy rugalmas és ugyanakkor megbízható szerződéses viszonyokra, hatékony újrabeilleszkedési politikákra és modern szociális biztonsági rendszerekre van szükség; hangsúlyozza, hogy a fiatalok korai, a középfokú iskolai végzettség megszerzését jóval megelőző pályaorientációja különösen hasznos, mivel megkívánja, hogy a szülők és az iskolák fejlesszék arra irányuló képességeiket, hogy segítsék és tanácsokkal lássák el a diákokat tanulmányaikat és azt követő pályájukat illetően; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatását és foglalkoztathatóságát erősítő különféle intézkedések sikeres, integrált módon történő kialakításához, végrehajtásához és ellenőrzéséhez elengedhetetlen az összes érdekelt fél helyi, regionális, nemzeti és európai szintű bevonása, ideértve a szociális partnereket, a foglalkoztatási szolgálatokat, a képzési és oktatási hatóságokat, az egyes munkáltatókat, a nem kormányzati szervezeteket, és különösen a hallgatói és ifjúsági szervezeteket; hangsúlyozza, hogy a fiatalok tartós és minőségi foglalkoztatását előmozdító intézkedéseknek rugalmasnak kell lenniük annak érdekében, hogy igazodni tudjanak a folyamatosan változó munkaerő-piaci igényekhez; megjegyzi, hogy rugalmas és ugyanakkor megbízható szerződéses viszonyokra, hatékony újrabeilleszkedési politikákra és modern szociális biztonsági rendszerekre van szükség; hangsúlyozza, hogy a fiatalok korai, a középfokú iskolai végzettség megszerzését jóval megelőző pályaorientációja különösen hasznos, mivel megkívánja, hogy a szülők és az iskolák fejlesszék arra irányuló képességeiket, hogy segítsék és tanácsokkal lássák el a diákokat tanulmányaikat és azt követő pályájukat illetően;

| 11. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy a várható jövőbeli munkaerő-piaci fejleményekhez való igazodás érdekében az oktatási programokban prioritást kapjanak a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai területek; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy a várható jövőbeli munkaerő-piaci fejleményekhez való igazodás érdekében az oktatási programokban prioritást kapjanak a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai területek;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a kollektív tárgyalás fontos szerepet játszik a fiatal munkavállalók munkakörülményeinek előmozdításában és javításában; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a kollektív tárgyalás fontos szerepet játszik a fiatal munkavállalók munkakörülményeinek előmozdításában és javításában;

| 13. | elismeri, hogy a megfelelő készségekbe való befektetés fontos tényező abban, hogy segítséget nyújtsanak a tagállamoknak az innovációhoz és versenyképességük visszanyeréséhez; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy a megfelelő készségekbe való befektetés fontos tényező abban, hogy segítséget nyújtsanak a tagállamoknak az innovációhoz és versenyképességük visszanyeréséhez;

| 14. | felszólítja a tagállamokat, hogy ismerjék el a gyorsan változó globális gazdasági környezet azon, példa nélkül álló kihívásait, amelyekkel az iskolai és egyetemi tanárok is szembesülnek; megjegyzi, hogy a fiatalok sikeres oktatásának és munkahelyi kilátásainak kulcstényezője az új készségek és a kompetenciakészlet, az innovatív megközelítések és az oktatás és tanulás korszerű módszereinek kialakítása; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a tagállamokat, hogy ismerjék el a gyorsan változó globális gazdasági környezet azon, példa nélkül álló kihívásait, amelyekkel az iskolai és egyetemi tanárok is szembesülnek; megjegyzi, hogy a fiatalok sikeres oktatásának és munkahelyi kilátásainak kulcstényezője az új készségek és a kompetenciakészlet, az innovatív megközelítések és az oktatás és tanulás korszerű módszereinek kialakítása;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy az oktatáson, valamint a civil társadalmi és – minőségi – ifjúsági kezdeményezéseken keresztül bátorítsák és támogassák a fiatalok, különösen a nők demokratikus életben való részvételét, és használják ki a meglévő és új eszközöket a politikák kidolgozásához való hozzájárulás érdekében, ezzel javítva a fiatalok fejlődését, jólétét és társadalmi integrációját; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy az oktatáson, valamint a civil társadalmi és – minőségi – ifjúsági kezdeményezéseken keresztül bátorítsák és támogassák a fiatalok, különösen a nők demokratikus életben való részvételét, és használják ki a meglévő és új eszközöket a politikák kidolgozásához való hozzájárulás érdekében, ezzel javítva a fiatalok fejlődését, jólétét és társadalmi integrációját;

| 16. | komolyan aggódik az oktatás, képzés és ifjúságpolitika területén alkalmazott tagállami költségvetési megszorítások miatt, amelyek következtében a fiatalok az oktatáson és a foglalkoztatáson egyaránt kívül rekedhetnek, és emlékeztet arra, hogy az oktatás és a képzés költségvetési támogatása a jövőre irányuló szükséges és felbecsülhetetlen befektetést jelenti; |
| --- | --- |

16.

komolyan aggódik az oktatás, képzés és ifjúságpolitika területén alkalmazott tagállami költségvetési megszorítások miatt, amelyek következtében a fiatalok az oktatáson és a foglalkoztatáson egyaránt kívül rekedhetnek, és emlékeztet arra, hogy az oktatás és a képzés költségvetési támogatása a jövőre irányuló szükséges és felbecsülhetetlen befektetést jelenti;

| 17. | kéri az oktatói személyzet fokozott szakoktatását és -képzését, főként a korszerű oktatási módszertanra, valamint az új technológiák használatára vonatkozóan; rámutat, hogy az egész életen át tartó tanulás a kisgyermekkori neveléssel kezdődik, és hangsúlyozza, hogy ennek során mindenekelőtt a nyelvi kompetenciát kell élvezetes formában fejleszteni; |
| --- | --- |

17.

kéri az oktatói személyzet fokozott szakoktatását és -képzését, főként a korszerű oktatási módszertanra, valamint az új technológiák használatára vonatkozóan; rámutat, hogy az egész életen át tartó tanulás a kisgyermekkori neveléssel kezdődik, és hangsúlyozza, hogy ennek során mindenekelőtt a nyelvi kompetenciát kell élvezetes formában fejleszteni;

| 18. | felhívja a figyelmet a javasolt uniós hitelgarancia-rendszer szerepére – amelyet az EU-ban és harmadik országokban nappali tagozatos mesterképzésben részt vevő hallgatók vehetnek igénybe –, amely még inkább elősegíti a fiatalok mobilitását és az egyetemek többdimenziós rangsorolását; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet a javasolt uniós hitelgarancia-rendszer szerepére – amelyet az EU-ban és harmadik országokban nappali tagozatos mesterképzésben részt vevő hallgatók vehetnek igénybe –, amely még inkább elősegíti a fiatalok mobilitását és az egyetemek többdimenziós rangsorolását;

| 19. | úgy véli, hogy a munkahelyek azonosításának lehetővé tétele érdekében figyelembe kell venni a helyi szükségleteket és a területi sajátosságokat, különösen az innovatív ágazatokban, így a „zöld” szegmensekben és a szociális vállalkozások terén, az integrált területfejlesztési stratégiák keretében; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a munkahelyek azonosításának lehetővé tétele érdekében figyelembe kell venni a helyi szükségleteket és a területi sajátosságokat, különösen az innovatív ágazatokban, így a „zöld” szegmensekben és a szociális vállalkozások terén, az integrált területfejlesztési stratégiák keretében;

| 20. | felkéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy alakítsanak ki képzési és foglalkoztatási elemeket is magukban foglaló integrált területfejlesztési stratégiákat, kezdve a korai iskolaelhagyást megelőző intézkedésekkel, valamint hogy alakítsanak ki életpályamodelleket a fiatalok számára; |
| --- | --- |

20.

felkéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy alakítsanak ki képzési és foglalkoztatási elemeket is magukban foglaló integrált területfejlesztési stratégiákat, kezdve a korai iskolaelhagyást megelőző intézkedésekkel, valamint hogy alakítsanak ki életpályamodelleket a fiatalok számára;

| 21. | elismeri, hogy egyes régiók, ahol a fiatalok körében a munkanélküliség mértéke meghaladja a 25 %-ot, különösen nehéz helyzetben vannak; üdvözli, hogy a fiatalok foglalkoztatását segítő uniós támogatást tovább fogja növelni a javasolt uniós ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, amely a 2014–2020 közötti hétéves időszakra 8 milliárd eurós maximális költségvetéssel rendelkezik; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az ILO szerint az ifjúsági garancia hatékony végrehajtásához csak az euróövezetben 21 milliárd euróra lenne szükség; egyetért azzal, hogy a fiataloknak szóló foglalkoztatási kezdeményezést támogató külön költségvetési előirányzatot és az ESZA-forrásokból előirányzott megfelelő összeget előre kell ütemezni; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy egyes régiók, ahol a fiatalok körében a munkanélküliség mértéke meghaladja a 25 %-ot, különösen nehéz helyzetben vannak; üdvözli, hogy a fiatalok foglalkoztatását segítő uniós támogatást tovább fogja növelni a javasolt uniós ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, amely a 2014–2020 közötti hétéves időszakra 8 milliárd eurós maximális költségvetéssel rendelkezik; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az ILO szerint az ifjúsági garancia hatékony végrehajtásához csak az euróövezetben 21 milliárd euróra lenne szükség; egyetért azzal, hogy a fiataloknak szóló foglalkoztatási kezdeményezést támogató külön költségvetési előirányzatot és az ESZA-forrásokból előirányzott megfelelő összeget előre kell ütemezni;

| 22. | hangsúlyozza a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség és a tartós munkanélküliség felszámolását célzó azonnali intézkedések szükségességét; hangsúlyozza továbbá a fiatalok tartós, fenntartható és színvonalas munkahelyekhez juttatásának szükségességét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség és a tartós munkanélküliség felszámolását célzó azonnali intézkedések szükségességét; hangsúlyozza továbbá a fiatalok tartós, fenntartható és színvonalas munkahelyekhez juttatásának szükségességét;

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalokra vonatkozó nemzeti joganyagot és különösen a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló 2000/78/EK irányelven alapuló nemzeti jogszabályokat ne használják fel arra, hogy megkülönböztetést alkalmaznak a fiatal munkavállalók szociális juttatásokhoz való hozzáférése tekintetében; úgy véli, sokkal többet kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy mind a munkavállalók, mind a munkáltatók tisztában legyenek az említett jogszabály szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalokra vonatkozó nemzeti joganyagot és különösen a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló 2000/78/EK irányelven alapuló nemzeti jogszabályokat ne használják fel arra, hogy megkülönböztetést alkalmaznak a fiatal munkavállalók szociális juttatásokhoz való hozzáférése tekintetében; úgy véli, sokkal többet kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy mind a munkavállalók, mind a munkáltatók tisztában legyenek az említett jogszabály szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel;

| 24. | felszólítja a tagállamokat, hogy aktualizálják regionális fejlesztési stratégiáikat, hogy azok tükrözzék a foglalkoztatás ösztönzésére irányuló intézkedéseket, ideérve a fiatalok foglalkoztatását is; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a tagállamokat, hogy aktualizálják regionális fejlesztési stratégiáikat, hogy azok tükrözzék a foglalkoztatás ösztönzésére irányuló intézkedéseket, ideérve a fiatalok foglalkoztatását is;

| 25. | üdvözli az EPSCO Tanács 2013. február 28-i határozatát, amellyel jóváhagyta az ifjúsági garancia végrehajtásáról szóló tanácsi ajánlást, és kéri a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az ifjúsági garanciarendszerek nemzeti szintű ambiciózus megvalósítása érdekében; szorgalmazza a célcsoportok kiterjesztését a 30 éven aluli fiatalokra, köztük a diplomásokra és a képzési rendszereket végzettség nélkül elhagyókra; hangsúlyozza, hogy ezen intézkedés sikere nagymértékben függ egy sor olyan szakpolitikai intézkedéstől és keretfeltételtől, mint az oktatásba és képzésbe, az infrastruktúrába és a foglalkoztatási szolgálatok kapacitásába való megfelelő beruházás, a hallgatói és diplomás helyek elérhetősége, a minőségi tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok, valamint a munkahelyteremtést elősegítő általános politikák; megfelelő nyomon követésre szólít fel a tagállamok nemzeti reformprogramjain keresztül és az európai szemeszter keretében a nemzeti ifjúsági garanciarendszerek ellenőrzése, értékelése és folyamatos tökéletesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszereket integrálni kell a nemzeti aktív munkaerő-piaci intézkedések szélesebb keretébe; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az EPSCO Tanács 2013. február 28-i határozatát, amellyel jóváhagyta az ifjúsági garancia végrehajtásáról szóló tanácsi ajánlást, és kéri a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az ifjúsági garanciarendszerek nemzeti szintű ambiciózus megvalósítása érdekében; szorgalmazza a célcsoportok kiterjesztését a 30 éven aluli fiatalokra, köztük a diplomásokra és a képzési rendszereket végzettség nélkül elhagyókra; hangsúlyozza, hogy ezen intézkedés sikere nagymértékben függ egy sor olyan szakpolitikai intézkedéstől és keretfeltételtől, mint az oktatásba és képzésbe, az infrastruktúrába és a foglalkoztatási szolgálatok kapacitásába való megfelelő beruházás, a hallgatói és diplomás helyek elérhetősége, a minőségi tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok, valamint a munkahelyteremtést elősegítő általános politikák; megfelelő nyomon követésre szólít fel a tagállamok nemzeti reformprogramjain keresztül és az európai szemeszter keretében a nemzeti ifjúsági garanciarendszerek ellenőrzése, értékelése és folyamatos tökéletesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciarendszereket integrálni kell a nemzeti aktív munkaerő-piaci intézkedések szélesebb keretébe;

| 26. | tájékoztatja a tagállamokat, hogy a Parlament szorosan nyomon kívánja követni valamennyi tagállam tevékenységeit az ifjúsági garancia megvalósítása érdekében, és felkéri az ifjúsági szervezeteket, hogy rendszeresen tájékoztassák a Parlamentet a tagállami fellépésekről készített elemzésükről; |
| --- | --- |

26.

tájékoztatja a tagállamokat, hogy a Parlament szorosan nyomon kívánja követni valamennyi tagállam tevékenységeit az ifjúsági garancia megvalósítása érdekében, és felkéri az ifjúsági szervezeteket, hogy rendszeresen tájékoztassák a Parlamentet a tagállami fellépésekről készített elemzésükről;

| 27. | felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy az ifjúsági szervezetekkel együtt vonják felelősségre kormányaikat az ifjúsági garancia megvalósításával kapcsolatban, és biztosítsák, hogy minden (munkanélküli vagy a formális oktatásból kilépő) fiatal négy hónapon belül jó minőségű ajánlatot kapjon a foglalkoztatásra, az oktatás folytatására vagy szakmai gyakorlatra; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy az ifjúsági szervezetekkel együtt vonják felelősségre kormányaikat az ifjúsági garancia megvalósításával kapcsolatban, és biztosítsák, hogy minden (munkanélküli vagy a formális oktatásból kilépő) fiatal négy hónapon belül jó minőségű ajánlatot kapjon a foglalkoztatásra, az oktatás folytatására vagy szakmai gyakorlatra;

| 28. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtására irányuló erőfeszítések és támogatások nem vethetik vissza a strukturális erőfeszítéseket és reformokat, amelyeknek alkalmassá kell tenniük egyes tagállamok oktatási rendszereit és munkaerőpiacait a jövőbeli kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtására irányuló erőfeszítések és támogatások nem vethetik vissza a strukturális erőfeszítéseket és reformokat, amelyeknek alkalmassá kell tenniük egyes tagállamok oktatási rendszereit és munkaerőpiacait a jövőbeli kihívások kezelésére;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia „Mozgásban az ifjúság” elnevezésű kiemelt kezdeményezésével összhangban álló integrált általános megközelítés alkalmazásával foglaljon bele a programjaiba kifejezetten a fiatalok munkanélküliségének leküzdésére irányuló intézkedéseket is; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia „Mozgásban az ifjúság” elnevezésű kiemelt kezdeményezésével összhangban álló integrált általános megközelítés alkalmazásával foglaljon bele a programjaiba kifejezetten a fiatalok munkanélküliségének leküzdésére irányuló intézkedéseket is;

| 30. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat az Európa 2020 stratégia keretében tett kötelezettségvállalásukra, miszerint a nők és férfiak körében egyaránt 75 %-ra emelik a foglalkoztatottságot, és arra figyelmeztet, hogy az ifjúsági munkanélküliség jelenlegi szintje a nők egész generációjának munkaerőpiacról való kiszorulását eredményezheti, növelve láthatatlanságukat és kiszolgáltatottságukat; |
| --- | --- |

30.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat az Európa 2020 stratégia keretében tett kötelezettségvállalásukra, miszerint a nők és férfiak körében egyaránt 75 %-ra emelik a foglalkoztatottságot, és arra figyelmeztet, hogy az ifjúsági munkanélküliség jelenlegi szintje a nők egész generációjának munkaerőpiacról való kiszorulását eredményezheti, növelve láthatatlanságukat és kiszolgáltatottságukat;

| 31. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon és tegyék közzé az ifjúsági munkanélküliség felszámolását célzó szakpolitikákkal kapcsolatos valamennyi – többek között az ifjúsági garanciaprogram végrehajtásával kapcsolatos – adatot, a tagállamokra lebontva készítsenek regionális statisztikákat, és fordítsanak különös figyelmet a nemi dimenzióra; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon és tegyék közzé az ifjúsági munkanélküliség felszámolását célzó szakpolitikákkal kapcsolatos valamennyi – többek között az ifjúsági garanciaprogram végrehajtásával kapcsolatos – adatot, a tagállamokra lebontva készítsenek regionális statisztikákat, és fordítsanak különös figyelmet a nemi dimenzióra;

| 32. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki egyértelmű minőségi szabványokat és mutatókat a nemzeti ifjúsági garanciarendszerek kialakításával kapcsolatban, és fokozzák az ifjúsági garanciarendszerek megvalósításához nélkülözhetetlen szereplők – így a nemzeti szociális partnerek, a helyi és regionális hatóságok, a foglalkoztatási szolgálatok, valamint az oktatási és képzési hatóságok – számára nyújtott támogatást; felhív az ifjúsági garanciarendszerek pénzügyi ösztönzők révén történő előmozdítására, ideértve a közbeszerzés során alkalmazott ösztönzőket és a kihelyezett képzés finanszírozását, támogatva a vállalatokat abban, hogy magas színvonalú, tartós foglalkoztatást és képzést kínálhassanak, ami hatékony és célirányos befektetést jelent a fiatalokban rejlő potenciálba; hangsúlyozza, hogy a vállalkozásokat különös felelősség terheli az ilyen jellegű ajánlatok biztosítása terén; |
| --- | --- |

32.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki egyértelmű minőségi szabványokat és mutatókat a nemzeti ifjúsági garanciarendszerek kialakításával kapcsolatban, és fokozzák az ifjúsági garanciarendszerek megvalósításához nélkülözhetetlen szereplők – így a nemzeti szociális partnerek, a helyi és regionális hatóságok, a foglalkoztatási szolgálatok, valamint az oktatási és képzési hatóságok – számára nyújtott támogatást; felhív az ifjúsági garanciarendszerek pénzügyi ösztönzők révén történő előmozdítására, ideértve a közbeszerzés során alkalmazott ösztönzőket és a kihelyezett képzés finanszírozását, támogatva a vállalatokat abban, hogy magas színvonalú, tartós foglalkoztatást és képzést kínálhassanak, ami hatékony és célirányos befektetést jelent a fiatalokban rejlő potenciálba; hangsúlyozza, hogy a vállalkozásokat különös felelősség terheli az ilyen jellegű ajánlatok biztosítása terén;

| 33. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az érdekelt ifjúsági felekkel és a Parlamenttel együttműködésben dolgozzanak ki cselekvési tervet a fiatalok foglalkoztatásáról, azonosítva a rövid távú, középtávú és hosszú távú intézkedéseket; sajnálja, hogy a jelenlegi vitában a hosszú távú intézkedéseket rövid távú megoldásként mutatják be; hangsúlyozza, hogy a hangsúlyt rövid távon a válság azonnali enyhítésére kellene helyezni, mind a munkaerőpiacon kívül rekedtek, mind pedig a munkaerőpiacon jelen lévők tekintetében, a megélhetéshez szükséges jövedelem, valamint a munkaerő-piaci lehetőségek biztosítására összpontosítva; hangsúlyozza, hogy az oktatásba és képzésbe, a munkahelyteremtésbe és a tanulószerződéses gyakornoki képzésekbe való befektetések és a munkáltatókat célzó ösztönzők főként középtávú, de egyben hosszú távú intézkedések is, amelyekről valamennyi érintett szereplőnek meg kell állapodnia, és amelyeket legalább öt évig fenn kell tartani; hangsúlyozza, hogy különösen a duális oktatási rendszer kialakítása, a tanulószerződéses gyakorlati képzések, a munkahelyi képzés és a fiatalok munkaerő-piaci integrációja hosszú távú intézkedések, amelyek az eddiginél hosszabb távú kötelezettségvállalást igényelnek; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az érdekelt ifjúsági felekkel és a Parlamenttel együttműködésben dolgozzanak ki cselekvési tervet a fiatalok foglalkoztatásáról, azonosítva a rövid távú, középtávú és hosszú távú intézkedéseket; sajnálja, hogy a jelenlegi vitában a hosszú távú intézkedéseket rövid távú megoldásként mutatják be; hangsúlyozza, hogy a hangsúlyt rövid távon a válság azonnali enyhítésére kellene helyezni, mind a munkaerőpiacon kívül rekedtek, mind pedig a munkaerőpiacon jelen lévők tekintetében, a megélhetéshez szükséges jövedelem, valamint a munkaerő-piaci lehetőségek biztosítására összpontosítva; hangsúlyozza, hogy az oktatásba és képzésbe, a munkahelyteremtésbe és a tanulószerződéses gyakornoki képzésekbe való befektetések és a munkáltatókat célzó ösztönzők főként középtávú, de egyben hosszú távú intézkedések is, amelyekről valamennyi érintett szereplőnek meg kell állapodnia, és amelyeket legalább öt évig fenn kell tartani; hangsúlyozza, hogy különösen a duális oktatási rendszer kialakítása, a tanulószerződéses gyakorlati képzések, a munkahelyi képzés és a fiatalok munkaerő-piaci integrációja hosszú távú intézkedések, amelyek az eddiginél hosszabb távú kötelezettségvállalást igényelnek;

| 34. | javasolja, hogy a duális képzési rendszerrel rendelkező tagállamokban több munkáltatós szakképzés formájában vezessenek be „alternatív tanulószerződéses gyakorlati képzést”, és ezáltal ifjúsági garanciarendszert azon 18 év alatti fiatalok számára, akik nem jutnak be a tanulószerződéses gyakorlati képzésbe; azokban a tagállamokban, amelyek nem rendelkeznek duális képzési rendszerrel, lépéseket kell tenni egy megfelelő formában kiigazított rendszer megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

javasolja, hogy a duális képzési rendszerrel rendelkező tagállamokban több munkáltatós szakképzés formájában vezessenek be „alternatív tanulószerződéses gyakorlati képzést”, és ezáltal ifjúsági garanciarendszert azon 18 év alatti fiatalok számára, akik nem jutnak be a tanulószerződéses gyakorlati képzésbe; azokban a tagállamokban, amelyek nem rendelkeznek duális képzési rendszerrel, lépéseket kell tenni egy megfelelő formában kiigazított rendszer megvalósítása érdekében;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a különböző korcsoportok különböző megközelítést igényelnek a foglalkoztatási kérdések kezelése érdekében, a fiatalabb korcsoportok munkaerőpiacra való belépésére, valamint az idősebb korcsoportok munkahelybiztonságának és szociális biztonságának javítására összpontosítva; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a különböző korcsoportok különböző megközelítést igényelnek a foglalkoztatási kérdések kezelése érdekében, a fiatalabb korcsoportok munkaerőpiacra való belépésére, valamint az idősebb korcsoportok munkahelybiztonságának és szociális biztonságának javítására összpontosítva;

| 36. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munka világa és a képzés közötti közeledést, például az elméleti tényanyagot a gyakorlati tapasztalattal összekötő, duálishoz hasonló képzési formák kialakítása érdekében, hogy felvértezzék a fiatalokat a szükséges általános készségekkel és konkrét tapasztalatokkal; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fektessenek be a szakképzéssel és a műszaki és vállalkozói tanulmányokkal kapcsolatos tudatosító kampányok támogatásába is; |
| --- | --- |

36.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munka világa és a képzés közötti közeledést, például az elméleti tényanyagot a gyakorlati tapasztalattal összekötő, duálishoz hasonló képzési formák kialakítása érdekében, hogy felvértezzék a fiatalokat a szükséges általános készségekkel és konkrét tapasztalatokkal; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fektessenek be a szakképzéssel és a műszaki és vállalkozói tanulmányokkal kapcsolatos tudatosító kampányok támogatásába is;

| 37. | felszólítja az európai intézményeket, hogy szolgáljanak jó példával a fizetetlen szakmai gyakorlatok hirdetéseinek weboldalaikról való eltávolításával, és a szakmai gyakorlat végzésének helye szerinti megélhetési költségeknek megfelelően fizessenek minimális juttatást; |
| --- | --- |

37.

felszólítja az európai intézményeket, hogy szolgáljanak jó példával a fizetetlen szakmai gyakorlatok hirdetéseinek weboldalaikról való eltávolításával, és a szakmai gyakorlat végzésének helye szerinti megélhetési költségeknek megfelelően fizessenek minimális juttatást;

| 38. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fiatalok tisztes befogadását és érdemi foglalkoztatását biztosító, befogadó és célzott új munkaerő-piaci szakpolitikákat, például ösztönző hálózatok, a szakmai gyakorlat helyéhez való költözést és az ottani életet lehetővé tévő pénzügyi támogatással kísért gyakornoki lehetőségek, nemzetközi karrierközpontok és az egyéni tanácsadásra szolgáló, különösen olyan területekkel foglalkozó ifjúsági központok létrehozásán keresztül, mint például a kollektív szervezés és a gyakornoksággal kapcsolatos jogi szempontok ismerete; |
| --- | --- |

38.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fiatalok tisztes befogadását és érdemi foglalkoztatását biztosító, befogadó és célzott új munkaerő-piaci szakpolitikákat, például ösztönző hálózatok, a szakmai gyakorlat helyéhez való költözést és az ottani életet lehetővé tévő pénzügyi támogatással kísért gyakornoki lehetőségek, nemzetközi karrierközpontok és az egyéni tanácsadásra szolgáló, különösen olyan területekkel foglalkozó ifjúsági központok létrehozásán keresztül, mint például a kollektív szervezés és a gyakornoksággal kapcsolatos jogi szempontok ismerete;

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy az összes érintett szereplővel és érdekelt féllel együttműködve dolgozzanak ki a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokat célzó további egyedi bevonási stratégiákat, ötvözve az iskolai oktatásból lemorzsolódók oktatásba vagy munkába való újbóli integrálásának eredményes formáit; felhívja ezért a tagállamokat, hogy az európai szemeszter keretében terjesszenek elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogy miként kívánnak előrelépéseket tenni a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok ifjúsági garancián és más eszközökön keresztül történő jobb integrálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás előmozdítása és a szociális biztonsági rendszerek befogadóbbá és aktivizálóbbá tétele révén javítani kell a fiatalok foglalkoztathatóságát és részvételét; kéri az összetettebb szükségletekkel rendelkező vagy fogyatékossággal élő fiatalok által a munkaerőpiacra történő belépéskor tapasztalt gyakorlati és logisztikai akadályok megszüntetését; |
| --- | --- |

39.

felhívja a tagállamokat, hogy az összes érintett szereplővel és érdekelt féllel együttműködve dolgozzanak ki a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokat célzó további egyedi bevonási stratégiákat, ötvözve az iskolai oktatásból lemorzsolódók oktatásba vagy munkába való újbóli integrálásának eredményes formáit; felhívja ezért a tagállamokat, hogy az európai szemeszter keretében terjesszenek elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogy miként kívánnak előrelépéseket tenni a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok ifjúsági garancián és más eszközökön keresztül történő jobb integrálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás előmozdítása és a szociális biztonsági rendszerek befogadóbbá és aktivizálóbbá tétele révén javítani kell a fiatalok foglalkoztathatóságát és részvételét; kéri az összetettebb szükségletekkel rendelkező vagy fogyatékossággal élő fiatalok által a munkaerőpiacra történő belépéskor tapasztalt gyakorlati és logisztikai akadályok megszüntetését;

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a korai iskolaelhagyás mértékének csökkentését célzó erőfeszítéseiket a lemorzsolódási arány 2020-ig legfeljebb 10 %-ra való csökkentésére vonatkozó, az Európa 2020 stratégiában kitűzött célkitűzés elérése érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy a korai iskolaelhagyás és az analfabetizmus megfékezésére vegyék igénybe az intézkedések széles skáláját, pl. csökkentsék az osztályok méretét, nyújtsanak segítséget az olyan tanulók számára, akik anyagilag nem engedhetik meg maguknak a kötelező tanulmányok befejezését, erősítsék meg a tantervek gyakorlati irányultságát, minden iskolában vezessenek be mentorokat, valamint állítsák fel a korai iskolaelhagyók azonnali nyomon követő rendszerét; kiemeli Finnországot, amely az új iránykeresés lehetőségét a diákokkal együtt tanulmányozva sikerrel csökkentette a korai iskolaelhagyók arányát; felkéri a Bizottságot a bevált gyakorlatok cseréje projektjének koordinálására; |
| --- | --- |

40.

felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a korai iskolaelhagyás mértékének csökkentését célzó erőfeszítéseiket a lemorzsolódási arány 2020-ig legfeljebb 10 %-ra való csökkentésére vonatkozó, az Európa 2020 stratégiában kitűzött célkitűzés elérése érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy a korai iskolaelhagyás és az analfabetizmus megfékezésére vegyék igénybe az intézkedések széles skáláját, pl. csökkentsék az osztályok méretét, nyújtsanak segítséget az olyan tanulók számára, akik anyagilag nem engedhetik meg maguknak a kötelező tanulmányok befejezését, erősítsék meg a tantervek gyakorlati irányultságát, minden iskolában vezessenek be mentorokat, valamint állítsák fel a korai iskolaelhagyók azonnali nyomon követő rendszerét; kiemeli Finnországot, amely az új iránykeresés lehetőségét a diákokkal együtt tanulmányozva sikerrel csökkentette a korai iskolaelhagyók arányát; felkéri a Bizottságot a bevált gyakorlatok cseréje projektjének koordinálására;

| 41. | megállapítja, hogy játékos formában már a kisgyermekkori oktatás során a sikeres iskoláztatás irányába terelhetők a gyermekek, és hangsúlyozza, hogy különösen e tekintetben igen fontos a tanárok pedagógiai képzése és szakmai továbbképzése; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy játékos formában már a kisgyermekkori oktatás során a sikeres iskoláztatás irányába terelhetők a gyermekek, és hangsúlyozza, hogy különösen e tekintetben igen fontos a tanárok pedagógiai képzése és szakmai továbbképzése;

| 42. | felszólítja a tagállamokat, hogy a válságból adódóan létrejött rendkívüli társadalmi körülményeket is figyelembe véve dolgozzanak ki – többek között pénzügyi – ösztönzőket nyújtó stratégiát a kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó diákok számára ahhoz, hogy be tudják fejezni középfokú tanulmányaikat; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat, hogy a válságból adódóan létrejött rendkívüli társadalmi körülményeket is figyelembe véve dolgozzanak ki – többek között pénzügyi – ösztönzőket nyújtó stratégiát a kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó diákok számára ahhoz, hogy be tudják fejezni középfokú tanulmányaikat;

| 43. | hangsúlyozza a minőségi állami kollégiumi hálózat fenntartásának jelentőségét; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a minőségi állami kollégiumi hálózat fenntartásának jelentőségét;

| 44. | támogatja az „Erasmus mindenkinek” program létrehozását és a külön ifjúsági fejezetek, valamint a vonatkozó külön költségvetési előirányzatok kialakítását, ideértve az azok számára nyújtott fokozott támogatást, akik az ifjúsági munka területén tevékenykednek akár intézményes, akár nem intézményes formában; úgy véli, hogy a készségek – különösen a transzverzális, például az ikt-hoz kapcsolódó készségek és a nyelvtudás – például külföldi tanulmányok, munkavégzés vagy önkéntesség révén történő elsajátítása elősegítheti a fiatalok társadalomban és ezáltal az európai integrációban való tevékeny részvételét, és javíthatja a munkaerő-piaci kilátásaikat, illetve általában véve a munkavállalók Unión belüli mobilitását; |
| --- | --- |

44.

támogatja az „Erasmus mindenkinek” program létrehozását és a külön ifjúsági fejezetek, valamint a vonatkozó külön költségvetési előirányzatok kialakítását, ideértve az azok számára nyújtott fokozott támogatást, akik az ifjúsági munka területén tevékenykednek akár intézményes, akár nem intézményes formában; úgy véli, hogy a készségek – különösen a transzverzális, például az ikt-hoz kapcsolódó készségek és a nyelvtudás – például külföldi tanulmányok, munkavégzés vagy önkéntesség révén történő elsajátítása elősegítheti a fiatalok társadalomban és ezáltal az európai integrációban való tevékeny részvételét, és javíthatja a munkaerő-piaci kilátásaikat, illetve általában véve a munkavállalók Unión belüli mobilitását;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alapnak kulcsszerepet kell játszania a fiatalok munkanélküliségének leküzdésében, és felhívja a tagállamokat és az operatív programok irányító hatóságait, hogy biztosítsák az e cél elérésére irányuló intézkedések felvételét; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alapnak kulcsszerepet kell játszania a fiatalok munkanélküliségének leküzdésében, és felhívja a tagállamokat és az operatív programok irányító hatóságait, hogy biztosítsák az e cél elérésére irányuló intézkedések felvételét;

| 46. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a nemzeti ifjúsági garanciarendszereikben szereplő intézkedéseket, szem előtt tartva a nemi szempontokat az intézkedések előkészítésének, programozásának és végrehajtásának valamennyi szakaszában; felhívja a tagállamokat, hogy a hosszú távú munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés elkerülése érdekében hozzanak létre megfelelően képzett személyzettel rendelkező munkaügyi központokat, amelyek alkalmasak hatékony tudatosító politikák végrehajtására és külön megoldások kidolgozására a nők számára; |
| --- | --- |

46.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a nemzeti ifjúsági garanciarendszereikben szereplő intézkedéseket, szem előtt tartva a nemi szempontokat az intézkedések előkészítésének, programozásának és végrehajtásának valamennyi szakaszában; felhívja a tagállamokat, hogy a hosszú távú munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés elkerülése érdekében hozzanak létre megfelelően képzett személyzettel rendelkező munkaügyi központokat, amelyek alkalmasak hatékony tudatosító politikák végrehajtására és külön megoldások kidolgozására a nők számára;

| 47. | rámutat, hogy az ifjúsági garancia megvalósításához tiszteletben kell tartani a kollektív bértárgyalásokat és az egyenlő vagy azonos értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvét; |
| --- | --- |

47.

rámutat, hogy az ifjúsági garancia megvalósításához tiszteletben kell tartani a kollektív bértárgyalásokat és az egyenlő vagy azonos értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvét;

| 48. | hangsúlyozza az általános készségek – így például az ikt, a vezetői készségek, a kritikai gondolkodás, a nyelvi készségek és a vállalkozói készségek – többek között külföldi tanulmányok révén történő elsajátításának fontosságát annak érdekében, hogy javuljanak a fiatalok munkaerő-piaci kilátásai, és jobban képesek legyenek alkalmazkodni a jövőbeli munkaerő-piaci fejleményekhez; felszólítja a tagállamokat, hogy tanterveikben tulajdonítsanak fokozott jelentőséget e készségeknek; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza az általános készségek – így például az ikt, a vezetői készségek, a kritikai gondolkodás, a nyelvi készségek és a vállalkozói készségek – többek között külföldi tanulmányok révén történő elsajátításának fontosságát annak érdekében, hogy javuljanak a fiatalok munkaerő-piaci kilátásai, és jobban képesek legyenek alkalmazkodni a jövőbeli munkaerő-piaci fejleményekhez; felszólítja a tagállamokat, hogy tanterveikben tulajdonítsanak fokozott jelentőséget e készségeknek;

| 49. | elismeri, hogy a fiatalok nehézségekkel szembesülnek a saját vállalkozásuk alapításakor és fejlesztésekor; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése és egyszerűsítése, az adminisztratív terhek csökkentése, a csődtörvények kiigazítása, valamint az általában véve kedvező feltételek megteremtése – például hatékony tanácsadás és mentorálás, illetve üzleti inkubátorházak biztosítása – révén támogassák a fiatal vállalkozókat és a fiatal önfoglalkoztatókat; |
| --- | --- |

49.

elismeri, hogy a fiatalok nehézségekkel szembesülnek a saját vállalkozásuk alapításakor és fejlesztésekor; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése és egyszerűsítése, az adminisztratív terhek csökkentése, a csődtörvények kiigazítása, valamint az általában véve kedvező feltételek megteremtése – például hatékony tanácsadás és mentorálás, illetve üzleti inkubátorházak biztosítása – révén támogassák a fiatal vállalkozókat és a fiatal önfoglalkoztatókat;

| 50. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek a fiatal nők körében ösztönzik, elősegítik és támogatják az egyéni vállalkozás alapítását és az önfoglalkoztatást azáltal, hogy képzést és tanácsadást biztosítanak számukra, valamint – különösen a kkv-k esetében – könnyebbé teszik a kedvező feltételekkel és adókedvezményekkel párosuló hitelhez és mikrohitelhez való hozzájutást; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek a fiatal nők körében ösztönzik, elősegítik és támogatják az egyéni vállalkozás alapítását és az önfoglalkoztatást azáltal, hogy képzést és tanácsadást biztosítanak számukra, valamint – különösen a kkv-k esetében – könnyebbé teszik a kedvező feltételekkel és adókedvezményekkel párosuló hitelhez és mikrohitelhez való hozzájutást;

| 51. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak ilyen intézkedéseket, mivel szükség van ezekre azon sztereotípia ellensúlyozására, miszerint a vállalkozói tevékenység kockázatos és a férfiak által uralt terület; hangsúlyozza, hogy a nők általános munkaerő-piaci helyzetének megerősítése, valamint a vállalkozói tevékenység hatékonyabb előmozdítása érdekében támogatni kell a női vállalkozók közötti regionális és nemzetközi együttműködést, valamint ösztönözni kell a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló platformok hálózatainak kialakítását; |
| --- | --- |

51.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak ilyen intézkedéseket, mivel szükség van ezekre azon sztereotípia ellensúlyozására, miszerint a vállalkozói tevékenység kockázatos és a férfiak által uralt terület; hangsúlyozza, hogy a nők általános munkaerő-piaci helyzetének megerősítése, valamint a vállalkozói tevékenység hatékonyabb előmozdítása érdekében támogatni kell a női vállalkozók közötti regionális és nemzetközi együttműködést, valamint ösztönözni kell a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló platformok hálózatainak kialakítását;

| 52. | az önfoglalkoztatás fiatalok körében történő népszerűsítésével összefüggésben üdvözli a Progress mikrofinanszírozási eszköznek a 2014–2020 közötti időszakra szólóan „a foglalkoztatás és a szociális innováció programjában” (EaSI) rögzített utódját, amely a kereslet jobb kielégítésére szolgál, többek között a kisvállalkozást indítani kívánó fiatalok, köztük egyetemi hallgatók körében is; üdvözli az Európai Beruházási Bank az iránti elkötelezettségét, hogy különös figyelmet fordít azokra a beruházásokra, amelyek célja a fiatalok termelékeny munkahelyekhez való hozzájutási lehetőségeinek javítása; hangsúlyozza, hogy az EaSI program mindhárom tengelye lehetőségeket kínál az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére; |
| --- | --- |

52.

az önfoglalkoztatás fiatalok körében történő népszerűsítésével összefüggésben üdvözli a Progress mikrofinanszírozási eszköznek a 2014–2020 közötti időszakra szólóan „a foglalkoztatás és a szociális innováció programjában” (EaSI) rögzített utódját, amely a kereslet jobb kielégítésére szolgál, többek között a kisvállalkozást indítani kívánó fiatalok, köztük egyetemi hallgatók körében is; üdvözli az Európai Beruházási Bank az iránti elkötelezettségét, hogy különös figyelmet fordít azokra a beruházásokra, amelyek célja a fiatalok termelékeny munkahelyekhez való hozzájutási lehetőségeinek javítása; hangsúlyozza, hogy az EaSI program mindhárom tengelye lehetőségeket kínál az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére;

| 53. | kiemeli, hogy miközben az internetes gazdaság minden elvesztett „offline” munkahely helyett 2,6 munkahelyet teremt, fontos, hogy a fiatalok a programozási, tervezési és közösségi marketinggel kapcsolatos e-készségeket munkahelyekre váltsák a rendelkezésre álló európai és nemzeti finanszírozás felhasználásával; |
| --- | --- |

53.

kiemeli, hogy miközben az internetes gazdaság minden elvesztett „offline” munkahely helyett 2,6 munkahelyet teremt, fontos, hogy a fiatalok a programozási, tervezési és közösségi marketinggel kapcsolatos e-készségeket munkahelyekre váltsák a rendelkezésre álló európai és nemzeti finanszírozás felhasználásával;

| 54. | nagyra törő, holisztikus politikai megközelítésmódra hív fel, európai és nemzeti szinten egyaránt, amely integrált rendszerben tekint a fiataloknak szóló különféle szintű oktatási, képzési, minőségi foglalkoztatási, önfoglalkoztatási és – munkavállalási célú – mobilitási kezdeményezésekre; sürgeti a tagállamokat, hogy kezdeményezzenek átfogó konzultációkat az egyetemekkel és más oktatási intézményekkel azzal a céllal, hogy képzési rendszerüket és tanterveiket jobban hozzáigazítsák a munkaerőpiac szükségleteihez; a következő, 2014–2020-as programozási időszak fényében felkéri a Bizottságot, hogy végezzen átfogó elemzést a 2007–2013-as programozási időszakban végrehajtott uniós programokról és az oktatásba, képzésbe és az ifjúsági munkanélküliség kezelésébe befektetett pénzügyi forrásokról, és tegyen jelentést erről a Parlamentnek és a Tanácsnak; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség összefügg a legtöbb tagállamban tapasztalható alacsony gazdasági növekedéssel; ezért hangsúlyozza, hogy sürgősen prioritást kell kapniuk a munkahelybarát növekedési formáknak, amelyek a fiatalok javát is szolgálják, továbbá foglalkozni kell a fiatalok munkaerő-piaci belépése előtt álló strukturális akadályokkal; |
| --- | --- |

54.

nagyra törő, holisztikus politikai megközelítésmódra hív fel, európai és nemzeti szinten egyaránt, amely integrált rendszerben tekint a fiataloknak szóló különféle szintű oktatási, képzési, minőségi foglalkoztatási, önfoglalkoztatási és – munkavállalási célú – mobilitási kezdeményezésekre; sürgeti a tagállamokat, hogy kezdeményezzenek átfogó konzultációkat az egyetemekkel és más oktatási intézményekkel azzal a céllal, hogy képzési rendszerüket és tanterveiket jobban hozzáigazítsák a munkaerőpiac szükségleteihez; a következő, 2014–2020-as programozási időszak fényében felkéri a Bizottságot, hogy végezzen átfogó elemzést a 2007–2013-as programozási időszakban végrehajtott uniós programokról és az oktatásba, képzésbe és az ifjúsági munkanélküliség kezelésébe befektetett pénzügyi forrásokról, és tegyen jelentést erről a Parlamentnek és a Tanácsnak; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség összefügg a legtöbb tagállamban tapasztalható alacsony gazdasági növekedéssel; ezért hangsúlyozza, hogy sürgősen prioritást kell kapniuk a munkahelybarát növekedési formáknak, amelyek a fiatalok javát is szolgálják, továbbá foglalkozni kell a fiatalok munkaerő-piaci belépése előtt álló strukturális akadályokkal;

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az Európai Ifjúsági Szolgálat programjának létrehozására azzal a céllal, hogy a 30 év alatti fiataloknak Európa-szerte lehetőségük legyen legfeljebb három hónapig önkéntes munkát végezni egy másik tagállamban; hangsúlyozza, hogy az Európai Ifjúsági Szolgálat mögött meghúzódó elképzelés az, hogy a fiatalok esélyt kapjanak az oktatás során megszerzett és társadalmi készségeik alkalmazására és fejlesztésére, és bővüljenek egy másik tagállammal kapcsolatos ismereteik, valamint Unió-szerte elő lehessen mozdítani a barátságot és integrációt; hangsúlyozza, hogy az Ifjúsági Szolgálaton belüli munkának önkéntesnek és díjazás nélkülinek kell lennie, és nem helyettesítheti a meglévő álláshelyeket a felkeresett országban; úgy véli, hogy az Ifjúsági Szolgálatot egy köz- és magánszféra közötti partnerségként kell felfogni, amelynek célja egy program létrehozása, ahol a fiatalok egyedi támogatást kaphatnak, amely legfeljebb három hónapos időszakra fedezi az utazási és megélhetési költségeiket; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az Európai Ifjúsági Szolgálat programjának létrehozására azzal a céllal, hogy a 30 év alatti fiataloknak Európa-szerte lehetőségük legyen legfeljebb három hónapig önkéntes munkát végezni egy másik tagállamban; hangsúlyozza, hogy az Európai Ifjúsági Szolgálat mögött meghúzódó elképzelés az, hogy a fiatalok esélyt kapjanak az oktatás során megszerzett és társadalmi készségeik alkalmazására és fejlesztésére, és bővüljenek egy másik tagállammal kapcsolatos ismereteik, valamint Unió-szerte elő lehessen mozdítani a barátságot és integrációt; hangsúlyozza, hogy az Ifjúsági Szolgálaton belüli munkának önkéntesnek és díjazás nélkülinek kell lennie, és nem helyettesítheti a meglévő álláshelyeket a felkeresett országban; úgy véli, hogy az Ifjúsági Szolgálatot egy köz- és magánszféra közötti partnerségként kell felfogni, amelynek célja egy program létrehozása, ahol a fiatalok egyedi támogatást kaphatnak, amely legfeljebb három hónapos időszakra fedezi az utazási és megélhetési költségeiket;

| 56. | úgy véli, hogy az oktatási és képzési intézményeknek a tanterven kívüli gyakornoki programokat kell biztosítaniuk hallgatóik számára, hogy ily módon tapasztalatokat szerezzenek az általuk választott szakterületen, és így megszilárdítsák tudásukat és kapcsolatokat építsenek ki a munka világával; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy az oktatási és képzési intézményeknek a tanterven kívüli gyakornoki programokat kell biztosítaniuk hallgatóik számára, hogy ily módon tapasztalatokat szerezzenek az általuk választott szakterületen, és így megszilárdítsák tudásukat és kapcsolatokat építsenek ki a munka világával;

| 57. | felszólítja a tagállamokat, hogy valamennyi szinten javítsák a vállalkozások és az oktatási ágazat közötti együttműködést és erősítsék meg a partnerségeket, a tanterveket szorosabban a munkaerő-piaci igényekhez igazítva, például az ágazati szakképzettség-fejlesztési és tudásfejlesztési szövetségek kiterjesztésével; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a tagállamokat, hogy valamennyi szinten javítsák a vállalkozások és az oktatási ágazat közötti együttműködést és erősítsék meg a partnerségeket, a tanterveket szorosabban a munkaerő-piaci igényekhez igazítva, például az ágazati szakképzettség-fejlesztési és tudásfejlesztési szövetségek kiterjesztésével;

| 58. | kiemeli a szakoktatás és-képzés minőségbeli javításának jelentőségét az oktatás és a munkaerő-piaci kereslet közötti megfelelő egyensúly kialakítása érdekében; úgy ítéli meg, hogy a szakoktatás és -képzés előmozdítása nem mehet a felsőoktatás rovására; hangsúlyozza, hogy a szakoktatás és a felsőoktatás közötti interakciót és átjárhatóságot javítani kell; hangsúlyozza, hogy rugalmasabb tantervekre van szükség annak érdekében, hogy a fiatalok könnyebben hozzáférjenek a munkaerőpiachoz, illetve jobban lehessen alkalmazkodni a jövőbeli munkaerő-piaci fejleményekhez; |
| --- | --- |

58.

kiemeli a szakoktatás és-képzés minőségbeli javításának jelentőségét az oktatás és a munkaerő-piaci kereslet közötti megfelelő egyensúly kialakítása érdekében; úgy ítéli meg, hogy a szakoktatás és -képzés előmozdítása nem mehet a felsőoktatás rovására; hangsúlyozza, hogy a szakoktatás és a felsőoktatás közötti interakciót és átjárhatóságot javítani kell; hangsúlyozza, hogy rugalmasabb tantervekre van szükség annak érdekében, hogy a fiatalok könnyebben hozzáférjenek a munkaerőpiachoz, illetve jobban lehessen alkalmazkodni a jövőbeli munkaerő-piaci fejleményekhez;

| 59. | felhívja a Bizottságot, hogy – a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartára vonatkozó korábbi javaslatára építve (15) – tegyen javaslatot a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére, belefoglalva a minőségi szakmai gyakorlat fogalommeghatározását, a megfelelő fizetésre, munkakörülményekre, valamint egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó kritériumokkal együtt; felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy biztosítsanak megfelelő minőségi normákat a szakmai gyakorlatokra vonatkozóan, gondoskodva arról, hogy a szakmai gyakorlatokat a fiatalok megfelelő készségek fejlesztésével kapcsolatos igényeihez szabják, kötelező ellenőrzés mellett, valamint biztosítsanak minőségi normákat a munkahelyi gyakorlatokra vonatkozóan, többek között a fiatalok olcsó munkaerőként való kizsákmányolásának megelőzése érdekében; hangsúlyozza, hogy ezeket a normákat tevékenyen népszerűsíteni kell és fel kell hívni rájuk a figyelmet; |
| --- | --- |

59.

felhívja a Bizottságot, hogy – a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartára vonatkozó korábbi javaslatára építve (15) – tegyen javaslatot a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére, belefoglalva a minőségi szakmai gyakorlat fogalommeghatározását, a megfelelő fizetésre, munkakörülményekre, valamint egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó kritériumokkal együtt; felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy biztosítsanak megfelelő minőségi normákat a szakmai gyakorlatokra vonatkozóan, gondoskodva arról, hogy a szakmai gyakorlatokat a fiatalok megfelelő készségek fejlesztésével kapcsolatos igényeihez szabják, kötelező ellenőrzés mellett, valamint biztosítsanak minőségi normákat a munkahelyi gyakorlatokra vonatkozóan, többek között a fiatalok olcsó munkaerőként való kizsákmányolásának megelőzése érdekében; hangsúlyozza, hogy ezeket a normákat tevékenyen népszerűsíteni kell és fel kell hívni rájuk a figyelmet;

| 60. | felhívja a tagállamokat, hogy vegyék különösen figyelembe a munkanélküli fiatalok migránsok körében tapasztalható magas arányát, és helyezzék előtérbe a munkaerő-piaci integráció és az integrációs politikák általános érvényesítése tárgykörét, mivel a sikeres integráció kulcsa a foglalkoztatás; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a migráns fiatalok számára a pályaválasztási útmutatással kapcsolatban felmerülő nehézségeket, valamint ellenőrizni és értékelni kell a migráns fiatalok társadalmi és munkaerő-piaci integrációját; |
| --- | --- |

60.

felhívja a tagállamokat, hogy vegyék különösen figyelembe a munkanélküli fiatalok migránsok körében tapasztalható magas arányát, és helyezzék előtérbe a munkaerő-piaci integráció és az integrációs politikák általános érvényesítése tárgykörét, mivel a sikeres integráció kulcsa a foglalkoztatás; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a migráns fiatalok számára a pályaválasztási útmutatással kapcsolatban felmerülő nehézségeket, valamint ellenőrizni és értékelni kell a migráns fiatalok társadalmi és munkaerő-piaci integrációját;

| 61. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az európai szociális partnereket, hogy alkalmazzanak ambiciózus megközelítést a tanulószerződéses gyakorlati képzést szolgáló, 2013 júliusában útjára induló európai szövetség kialakításával kapcsolatban, és támogassák a szakképzés megítélésének megváltoztatására irányuló európai, nemzeti, regionális és helyi kampányokat; úgy véli, a szövetségnek rendszeres vitafórumot kell szerveznie a tanulószerződéses gyakorlati képzéssel kapcsolatos európai stratégia nyomon követéséről, bevonva az összes európai, nemzeti, regionális és helyi érdekelt felet; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a finanszírozáshoz való hozzáférést az olyan, határokon átnyúló képzési tevékenységek elősegítése érdekében, amelyek lehetővé teszik a vállalatok és a szociális partnerszervezetek számára a duális oktatási rendszerek kialakításában való részvételt; |
| --- | --- |

61.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az európai szociális partnereket, hogy alkalmazzanak ambiciózus megközelítést a tanulószerződéses gyakorlati képzést szolgáló, 2013 júliusában útjára induló európai szövetség kialakításával kapcsolatban, és támogassák a szakképzés megítélésének megváltoztatására irányuló európai, nemzeti, regionális és helyi kampányokat; úgy véli, a szövetségnek rendszeres vitafórumot kell szerveznie a tanulószerződéses gyakorlati képzéssel kapcsolatos európai stratégia nyomon követéséről, bevonva az összes európai, nemzeti, regionális és helyi érdekelt felet; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a finanszírozáshoz való hozzáférést az olyan, határokon átnyúló képzési tevékenységek elősegítése érdekében, amelyek lehetővé teszik a vállalatok és a szociális partnerszervezetek számára a duális oktatási rendszerek kialakításában való részvételt;

| 62. | felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság egyetértésével hozzanak intézkedéseket és állapítsanak meg kedvezményeket a tanulói szerződések vonatkozásában, valamint alkalmazzanak bónuszokat a 35 évnél fiatalabbak által alapított induló vállalkozások esetében; |
| --- | --- |

62.

felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság egyetértésével hozzanak intézkedéseket és állapítsanak meg kedvezményeket a tanulói szerződések vonatkozásában, valamint alkalmazzanak bónuszokat a 35 évnél fiatalabbak által alapított induló vállalkozások esetében;

| 63. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a szociális partnerség és a vállalatok és cégek társadalmi felelősségvállalásának keretét, hogy azokba jobban be lehessen építeni a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartát és az ifjúsági garanciát; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a szociális partnerség és a vállalatok és cégek társadalmi felelősségvállalásának keretét, hogy azokba jobban be lehessen építeni a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartát és az ifjúsági garanciát;

| 64. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó döntéshozatal során irányozzanak elő szigorúbb és mérhetőbb kritériumokat a strukturális alapok célkitűzéseinek meghatározására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozóan, külön célokat meghatározva az ifjúsági munkanélküliséggel szembeni küzdelem vonatkozásában, amelynek a nemek szempontjából is mérhetőnek kell lennie (a 2007 és 2011 közötti időszakban a strukturális alapok kedvezményezettjeinek 52 %-a volt nő); |
| --- | --- |

64.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó döntéshozatal során irányozzanak elő szigorúbb és mérhetőbb kritériumokat a strukturális alapok célkitűzéseinek meghatározására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozóan, külön célokat meghatározva az ifjúsági munkanélküliséggel szembeni küzdelem vonatkozásában, amelynek a nemek szempontjából is mérhetőnek kell lennie (a 2007 és 2011 közötti időszakban a strukturális alapok kedvezményezettjeinek 52 %-a volt nő);

| 65. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az európai strukturális alapok újabb kiigazítását annak érdekében, hogy további támogatást biztosítson a fiatal nők számára nyújtott képzés, a foglalkoztatáshoz való hozzáférés és a gyermekgondozás területei számára; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az európai strukturális alapok újabb kiigazítását annak érdekében, hogy további támogatást biztosítson a fiatal nők számára nyújtott képzés, a foglalkoztatáshoz való hozzáférés és a gyermekgondozás területei számára;

| 66. | úgy véli, hogy az uniós kohéziós politika azáltal, hogy fokozza és kiegészíti a gazdasági tevékenység fellendítésére, illetve a foglalkoztatás támogatására irányuló tagállami erőfeszítéseket, olyan alapvető eszköz, amelynek segítségével az Unió segíthet a jelenlegi helyzet megoldásában, mivel iránymutatást ad a szükséges strukturális reformok végrehajtásához, illetve alakítja azokat, a beruházásokat a kiemelt intézkedésekre összpontosítja a beruházás egy régió vagy tagállam társadalmi-gazdasági helyzetére gyakorolt hatásának maximalizálása érdekében, ösztönzi a gazdaságot és segít az új munkahelyek létrehozásában a fiatalok számára; ezért felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben és összehangolt módon használják ki a rendelkezésre álló uniós finanszírozást (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA és ETHA), lehetővé téve a fiatalok számára a tevékeny gazdasági és a társadalmi szerepvállalást; hangsúlyozza, hogy Unió-szerte figyelembe kell venni a regionális sajátosságokat, mivel ezeken múlhat a fiatalok kezdeményezéseinek sikere vagy bukása, különösen a leginkább hátrányos helyzetben lévő és a legkülső régiókban, ahol a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosításához beruházásra van szükség; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy az uniós kohéziós politika azáltal, hogy fokozza és kiegészíti a gazdasági tevékenység fellendítésére, illetve a foglalkoztatás támogatására irányuló tagállami erőfeszítéseket, olyan alapvető eszköz, amelynek segítségével az Unió segíthet a jelenlegi helyzet megoldásában, mivel iránymutatást ad a szükséges strukturális reformok végrehajtásához, illetve alakítja azokat, a beruházásokat a kiemelt intézkedésekre összpontosítja a beruházás egy régió vagy tagállam társadalmi-gazdasági helyzetére gyakorolt hatásának maximalizálása érdekében, ösztönzi a gazdaságot és segít az új munkahelyek létrehozásában a fiatalok számára; ezért felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben és összehangolt módon használják ki a rendelkezésre álló uniós finanszírozást (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA és ETHA), lehetővé téve a fiatalok számára a tevékeny gazdasági és a társadalmi szerepvállalást; hangsúlyozza, hogy Unió-szerte figyelembe kell venni a regionális sajátosságokat, mivel ezeken múlhat a fiatalok kezdeményezéseinek sikere vagy bukása, különösen a leginkább hátrányos helyzetben lévő és a legkülső régiókban, ahol a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosításához beruházásra van szükség;

| 67. | ösztönzi a tagállamokat, hogy helyben erősítsék a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeit, és ezt egészítsék ki azzal, hogy megkönnyítik a fiatal munkavállalók számára a más uniós országokba vagy az Unión kívülre irányuló mobilitást (16); intézkedéseket szorgalmaz a fiatalok képzésének és tapasztalatszerzésének előmozdítása érdekében, ideértve a határokon átnyúló tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok előtt álló akadályok lebontását; további előrelépést vár a képesítések és a készségek kölcsönös elismerése és a nemzeti szociális biztonsági rendszerek fokozott koordinációja területén, különösen a nyugdíjrendszerek tekintetében, valamint szorgalmazza a kisgyermekkortól kezdődő nyelvtanulásba történő további jelentős befektetéseket; |
| --- | --- |

67.

ösztönzi a tagállamokat, hogy helyben erősítsék a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeit, és ezt egészítsék ki azzal, hogy megkönnyítik a fiatal munkavállalók számára a más uniós országokba vagy az Unión kívülre irányuló mobilitást (16); intézkedéseket szorgalmaz a fiatalok képzésének és tapasztalatszerzésének előmozdítása érdekében, ideértve a határokon átnyúló tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok előtt álló akadályok lebontását; további előrelépést vár a képesítések és a készségek kölcsönös elismerése és a nemzeti szociális biztonsági rendszerek fokozott koordinációja területén, különösen a nyugdíjrendszerek tekintetében, valamint szorgalmazza a kisgyermekkortól kezdődő nyelvtanulásba történő további jelentős befektetéseket;

| 68. | felhívja a tagállamokat, hogy folytassák a hatékony állami foglalkoztatási szolgálatok reformjának és fejlesztésének folyamatát, hogy a tevékenységeikkel és módszereikkel jobban elérjék a fiatalokat, ami alapvető eleme a nemzeti ifjúsági garanciára irányuló stratégiáknak; hangsúlyozza, hogy az EURES-nél reformokat kell bevezetni annak érdekében, hogy proaktívan törekedjen az álláskeresőknek és állásváltoztatóknak a betöltendő álláshelyekkel való összekapcsolására, és hogy ráirányítsák a figyelmet az EURES-re és annak tanácsadó hálózatára, valamint növeljék az EURES – mint a diákokat a meglévő munkalehetőségek megismerésében segítő karrier-tanácsadó rendszer – ismertségét és elérhetőségét; kiemeli az EURES és az állampolgároknak és vállalkozásoknak szóló más portálok (például „Az első EURES-állásod”, a Europe Direct információs pontok és a kkv-knak szóló Enterprise Europe Network) közötti erősebb koordináció szükségességét, hogy a nyújtott szolgáltatások hatékonyabbá és eredményesebbé váljanak; üdvözli az állami foglalkoztatási szolgálatok vezetői (HoPES) által végzett munkát, és támogatja annak intézményesülését; |
| --- | --- |

68.

felhívja a tagállamokat, hogy folytassák a hatékony állami foglalkoztatási szolgálatok reformjának és fejlesztésének folyamatát, hogy a tevékenységeikkel és módszereikkel jobban elérjék a fiatalokat, ami alapvető eleme a nemzeti ifjúsági garanciára irányuló stratégiáknak; hangsúlyozza, hogy az EURES-nél reformokat kell bevezetni annak érdekében, hogy proaktívan törekedjen az álláskeresőknek és állásváltoztatóknak a betöltendő álláshelyekkel való összekapcsolására, és hogy ráirányítsák a figyelmet az EURES-re és annak tanácsadó hálózatára, valamint növeljék az EURES – mint a diákokat a meglévő munkalehetőségek megismerésében segítő karrier-tanácsadó rendszer – ismertségét és elérhetőségét; kiemeli az EURES és az állampolgároknak és vállalkozásoknak szóló más portálok (például „Az első EURES-állásod”, a Europe Direct információs pontok és a kkv-knak szóló Enterprise Europe Network) közötti erősebb koordináció szükségességét, hogy a nyújtott szolgáltatások hatékonyabbá és eredményesebbé váljanak; üdvözli az állami foglalkoztatási szolgálatok vezetői (HoPES) által végzett munkát, és támogatja annak intézményesülését;

| 69. | a fiatalok migrációs hullámaira vonatkozó pontos adatok hiányában felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre mechanizmusokat e mobilitás kutatására, nyomon követésére és értékelésére, amelyek e jelenség jobb kezelése érdekében átvihetők az EURES-be; |
| --- | --- |

69.

a fiatalok migrációs hullámaira vonatkozó pontos adatok hiányában felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre mechanizmusokat e mobilitás kutatására, nyomon követésére és értékelésére, amelyek e jelenség jobb kezelése érdekében átvihetők az EURES-be;

| 70. | hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy felhívják a fiatalok figyelmét az állami foglalkoztatási szolgálatok keretében kínált tanácsadás igénybevételére, erősítsék a partnerségeket az iskolákkal és egyetemekkel, valamint dolgozzanak az EURES-hálózattal való jobb integráción; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy felhívják a fiatalok figyelmét az állami foglalkoztatási szolgálatok keretében kínált tanácsadás igénybevételére, erősítsék a partnerségeket az iskolákkal és egyetemekkel, valamint dolgozzanak az EURES-hálózattal való jobb integráción;

| 71. | felhívja a tagállamokat, hogy megfelelően ismerjék el és hitelesítsék az informális és nem formális tanulást és oktatást és a megszerzett kompetenciákat, valamint az egyéb szakmai tapasztalatokat, ami a kompetenciák értékelésének egyik formája, hogy a fiatalok jobban igazolni tudják a munkaerőpiacra való sikeres belépéshez szükséges követelmények tekintetében meglévő képzettségüket és kompetenciáikat; |
| --- | --- |

71.

felhívja a tagállamokat, hogy megfelelően ismerjék el és hitelesítsék az informális és nem formális tanulást és oktatást és a megszerzett kompetenciákat, valamint az egyéb szakmai tapasztalatokat, ami a kompetenciák értékelésének egyik formája, hogy a fiatalok jobban igazolni tudják a munkaerőpiacra való sikeres belépéshez szükséges követelmények tekintetében meglévő képzettségüket és kompetenciáikat;

| 72. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gyakorlatban alkalmazzák az átláthatóságot és a harmonizációt a képesítések Unión belüli elismerése terén, különösen az európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszeren, az Europasson és az európai képesítési keretrendszeren keresztül, és teljes körűen hajtsák végre a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló tanácsi ajánlást, különösen pedig biztosítsák a nem formális és az informális tanulás határokon átnyúló elismerését; rámutat e kezdeményezések időben történő végrehajtásának és a vonatkozó jelentéstételnek a fontosságára; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gyakorlatban alkalmazzák az átláthatóságot és a harmonizációt a képesítések Unión belüli elismerése terén, különösen az európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszeren, az Europasson és az európai képesítési keretrendszeren keresztül, és teljes körűen hajtsák végre a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló tanácsi ajánlást, különösen pedig biztosítsák a nem formális és az informális tanulás határokon átnyúló elismerését; rámutat e kezdeményezések időben történő végrehajtásának és a vonatkozó jelentéstételnek a fontosságára;

| 73. | hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a „brain waste” („agypazarlás”) problémájával, mivel ha a magasan képzett fiatalok a képességeiktől messze elmaradó munkakörökben dolgoznak, a tényleges készségeik és képesítéseik kihasználatlanul maradnak, és ez társadalmi és pszichológiai téren rájuk is negatív hatással van; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a „brain waste” („agypazarlás”) problémájával, mivel ha a magasan képzett fiatalok a képességeiktől messze elmaradó munkakörökben dolgoznak, a tényleges készségeik és képesítéseik kihasználatlanul maradnak, és ez társadalmi és pszichológiai téren rájuk is negatív hatással van;

| 74. | elismeri, hogy a munkaerő határokon átnyúló mobilitása részben hatékony megoldás lehet a munkaerő-piaci kereslet és kínálat Unió-szerte történő megfeleltetésére; ugyanakkor felhívja a tagállamokat, hogy – olyan fenntartható intézkedések révén, amelyek biztosítják a magasan képzett munkavállalók saját országukon vagy régiójukon belüli foglalkoztatásának lehetőségét – tegyenek meg mindent az „agyelszívás” megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

74.

elismeri, hogy a munkaerő határokon átnyúló mobilitása részben hatékony megoldás lehet a munkaerő-piaci kereslet és kínálat Unió-szerte történő megfeleltetésére; ugyanakkor felhívja a tagállamokat, hogy – olyan fenntartható intézkedések révén, amelyek biztosítják a magasan képzett munkavállalók saját országukon vagy régiójukon belüli foglalkoztatásának lehetőségét – tegyenek meg mindent az „agyelszívás” megelőzése érdekében;

| 75. | megállapítja, hogy az oktatásból a munka világába való átmenet kulcsfontosságú momentum a fiatalok számára; hangsúlyozza a biztonságos átmenetet elősegítő intézkedések fontosságát; felhívja ezért a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki személyre szabott karrier-tanácsadást, és erősítsék meg az útmutatási és tanácsadási tevékenységeket, illetve a személyre szabott munkaerő-közvetítői szolgáltatásokat, már a középiskola első éveitől kezdve, hogy a fiatalok tájékozottan tudjanak dönteni a továbbtanulásukról, illetve a szakképzésben való részvételükről, egyúttal pedig vezessenek be olyan mechanizmusokat, amelyek nyomon követik a felkínált lehetőségeket, és értékelik az említett fiatalok későbbi munkába állásának sikerességi rátáját; |
| --- | --- |

75.

megállapítja, hogy az oktatásból a munka világába való átmenet kulcsfontosságú momentum a fiatalok számára; hangsúlyozza a biztonságos átmenetet elősegítő intézkedések fontosságát; felhívja ezért a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki személyre szabott karrier-tanácsadást, és erősítsék meg az útmutatási és tanácsadási tevékenységeket, illetve a személyre szabott munkaerő-közvetítői szolgáltatásokat, már a középiskola első éveitől kezdve, hogy a fiatalok tájékozottan tudjanak dönteni a továbbtanulásukról, illetve a szakképzésben való részvételükről, egyúttal pedig vezessenek be olyan mechanizmusokat, amelyek nyomon követik a felkínált lehetőségeket, és értékelik az említett fiatalok későbbi munkába állásának sikerességi rátáját;

| 76. | hangsúlyozza a bizonyos méretet elérő vállalkozások arra való ösztönzésének szükségességét, hogy – hacsak nem küzdenek súlyos pénzügyi nehézségekkel – a duális képzési rendszer keretében képzési helyeket biztosítsanak, és a képzés befejeztével alkalmazzák a gyakornokokat; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a bizonyos méretet elérő vállalkozások arra való ösztönzésének szükségességét, hogy – hacsak nem küzdenek súlyos pénzügyi nehézségekkel – a duális képzési rendszer keretében képzési helyeket biztosítsanak, és a képzés befejeztével alkalmazzák a gyakornokokat;

| 77. | kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalok – amennyiben ezt igénylik – hatékony segítségnyújtásban részesüljenek pályaválasztásukhoz, valamint tájékoztatást kapjanak jogaikról és minimális jövedelmükről; |
| --- | --- |

77.

kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalok – amennyiben ezt igénylik – hatékony segítségnyújtásban részesüljenek pályaválasztásukhoz, valamint tájékoztatást kapjanak jogaikról és minimális jövedelmükről;

| 78. | felszólítja a tagállamokat, hogy az egyetemi tanrendekbe építsenek be az álláskeresési készségekre irányuló alapvető képzést; |
| --- | --- |

78.

felszólítja a tagállamokat, hogy az egyetemi tanrendekbe építsenek be az álláskeresési készségekre irányuló alapvető képzést;

| 79. | megjegyzi, hogy az uniós oktatási rendszereknek támogatniuk kell a tisztességes és egyenlő esélyek elvét; felszólít az összes szükséges készség előmozdítására, előmozdítandó az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést, ami a tudásalapú társadalom nélkülözhetetlen feltétele; |
| --- | --- |

79.

megjegyzi, hogy az uniós oktatási rendszereknek támogatniuk kell a tisztességes és egyenlő esélyek elvét; felszólít az összes szükséges készség előmozdítására, előmozdítandó az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést, ami a tudásalapú társadalom nélkülözhetetlen feltétele;

| 80. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok munkanélkülisége elleni aktív fellépésre fordított pénzügyi erőforrásokat minden esetben hatékonyan kell felhasználni; felhívja a tagállamokat, hogy a végrehajtott foglalkoztatási intézkedésekhez vezessenek be nyomon követő és értékelő rendszert, amelynek nyilvánosnak és a polgárok számára könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, valamint az intézkedések hatékonyságát ellenőrző rendszert, fokozottan törekedve az uniós szinten is megosztható, bizonyítékokon alapuló szakpolitikák kidolgozására; e tekintetben megjegyzi, hogy az eredmény- és hatásmutatók közös rendszerének kialakítása hozzájárulna a különböző programok keretében elért előrehaladás mennyiségi és minőségi értékeléséhez; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok munkanélkülisége elleni aktív fellépésre fordított pénzügyi erőforrásokat minden esetben hatékonyan kell felhasználni; felhívja a tagállamokat, hogy a végrehajtott foglalkoztatási intézkedésekhez vezessenek be nyomon követő és értékelő rendszert, amelynek nyilvánosnak és a polgárok számára könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, valamint az intézkedések hatékonyságát ellenőrző rendszert, fokozottan törekedve az uniós szinten is megosztható, bizonyítékokon alapuló szakpolitikák kidolgozására; e tekintetben megjegyzi, hogy az eredmény- és hatásmutatók közös rendszerének kialakítása hozzájárulna a különböző programok keretében elért előrehaladás mennyiségi és minőségi értékeléséhez;

| 81. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági szervezeteknek elismert szerepet kell kapniuk a fiatalok munkanélküliségének kezelésére irányuló szakpolitikák és kezdeményezések nyomon követésében és – adott esetben – végrehajtásában; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy az ifjúsági szervezeteknek elismert szerepet kell kapniuk a fiatalok munkanélküliségének kezelésére irányuló szakpolitikák és kezdeményezések nyomon követésében és – adott esetben – végrehajtásában;

| 82. | hangsúlyozza, hogy be kell fektetni a stabil és minőségi környezetbarát munkahelyek létrehozásába, lehetővé téve ekként a fiatalok számára, hogy tisztességes életet éljenek; felkéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozgósítsák az összes rendelkezésre álló forrást különösen a környezetbarát munkahelyekbe való befektetések ösztönzésére, azzal a céllal, hogy leküzdjék a fiatalok elfogadhatatlanul magas munkanélküliségét; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy be kell fektetni a stabil és minőségi környezetbarát munkahelyek létrehozásába, lehetővé téve ekként a fiatalok számára, hogy tisztességes életet éljenek; felkéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozgósítsák az összes rendelkezésre álló forrást különösen a környezetbarát munkahelyekbe való befektetések ösztönzésére, azzal a céllal, hogy leküzdjék a fiatalok elfogadhatatlanul magas munkanélküliségét;

| 83. | úgy véli, hogy vonzóbb, és jobb regionális kötődésű oktatási stratégiákra van szükség, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok régiók és tagállamok közötti cseréjére szolgáló platformok hálózatainak kialakítására, figyelembe véve a helyzetek sokféleségét és lehetővé téve a rugalmasságot, összhangban az egyes régiók egyedi szükségleteivel és jellegzetességeivel, kiemelt területeket meghatározva az egyes régiók fejlesztése tekintetében; |
| --- | --- |

83.

úgy véli, hogy vonzóbb, és jobb regionális kötődésű oktatási stratégiákra van szükség, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok régiók és tagállamok közötti cseréjére szolgáló platformok hálózatainak kialakítására, figyelembe véve a helyzetek sokféleségét és lehetővé téve a rugalmasságot, összhangban az egyes régiók egyedi szükségleteivel és jellegzetességeivel, kiemelt területeket meghatározva az egyes régiók fejlesztése tekintetében;

| 84. | felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be a nemek közötti egyenlőtlenség elleni intézkedéseket, amelyek alkalmasak a kiszolgáltatott társadalmi csoportok, köztük a fogyatékossággal élők, a migránsok és az egyedülálló édesanyák figyelembevételére; |
| --- | --- |

84.

felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be a nemek közötti egyenlőtlenség elleni intézkedéseket, amelyek alkalmasak a kiszolgáltatott társadalmi csoportok, köztük a fogyatékossággal élők, a migránsok és az egyedülálló édesanyák figyelembevételére;

| 85. | felhívja a tagállamokat, hogy olyan szakpolitikákat folytassanak, amelyek célja a nők részvételének ösztönzése azon ágazatokban és szakmákban, amelyekben alulreprezentáltak, így például a tudományos és technológiai területen (az Unióban 2009-ben a kutatók mindössze 33 %-a került ki a nők köréből), valamint a gazdasági és pénzügyi területen, mivel az ilyen pályaválasztás növelné a nők versenyképességét a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

85.

felhívja a tagállamokat, hogy olyan szakpolitikákat folytassanak, amelyek célja a nők részvételének ösztönzése azon ágazatokban és szakmákban, amelyekben alulreprezentáltak, így például a tudományos és technológiai területen (az Unióban 2009-ben a kutatók mindössze 33 %-a került ki a nők köréből), valamint a gazdasági és pénzügyi területen, mivel az ilyen pályaválasztás növelné a nők versenyképességét a munkaerőpiacon;

| 86. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek a nemi alapú szegregáció ellen az oktatásban és a munkaerőpiacon egyaránt, és ehhez dolgozzanak ki olyan egyedi és támogatott oktatási és szakképzési kurzusokat, amelyek folyamatosan nyomon követik a fiatalokat, és amelyek figyelembe veszik a „Gondoljuk újra az oktatást” című, 2012. november 28-i bizottsági közlemény (COM(2012)0669) következtetéseit, amelyek az oktatási és képzési politikákat a fiatal nőkre irányuló, célzott foglalkoztatási politikákkal ötvözik, és amelyek a nők foglalkoztatását előmozdítják és ösztönzik a fejlődés tekintetében stratégiai jelentőségű ágazatokban; |
| --- | --- |

86.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek a nemi alapú szegregáció ellen az oktatásban és a munkaerőpiacon egyaránt, és ehhez dolgozzanak ki olyan egyedi és támogatott oktatási és szakképzési kurzusokat, amelyek folyamatosan nyomon követik a fiatalokat, és amelyek figyelembe veszik a „Gondoljuk újra az oktatást” című, 2012. november 28-i bizottsági közlemény (COM(2012)0669) következtetéseit, amelyek az oktatási és képzési politikákat a fiatal nőkre irányuló, célzott foglalkoztatási politikákkal ötvözik, és amelyek a nők foglalkoztatását előmozdítják és ösztönzik a fejlődés tekintetében stratégiai jelentőségű ágazatokban;

| 87. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fiatal nők munkaerő-piaci hozzáférését, és – a foglalkoztatás minőségének javítását és a szakmai fejlődést előtérbe helyezve – hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a nők munkában maradását, továbbá küszöböljék ki a nők és a férfiak között a munka világában kezdetektől fogva fennálló, a pályakezdést, a pályafutást és a fizetést érintő különbségeket; |
| --- | --- |

87.

felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fiatal nők munkaerő-piaci hozzáférését, és – a foglalkoztatás minőségének javítását és a szakmai fejlődést előtérbe helyezve – hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a nők munkában maradását, továbbá küszöböljék ki a nők és a férfiak között a munka világában kezdetektől fogva fennálló, a pályakezdést, a pályafutást és a fizetést érintő különbségeket;

| 88. | úgy véli, hogy a nők munkaerőpiacra való visszatérésének megkönnyítéséhez többdimenziós politikai megoldásokra van szükség, amelyek felölelik az egész életen át tartó tanulást, a bizonytalan foglalkoztatás visszaszorítását és a munkavállalói jogok érvényesülésének támogatását, valamint a nők kérésére differenciált munkaszervezési formákat annak érdekében, hogy a nők ne adják fel karrierjüket, illetve ne szakítsák meg pályájukat; |
| --- | --- |

88.

úgy véli, hogy a nők munkaerőpiacra való visszatérésének megkönnyítéséhez többdimenziós politikai megoldásokra van szükség, amelyek felölelik az egész életen át tartó tanulást, a bizonytalan foglalkoztatás visszaszorítását és a munkavállalói jogok érvényesülésének támogatását, valamint a nők kérésére differenciált munkaszervezési formákat annak érdekében, hogy a nők ne adják fel karrierjüket, illetve ne szakítsák meg pályájukat;

| 89. | felkéri a tagállamokat, hogy az uniós és nemzeti jogszabályokkal teljes összhangban dolgozzanak ki megfelelő szakpolitikákat és vezessenek be egyedi intézkedéseket – ideértve a munkaorientált képzéseket és foglalkoztatási programokat is– annak érdekében, hogy a fiatal férfiak és nők számára egyaránt esélyegyenlőséget biztosítsanak a tényleges munkatapasztalat megszerzése terén; |
| --- | --- |

89.

felkéri a tagállamokat, hogy az uniós és nemzeti jogszabályokkal teljes összhangban dolgozzanak ki megfelelő szakpolitikákat és vezessenek be egyedi intézkedéseket – ideértve a munkaorientált képzéseket és foglalkoztatási programokat is– annak érdekében, hogy a fiatal férfiak és nők számára egyaránt esélyegyenlőséget biztosítsanak a tényleges munkatapasztalat megszerzése terén;

| 90. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki és vezessék be a nemi szempontok általános érvényesítését, valamint azon szakpolitikák nyomon követését, amelyek lehetővé teszik a munkanélküli polgárok állásközvetítő és szociális támogató szolgáltatásokhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

90.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki és vezessék be a nemi szempontok általános érvényesítését, valamint azon szakpolitikák nyomon követését, amelyek lehetővé teszik a munkanélküli polgárok állásközvetítő és szociális támogató szolgáltatásokhoz való hozzáférését;

| 91. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

91.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 351. E., 2011.12.2., 29. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0224.

(3)  O-000106/2012; B7-0113/2012.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0016.

(5)  HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.

(6)  Eurofound (2012), NEETs: young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe” (Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő NEET-fiatalok: Jellemzők, költségek és szakpolitikai válaszlépések Európában), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(7)  Eurofound (2012), Effectiveness of policy measures to increase the employment participation of young people (A fiatalok munkaerő-piaci részvételének fokozását célzó szakpolitikai intézkedések hatékonysága), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(8)  Eurofound (2011), Helping young workers during the crisis: contributions by social partners and public authorities (A fiatal munkavállalók segítése a válság idején: hogyan működnek közre a szociális partnerek és a közigazgatási szervek?), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0092.

(10)  Eurofound (2012), Recent policy developments related to those not in employment, education and training (NEETs) (Nem foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) – Legfrissebb szakpolitikai fejlemények), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/docs/erm/tn1109042s/tn1109042s.pdf).

(11)  Eurofound (2013), Active inclusion of young people with disabilities or health problems (Az egészségügyi problémákkal küzdő vagy fogyatékossággal élő fiatalok aktív befogadása), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1226.htm).

(12)  Eurofound (2012), NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe (Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő NEET-fiatalok: Jellemzők, költségek és szakpolitikai válaszlépések Európában). Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(13)  Osztrák Szövetségi Munkaügyi, Szociális és Fogyasztóvédelmi Minisztérium, 2012. január.

(14)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-380_hu.htm.

(15)  COM(2012)0728.

(16)  A MobiPro programhoz hasonló kezdeményezéseken keresztül.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/84 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/84

---

P7_TA(2013)0366

A szolgáltatások belső piaca

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása a szolgáltatások belső piacáról: jelenlegi helyzet és következő lépések (2012/2144(INI))

(2016/C 093/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 49. és 56. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 49. és 56. cikkére,

| — | tekintettel „A szolgáltatási irányelv végrehajtása – Partnerség a szolgáltatások új növekedéséért 2012–2015” című bizottsági közleményre (COM(2012)0261) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szolgáltatási irányelv végrehajtása – Partnerség a szolgáltatások új növekedéséért 2012–2015” című bizottsági közleményre (COM(2012)0261) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra,

| — | tekintettel „A szolgáltatási irányelv gazdasági hatásai: a végrehajtást követő első értékelés” című bizottsági tanulmányra (Economic Papers, 456. szám), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szolgáltatási irányelv gazdasági hatásai: a végrehajtást követő első értékelés” című bizottsági tanulmányra (Economic Papers, 456. szám),

| — | tekintettel az „Úton a szolgáltatások jobban működő egységes piaca felé – a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatának eredményeire építve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0020) és az azt kísérő, a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a szolgáltatások jobban működő egységes piaca felé – a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatának eredményeire építve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0020) és az azt kísérő, a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)0102),

| — | tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című bizottsági közleményre (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

| — | tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című bizottsági közleményre (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című bizottsági közleményre (COM(2012)0259),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel az európai szakpolitikák növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulásáról szóló, 2013. március 14–15-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szakpolitikák növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulásáról szóló, 2013. március 14–15-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumról szóló, 2012. június 28–29-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumról szóló, 2012. június 28–29-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a szolgáltatások jobban működő egységes piacáról, illetve a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatáról szóló, 2011. március 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatások jobban működő egységes piacáról, illetve a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatáról szóló, 2011. március 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az egységes piac irányításáról szóló 2013. február 7-i, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac irányításáról szóló 2013. február 7-i, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról szóló, 2012. október 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai polgároknak és vállalkozásoknak az egységes piac működésével kapcsolatos 20 legfőbb aggályáról szóló, 2012. október 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatási irányelv kölcsönös értékelési folyamatáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv végrehajtásáról szóló, 2011. február 15-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv végrehajtásáról szóló, 2011. február 15-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0273/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0273/2013),

| A. | mivel egységes piacunk az európai építkezés egyik sarokköve, és annak zökkenőmentes működése létfontosságú az európai politikák megfelelő végrehajtásához, és a helyreállítás egyik alapja; |
| --- | --- |

A.

mivel egységes piacunk az európai építkezés egyik sarokköve, és annak zökkenőmentes működése létfontosságú az európai politikák megfelelő végrehajtásához, és a helyreállítás egyik alapja;

| B. | mivel a szolgáltatási ágazat az Unió GDP-jének és teljes foglalkoztatottságának több mint 65 %-át teszi ki és gazdaságunk egyik pillére; mivel a szolgáltatási irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások az Unió GDP-jének 45 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

B.

mivel a szolgáltatási ágazat az Unió GDP-jének és teljes foglalkoztatottságának több mint 65 %-át teszi ki és gazdaságunk egyik pillére; mivel a szolgáltatási irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások az Unió GDP-jének 45 %-át teszik ki;

| C. | ·mivel az irányelv teljes körű végrehajtása nagyban javítja a szolgáltatások egységes piacának működését, különösen a kkv-k és az önálló vállalkozók piaci hozzáférésének megkönnyítésével, a fogyasztók választási lehetőségeinek bővítésével, valamint azáltal, hogy hozzájárul az Unió versenyképességének és fejlődésének, valamint a foglalkoztatásnak a megerősítéséhez; |
| --- | --- |

C.

·mivel az irányelv teljes körű végrehajtása nagyban javítja a szolgáltatások egységes piacának működését, különösen a kkv-k és az önálló vállalkozók piaci hozzáférésének megkönnyítésével, a fogyasztók választási lehetőségeinek bővítésével, valamint azáltal, hogy hozzájárul az Unió versenyképességének és fejlődésének, valamint a foglalkoztatásnak a megerősítéséhez;

| D. | mivel az európai iparnak, az európai vállalkozásoknak (különösen a kkv-knak), valamint a fogyasztóknak jól működő, hatékony és versenyképesebb szolgáltatási piacra van szükségük; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai iparnak, az európai vállalkozásoknak (különösen a kkv-knak), valamint a fogyasztóknak jól működő, hatékony és versenyképesebb szolgáltatási piacra van szükségük;

| E. | mivel a szolgáltatási irányelv kézzelfogható előnyökkel járt a 2006. évi elfogadása óta, megkönnyítve a piaci hozzáférést a vállalkozások és fogyasztók számára egyaránt, ugyanakkor még nem hozta meg az összes várt eredményt a végrehajtás terén tapasztalt hiányosságok következtében; |
| --- | --- |

E.

mivel a szolgáltatási irányelv kézzelfogható előnyökkel járt a 2006. évi elfogadása óta, megkönnyítve a piaci hozzáférést a vállalkozások és fogyasztók számára egyaránt, ugyanakkor még nem hozta meg az összes várt eredményt a végrehajtás terén tapasztalt hiányosságok következtében;

| F. | mivel az irányelv eltérő értelmezése és elégtelen végrehajtása továbbra is akadályozza a szolgáltatások határokon átnyúló szabad mozgását; |
| --- | --- |

F.

mivel az irányelv eltérő értelmezése és elégtelen végrehajtása továbbra is akadályozza a szolgáltatások határokon átnyúló szabad mozgását;

| G. | mivel a vállalkozásoknak – konkrétan a kkv-knak – továbbra is számos olyan adminisztratív és bürokratikus követelménynek kell megfelelniük, amelyek súlyos terhet jelentenek számukra, és amelyeket csak fokoznak a hitelhez való hozzáférés nehézségei; |
| --- | --- |

G.

mivel a vállalkozásoknak – konkrétan a kkv-knak – továbbra is számos olyan adminisztratív és bürokratikus követelménynek kell megfelelniük, amelyek súlyos terhet jelentenek számukra, és amelyeket csak fokoznak a hitelhez való hozzáférés nehézségei;

| H. | mivel a szolgáltatási irányelvhez kapcsolódó fárasztó munka nem késztethet bennünket arra, hogy csökkentsük az irányelvben rejlő lehetőségek teljes körű kibontakoztatására irányuló erőfeszítéseinket; |
| --- | --- |

H.

mivel a szolgáltatási irányelvhez kapcsolódó fárasztó munka nem késztethet bennünket arra, hogy csökkentsük az irányelvben rejlő lehetőségek teljes körű kibontakoztatására irányuló erőfeszítéseinket;

| I. | mivel elérkezett a cselekvés ideje, hiszen a növekvő munkanélküliség és a költségvetési egyenleg romlása mellett a szolgáltatási ágazat most még inkább a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás forrását jelenti, amit nem szabad figyelmen kívül hagyni; |
| --- | --- |

I.

mivel elérkezett a cselekvés ideje, hiszen a növekvő munkanélküliség és a költségvetési egyenleg romlása mellett a szolgáltatási ágazat most még inkább a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás forrását jelenti, amit nem szabad figyelmen kívül hagyni;

A szolgáltatásokban rejlő kiaknázatlan növekedési és foglalkoztatási potenciál

| 1. | hangsúlyozza, hogy a szolgáltatásnyújtás terén Unió-szerte tapasztalható szükségtelen és aránytalan adminisztratív terhek, a megkülönböztető gyakorlatok és az indokolatlan korlátozások jelentős növekedési forrásokat gátolnak, akadályozzák a munkahelyteremtést és azt eredményezik, hogy a vállalkozások lehetőségeket szalasztanak el; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a szolgáltatásnyújtás terén Unió-szerte tapasztalható szükségtelen és aránytalan adminisztratív terhek, a megkülönböztető gyakorlatok és az indokolatlan korlátozások jelentős növekedési forrásokat gátolnak, akadályozzák a munkahelyteremtést és azt eredményezik, hogy a vállalkozások lehetőségeket szalasztanak el;

| 2. | hangsúlyozza, hogy ha a tagállamok készen állnának a szolgáltatási irányelv megfelelő és teljes körű végrehajtására, valamint az indokolatlan korlátozások eltörlésére, a Bizottság ambiciózus becslése szerint az Unió 5–10 éven belül a GDP 2,6 %-ának megfelelő nyereséget érhetne el; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy ha a tagállamok készen állnának a szolgáltatási irányelv megfelelő és teljes körű végrehajtására, valamint az indokolatlan korlátozások eltörlésére, a Bizottság ambiciózus becslése szerint az Unió 5–10 éven belül a GDP 2,6 %-ának megfelelő nyereséget érhetne el;

| 3. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak a gazdasági szempontból nagy jelentőségű és az átlagot meghaladó növekedési potenciállal rendelkező olyan szolgáltatási területekre kell összpontosítania az erőfeszítéseit, mint az üzleti szolgáltatások, az építőipar, az idegenforgalmi szolgáltatások és a kiskereskedelem, ezáltal rövid idő alatt kézzelfogható eredményeket érve el a növekedés és a foglalkoztatás terén; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a Bizottságnak a gazdasági szempontból nagy jelentőségű és az átlagot meghaladó növekedési potenciállal rendelkező olyan szolgáltatási területekre kell összpontosítania az erőfeszítéseit, mint az üzleti szolgáltatások, az építőipar, az idegenforgalmi szolgáltatások és a kiskereskedelem, ezáltal rövid idő alatt kézzelfogható eredményeket érve el a növekedés és a foglalkoztatás terén;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a meglévő szabályok hatékony érvényesítése bölcs és gyors módja a növekedés közkiadások nélküli előmozdításának; nyomatékosítja annak égető szükségét, hogy az irányelvet a gyakorlatba is átültessék, hogy ezáltal felszabadítsák az irányelv eddig kiaknázatlan potenciálját és hozzájáruljanak Európa kiegyensúlyozott és fenntartható szociális piacgazdasági modelljéhez; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a meglévő szabályok hatékony érvényesítése bölcs és gyors módja a növekedés közkiadások nélküli előmozdításának; nyomatékosítja annak égető szükségét, hogy az irányelvet a gyakorlatba is átültessék, hogy ezáltal felszabadítsák az irányelv eddig kiaknázatlan potenciálját és hozzájáruljanak Európa kiegyensúlyozott és fenntartható szociális piacgazdasági modelljéhez;

| 5. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egységes piaccal kapcsolatos, a vállalkozások és a fogyasztók tényleges tapasztalatain és elvárásain alapuló hatékonyabb teljesítménymutatókat dolgozzanak ki azzal a céllal, hogy javítsák e piac működését, valamint növeljék az említett szereplők azon, különböző jogokkal kapcsolatos ismereteit, amelyekre a szolgáltatások egységes piacához való hozzáférés biztosítása érdekében hivatkozhatnak; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egységes piaccal kapcsolatos, a vállalkozások és a fogyasztók tényleges tapasztalatain és elvárásain alapuló hatékonyabb teljesítménymutatókat dolgozzanak ki azzal a céllal, hogy javítsák e piac működését, valamint növeljék az említett szereplők azon, különböző jogokkal kapcsolatos ismereteit, amelyekre a szolgáltatások egységes piacához való hozzáférés biztosítása érdekében hivatkozhatnak;

| 6. | üdvözli az egységes digitális piac fejlődését és a szolgáltatások új formáit, így például a digitális és mobilszolgáltatásokat, valamint a vegyes termék- és szolgáltatáscsomagokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az irányelvet – az innováció ösztönzése érdekében – szövegét és szellemét tekintve egyaránt teljes körűen, valamint időtálló módon hajtsák végre; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az egységes digitális piac fejlődését és a szolgáltatások új formáit, így például a digitális és mobilszolgáltatásokat, valamint a vegyes termék- és szolgáltatáscsomagokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az irányelvet – az innováció ösztönzése érdekében – szövegét és szellemét tekintve egyaránt teljes körűen, valamint időtálló módon hajtsák végre;

| 7. | ösztönzi emellett a szociális szolgáltatások ágazatában nyújtott szolgáltatások belső piacának fokozatos megnyitását, a szolgáltatási irányelv rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi emellett a szociális szolgáltatások ágazatában nyújtott szolgáltatások belső piacának fokozatos megnyitását, a szolgáltatási irányelv rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a szolgáltatási irányelv a versenyképes szociális piacgazdaság keretében nem kikényszeríti a szolgáltatások liberalizációját, hanem kikövezi az utat a vállalkozások és a fogyasztók előtt egyaránt, hogy felismerhessék az egységes piacunkban rejlő valamennyi lehetőséget; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a szolgáltatási irányelv a versenyképes szociális piacgazdaság keretében nem kikényszeríti a szolgáltatások liberalizációját, hanem kikövezi az utat a vállalkozások és a fogyasztók előtt egyaránt, hogy felismerhessék az egységes piacunkban rejlő valamennyi lehetőséget;

| 9. | örömmel fogadja a szolgáltatási irányelv végrehajtásáról szóló, „Partnerség a szolgáltatások új növekedéséért (2012–2015)” című bizottsági közleményt (COM(2012)0261), amely a szolgáltatási irányelv 41. cikkében előírt jelentéstételi kötelezettségnek tesz eleget; ismételten megjegyzi, hogy figyelembe kell venni a szolgáltatási irányelvnek az uniós foglalkoztatásra közép- és hosszú távon gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

9.

örömmel fogadja a szolgáltatási irányelv végrehajtásáról szóló, „Partnerség a szolgáltatások új növekedéséért (2012–2015)” című bizottsági közleményt (COM(2012)0261), amely a szolgáltatási irányelv 41. cikkében előírt jelentéstételi kötelezettségnek tesz eleget; ismételten megjegyzi, hogy figyelembe kell venni a szolgáltatási irányelvnek az uniós foglalkoztatásra közép- és hosszú távon gyakorolt hatásait;

A szabad mozgás akadályai, határai és terhei

| 10. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy jelentős számú olyan esetet azonosítottak, ahol a tagállamok nem megfelelő módon hivatkoznak a közérdeken alapuló kényszerítő indokra (a szolgáltatási irányelv 15. cikke) kizárólag annak érdekében, hogy hazai piacukat megóvják és előnyhöz juttassák; úgy véli, hogy a közérdeken alapuló kényszerítő indokokra való hivatkozásnak minden esetben objektív indokokkal igazolhatónak és szigorúan a követendő célkitűzéssel arányosnak kell lennie, összhangban az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával; kiemeli, hogy a jogi formára és a részvényesekre vonatkozó nehézkes követelmények, a területi korlátozások, a gazdasági szükségszerűségi vizsgálatok és a rögzített tarifák indokolatlan akadályokat gördítenek a más tagállamokban való eredményes letelepedés elé, és kárt okoznak a szolgáltatások belső piacának; |
| --- | --- |

10.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy jelentős számú olyan esetet azonosítottak, ahol a tagállamok nem megfelelő módon hivatkoznak a közérdeken alapuló kényszerítő indokra (a szolgáltatási irányelv 15. cikke) kizárólag annak érdekében, hogy hazai piacukat megóvják és előnyhöz juttassák; úgy véli, hogy a közérdeken alapuló kényszerítő indokokra való hivatkozásnak minden esetben objektív indokokkal igazolhatónak és szigorúan a követendő célkitűzéssel arányosnak kell lennie, összhangban az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával; kiemeli, hogy a jogi formára és a részvényesekre vonatkozó nehézkes követelmények, a területi korlátozások, a gazdasági szükségszerűségi vizsgálatok és a rögzített tarifák indokolatlan akadályokat gördítenek a más tagállamokban való eredményes letelepedés elé, és kárt okoznak a szolgáltatások belső piacának;

| 11. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az arányosság értékelését ritkán végzik el; felkéri a Bizottságot, hogy tisztázza az arányosság fogalmát, és annak alkalmazásáról tegyen közzé gyakorlati útmutatót a tagállamok számára, a Bíróság létező ítélkezési gyakorlatára építve; |
| --- | --- |

11.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az arányosság értékelését ritkán végzik el; felkéri a Bizottságot, hogy tisztázza az arányosság fogalmát, és annak alkalmazásáról tegyen közzé gyakorlati útmutatót a tagállamok számára, a Bíróság létező ítélkezési gyakorlatára építve;

| 12. | arra kéri a tagállamokat, hogy hatékonyan és teljes körűen alkalmazzák a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó szakaszt (a szolgáltatási irányelv 16. cikke), és töröljék el a kettős szabályozási terheket; |
| --- | --- |

12.

arra kéri a tagállamokat, hogy hatékonyan és teljes körűen alkalmazzák a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó szakaszt (a szolgáltatási irányelv 16. cikke), és töröljék el a kettős szabályozási terheket;

| 13. | rámutat arra, hogy azon tevékenységekről, ahol a rendelkezésre álló természeti erőforrások vagy a technikai kapacitás szűkössége miatt korlátozott lehet a kiadható engedélyek száma, a szolgáltatási irányelv úgy rendelkezik, hogy a szolgáltató számára a szabad verseny korlátozása vagy gyengítése nélkül biztosítani kell a beruházás költségeinek megtérülését, valamint a beruházott tőke méltányos megtérülését; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy azon tevékenységekről, ahol a rendelkezésre álló természeti erőforrások vagy a technikai kapacitás szűkössége miatt korlátozott lehet a kiadható engedélyek száma, a szolgáltatási irányelv úgy rendelkezik, hogy a szolgáltató számára a szabad verseny korlátozása vagy gyengítése nélkül biztosítani kell a beruházás költségeinek megtérülését, valamint a beruházott tőke méltányos megtérülését;

| 14. | aggasztónak találja a fogyasztók által bejelentett megkülönböztetés eseteinek egyre növekvő számát; arra kéri a tagállamokat, hogy érvényesítsék megfelelően és teljes körűen a szolgáltatási irányelv 20. cikkének (2) bekezdését, és felszólítja a vállalkozásokat, hogy tartózkodjanak az állampolgárságon vagy lakóhelyen alapuló, indokolatlan megkülönböztető gyakorlatoktól; kiemeli ugyanakkor, hogy bármilyen értékesítési kötelezettség ellentétes a szerződési szabadság alapvető elvével; ezért üdvözli a Bizottságnak a megkülönböztetésmentességre vonatkozó útmutatásokat tartalmazó jelentéssel kapcsolatos, folyamatban lévő munkáját, amely jelentés megfelelő egyensúlyt teremt a fogyasztók és vállalkozások javára; üdvözli továbbá az Európai Fogyasztói Központoknak a megfigyelt szabálytalanságok azonosításában és orvoslásában betöltött szerepét; |
| --- | --- |

14.

aggasztónak találja a fogyasztók által bejelentett megkülönböztetés eseteinek egyre növekvő számát; arra kéri a tagállamokat, hogy érvényesítsék megfelelően és teljes körűen a szolgáltatási irányelv 20. cikkének (2) bekezdését, és felszólítja a vállalkozásokat, hogy tartózkodjanak az állampolgárságon vagy lakóhelyen alapuló, indokolatlan megkülönböztető gyakorlatoktól; kiemeli ugyanakkor, hogy bármilyen értékesítési kötelezettség ellentétes a szerződési szabadság alapvető elvével; ezért üdvözli a Bizottságnak a megkülönböztetésmentességre vonatkozó útmutatásokat tartalmazó jelentéssel kapcsolatos, folyamatban lévő munkáját, amely jelentés megfelelő egyensúlyt teremt a fogyasztók és vállalkozások javára; üdvözli továbbá az Európai Fogyasztói Központoknak a megfigyelt szabálytalanságok azonosításában és orvoslásában betöltött szerepét;

A szolgáltatások belső piacának intelligens irányítása

| 15. | hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások belső piacának zökkenőmentes működése ágazatspecifikus szabályok bevonását követeli meg, ami külön engedélyezést tehet szükségessé, halmozott költségeket teremtve különösen a vállalkozások számára; kiemeli, hogy mindez más uniós jogalkotási aktusok végrehajtásán is múlik; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy a szolgáltatások belső piacára vonatkozóan integrált megközelítést alkalmazzanak annak érdekében, hogy a fogyasztók és vállalkozások, különösen a kkv-k számára garantálják a jogbiztonságot; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások belső piacának zökkenőmentes működése ágazatspecifikus szabályok bevonását követeli meg, ami külön engedélyezést tehet szükségessé, halmozott költségeket teremtve különösen a vállalkozások számára; kiemeli, hogy mindez más uniós jogalkotási aktusok végrehajtásán is múlik; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy a szolgáltatások belső piacára vonatkozóan integrált megközelítést alkalmazzanak annak érdekében, hogy a fogyasztók és vállalkozások, különösen a kkv-k számára garantálják a jogbiztonságot;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a szolgáltatási irányelv szerinti szakmai értékelés, illetve a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv szerinti kölcsönös értékelés egységes jellegéről; hangsúlyozza, hogy körültekintő eseti alapú vizsgálatot kell folytatni, amelybe a tagállamok bizonyos követelmények meglétével kapcsolatban nyújtott indoklásainak vizsgálata is beletartozik, annak érdekében, hogy azonosítsák azokat a konkrét területeket, ahol a tagállamok aránytalan mértékben szabályozzák egy-egy szakma gyakorlását vagy gátolják az egyes szakmákhoz való hozzáférést; arra kéri a tagállamokat, hogy számolják fel az ilyen indokolatlan követelményeket; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a szolgáltatási irányelv szerinti szakmai értékelés, illetve a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv szerinti kölcsönös értékelés egységes jellegéről; hangsúlyozza, hogy körültekintő eseti alapú vizsgálatot kell folytatni, amelybe a tagállamok bizonyos követelmények meglétével kapcsolatban nyújtott indoklásainak vizsgálata is beletartozik, annak érdekében, hogy azonosítsák azokat a konkrét területeket, ahol a tagállamok aránytalan mértékben szabályozzák egy-egy szakma gyakorlását vagy gátolják az egyes szakmákhoz való hozzáférést; arra kéri a tagállamokat, hogy számolják fel az ilyen indokolatlan követelményeket;

| 17. | felkéri a tagállamokat a kölcsönös elismerés nagyobb fokú alkalmazására a szolgáltatások szabad mozgásának elősegítése érdekében, amennyiben valahol még nem állnak rendelkezésre harmonizált szabályok; |
| --- | --- |

17.

felkéri a tagállamokat a kölcsönös elismerés nagyobb fokú alkalmazására a szolgáltatások szabad mozgásának elősegítése érdekében, amennyiben valahol még nem állnak rendelkezésre harmonizált szabályok;

| 18. | megjegyzi, hogy a nemzeti előírások sokfélesége széttagoltságot és bizonytalanságot eredményez; sürgeti a szolgáltatási irányelv hatálya alá tartozó önkéntes európai szolgáltatási szabványok kidolgozását a határokon átnyúló összehasonlíthatóság és kereskedelem javítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a nemzeti előírások sokfélesége széttagoltságot és bizonytalanságot eredményez; sürgeti a szolgáltatási irányelv hatálya alá tartozó önkéntes európai szolgáltatási szabványok kidolgozását a határokon átnyúló összehasonlíthatóság és kereskedelem javítása érdekében;

| 19. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak és az európai szabványügyi szervezeteknek szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy adott esetben biztosítsák az általuk használt fogalmak közötti összhangot annak érdekében, hogy az Unió egész területén következetesen alkalmazzák a szabályokat; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak és az európai szabványügyi szervezeteknek szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy adott esetben biztosítsák az általuk használt fogalmak közötti összhangot annak érdekében, hogy az Unió egész területén következetesen alkalmazzák a szabályokat;

| 20. | egyúttal hangsúlyozza, hogy a szolgáltatók elégtelen határokon átnyúló biztosítási fedezete jelentősen gátolja a szabad mozgást; arra kéri az érdekelt feleket, hogy párbeszéd útján keressenek megoldásokat; |
| --- | --- |

20.

egyúttal hangsúlyozza, hogy a szolgáltatók elégtelen határokon átnyúló biztosítási fedezete jelentősen gátolja a szabad mozgást; arra kéri az érdekelt feleket, hogy párbeszéd útján keressenek megoldásokat;

| 21. | az IMI-rendszer szélesebb körű alkalmazását szorgalmazza a tagállamok körében az irányelv követelményeinek, különösen a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtási helyzetekben való teljesítésének ellenőrzése érdekében, továbbá ösztönzi az Európai Fogyasztói Központok és a SOLVIT alkalmazását ahhoz, hogy segítséget nyújtsanak a vállalkozások és fogyasztók számára az egymásnak ellentmondó szabályok és a megfelelés elmulasztása esetén; e tekintetben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társult partnerek számára biztosítsák a SOLVIT-hálózathoz való teljes körű technikai hozzáférést; |
| --- | --- |

21.

az IMI-rendszer szélesebb körű alkalmazását szorgalmazza a tagállamok körében az irányelv követelményeinek, különösen a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtási helyzetekben való teljesítésének ellenőrzése érdekében, továbbá ösztönzi az Európai Fogyasztói Központok és a SOLVIT alkalmazását ahhoz, hogy segítséget nyújtsanak a vállalkozások és fogyasztók számára az egymásnak ellentmondó szabályok és a megfelelés elmulasztása esetén; e tekintetben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társult partnerek számára biztosítsák a SOLVIT-hálózathoz való teljes körű technikai hozzáférést;

| 22. | megjegyzi, hogy az egységes piac eszközeinek – köztük a SOLVIT-nak – hatékonyabban kellene működniük az ügyek rendezéséhez szükséges időtartam tekintetében; hangsúlyozza e tekintetben a célok és a fő teljesítménymutatók kiigazításának fontosságát; üdvözli a SOLVIT jogi keretének felülvizsgálatára irányuló bizottsági kezdeményezést; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy az egységes piac eszközeinek – köztük a SOLVIT-nak – hatékonyabban kellene működniük az ügyek rendezéséhez szükséges időtartam tekintetében; hangsúlyozza e tekintetben a célok és a fő teljesítménymutatók kiigazításának fontosságát; üdvözli a SOLVIT jogi keretének felülvizsgálatára irányuló bizottsági kezdeményezést;

| 23. | arra kéri a tagállamokat, hogy térjenek át a második generációs egyablakos ügyintézési pontok használatára, amelyek teljes körűen működő, többnyelvű és felhasználóbarát e-kormányzati portálok; hangsúlyozza a szolgáltatói megközelítés alkalmazásának fontosságát az üzleti ciklus egésze tekintetében; úgy véli, hogy az elektronikus eljárások elősegítik az egyszerűsítést, csökkentik a megfelelési költségeket és javítják a jogbiztonságot; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen biztosítsák az egyablakos ügyintézési pontjaik közötti kölcsönös átjárhatóságot, és azokat a határokon túl is tegyék ismertté, tájékoztatva az európai polgárokat és vállalkozásokat a szolgáltatási irányelvből eredő jogaikról és lehetőségeikről; továbbá felkéri a Bizottságot, hogy határozzon meg egyértelmű teljesítményértékelési kritériumokat az egyablakos ügyintézési pontokra vonatkozóan, beleértve az azok felhasználási szintjeire vonatkozó adatokat, és az elért haladásról rendszeresen számoljon be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

23.

arra kéri a tagállamokat, hogy térjenek át a második generációs egyablakos ügyintézési pontok használatára, amelyek teljes körűen működő, többnyelvű és felhasználóbarát e-kormányzati portálok; hangsúlyozza a szolgáltatói megközelítés alkalmazásának fontosságát az üzleti ciklus egésze tekintetében; úgy véli, hogy az elektronikus eljárások elősegítik az egyszerűsítést, csökkentik a megfelelési költségeket és javítják a jogbiztonságot; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen biztosítsák az egyablakos ügyintézési pontjaik közötti kölcsönös átjárhatóságot, és azokat a határokon túl is tegyék ismertté, tájékoztatva az európai polgárokat és vállalkozásokat a szolgáltatási irányelvből eredő jogaikról és lehetőségeikről; továbbá felkéri a Bizottságot, hogy határozzon meg egyértelmű teljesítményértékelési kritériumokat az egyablakos ügyintézési pontokra vonatkozóan, beleértve az azok felhasználási szintjeire vonatkozó adatokat, és az elért haladásról rendszeresen számoljon be a Parlamentnek;

Hatékonyabb érvényesítés a gazdasági hatások maximalizálása érdekében

| 24. | hangsúlyozza, hogy a szolgáltatási irányelv kézzelfogható eredményekkel járt a foglalkoztatás és a növekedés szempontjából ott, ahol azt megfelelően végrehajtották; ezért támogatja a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, ideértve az innovatív megoldások illetékes hatóságok közötti cseréjét is a határ menti térségekben; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a szolgáltatási irányelv kézzelfogható eredményekkel járt a foglalkoztatás és a növekedés szempontjából ott, ahol azt megfelelően végrehajtották; ezért támogatja a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, ideértve az innovatív megoldások illetékes hatóságok közötti cseréjét is a határ menti térségekben;

| 25. | rámutat arra, hogy a megfelelő végrehajtás elmulasztása „határtalan” hatást vált ki, és azért az állampolgárok Unió-szerte megfizetik az árat; hangsúlyozza, hogy minden tagállam felelősséggel tartozik egymás és az Unió iránt az irányelv hatékony végrehajtása tekintetében, a tagállamokat pedig azonos feltételek mellett kell szembesíteni saját kötelezettségeikkel; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy a megfelelő végrehajtás elmulasztása „határtalan” hatást vált ki, és azért az állampolgárok Unió-szerte megfizetik az árat; hangsúlyozza, hogy minden tagállam felelősséggel tartozik egymás és az Unió iránt az irányelv hatékony végrehajtása tekintetében, a tagállamokat pedig azonos feltételek mellett kell szembesíteni saját kötelezettségeikkel;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak azon főbb problémák kezelésében, amelyeket az egységes piacra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása és alkalmazása terén azonosítottak, ideértve azt is, hogy miként orvosolhatók az átültetés és a megfelelés területén jelentkező hiányosságok, illetve miként érhető el gyors és hatékony bírósági jogorvoslat; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak azon főbb problémák kezelésében, amelyeket az egységes piacra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása és alkalmazása terén azonosítottak, ideértve azt is, hogy miként orvosolhatók az átültetés és a megfelelés területén jelentkező hiányosságok, illetve miként érhető el gyors és hatékony bírósági jogorvoslat;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az illetékes regionális és helyi hatóságoknak szintén fel kell vállalniuk az irányelv betűjének és szellemének teljes körű és minőségi végrehajtásával kapcsolatos közös feladatukat, szem előtt tartva a gazdasági tevékenység és a foglalkoztatás ösztönzésének általános célját; e tekintetben kiemeli az adminisztratív terhek csökkentésének fontosságát; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az illetékes regionális és helyi hatóságoknak szintén fel kell vállalniuk az irányelv betűjének és szellemének teljes körű és minőségi végrehajtásával kapcsolatos közös feladatukat, szem előtt tartva a gazdasági tevékenység és a foglalkoztatás ösztönzésének általános célját; e tekintetben kiemeli az adminisztratív terhek csökkentésének fontosságát;

| 28. | határozottan támogatja a Bizottságnak az indokolatlan korlátozásokkal szembeni zéró toleranciára vonatkozó politikáját; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt foganatosítson a meglévő szabályok teljes körű és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, a tagállamokkal egyenlő partnerekként folytatott párbeszéd kíséretében; gyorsított kötelezettségszegési eljárások alkalmazását, illetve azok legfeljebb 18 hónapon belüli lezárását szorgalmazza az irányelv tagállamok általi helytelen vagy elégtelen végrehajtásának, illetve megsértésének megállapítása esetén; |
| --- | --- |

28.

határozottan támogatja a Bizottságnak az indokolatlan korlátozásokkal szembeni zéró toleranciára vonatkozó politikáját; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt foganatosítson a meglévő szabályok teljes körű és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, a tagállamokkal egyenlő partnerekként folytatott párbeszéd kíséretében; gyorsított kötelezettségszegési eljárások alkalmazását, illetve azok legfeljebb 18 hónapon belüli lezárását szorgalmazza az irányelv tagállamok általi helytelen vagy elégtelen végrehajtásának, illetve megsértésének megállapítása esetén;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy használja ki az „egységes piac hónapjának” lehetőségét a szolgáltatások belső piaca jelentette előnyök vállalkozások körében való népszerűsítésére; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy használja ki az „egységes piac hónapjának” lehetőségét a szolgáltatások belső piaca jelentette előnyök vállalkozások körében való népszerűsítésére;

Az átláthatóság és az elszámoltathatóság megerősítése

| 30. | felkéri a Bizottságot, hogy a szakértői értékelések eredményei alapján készítse el a legnagyobb terhet jelentő korlátozások jegyzékét, tegyen javaslatot célzott reformokra, valamint folyamatosan tájékoztassa a Tanácsot és a Parlamentet; |
| --- | --- |

30.

felkéri a Bizottságot, hogy a szakértői értékelések eredményei alapján készítse el a legnagyobb terhet jelentő korlátozások jegyzékét, tegyen javaslatot célzott reformokra, valamint folyamatosan tájékoztassa a Tanácsot és a Parlamentet;

| 31. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az éves növekedési jelentésekben és az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentésekben fordítson különös figyelmet a szolgáltatási ágazatra, és az országspecifikus ajánlásokba is foglalja bele a szolgáltatásokat; véleménye szerint a Bizottságnak és a Tanácsnak e részletes országspecifikus ajánlások révén továbbra is ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy hosszú távú növekedési politikákat irányozzanak elő és hajtsanak végre; |
| --- | --- |

31.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az éves növekedési jelentésekben és az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentésekben fordítson különös figyelmet a szolgáltatási ágazatra, és az országspecifikus ajánlásokba is foglalja bele a szolgáltatásokat; véleménye szerint a Bizottságnak és a Tanácsnak e részletes országspecifikus ajánlások révén továbbra is ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy hosszú távú növekedési politikákat irányozzanak elő és hajtsanak végre;

| 32. | felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy aktívan működjenek közre az irányelv végrehajtásának támogatásában, és valamennyi szinten éljenek a nemzeti hatóságokkal szembeni ellenőrzési hatáskörükkel; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy aktívan működjenek közre az irányelv végrehajtásának támogatásában, és valamennyi szinten éljenek a nemzeti hatóságokkal szembeni ellenőrzési hatáskörükkel;

| 33. | sürgeti az érdekelt felek, az üzleti közösség és a szociális partnerek egyéni szerepvállalását abban, hogy a kormányzatokon számon kérik az európai szolgáltatási ágazat fellendítésének és a kiegyensúlyozott foglalkoztatás megteremtésének feladatát; |
| --- | --- |

33.

sürgeti az érdekelt felek, az üzleti közösség és a szociális partnerek egyéni szerepvállalását abban, hogy a kormányzatokon számon kérik az európai szolgáltatási ágazat fellendítésének és a kiegyensúlyozott foglalkoztatás megteremtésének feladatát;

| 34. | felkéri a Tanácsot és annak elnökségét, hogy a szolgáltatások belső piacának ügyét rendszeresen szerepeltesse a Versenyképességi Tanács üléseinek napirendjén; javasolja a Bizottság „megfelelési jelentéseinek” ismételt bevezetését a piaci hozzáférés megkönnyítése terén elért haladás mérésére szolgáló eszközként; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Tanácsot és annak elnökségét, hogy a szolgáltatások belső piacának ügyét rendszeresen szerepeltesse a Versenyképességi Tanács üléseinek napirendjén; javasolja a Bizottság „megfelelési jelentéseinek” ismételt bevezetését a piaci hozzáférés megkönnyítése terén elért haladás mérésére szolgáló eszközként;

| 35. | arra kéri az Európai Tanács tagjait, hogy teljes mértékben vállaljanak politikai felelősséget a szolgáltatások jól működő belső piacáért; felkéri az Európai Tanács elnökét, hogy e témakört tartsa az Európai Tanács napirendjén mindaddig, amíg az szükségesnek bizonyul, egy közösen elfogadott menetrend kíséretében, beleértve a tagállamok számára megállapított egyedi referenciaértékeket és egy ütemtervet is, hogy friss lendületet adjanak a szolgáltatási irányelv teljes körű végrehajtásához, valamint felszámolják a fennmaradó akadályokat; |
| --- | --- |

35.

arra kéri az Európai Tanács tagjait, hogy teljes mértékben vállaljanak politikai felelősséget a szolgáltatások jól működő belső piacáért; felkéri az Európai Tanács elnökét, hogy e témakört tartsa az Európai Tanács napirendjén mindaddig, amíg az szükségesnek bizonyul, egy közösen elfogadott menetrend kíséretében, beleértve a tagállamok számára megállapított egyedi referenciaértékeket és egy ütemtervet is, hogy friss lendületet adjanak a szolgáltatási irányelv teljes körű végrehajtásához, valamint felszámolják a fennmaradó akadályokat;

o

o o

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0054.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0395.

(4)  HL C 131. E, 2013.5.8., 46. o.

(5)  HL C 296. E, 2012.10.2., 51. o.

(6)  HL C 33. E, 2013.2.5., 9. o.

(7)  HL C 188. E, 2012.6.28., 1. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/89 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/89

---

P7_TA(2013)0367

Az EU és Malajzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalások

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásával az EU és Malajzia közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás érdekében folytatott tárgyalásokhoz (2013/2052(INI))

(2016/C 093/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagországai – közötti együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 1440/80/EGK (1980. május 30.) tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagországai – közötti együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 1440/80/EGK (1980. május 30.) tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Tanács által 2004 novemberében engedélyezett és 2010 októberében a nyolcadik EU–Ázsia csúcstalálkozón (ASEM8), Brüsszelben megkezdett, az EU és Malajzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2004 novemberében engedélyezett és 2010 októberében a nyolcadik EU–Ázsia csúcstalálkozón (ASEM8), Brüsszelben megkezdett, az EU és Malajzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalásokra,

| — | tekintettel a kilencedik EU–Ázsia csúcstalálkozóra, amelyet Vientiánban (Laosz) tartottak 2012. november 5–6-án, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kilencedik EU–Ázsia csúcstalálkozóra, amelyet Vientiánban (Laosz) tartottak 2012. november 5–6-án,

| — | tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) 2012. november 18–20-i kambodzsai csúcstalálkozójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) 2012. november 18–20-i kambodzsai csúcstalálkozójára,

| — | tekintettel a Malajzia, Brazília és Pakisztán számára országos stratégiai dokumentumokat és nemzeti indikatív programokat létrehozó bizottsági határozattervezetekről szóló 2007. február 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Malajzia, Brazília és Pakisztán számára országos stratégiai dokumentumokat és nemzeti indikatív programokat létrehozó bizottsági határozattervezetekről szóló 2007. február 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Malajziáról, és mindenekelőtt a vesszőzés gyakorlatáról szóló 2010. december 16-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Malajziáról, és mindenekelőtt a vesszőzés gyakorlatáról szóló 2010. december 16-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a keresztény közösségek ellen nemrégiben elkövetett támadásokról szóló, 2010. január 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a keresztény közösségek ellen nemrégiben elkövetett támadásokról szóló, 2010. január 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió Délkelet-ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez való 2012. júliusi csatlakozásáról (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Délkelet-ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez való 2012. júliusi csatlakozásáról (6),

| — | tekintettel az EU és Malajzia közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatosan jelenleg zajló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Malajzia közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatosan jelenleg zajló tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió és Malajzia kormánya között a légi közlekedés egyes kérdéseiről szóló, 2007-ben aláírt megállapodásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Malajzia kormánya között a légi közlekedés egyes kérdéseiről szóló, 2007-ben aláírt megállapodásra (7),

| — | tekintettel az erdészeti jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és az erdészeti termékek kereskedelemével kapcsolatos (FLEGT) cselekvési terv vonatkozásában Malajziával kötendő önkéntes partnerségi megállapodásra irányuló, 2007-ben megkezdett tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdészeti jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és az erdészeti termékek kereskedelemével kapcsolatos (FLEGT) cselekvési terv vonatkozásában Malajziával kötendő önkéntes partnerségi megállapodásra irányuló, 2007-ben megkezdett tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Közösség Malajziával kapcsolatos, 2007–2013-as időszakra szóló stratégiai dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség Malajziával kapcsolatos, 2007–2013-as időszakra szóló stratégiai dokumentumára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0235/2013),

| A. | mivel Malajzia az ASEAN alapító tagja és 2015-ben a szervezet elnöki tisztét tölti be; mivel Malajzia az ASEAN szervezeten belül az EU második legfontosabb kereskedelmi partnere; |
| --- | --- |

A.

mivel Malajzia az ASEAN alapító tagja és 2015-ben a szervezet elnöki tisztét tölti be; mivel Malajzia az ASEAN szervezeten belül az EU második legfontosabb kereskedelmi partnere;

| B. | mivel Malajzia aktív tagja az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködésnek (APEC), az Iszlám Együttműködés Szervezetének (OIC), az el nem kötelezettek mozgalmának (NAM), az Ázsiai Fejlesztési Banknak (ADB), az ENSZ Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági és Szociális Bizottságának (UNESCAP), az ázsiai és csendes-óceáni térség gazdasági és szociális fejlesztését célzó Colombo-tervnek, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO), az Ázsia–Európa találkozónak (ASEM), valamint a Brunei Darussalam–Indonézia–Malajzia–Fülöp-szigetek alkotta kelet-ázsiai növekedési térségnek (BIMP-EAGA); mivel Malajzia a Kereskedelmi Világszervezet 1995-ös megalapítása óta WTO-tag, illetve tagja többek között a 77 fejlődő ország G77-csoportjának, a fejlődő országok nyolcas csoportjának (D8), a G15-öknek és ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (2010-2013); |
| --- | --- |

B.

mivel Malajzia aktív tagja az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködésnek (APEC), az Iszlám Együttműködés Szervezetének (OIC), az el nem kötelezettek mozgalmának (NAM), az Ázsiai Fejlesztési Banknak (ADB), az ENSZ Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági és Szociális Bizottságának (UNESCAP), az ázsiai és csendes-óceáni térség gazdasági és szociális fejlesztését célzó Colombo-tervnek, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO), az Ázsia–Európa találkozónak (ASEM), valamint a Brunei Darussalam–Indonézia–Malajzia–Fülöp-szigetek alkotta kelet-ázsiai növekedési térségnek (BIMP-EAGA); mivel Malajzia a Kereskedelmi Világszervezet 1995-ös megalapítása óta WTO-tag, illetve tagja többek között a 77 fejlődő ország G77-csoportjának, a fejlődő országok nyolcas csoportjának (D8), a G15-öknek és ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (2010-2013);

| C. | mivel Malajzia 2010 októberében csatlakozott a 2005-ben létrehozott, szabadkereskedelmi megállapodás létrehozására irányuló, Csendes-óceáni Partnerséghez (Trans-Pacific Partnership -TPP), aminek jelentős hatása lehet az EU kereskedelempolitikájára; mivel a Csendes-óceáni Partnerség által vezetett tárgyalások rendkívüli jelentőségre tettek szert az Amerikai Egyesült Államok 2008 februárjában, Mexikó 2012 júniusában és Kanada 2012 októberében történt csatlakozásával; |
| --- | --- |

C.

mivel Malajzia 2010 októberében csatlakozott a 2005-ben létrehozott, szabadkereskedelmi megállapodás létrehozására irányuló, Csendes-óceáni Partnerséghez (Trans-Pacific Partnership -TPP), aminek jelentős hatása lehet az EU kereskedelempolitikájára; mivel a Csendes-óceáni Partnerség által vezetett tárgyalások rendkívüli jelentőségre tettek szert az Amerikai Egyesült Államok 2008 februárjában, Mexikó 2012 júniusában és Kanada 2012 októberében történt csatlakozásával;

| D. | mivel Malajzia gyakran közreműködik az ENSZ és más békefenntartó missziókban, többek között Libanonban, Kelet-Timorban, a Fülöp-szigeteken, Indonéziában, Pakisztánban, Sierra Leonéban, Szudánban, Nyugat-Szaharában, Nepálban és Koszovóban, valamint orvosi egységet küldött Afganisztánba; |
| --- | --- |

D.

mivel Malajzia gyakran közreműködik az ENSZ és más békefenntartó missziókban, többek között Libanonban, Kelet-Timorban, a Fülöp-szigeteken, Indonéziában, Pakisztánban, Sierra Leonéban, Szudánban, Nyugat-Szaharában, Nepálban és Koszovóban, valamint orvosi egységet küldött Afganisztánba;

| E. | mivel Malajzia társadalma multikulturális, többnyelvű, többvallású és többnemzetiségű társadalom, amelyben a maláj-muszlimok alkotják a többséget, a kisebbséghez pedig indiai, kínai és nem maláj bennszülött közösségek tartoznak; |
| --- | --- |

E.

mivel Malajzia társadalma multikulturális, többnyelvű, többvallású és többnemzetiségű társadalom, amelyben a maláj-muszlimok alkotják a többséget, a kisebbséghez pedig indiai, kínai és nem maláj bennszülött közösségek tartoznak;

| F. | mivel Malajziában 2013. május 5-én parlamenti választásokat tartottak; |
| --- | --- |

F.

mivel Malajziában 2013. május 5-én parlamenti választásokat tartottak;

| G. | mivel Malajzia – feltörekvő gazdaságként – sikeres társadalmi-gazdasági átalakítási programokat hajtott végre az új gazdasági modell keretében – amely Malajzia azon hosszú távú fejlesztési célját testesíti meg, hogy 2020-ra fejlett országgá váljon („2020-as jövőkép”) –, kezdve az 1971. évi új gazdaságpolitikával, amelyet 1991-ben a nemzeti fejlesztési politika, majd 2001-ben a nemzeti jövőkép politikája követett; |
| --- | --- |

G.

mivel Malajzia – feltörekvő gazdaságként – sikeres társadalmi-gazdasági átalakítási programokat hajtott végre az új gazdasági modell keretében – amely Malajzia azon hosszú távú fejlesztési célját testesíti meg, hogy 2020-ra fejlett országgá váljon („2020-as jövőkép”) –, kezdve az 1971. évi új gazdaságpolitikával, amelyet 1991-ben a nemzeti fejlesztési politika, majd 2001-ben a nemzeti jövőkép politikája követett;

| H. | mivel Malajzia 2011. december 20-án elfogadta a békés gyülekezésről szóló törvényt; |
| --- | --- |

H.

mivel Malajzia 2011. december 20-án elfogadta a békés gyülekezésről szóló törvényt;

| I. | mivel az EU és Malajzia közötti, a nők, a gyermekek és az őslakosság jogai, a bevándorlás, a sajtószabadság és az emberi jogok védelmezőinek kérdésében folytatott együttműködés tovább erősödött a civil társadalom és a malajziai emberi jogi bizottság (SUHAKAM) közötti rendszeres kapcsolattartásnak köszönhetően; mivel az EU fokozatos együttműködést épít ki Malajziával a közös kül- és biztonságpolitika hatálya alá tartozó területeken is, például a tengerbiztonság és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása terén; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és Malajzia közötti, a nők, a gyermekek és az őslakosság jogai, a bevándorlás, a sajtószabadság és az emberi jogok védelmezőinek kérdésében folytatott együttműködés tovább erősödött a civil társadalom és a malajziai emberi jogi bizottság (SUHAKAM) közötti rendszeres kapcsolattartásnak köszönhetően; mivel az EU fokozatos együttműködést épít ki Malajziával a közös kül- és biztonságpolitika hatálya alá tartozó területeken is, például a tengerbiztonság és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása terén;

| J. | mivel a további kapcsolatok előmozdítása érdekében a malajziai parlament 2010 novemberében létrehozta a Malajzia–EU interparlamentáris képviselőcsoportot, amelynek tagjai a kormánykoalíciót és az ellenzéket egyaránt képviselik; |
| --- | --- |

J.

mivel a további kapcsolatok előmozdítása érdekében a malajziai parlament 2010 novemberében létrehozta a Malajzia–EU interparlamentáris képviselőcsoportot, amelynek tagjai a kormánykoalíciót és az ellenzéket egyaránt képviselik;

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz:


  A partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások








  a) | mélyítsék el az EU kapcsolatait a délkelet-ázsia országokkal, különösen Malajziával azzal, hogy idejében lezárják a partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalásokat hét ASEAN-tagországgal; EU-szerte hívják fel a figyelmet az e kapcsolatrendszerekben rejlő jelentős lehetőségekre és e kapcsolatrendszerek jelentőségére és sokoldalúságára; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz:

A partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások

a)

mélyítsék el az EU kapcsolatait a délkelet-ázsia országokkal, különösen Malajziával azzal, hogy idejében lezárják a partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalásokat hét ASEAN-tagországgal; EU-szerte hívják fel a figyelmet az e kapcsolatrendszerekben rejlő jelentős lehetőségekre és e kapcsolatrendszerek jelentőségére és sokoldalúságára;

| b) | hangsúlyozzák, hogy az EU és Malajzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás egyedülálló lehetőségeket fog kínálni arra, hogy új szintre helyezzék a kétoldalú kapcsolatok stratégiai és politikai keretét, kiterjesszék az EU kötelezettségvállalásait számos olyan területre is, amelyhez Malajziával közös érdeke fűződik, ide tartozik például a kereskedelmi együttműködés, az energiaügy, a tudományos és technológiai fejlődés, a migráció, a terrorizmus elleni küzdelem, az emberi jogoké és az alapvető jogok, a felelősségteljes kormányzás, a szociális normák, a korrupció elleni küzdelem, az emberkereskedelem és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, valamint hogy megerősítsék az EU és Malajzia által a környezetvédelemről, a zöld technológiáról és az éghajlatváltozásról folytatott politikai párbeszédet is; |
| --- | --- |

b)

hangsúlyozzák, hogy az EU és Malajzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás egyedülálló lehetőségeket fog kínálni arra, hogy új szintre helyezzék a kétoldalú kapcsolatok stratégiai és politikai keretét, kiterjesszék az EU kötelezettségvállalásait számos olyan területre is, amelyhez Malajziával közös érdeke fűződik, ide tartozik például a kereskedelmi együttműködés, az energiaügy, a tudományos és technológiai fejlődés, a migráció, a terrorizmus elleni küzdelem, az emberi jogoké és az alapvető jogok, a felelősségteljes kormányzás, a szociális normák, a korrupció elleni küzdelem, az emberkereskedelem és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, valamint hogy megerősítsék az EU és Malajzia által a környezetvédelemről, a zöld technológiáról és az éghajlatváltozásról folytatott politikai párbeszédet is;

| c) | a tárgyalási fordulók során erősítsék meg az uniós tárgyalóküldöttséget, hogy az adott területeken felvehessék a versenyt a malajziai oldalon rendelkezésre álló szakértelemmel, és a tárgyalások előmozdításán túlmenően adják tanújelét az EU tárgyalások iránti megfelelő érdeklődésének; |
| --- | --- |

c)

a tárgyalási fordulók során erősítsék meg az uniós tárgyalóküldöttséget, hogy az adott területeken felvehessék a versenyt a malajziai oldalon rendelkezésre álló szakértelemmel, és a tárgyalások előmozdításán túlmenően adják tanújelét az EU tárgyalások iránti megfelelő érdeklődésének;

| d) | kérjék következetes megközelítés alkalmazását a partnerségi és együttműködési megállapodásról és a szabadkereskedelmi megállapodásról zajló tárgyalásokkal kapcsolatban; emlékeztessenek rá, hogy a megállapodásoknak kölcsönösen támogatniuk kell egymás célkitűzéseit; |
| --- | --- |

d)

kérjék következetes megközelítés alkalmazását a partnerségi és együttműködési megállapodásról és a szabadkereskedelmi megállapodásról zajló tárgyalásokkal kapcsolatban; emlékeztessenek rá, hogy a megállapodásoknak kölcsönösen támogatniuk kell egymás célkitűzéseit;

| e) | hangsúlyozzák, hogy a két tárgyalásnak függnie kell egymástól és párhuzamosan kell zajlaniuk; |
| --- | --- |

e)

hangsúlyozzák, hogy a két tárgyalásnak függnie kell egymástól és párhuzamosan kell zajlaniuk;

Politikai párbeszéd

| f) | üdvözöljék a Malajziai Tengerbiztonsági Végrehajtó Ügynökség (MMEA) létrehozását, amely egy szerven belül összevonja az összes szövetségi tengerjogi jogalkalmazási tevékenységet, továbbá üdvözöljék azokat az eredményeket, amelyek a Malajzia által a Szingapúrral, Indonéziával, a Fülöp-szigetekkel és Thaifölddel folytatott regionális együttműködésből, az ázsiai tengerbiztonsági kezdeményezésből (AMARSECTIVE), a hajók ellen Ázsiában elkövetett kalóztámadások és fegyveres rablások leküzdésére létrejött regionális együttműködési megállapodásból (ReCAAP), valamint az ASEAN Regionális Fóruma keretében folytatott együttműködésből erednek, és amelyek következtében jelentősen javul a tengerhajózási biztonság az évente több mint 50 000 hajó által használt Malaka-szorosban és Malajzia parti vizein egyaránt; fejezzék ki elismerésüket amiatt, hogy a malajziai hadsereg részt vett a szomáliai partok mentén zajló kalózellenes műveletekben; úgy ítéli meg, hogy az EU és Malajzia közötti szorosabb együttműködés lehetőségeket rejt a tengerbiztonság erősítése szempontjából, különös tekintettel a parti őrségek kapacitásának bővítésére, az információmegosztásra, a hajózási rendszerek átjárhatóságára és a jogi kérdésekkel kapcsolatos fejleményekre; |
| --- | --- |

f)

üdvözöljék a Malajziai Tengerbiztonsági Végrehajtó Ügynökség (MMEA) létrehozását, amely egy szerven belül összevonja az összes szövetségi tengerjogi jogalkalmazási tevékenységet, továbbá üdvözöljék azokat az eredményeket, amelyek a Malajzia által a Szingapúrral, Indonéziával, a Fülöp-szigetekkel és Thaifölddel folytatott regionális együttműködésből, az ázsiai tengerbiztonsági kezdeményezésből (AMARSECTIVE), a hajók ellen Ázsiában elkövetett kalóztámadások és fegyveres rablások leküzdésére létrejött regionális együttműködési megállapodásból (ReCAAP), valamint az ASEAN Regionális Fóruma keretében folytatott együttműködésből erednek, és amelyek következtében jelentősen javul a tengerhajózási biztonság az évente több mint 50 000 hajó által használt Malaka-szorosban és Malajzia parti vizein egyaránt; fejezzék ki elismerésüket amiatt, hogy a malajziai hadsereg részt vett a szomáliai partok mentén zajló kalózellenes műveletekben; úgy ítéli meg, hogy az EU és Malajzia közötti szorosabb együttműködés lehetőségeket rejt a tengerbiztonság erősítése szempontjából, különös tekintettel a parti őrségek kapacitásának bővítésére, az információmegosztásra, a hajózási rendszerek átjárhatóságára és a jogi kérdésekkel kapcsolatos fejleményekre;

| g) | ismételten hangsúlyozzák a Dél-kínai-tenger globális jelentőségét, és az érintett valamennyi felet szólítsák fel egymással össze nem egyeztethető területi igényeik nemzetközi közvetítés útján, a nemzetközi jognak (és különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének) megfelelően történő rendezésére, ideértve a Spratly/Nansha-szigetekkel kapcsolatos igényeket is, a régió stabilitása érdekében; ítéljék el a közelmúltbeli sabahi erőszakos eseményeket, és a helyzet békés megoldását szorgalmazza; helyeseljék, hogy Malajzia és Szingapúr 2010-ben békésen megoldotta a hosszú ideje fennálló területi és vízügyi vitáját; |
| --- | --- |

g)

ismételten hangsúlyozzák a Dél-kínai-tenger globális jelentőségét, és az érintett valamennyi felet szólítsák fel egymással össze nem egyeztethető területi igényeik nemzetközi közvetítés útján, a nemzetközi jognak (és különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének) megfelelően történő rendezésére, ideértve a Spratly/Nansha-szigetekkel kapcsolatos igényeket is, a régió stabilitása érdekében; ítéljék el a közelmúltbeli sabahi erőszakos eseményeket, és a helyzet békés megoldását szorgalmazza; helyeseljék, hogy Malajzia és Szingapúr 2010-ben békésen megoldotta a hosszú ideje fennálló területi és vízügyi vitáját;

| h) | üdvözöljék az együttműködést, és értékeljék pozitívan azt, hogy Malajzia egyre hatékonyabban képes fellépni a terrorizmus, a pénzmosás, a kábítószer- és fegyverkereskedelem, valamint az úti okmányok hamisítása ellen; |
| --- | --- |

h)

üdvözöljék az együttműködést, és értékeljék pozitívan azt, hogy Malajzia egyre hatékonyabban képes fellépni a terrorizmus, a pénzmosás, a kábítószer- és fegyverkereskedelem, valamint az úti okmányok hamisítása ellen;

| i) | emlékeztessenek rá, hogy Malajziát hosszú ideig kiemelkedő politikai stabilitás jellemezte; üdvözöljék, hogy a 2013. május 5-én megtartott parlamenti választásokon nagyon magas volt a részvételi arány, ami a nép politikai részvétel iránti érdeklődését tükrözi; vegyék tudomásul, hogy a legutóbbi választások Malajzia plurálisabb demokrácia irányába való elmozdulását tükrözték; szólítsák fel a malajziai hatóságokat, hogy a szabálytalanságokkal kapcsolatos vádakra válaszolva gondoskodjanak a választások független és pártatlan vizsgálatáról; felszólítják az új kormányt, hogy reagáljon a fokozódó etnikai és politikai feszültségekre, továbbá próbálja kezelni azt, hogy a sok politikai párt választópolgárok általi támogatása erősebben megoszlik, igyekezzen megoldást találni az egyre erősebb zavargások és az egyre gyakoribb tüntetések problémájára, valamint kezdjen aktív párbeszédet az ellenzékkel és az összes etnikai csoporttal; hangsúlyozzák annak fontosságát is, hogy intézkedéseket kell hozni a közfelháborodást okozó korrupcióval szemben; szólítsák fel a kormányt a gazdasági és politikai reformprogram folytatására, ideértve a választási reformot is; |
| --- | --- |

i)

emlékeztessenek rá, hogy Malajziát hosszú ideig kiemelkedő politikai stabilitás jellemezte; üdvözöljék, hogy a 2013. május 5-én megtartott parlamenti választásokon nagyon magas volt a részvételi arány, ami a nép politikai részvétel iránti érdeklődését tükrözi; vegyék tudomásul, hogy a legutóbbi választások Malajzia plurálisabb demokrácia irányába való elmozdulását tükrözték; szólítsák fel a malajziai hatóságokat, hogy a szabálytalanságokkal kapcsolatos vádakra válaszolva gondoskodjanak a választások független és pártatlan vizsgálatáról; felszólítják az új kormányt, hogy reagáljon a fokozódó etnikai és politikai feszültségekre, továbbá próbálja kezelni azt, hogy a sok politikai párt választópolgárok általi támogatása erősebben megoszlik, igyekezzen megoldást találni az egyre erősebb zavargások és az egyre gyakoribb tüntetések problémájára, valamint kezdjen aktív párbeszédet az ellenzékkel és az összes etnikai csoporttal; hangsúlyozzák annak fontosságát is, hogy intézkedéseket kell hozni a közfelháborodást okozó korrupcióval szemben; szólítsák fel a kormányt a gazdasági és politikai reformprogram folytatására, ideértve a választási reformot is;

| j) | kérjék Malajziát arra, hogy vállaljon kötelezettséget az összes népcsoport és vallási csoportosulás számára egyenlő bánásmódot biztosító társadalmi-gazdasági politikák kidolgozására, valamint annak biztosítására, hogy mindannyian Malajzia teljes jogú polgárai lehessenek, ideértve a közigazgatáshoz, az oktatáshoz és az üzleti lehetőségekhez való hozzáférést is; mozdítsák elő a malajziai gazdasági növekedés befogadó jellegét a társadalom legszegényebb rétegei esetében is, elismerve ugyanakkor az ország fejlődése és a szegénység csökkentése terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

j)

kérjék Malajziát arra, hogy vállaljon kötelezettséget az összes népcsoport és vallási csoportosulás számára egyenlő bánásmódot biztosító társadalmi-gazdasági politikák kidolgozására, valamint annak biztosítására, hogy mindannyian Malajzia teljes jogú polgárai lehessenek, ideértve a közigazgatáshoz, az oktatáshoz és az üzleti lehetőségekhez való hozzáférést is; mozdítsák elő a malajziai gazdasági növekedés befogadó jellegét a társadalom legszegényebb rétegei esetében is, elismerve ugyanakkor az ország fejlődése és a szegénység csökkentése terén elért eredményeket;

| k) | ösztönözzék a kormányt, hogy konzultációk révén még jobban vonja be a kiterjedt és aktív civil társadalmat a döntéshozatali folyamatokba, valamint oldja fel a civil társadalomra vonatkozó korlátozásokat; támogassák a civil társadalom munkáját, felhívva a figyelmet a környezetvédelemmel, a nők jogaival, a fogyasztóvédelemmel, a bennszülött népek és más etnikai csoportok jogaival, a média szabadságával, a társadalmi igazságossággal és az emberi jogokkal, illetve a vallási kisebbségek jogaival kapcsolatos kérdésekre; |
| --- | --- |

k)

ösztönözzék a kormányt, hogy konzultációk révén még jobban vonja be a kiterjedt és aktív civil társadalmat a döntéshozatali folyamatokba, valamint oldja fel a civil társadalomra vonatkozó korlátozásokat; támogassák a civil társadalom munkáját, felhívva a figyelmet a környezetvédelemmel, a nők jogaival, a fogyasztóvédelemmel, a bennszülött népek és más etnikai csoportok jogaival, a média szabadságával, a társadalmi igazságossággal és az emberi jogokkal, illetve a vallási kisebbségek jogaival kapcsolatos kérdésekre;

| l) | hangsúlyozzák annak szükségességét, hogy az EU aktívan és gyakran részt vegyen a régió és szervezetei magas szintű csúcstalálkozóin, amennyiben azokra az EU-t is meghívják; |
| --- | --- |

l)

hangsúlyozzák annak szükségességét, hogy az EU aktívan és gyakran részt vegyen a régió és szervezetei magas szintű csúcstalálkozóin, amennyiben azokra az EU-t is meghívják;

| m) | emlékeztessenek rá, hogy a politikai területen való fejlődés elengedhetetlen a szabad és tisztességes kereskedelemhez, éppúgy, ahogy a kereskedelem liberalizálása segíti a politikai liberalizáció, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítását. |
| --- | --- |

m)

emlékeztessenek rá, hogy a politikai területen való fejlődés elengedhetetlen a szabad és tisztességes kereskedelemhez, éppúgy, ahogy a kereskedelem liberalizálása segíti a politikai liberalizáció, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítását.

Emberi jogok és alapvető szabadságok

| n) | üdvözöljék, hogy 2009-ben az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában Malajzia bejelentette, kész megfontolni a halálbüntetés élethosszig tartó börtönbüntetéssel való helyettesítését és egy független malajziai jogi bizottság 2011-ben történő létrehozását a hatályon kívül helyezendő jogszabályok vizsgálata érdekében; sürgessék a kormányt, hogy vezessen be azonnali moratóriumot a kivégzések tekintetében, illetve tegyen jogalkotási lépéseket a halálbüntetés és a testi fenyítés eltörlésére; |
| --- | --- |

n)

üdvözöljék, hogy 2009-ben az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában Malajzia bejelentette, kész megfontolni a halálbüntetés élethosszig tartó börtönbüntetéssel való helyettesítését és egy független malajziai jogi bizottság 2011-ben történő létrehozását a hatályon kívül helyezendő jogszabályok vizsgálata érdekében; sürgessék a kormányt, hogy vezessen be azonnali moratóriumot a kivégzések tekintetében, illetve tegyen jogalkotási lépéseket a halálbüntetés és a testi fenyítés eltörlésére;

| o) | védjék és támogassák az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat az EU–Malajzia partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások folyamán különösen a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezési és az egyesülési szabadságot, valamint a szexuális irányultságot és a nemi identitást illetően, továbbá mozdítsák elő az ILO szociális és munkaügyi normáit; biztosítsák az emberi jogi záradékok végrehajtását minden megállapodás esetében; ösztönözzék a kormányokat, hogy hozzák meg a szükséges lépéseket a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezménynek, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICCPR) az aláírása, megerősítése és tényleges végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

o)

védjék és támogassák az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat az EU–Malajzia partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások folyamán különösen a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezési és az egyesülési szabadságot, valamint a szexuális irányultságot és a nemi identitást illetően, továbbá mozdítsák elő az ILO szociális és munkaügyi normáit; biztosítsák az emberi jogi záradékok végrehajtását minden megállapodás esetében; ösztönözzék a kormányokat, hogy hozzák meg a szükséges lépéseket a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezménynek, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICCPR) az aláírása, megerősítése és tényleges végrehajtása érdekében;

| p) | hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy előrehaladást érjenek el médiaszabadság terén, mivel a főbb kommunikációs eszközök még mindig cenzúra alatt állnak; üdvözöljék a Legfelsőbb Bíróság 2012-ben, a Malaysiakini internetes média ügyében hozott ítéletét, amely szerint a nyomtatott média közzétételének engedélyezése jog, nem pedig kiváltság; fejezzék ki sajnálatukat amiatt, hogy a gyülekezési szabadság még mindig korlátozott, különösen a városi területeken; fejezzék ki aggályaikat a bizonyítékokról szóló törvénnyel kapcsolatban, amely megállapítja a publikációk közzétételére használt számítógépek tulajdonosainak, rendszergazdáinak és ellenőreinek jogi felelősségét; |
| --- | --- |

p)

hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy előrehaladást érjenek el médiaszabadság terén, mivel a főbb kommunikációs eszközök még mindig cenzúra alatt állnak; üdvözöljék a Legfelsőbb Bíróság 2012-ben, a Malaysiakini internetes média ügyében hozott ítéletét, amely szerint a nyomtatott média közzétételének engedélyezése jog, nem pedig kiváltság; fejezzék ki sajnálatukat amiatt, hogy a gyülekezési szabadság még mindig korlátozott, különösen a városi területeken; fejezzék ki aggályaikat a bizonyítékokról szóló törvénnyel kapcsolatban, amely megállapítja a publikációk közzétételére használt számítógépek tulajdonosainak, rendszergazdáinak és ellenőreinek jogi felelősségét;

| q) | üdvözöljék a számos területen abból adódó előrelépést, hogy 2012 júliusában a belbiztonsági törvény helyébe lépett a biztonsági bűncselekményekkel kapcsolatos rendkívüli intézkedésekről szóló törvény, mivel így 28 napra csökkent az eljárás indítása vagy vádemelés nélküli maximális fogva tartási idő; adjanak hangot ugyanakkor csalódottságuknak is amiatt, hogy a biztonsági bűncselekményekkel kapcsolatos rendkívüli intézkedésekről szóló törvény egyes rendelkezéseinek, például a fellebbezési rendszerrel kapcsolatos rendelkezésnek a változtatások ellenére még mindig vannak hiányosságai, valamint amiatt, hogy a törvény korlátozza az alapvető jogokat, például a kommunikáció bizalmasságával kapcsolatos jogot, és lehetővé teszi a bizonyítékok forrásainak eltitkolását, amivel megakadályozza a kontradiktórius vizsgálatokat az eljárások során; |
| --- | --- |

q)

üdvözöljék a számos területen abból adódó előrelépést, hogy 2012 júliusában a belbiztonsági törvény helyébe lépett a biztonsági bűncselekményekkel kapcsolatos rendkívüli intézkedésekről szóló törvény, mivel így 28 napra csökkent az eljárás indítása vagy vádemelés nélküli maximális fogva tartási idő; adjanak hangot ugyanakkor csalódottságuknak is amiatt, hogy a biztonsági bűncselekményekkel kapcsolatos rendkívüli intézkedésekről szóló törvény egyes rendelkezéseinek, például a fellebbezési rendszerrel kapcsolatos rendelkezésnek a változtatások ellenére még mindig vannak hiányosságai, valamint amiatt, hogy a törvény korlátozza az alapvető jogokat, például a kommunikáció bizalmasságával kapcsolatos jogot, és lehetővé teszi a bizonyítékok forrásainak eltitkolását, amivel megakadályozza a kontradiktórius vizsgálatokat az eljárások során;

| r) | adjanak hangot elégedettségüknek azzal kapcsolatosan, hogy a malajziai ügyvédek bátran és független módon védelmezik a jogállamiság és a független igazságszolgáltatás alapvető értékeit, és képesek felszólalni a polgári és politikai jogok védelmében, jóllehet csak korlátozott hatással; fejezzék ki, hogy különösen nagyra értékelik a malajziai ügyvédi kamara munkáját; jegyezzék meg, hogy feszültség alakult ki a bírói kar és az egyéb jogi szakmák képviselői között, valamint adjanak hangot amiatti aggodalmuknak, hogy mindezzel párhuzamosan az intézményi keret a korábbihoz képest kevésbé biztosítja a bírósági eljárások függetlenségének és a bíróságok kizárólagos igazságügyi jogkörének teljes körű tiszteletben tartását; javasolják, hogy a kormány figyeljen oda a nemzeti szokásjogi rendszerrel párhuzamosan működő állami saría bíróságok által okozott feszültségekre, és találjon megoldást e problémára; |
| --- | --- |

r)

adjanak hangot elégedettségüknek azzal kapcsolatosan, hogy a malajziai ügyvédek bátran és független módon védelmezik a jogállamiság és a független igazságszolgáltatás alapvető értékeit, és képesek felszólalni a polgári és politikai jogok védelmében, jóllehet csak korlátozott hatással; fejezzék ki, hogy különösen nagyra értékelik a malajziai ügyvédi kamara munkáját; jegyezzék meg, hogy feszültség alakult ki a bírói kar és az egyéb jogi szakmák képviselői között, valamint adjanak hangot amiatti aggodalmuknak, hogy mindezzel párhuzamosan az intézményi keret a korábbihoz képest kevésbé biztosítja a bírósági eljárások függetlenségének és a bíróságok kizárólagos igazságügyi jogkörének teljes körű tiszteletben tartását; javasolják, hogy a kormány figyeljen oda a nemzeti szokásjogi rendszerrel párhuzamosan működő állami saría bíróságok által okozott feszültségekre, és találjon megoldást e problémára;

| s) | kérjék Malajziát, hogy tegyen eleget a nemzetközi szinten elfogadott szociális normáknak; emeljék ki a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet valamennyi szabálya betartásának és mihamarabbi végrehajtásának fontosságát, beleértve a független szakszervezetek szabad létrehozásához vonatkozó jogot; sürgessék a malajziai hatóságokat, illetve a Malajziában működő európai befektetőket és vállalatokat egyaránt, hogy vegyék figyelembe a nemzetközi munkaügyi normákat, és garantálják Malajziában a tisztességes béreket és munkafeltételeket; |
| --- | --- |

s)

kérjék Malajziát, hogy tegyen eleget a nemzetközi szinten elfogadott szociális normáknak; emeljék ki a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet valamennyi szabálya betartásának és mihamarabbi végrehajtásának fontosságát, beleértve a független szakszervezetek szabad létrehozásához vonatkozó jogot; sürgessék a malajziai hatóságokat, illetve a Malajziában működő európai befektetőket és vállalatokat egyaránt, hogy vegyék figyelembe a nemzetközi munkaügyi normákat, és garantálják Malajziában a tisztességes béreket és munkafeltételeket;

| t) | szólítsák fel Malajziát arra, hogy védje meg valamennyi malajziai alkotmányos jogait, garantálja számukra a vallás vagy meggyőződés szabadságát, valamint mozdítsa elő a felekezetek közötti jó kapcsolatokat és a toleranciát; ezzel összefüggésben ítéljék el a hindu templomok 2006-os lerombolását és a keresztény templomok elleni 2010-es támadásokat, illetve a mecsetek 2010-es megszentségtelenítését, valamint ítéljék el a régóta érvényes nyelvi szokásokkal kapcsolatos közelmúltbeli politikai és igazságügyi intézkedéseket; kérjék, hogy a keresztények hagyományaiknak megfelelően, az üldöztetéstől való félelem nélkül, teljes mértékben élhessenek a szabad vallásgyakorlat alkotmányos jogával; szólítsák fel az összes malajziait, hogy éljenek azon jogukkal, hogy szabadon választhatják meg vallásukat; kérjék a kereszténységre vagy hinduizmusra áttérő muszlimokat jelenleg érintő adminisztratív és jogi akadályok sürgős megszüntetését és az áttérők üldöztetéstől való, állam általi védelmét; szólítsák fel Malajziát arra, hogy a vallásszabadság érdekében módosítsák azokat a jogszabályokat, amelyek megtiltják, hogy nem muszlimok missziós tevékenységet folytassanak, és amely törvények Malajzia 13 tagállamából 10 tagállamban hatályban vannak, és a törvénysértést hosszú börtönbüntetéssel, valamint korbácsolással szankcionálják; |
| --- | --- |

t)

szólítsák fel Malajziát arra, hogy védje meg valamennyi malajziai alkotmányos jogait, garantálja számukra a vallás vagy meggyőződés szabadságát, valamint mozdítsa elő a felekezetek közötti jó kapcsolatokat és a toleranciát; ezzel összefüggésben ítéljék el a hindu templomok 2006-os lerombolását és a keresztény templomok elleni 2010-es támadásokat, illetve a mecsetek 2010-es megszentségtelenítését, valamint ítéljék el a régóta érvényes nyelvi szokásokkal kapcsolatos közelmúltbeli politikai és igazságügyi intézkedéseket; kérjék, hogy a keresztények hagyományaiknak megfelelően, az üldöztetéstől való félelem nélkül, teljes mértékben élhessenek a szabad vallásgyakorlat alkotmányos jogával; szólítsák fel az összes malajziait, hogy éljenek azon jogukkal, hogy szabadon választhatják meg vallásukat; kérjék a kereszténységre vagy hinduizmusra áttérő muszlimokat jelenleg érintő adminisztratív és jogi akadályok sürgős megszüntetését és az áttérők üldöztetéstől való, állam általi védelmét; szólítsák fel Malajziát arra, hogy a vallásszabadság érdekében módosítsák azokat a jogszabályokat, amelyek megtiltják, hogy nem muszlimok missziós tevékenységet folytassanak, és amely törvények Malajzia 13 tagállamából 10 tagállamban hatályban vannak, és a törvénysértést hosszú börtönbüntetéssel, valamint korbácsolással szankcionálják;

| u) | ösztönözzék a kormányt, hogy mozdítsák elő a nők jogait a nemek közötti egyenlőség megteremtése érdekében, különösen a saría jog és a családjog vonatkozásában; vessenek véget a vesszőzés büntetésként való alkalmazásának; |
| --- | --- |

u)

ösztönözzék a kormányt, hogy mozdítsák elő a nők jogait a nemek közötti egyenlőség megteremtése érdekében, különösen a saría jog és a családjog vonatkozásában; vessenek véget a vesszőzés büntetésként való alkalmazásának;

Gazdasági, tudományos és kulturális együttműködés

| v) | üdvözöljék Malajzia azon intézkedéseit, amelyeket az energiahatékonyság fokozása, a megújuló energia használata, valamint a zöld energiaforrásokba való befektetések érdekében hozott a közlekedés, az energiaipar és az építőipar terén annak ellenére, hogy jelentős kőolaj- és földgáztermelő országról van szó; üdvözöljék továbbá, hogy Malajzia elismerte, hogy az éghajlatváltozás elleni globális küzdelemben vállalt felelőssége részeként gazdaságát alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággá kell átalakítania; hangsúlyozzák, hogy a megújuló energiaforrásokat, például a pálmaolajat és a vízerőművekben előállított energiát is környezeti szempontból fenntartható módon kell megtermelni, a trópusi erdők méretének csökkentése, a biológiai sokféleség szűkítése és az élelmiszer-termelés üzemanyag-termeléssel történő helyettesítése nélkül; |
| --- | --- |

v)

üdvözöljék Malajzia azon intézkedéseit, amelyeket az energiahatékonyság fokozása, a megújuló energia használata, valamint a zöld energiaforrásokba való befektetések érdekében hozott a közlekedés, az energiaipar és az építőipar terén annak ellenére, hogy jelentős kőolaj- és földgáztermelő országról van szó; üdvözöljék továbbá, hogy Malajzia elismerte, hogy az éghajlatváltozás elleni globális küzdelemben vállalt felelőssége részeként gazdaságát alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággá kell átalakítania; hangsúlyozzák, hogy a megújuló energiaforrásokat, például a pálmaolajat és a vízerőművekben előállított energiát is környezeti szempontból fenntartható módon kell megtermelni, a trópusi erdők méretének csökkentése, a biológiai sokféleség szűkítése és az élelmiszer-termelés üzemanyag-termeléssel történő helyettesítése nélkül;

| w) | adjanak hangot azon véleményüknek, hogy ugyan Malajzia kétségtelenül az egyik legsikeresebb délkelet-ázsiai gazdasággal rendelkező ország, a felsőoktatási és tudományos ismeretek terén egyre nagyobb beruházásra van szüksége ahhoz, hogy az életszínvonal következő szintjére léphessen és magasan fejlett országgá válhasson; az Erasmus Mundus programon és a MYEULINK projekten keresztül támogassák a tudományos csereprogramok és együttműködés fokozott megvalósítását, valamint javasolja, hogy e csereprogramok kétirányúak legyenek; ösztönözzék a szorosabb kulturális együttműködést, ideértve a malajziai kultúra európai lakossággal való megismertetését is; |
| --- | --- |

w)

adjanak hangot azon véleményüknek, hogy ugyan Malajzia kétségtelenül az egyik legsikeresebb délkelet-ázsiai gazdasággal rendelkező ország, a felsőoktatási és tudományos ismeretek terén egyre nagyobb beruházásra van szüksége ahhoz, hogy az életszínvonal következő szintjére léphessen és magasan fejlett országgá válhasson; az Erasmus Mundus programon és a MYEULINK projekten keresztül támogassák a tudományos csereprogramok és együttműködés fokozott megvalósítását, valamint javasolja, hogy e csereprogramok kétirányúak legyenek; ösztönözzék a szorosabb kulturális együttműködést, ideértve a malajziai kultúra európai lakossággal való megismertetését is;

| x) | fejezzék ki elismerésüket amiatt, hogy Malajzia az egyik első országként kezdett tárgyalásokat az EU-val az erdészeti termékek kereskedelemével kapcsolatos önkéntes partnerségi megállapodásról, amely garantálni hivatott azt, hogy a Malajziából az EU-ba importált fa legális forrásból származik; sürgessék a tárgyalások mihamarabbi lezárását, hiszen az EU a malajziai fa egyik fő piaca; |
| --- | --- |

x)

fejezzék ki elismerésüket amiatt, hogy Malajzia az egyik első országként kezdett tárgyalásokat az EU-val az erdészeti termékek kereskedelemével kapcsolatos önkéntes partnerségi megállapodásról, amely garantálni hivatott azt, hogy a Malajziából az EU-ba importált fa legális forrásból származik; sürgessék a tárgyalások mihamarabbi lezárását, hiszen az EU a malajziai fa egyik fő piaca;

| y) | vegyék figyelembe az Unió arról folytatott belső vitáját, hogy milyen veszélyeket rejt, ha az élelmiszertermelés helyett a bioüzemanyagok előállítását erőltetik, valamint hangsúlyozzák, hogy a pálmaolaj bioüzemanyag gyártása céljából történő termelését fenntartható módon kell végezni, elkerülve az erdőirtást és a biológiai sokféleség csökkenését, tiszteletben tartva a bennszülött népek földhöz való jogát, valamint lehetőséget biztosítva a legszegényebb közösségeknek életszínvonaluk emelésére; |
| --- | --- |

y)

vegyék figyelembe az Unió arról folytatott belső vitáját, hogy milyen veszélyeket rejt, ha az élelmiszertermelés helyett a bioüzemanyagok előállítását erőltetik, valamint hangsúlyozzák, hogy a pálmaolaj bioüzemanyag gyártása céljából történő termelését fenntartható módon kell végezni, elkerülve az erdőirtást és a biológiai sokféleség csökkenését, tiszteletben tartva a bennszülött népek földhöz való jogát, valamint lehetőséget biztosítva a legszegényebb közösségeknek életszínvonaluk emelésére;

| z) | ösztönözzék az EU és Malajzia közötti idegenforgalom további előmozdítását; képviseljék azt az álláspontot, hogy az ökoturizmus kiaknázatlan lehetőségeket hordoz Malajzia számára; |
| --- | --- |

z)

ösztönözzék az EU és Malajzia közötti idegenforgalom további előmozdítását; képviseljék azt az álláspontot, hogy az ökoturizmus kiaknázatlan lehetőségeket hordoz Malajzia számára;

Egyéb rendelkezések

| aa) | konzultáljanak az Európai Parlamenttel a parlamenti együttműködésről szóló rendelkezéseket illetően; |
| --- | --- |

aa)

konzultáljanak az Európai Parlamenttel a parlamenti együttműködésről szóló rendelkezéseket illetően;

| ab) | vezessenek be egyértelmű referenciaértékeket és kötelező határidőket a partnerségi együttműködési megállapodás végrehajtására vonatkozóan, valamint alkalmazzanak nyomon követési mechanizmusokat, többek között az Európai Parlamentnek való jelentéstétel révén; |
| --- | --- |

ab)

vezessenek be egyértelmű referenciaértékeket és kötelező határidőket a partnerségi együttműködési megállapodás végrehajtására vonatkozóan, valamint alkalmazzanak nyomon követési mechanizmusokat, többek között az Európai Parlamentnek való jelentéstétel révén;

| ac) | ösztönözzék az uniós tárgyalócsoportot, hogy folytassa szoros együttműködését az Európai Parlamenttel, miközben az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdése értelmében az eljárás minden szakaszában tájékoztasson a tárgyalások alakulásáról; |
| --- | --- |

ac)

ösztönözzék az uniós tárgyalócsoportot, hogy folytassa szoros együttműködését az Európai Parlamenttel, miközben az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdése értelmében az eljárás minden szakaszában tájékoztasson a tárgyalások alakulásáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő), az Európai Külügyi Szolgálatnak és Malajzia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő), az Európai Külügyi Szolgálatnak és Malajzia kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 144., 1980.6.10, 1. o.

(2)  HL C 287. E, 2007.11.29., 507. o.

(3)  HL C 169. E, 2012.6.15., 132. o.

(4)  HL C 305. E, 2010.11.11., 7. o.

(5)  HL C 56. E, 2013.2.26., 87. o.

(6)  HL L 154., 2012.6.15., 1. o.

(7)  HL L 414., 2006.12.30., 85. o.

---

2013. szeptember 12., csütörtök

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/95

---

P7_TA(2013)0368

A növekedés és a foglalkoztatás forrásait jelentő európai kulturális és kreatív ágazatok

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről (2012/2302(INI))

(2016/C 093/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejeződési formák sokszínűségének védelméről és fejlesztéséről szóló általános konferenciáján elfogadott 2005. október 20-i egyezményre (UNESCO-egyezmény a kulturális sokszínűség védelméről), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejeződési formák sokszínűségének védelméről és fejlesztéséről szóló általános konferenciáján elfogadott 2005. október 20-i egyezményre (UNESCO-egyezmény a kulturális sokszínűség védelméről),

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megkötéséről szóló, 2006. május 18-i 2006/515/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megkötéséről szóló, 2006. május 18-i 2006/515/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a 2006. november 13-i és 14-i, valamint a 2007. május 24-i és 25-i tanácsi következtetésekre, különösen a kulturális és kreatív iparágaknak a lisszaboni célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásáról szólóra (2), valamint a Tanácsnak a kultúrára vonatkozó európai menetrendről szóló 2007. november 16-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. november 13-i és 14-i, valamint a 2007. május 24-i és 25-i tanácsi következtetésekre, különösen a kulturális és kreatív iparágaknak a lisszaboni célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásáról szólóra (2), valamint a Tanácsnak a kultúrára vonatkozó európai menetrendről szóló 2007. november 16-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel az „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a művészek társadalmi megítéléséről szóló 2007. június 7-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a művészek társadalmi megítéléséről szóló 2007. június 7-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az európai kulturális iparágakról szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kulturális iparágakról szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a kreativitás és az innováció tekintetében a kultúráról mint katalizátorról szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kreativitás és az innováció tekintetében a kultúráról mint katalizátorról szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (9),

| — | tekintettel a „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című, 2009. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2009)0532), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című, 2009. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2009)0532),

| — | tekintettel „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352),

| — | tekintettel az EU külpolitikai fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külpolitikai fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „Az iparpolitikáról szóló közlemény frissítése – Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című 2012. december 10-i tanácsi következtetésre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az iparpolitikáról szóló közlemény frissítése – Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című 2012. december 10-i tanácsi következtetésre (12),

| — | tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményére (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményére (COM(2012)0789),

| — | tekintettel a prémiumtermékeket előállító európai ipari ágazatok versenyképességéről szóló 2012. szeptember 26-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

tekintettel a prémiumtermékeket előállító európai ipari ágazatok versenyképességéről szóló 2012. szeptember 26-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2012)0286),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának intézett, „A kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezése az Unión belüli növekedés és foglalkoztatás érdekében” című 2012. szeptember 26-i bizottsági közleményre COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának intézett, „A kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezése az Unión belüli növekedés és foglalkoztatás érdekében” című 2012. szeptember 26-i bizottsági közleményre COM(2012)0537),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. május 30-i véleményére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. május 30-i véleményére (13),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0248/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0248/2013),

| A. | mivel a kulturális és kreatív ágazatok, miközben más ágazatok körében elősegítik az innovációt, rendkívül fontos szerepet játszanak az Unió gazdasági és szociális fejlődésében (az előbbi esetben különös figyelemmel a kkv-kra) és teljes mértékben illeszkednek az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaságot támogató Európa 2020 stratégia keretébe; |
| --- | --- |

A.

mivel a kulturális és kreatív ágazatok, miközben más ágazatok körében elősegítik az innovációt, rendkívül fontos szerepet játszanak az Unió gazdasági és szociális fejlődésében (az előbbi esetben különös figyelemmel a kkv-kra) és teljes mértékben illeszkednek az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaságot támogató Európa 2020 stratégia keretébe;

| B. | mivel a kulturális és kreatív ágazatok jelentősen hozzájárulnak a szociális kohézió, a kreativitás, valamint az Európai Unió kulturális és nyelvi sokféleségének előmozdításához; |
| --- | --- |

B.

mivel a kulturális és kreatív ágazatok jelentősen hozzájárulnak a szociális kohézió, a kreativitás, valamint az Európai Unió kulturális és nyelvi sokféleségének előmozdításához;

| C. | mivel a gazdasági válság jelenlegi időszakában a válság legkevésbé a kulturális ágazatot sújtotta, ami bizonyítja e terület stratégiai jelentőségét a társadalmi fejlődés szempontjából; |
| --- | --- |

C.

mivel a gazdasági válság jelenlegi időszakában a válság legkevésbé a kulturális ágazatot sújtotta, ami bizonyítja e terület stratégiai jelentőségét a társadalmi fejlődés szempontjából;

| D. | mivel a kulturális és kreatív ágazatokat egyrészt tényleges kulturális értékük, másrészt a polgárok jólétéhez, a társadalmi integrációhoz és kohézióhoz, valamint az Unió gazdaságához a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében való jelentős hozzájárulásuk, harmadrészt pedig az idegenforgalmi ágazatra gyakorolt hatásuk miatt is el kell ismerni; |
| --- | --- |

D.

mivel a kulturális és kreatív ágazatokat egyrészt tényleges kulturális értékük, másrészt a polgárok jólétéhez, a társadalmi integrációhoz és kohézióhoz, valamint az Unió gazdaságához a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében való jelentős hozzájárulásuk, harmadrészt pedig az idegenforgalmi ágazatra gyakorolt hatásuk miatt is el kell ismerni;

| E. | mivel az európai kulturális és kreatív alkotótevékenység több ágazatra – például az idegenforgalomra, értékesítésre, digitális ágazatra stb. – is jelentős gazdasági hatást gyakorol; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai kulturális és kreatív alkotótevékenység több ágazatra – például az idegenforgalomra, értékesítésre, digitális ágazatra stb. – is jelentős gazdasági hatást gyakorol;

| F. | mivel a kulturális és kreatív ágazatok rendkívül változatos, finanszírozási és fejlesztési sajátosságokkal rendelkező kreatív tevékenységeket és szolgáltatásokat ölelnek fel; mivel e sokszínűséget figyelembe kell venni a – többek között nemzetközi – támogatási és együttműködési stratégiák kidolgozása során; |
| --- | --- |

F.

mivel a kulturális és kreatív ágazatok rendkívül változatos, finanszírozási és fejlesztési sajátosságokkal rendelkező kreatív tevékenységeket és szolgáltatásokat ölelnek fel; mivel e sokszínűséget figyelembe kell venni a – többek között nemzetközi – támogatási és együttműködési stratégiák kidolgozása során;

| G. | mivel az európai fesztiválok hozzájárulnak az európai kulturális alkotótevékenység megismertetéséhez és területi szinten kulturális, társadalmi, gazdasági és idegenforgalmi értéket teremtenek; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai fesztiválok hozzájárulnak az európai kulturális alkotótevékenység megismertetéséhez és területi szinten kulturális, társadalmi, gazdasági és idegenforgalmi értéket teremtenek;

| H. | mivel a kulturális és kreatív ágazatokat túlnyomórészt kkv-k alkotják, amelyek az Európai Unió gazdaságának alapját képezik; |
| --- | --- |

H.

mivel a kulturális és kreatív ágazatokat túlnyomórészt kkv-k alkotják, amelyek az Európai Unió gazdaságának alapját képezik;

| I. | mivel az Európai Bizottság 2012. szeptember 26-i munkadokumentumában (14) elismerte a felső kategóriát képviselő kulturális és kreatív gazdasági ágazatok (divat, ékszerek és órák, illatszerek és kozmetikumok, kiegészítők, bőráruk, bútorok és berendezési tárgyak, háztartási berendezések, gasztronómia, borok és szeszes italok, gépkocsik, hajók, szállodák és szabadidős tevékenységek, kiskereskedelem és aukciós házak, könyvkiadás) jelentőségét, és mivel a felső kategóriát képviselő vállalkozások vezető szerepet játszhatnak valamennyi kulturális és kreatív ágazatban; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Bizottság 2012. szeptember 26-i munkadokumentumában (14) elismerte a felső kategóriát képviselő kulturális és kreatív gazdasági ágazatok (divat, ékszerek és órák, illatszerek és kozmetikumok, kiegészítők, bőráruk, bútorok és berendezési tárgyak, háztartási berendezések, gasztronómia, borok és szeszes italok, gépkocsik, hajók, szállodák és szabadidős tevékenységek, kiskereskedelem és aukciós házak, könyvkiadás) jelentőségét, és mivel a felső kategóriát képviselő vállalkozások vezető szerepet játszhatnak valamennyi kulturális és kreatív ágazatban;

| J. | mivel a munkavállalók jogállásának a kulturális és kreatív ágazatokba való konszolidálása hozzájárul a gazdasági tevékenység strukturálásához, életképességéhez és hitelességéhez, valamint a foglalkoztatás megszilárdításához; |
| --- | --- |

J.

mivel a munkavállalók jogállásának a kulturális és kreatív ágazatokba való konszolidálása hozzájárul a gazdasági tevékenység strukturálásához, életképességéhez és hitelességéhez, valamint a foglalkoztatás megszilárdításához;

| K. | mivel a mobilitást, amely a kulturális és kreatív ágazatok fontos jellemzője, számos országonként és régiónként eltérő akadály nehezíti, amelyek összefüggésben állnak a vízum megszerzésének nehézségeivel, a művészekre vonatkozó jogállás hiányával, valamint a művészi alkotás sajátos és eltérő feltételeivel; |
| --- | --- |

K.

mivel a mobilitást, amely a kulturális és kreatív ágazatok fontos jellemzője, számos országonként és régiónként eltérő akadály nehezíti, amelyek összefüggésben állnak a vízum megszerzésének nehézségeivel, a művészekre vonatkozó jogállás hiányával, valamint a művészi alkotás sajátos és eltérő feltételeivel;

| L. | mivel a „Kulturális sokszínűség közgazdaságtana” tekintetében jelenleg zajló kísérleti projektnek áttekintést kell nyújtania a kulturális és kreatív ágazatok kihívásairól és megoldásairól; |
| --- | --- |

L.

mivel a „Kulturális sokszínűség közgazdaságtana” tekintetében jelenleg zajló kísérleti projektnek áttekintést kell nyújtania a kulturális és kreatív ágazatok kihívásairól és megoldásairól;

| M. | mivel saját kreativitásukat és kifejezőképességüket elősegítendő az Unió polgárai számára már kiskoruktól fogva biztosítani kell a kulturális és művészeti oktatást, hogy kialakíthassák a művészetek és a kultúra tekintetében saját felfogásukat, hallassák hangjukat és kialakítsák saját véleményüket és tudatosodjon bennük az Európában jelen lévő kultúrák sokszínűsége; |
| --- | --- |

M.

mivel saját kreativitásukat és kifejezőképességüket elősegítendő az Unió polgárai számára már kiskoruktól fogva biztosítani kell a kulturális és művészeti oktatást, hogy kialakíthassák a művészetek és a kultúra tekintetében saját felfogásukat, hallassák hangjukat és kialakítsák saját véleményüket és tudatosodjon bennük az Európában jelen lévő kultúrák sokszínűsége;

| N. | mivel meg kell erősíteni a kulturális és kreatív ágazatok képzési szervezetei és vállalkozásai közötti együttműködést annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a szakmák fejlődését, a szakismereti igényeket, valamint ösztönözni lehessen az információk cseréjét; |
| --- | --- |

N.

mivel meg kell erősíteni a kulturális és kreatív ágazatok képzési szervezetei és vállalkozásai közötti együttműködést annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a szakmák fejlődését, a szakismereti igényeket, valamint ösztönözni lehessen az információk cseréjét;

| O. | mivel Európa a kulturális és kreatív ágazatok sokszínűsége és gazdagsága terén nyilvánvalóan felülmúlja a világ többi részét, és ezt a növekedés fokozása érdekében ki kell használni; |
| --- | --- |

O.

mivel Európa a kulturális és kreatív ágazatok sokszínűsége és gazdagsága terén nyilvánvalóan felülmúlja a világ többi részét, és ezt a növekedés fokozása érdekében ki kell használni;

| P. | mivel a digitális korba való átállás lehetőséget kínál a kulturális és kreatív ágazatoknak, mivel új szükségleteket és szolgáltatásokat hoz létre, amelyek új gazdasági modellek kialakulásához vezetnek; |
| --- | --- |

P.

mivel a digitális korba való átállás lehetőséget kínál a kulturális és kreatív ágazatoknak, mivel új szükségleteket és szolgáltatásokat hoz létre, amelyek új gazdasági modellek kialakulásához vezetnek;

| Q. | mivel az online kulturális javakhoz való hozzáférést elősegítő új üzleti modellek fejlesztése folyamatosan bővül, ezt pedig a kulturális és kreatív ágazatokba való beruházást ösztönző szilárd jogi keret révén kell támogatni; |
| --- | --- |

Q.

mivel az online kulturális javakhoz való hozzáférést elősegítő új üzleti modellek fejlesztése folyamatosan bővül, ezt pedig a kulturális és kreatív ágazatokba való beruházást ösztönző szilárd jogi keret révén kell támogatni;

| R. | mivel fontos annak garantálása, hogy jövőbeli fejlődésük biztosítása érdekében a kulturális és kreatív ágazatok szilárd és szükségleteiknek megfelelő finanszírozási formákhoz jussanak; |
| --- | --- |

R.

mivel fontos annak garantálása, hogy jövőbeli fejlődésük biztosítása érdekében a kulturális és kreatív ágazatok szilárd és szükségleteiknek megfelelő finanszírozási formákhoz jussanak;

| S. | mivel a kulturális és kreatív ágazatok a helyi és regionális területfejlesztési stratégiák fontos részét képezik a szociális kohézió és a gazdasági fellendülés célkitűzéseinek elérése tekintetében; |
| --- | --- |

S.

mivel a kulturális és kreatív ágazatok a helyi és regionális területfejlesztési stratégiák fontos részét képezik a szociális kohézió és a gazdasági fellendülés célkitűzéseinek elérése tekintetében;

A kulturális és kreatív ágazatok sikeréhez szükséges feltételek

| 1. | emlékeztet, hogy a kulturális és kreatív ágazatok jó gazdasági eredményt érnek el, a társadalmi kohézió megteremtésében kiemelt szerepet játszanak, továbbra is munkahelyeket teremtenek – különösen a fiatalok körében – és jelentős mértékű innovációs lehetőségeket szabadítanak fel a gazdaságokat az Unió költségvetési fegyelmére vonatkozó követelmények tekintetében jelenleg sújtó nehézségek ellenére; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet, hogy a kulturális és kreatív ágazatok jó gazdasági eredményt érnek el, a társadalmi kohézió megteremtésében kiemelt szerepet játszanak, továbbra is munkahelyeket teremtenek – különösen a fiatalok körében – és jelentős mértékű innovációs lehetőségeket szabadítanak fel a gazdaságokat az Unió költségvetési fegyelmére vonatkozó követelmények tekintetében jelenleg sújtó nehézségek ellenére;

| 2. | hangsúlyozza a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó friss és megbízható statisztikák fontosságát, különösen valós helyzetüket, sajátosságaikat – elsősorban jogállásukat –, a foglalkoztatás és a növekedés előmozdítására irányuló képességüket és más ágazatokra kifejtett hatásukat illetően annak érdekében, hogy ezek alapján meg lehessen határozni az ezen ágazatok hatékony előmozdítását elősegítő legmegfelelőbb politikai intézkedéseket; szorgalmazza a kulturális és kreatív ágazatokat érintő megfigyelőközpont vagy adatbázis létrehozását; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó friss és megbízható statisztikák fontosságát, különösen valós helyzetüket, sajátosságaikat – elsősorban jogállásukat –, a foglalkoztatás és a növekedés előmozdítására irányuló képességüket és más ágazatokra kifejtett hatásukat illetően annak érdekében, hogy ezek alapján meg lehessen határozni az ezen ágazatok hatékony előmozdítását elősegítő legmegfelelőbb politikai intézkedéseket; szorgalmazza a kulturális és kreatív ágazatokat érintő megfigyelőközpont vagy adatbázis létrehozását;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy folytassa a kulturális és kreatív ágazatok gazdasági és társadalmi szerepére vonatkozó vizsgálatok kialakítását és az adatgyűjtést, különösen a különféle gazdasági ágazatokon átívelő döntő elemet illetően; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy folytassa a kulturális és kreatív ágazatok gazdasági és társadalmi szerepére vonatkozó vizsgálatok kialakítását és az adatgyűjtést, különösen a különféle gazdasági ágazatokon átívelő döntő elemet illetően;

| 4. | sajnálja, hogy a Bizottság a kulturális és kreatív ágazatokról szóló közleményében (15) olyan fellépéseket javasol, amelyeknek korlátozott kihatása és hordereje van; hangsúlyozza, hogy ezen ágazatok perspektíváját hosszabb távra kell megtervezni, valamint strukturált és konkrét, az Európa 2020 stratégiának megfelelő intézkedéseket tartalmazó programot kell kialakítani; emlékeztet, hogy a kulturális alkotótevékenység Unió, tagállamok és helyi hatóságok általi támogatása elengedhetetlen; |
| --- | --- |

4.

sajnálja, hogy a Bizottság a kulturális és kreatív ágazatokról szóló közleményében (15) olyan fellépéseket javasol, amelyeknek korlátozott kihatása és hordereje van; hangsúlyozza, hogy ezen ágazatok perspektíváját hosszabb távra kell megtervezni, valamint strukturált és konkrét, az Európa 2020 stratégiának megfelelő intézkedéseket tartalmazó programot kell kialakítani; emlékeztet, hogy a kulturális alkotótevékenység Unió, tagállamok és helyi hatóságok általi támogatása elengedhetetlen;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kulturális és kreatív iparágak potenciáljával foglalkozó meglévő platform alapján hívjon össze egy kibővített fórumot, amely összegyűjti ezen ágazatok szereplőit abból a célból, hogy konkrét megoldások szülessenek és e szereplők aktív szerepet vállaljanak egy közép- és hosszú távú strukturált politikai program kialakításában; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kulturális és kreatív iparágak potenciáljával foglalkozó meglévő platform alapján hívjon össze egy kibővített fórumot, amely összegyűjti ezen ágazatok szereplőit abból a célból, hogy konkrét megoldások szülessenek és e szereplők aktív szerepet vállaljanak egy közép- és hosszú távú strukturált politikai program kialakításában;

| 6. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ragaszkodjanak a kulturális és kreatív ágazatok innovációban betöltött döntő szerepéhez a több ágazaton átnyúló kapcsolódás megteremtése, agglomerációs és klaszterhatások kialakítása, valamint új beruházási és foglalkoztatási lehetőségek biztosítása céljából; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ragaszkodjanak a kulturális és kreatív ágazatok innovációban betöltött döntő szerepéhez a több ágazaton átnyúló kapcsolódás megteremtése, agglomerációs és klaszterhatások kialakítása, valamint új beruházási és foglalkoztatási lehetőségek biztosítása céljából;

| 7. | megállapítja, hogy az innováció vezérelte kutatást innovatív, kreatív termékekkel kell támogatni az új piacokra való terjeszkedés érdekében; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az innováció vezérelte kutatást innovatív, kreatív termékekkel kell támogatni az új piacokra való terjeszkedés érdekében;

| 8. | a gazdasági növekedés elősegítése érdekében elengedhetetlennek tartja a más ágazatokkal létrejövő szinergiák támogatását és erősítését; ezzel összefüggésben kiemeli a kulturális turizmusnak – a történelmi örökség megismerése és művészeti rendezvényeken, például fesztiválokon és más eseményeken való részvétel, valamint a nyelvek elsajátítása céljából szervezett utak – az értékteremtésben játszott szerepét; |
| --- | --- |

8.

a gazdasági növekedés elősegítése érdekében elengedhetetlennek tartja a más ágazatokkal létrejövő szinergiák támogatását és erősítését; ezzel összefüggésben kiemeli a kulturális turizmusnak – a történelmi örökség megismerése és művészeti rendezvényeken, például fesztiválokon és más eseményeken való részvétel, valamint a nyelvek elsajátítása céljából szervezett utak – az értékteremtésben játszott szerepét;

| 9. | hangsúlyozza a kulturális és kreatív ökoszisztéma igen eltérő összetételét, és kiemeli a helyzet orvoslásának szükségességét a közös identitás kialakulását támogató koprodukciók ösztönzése, valamint a kulturális és kreatív ágazatok különböző szereplői közötti párbeszéd és véleménycsere fórumainak megteremtése révén a szereplők közötti új kapcsolódási pontok létrehozása, valamint a gazdaság más ágazatait érintő készségek és ismeretek átadásának lehetővé tétele érdekében; kiemeli a tényt, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek a – gazdagságáért, inspiráló erejéért és fejlesztési potenciáljáért elismert és a közös európai identitás kialakulását elősegítő – kulturális sokszínűség tiszteletben tartása mellett lehetővé kell tenniük a közös érdekek kialakulását; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a kulturális és kreatív ökoszisztéma igen eltérő összetételét, és kiemeli a helyzet orvoslásának szükségességét a közös identitás kialakulását támogató koprodukciók ösztönzése, valamint a kulturális és kreatív ágazatok különböző szereplői közötti párbeszéd és véleménycsere fórumainak megteremtése révén a szereplők közötti új kapcsolódási pontok létrehozása, valamint a gazdaság más ágazatait érintő készségek és ismeretek átadásának lehetővé tétele érdekében; kiemeli a tényt, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek a – gazdagságáért, inspiráló erejéért és fejlesztési potenciáljáért elismert és a közös európai identitás kialakulását elősegítő – kulturális sokszínűség tiszteletben tartása mellett lehetővé kell tenniük a közös érdekek kialakulását;

| 10. | hangsúlyozza, hogy versenyövezetek, kiválóságot támogató kezdeményezések és hálózatok kialakítása révén elő kell segíteni a kreatív vállalkozások közötti együttműködéshez nélkülözhetetlen kölcsönös megismerést, valamint a készségek és az ismeretek átadását, és ezáltal ki kell alakítani a kulturális és kreatív ágazatok közös kultúráját, ösztönözve a különböző területek közötti együttműködést annak érdekében, hogy hatékonyabban szembe tudjanak nézni az új gazdasági és társadalmi kihívásokkal; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy versenyövezetek, kiválóságot támogató kezdeményezések és hálózatok kialakítása révén elő kell segíteni a kreatív vállalkozások közötti együttműködéshez nélkülözhetetlen kölcsönös megismerést, valamint a készségek és az ismeretek átadását, és ezáltal ki kell alakítani a kulturális és kreatív ágazatok közös kultúráját, ösztönözve a különböző területek közötti együttműködést annak érdekében, hogy hatékonyabban szembe tudjanak nézni az új gazdasági és társadalmi kihívásokkal;

| 11. | ösztönzi a területi beágyazódás kialakítását, a szakmai készségek ágazatok közötti cseréjét klaszterek létrehozása révén és a cserék optimalizálását a befektetők megnyerése érdekében azért, hogy a kulturális és kreatív vállalkozások (mikrovállalkozások, kkv-k, nem kormányzati szervezetek és kulturális intézmények) továbbra is támogatni tudják a növekedést és a munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi a területi beágyazódás kialakítását, a szakmai készségek ágazatok közötti cseréjét klaszterek létrehozása révén és a cserék optimalizálását a befektetők megnyerése érdekében azért, hogy a kulturális és kreatív vállalkozások (mikrovállalkozások, kkv-k, nem kormányzati szervezetek és kulturális intézmények) továbbra is támogatni tudják a növekedést és a munkahelyteremtést;

| 12. | rámutat, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban működő vállalkozások többsége kis- és középvállalkozás, és hangsúlyozza, hogy számukra ebben az összefüggésben kiemelt támogatást kell nyújtani; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban működő vállalkozások többsége kis- és középvállalkozás, és hangsúlyozza, hogy számukra ebben az összefüggésben kiemelt támogatást kell nyújtani;

| 13. | sürgeti az Európát kulturális kivétellé tevő kreatív és kulturális ágazatok láthatóságának elősegítését és elismerését mind uniós, mind pedig tagállami szinten; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az Európát kulturális kivétellé tevő kreatív és kulturális ágazatok láthatóságának elősegítését és elismerését mind uniós, mind pedig tagállami szinten;

| 14. | hangsúlyozza a kulturális és kreatív ágazatokat érintő szabályozások közötti különbségeket és szorgalmazza a rendeletek és gyakorlatok Unión belüli harmonizálására irányuló intézkedések meghozatalát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a kulturális és kreatív ágazatokat érintő szabályozások közötti különbségeket és szorgalmazza a rendeletek és gyakorlatok Unión belüli harmonizálására irányuló intézkedések meghozatalát;

A kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek munkafeltételei

| 15. | rámutat, hogy alapvető fontosságú létrehozni a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek jogállását annak érdekében, hogy – az EU-n belüli mobilitás fokozása céljából – kielégítő munkafeltételek, valamint az adórendszer, a munkajog, a szociális védelem és a szerzői jog területén megfelelő intézkedések vonatkozhassanak rájuk; |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy alapvető fontosságú létrehozni a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek jogállását annak érdekében, hogy – az EU-n belüli mobilitás fokozása céljából – kielégítő munkafeltételek, valamint az adórendszer, a munkajog, a szociális védelem és a szerzői jog területén megfelelő intézkedések vonatkozhassanak rájuk;

| 16. | kéri annak tanulmányozását, hogy milyen intézkedések szolgálhatják a független művészek méltányos anyagi támogatását és javadalmazását; hangsúlyozza továbbá, hogy javítani kell a különböző európai társadalombiztosítási rendszerek közötti koordinációt e művészek számára, tekintettel jelentős mértékű mobilitásukra; |
| --- | --- |

16.

kéri annak tanulmányozását, hogy milyen intézkedések szolgálhatják a független művészek méltányos anyagi támogatását és javadalmazását; hangsúlyozza továbbá, hogy javítani kell a különböző európai társadalombiztosítási rendszerek közötti koordinációt e művészek számára, tekintettel jelentős mértékű mobilitásukra;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy a szociális biztonsági rendszereket igazítsák hozzá a kreatív munka világához, mindenekelőtt a digitális területen is, és eközben megfelelő módon vegyék figyelembe, hogy a kreatív tevékenységet végzőknek gyakran kell váltaniuk a munkaviszonyban és önálló vállalkozóként végzett tevékenység között, vagy egyszerre végzik a jövedelemszerző tevékenység mindkét formáját; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy a szociális biztonsági rendszereket igazítsák hozzá a kreatív munka világához, mindenekelőtt a digitális területen is, és eközben megfelelő módon vegyék figyelembe, hogy a kreatív tevékenységet végzőknek gyakran kell váltaniuk a munkaviszonyban és önálló vállalkozóként végzett tevékenység között, vagy egyszerre végzik a jövedelemszerző tevékenység mindkét formáját;

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy elérhető feltételekkel tegyék lehetővé az alkotók részére a hozzáférést a betegbiztosításhoz és az (önkéntes) munkanélküli biztosításhoz, valamint az önálló vállalkozók számára létrehozott foglalkoztatói és magán-nyugdíjbiztosításhoz; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy elérhető feltételekkel tegyék lehetővé az alkotók részére a hozzáférést a betegbiztosításhoz és az (önkéntes) munkanélküli biztosításhoz, valamint az önálló vállalkozók számára létrehozott foglalkoztatói és magán-nyugdíjbiztosításhoz;

| 19. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban a szociális minimumkövetelményeket és a kollektív szerződéseket többek között azzal mozdítsák elő, hogy az állami támogatást az ilyen követelmények betartásához kötik; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban a szociális minimumkövetelményeket és a kollektív szerződéseket többek között azzal mozdítsák elő, hogy az állami támogatást az ilyen követelmények betartásához kötik;

Oktatás és képzés

| 20. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak javítaniuk kell képzési, oktatási és minősítési rendszereiket, a kulturális és művészeti szakokon teljes, a szakmai élet jelenlegi szükségleteihez igazított képzést kínálva a diákoknak a vállalkozások és a képzési rendszer közelítése, valamint az összes tagállamban történő hatékony végrehajtás biztosítása érdekében; úgy véli, hogy kellő figyelmet kell fordítani az informatikai képzések területén az online tartalom ágazaton belüli lehetőségeire (pl. játékok); |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak javítaniuk kell képzési, oktatási és minősítési rendszereiket, a kulturális és művészeti szakokon teljes, a szakmai élet jelenlegi szükségleteihez igazított képzést kínálva a diákoknak a vállalkozások és a képzési rendszer közelítése, valamint az összes tagállamban történő hatékony végrehajtás biztosítása érdekében; úgy véli, hogy kellő figyelmet kell fordítani az informatikai képzések területén az online tartalom ágazaton belüli lehetőségeire (pl. játékok);

| 21. | úgy véli, hogy a kulturális, művészeti és kreatív tudományágakban a képzés keretében olyan készségeket is át kell adni, amelyek a kulturális és kreatív ágazatokban vállalatok létrehozásának feltételét jelentik; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a kulturális, művészeti és kreatív tudományágakban a képzés keretében olyan készségeket is át kell adni, amelyek a kulturális és kreatív ágazatokban vállalatok létrehozásának feltételét jelentik;

| 22. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú a manuális művészeti és kulturális képzések vonzerejének és arculatának hangsúlyosabbá tétele a tanulók, szüleik és az intézmények körében, valamint az elhelyezkedési és pénzkereseti lehetőségekkel kapcsolatos való kép helyreállítása, különösen megfigyelőközpont vagy adatbázis létrehozása révén; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú a manuális művészeti és kulturális képzések vonzerejének és arculatának hangsúlyosabbá tétele a tanulók, szüleik és az intézmények körében, valamint az elhelyezkedési és pénzkereseti lehetőségekkel kapcsolatos való kép helyreállítása, különösen megfigyelőközpont vagy adatbázis létrehozása révén;

| 23. | hangsúlyozza, hogy fontos a különböző kulturális és kreatív ágazatokhoz tartozó kézműves szakmák erősítése és megőrzése; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy fontos a különböző kulturális és kreatív ágazatokhoz tartozó kézműves szakmák erősítése és megőrzése;

| 24. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy ismerje el az európai munkahelyteremtés szempontjából kulcsfontosságú kiválósági szakmák sajátos jellegét, amely valamennyi csúcskategóriás kulturális és üzleti ágazat esetében a következő négy közös szemponton alapul: innováció és kreativitás, kiválóság és esztétika, szakértelem és technológia, valamint a szakmai pályafutás végéig tartó tanulás és az ismeretek fejlesztése; |
| --- | --- |

24.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy ismerje el az európai munkahelyteremtés szempontjából kulcsfontosságú kiválósági szakmák sajátos jellegét, amely valamennyi csúcskategóriás kulturális és üzleti ágazat esetében a következő négy közös szemponton alapul: innováció és kreativitás, kiválóság és esztétika, szakértelem és technológia, valamint a szakmai pályafutás végéig tartó tanulás és az ismeretek fejlesztése;

| 25. | fontosnak tartja, egyrészt hogy megerősítsék az oktatási rendszer (önállóságukat szem előtt tartva többek között az egyetemek), a kutatóközpontok és képzési szervezetek, valamint a kulturális és kreatív ágazatok vállalkozásai (többek között kkv-k) közötti kapcsolatokat annak érdekében, hogy javuljon e munkahelyteremtő ágazatok versenyképessége, és az eddigieknél inkluzívabb, több ágazatra és tudományterületre kiterjedő szinergiákat lehessen kialakítani különösen tudásszövetségek, ágazati készségszövetségek és partnerségek cseréjére szolgáló fórumok létrehozása révén, másrészt hogy segítsék a résztvevőket a közös sikert szem előtt tartó gondolkodás és fellépés elsajátításában, illetve hogy tovább lehessen növelni az uniós humántőke értékét, harmadrészt pedig hogy biztosítsák a szereplők közötti ismeretségek szélesítését, azonosítsák a különleges szakismereteket, fokozzák a szakmai és a tudásbeli fejlődés jobb megértését, valamint ösztönözzék a vállalkozói szellemet; |
| --- | --- |

25.

fontosnak tartja, egyrészt hogy megerősítsék az oktatási rendszer (önállóságukat szem előtt tartva többek között az egyetemek), a kutatóközpontok és képzési szervezetek, valamint a kulturális és kreatív ágazatok vállalkozásai (többek között kkv-k) közötti kapcsolatokat annak érdekében, hogy javuljon e munkahelyteremtő ágazatok versenyképessége, és az eddigieknél inkluzívabb, több ágazatra és tudományterületre kiterjedő szinergiákat lehessen kialakítani különösen tudásszövetségek, ágazati készségszövetségek és partnerségek cseréjére szolgáló fórumok létrehozása révén, másrészt hogy segítsék a résztvevőket a közös sikert szem előtt tartó gondolkodás és fellépés elsajátításában, illetve hogy tovább lehessen növelni az uniós humántőke értékét, harmadrészt pedig hogy biztosítsák a szereplők közötti ismeretségek szélesítését, azonosítsák a különleges szakismereteket, fokozzák a szakmai és a tudásbeli fejlődés jobb megértését, valamint ösztönözzék a vállalkozói szellemet;

| 26. | szorgalmazza, hogy a Bizottság hozzon létre tudásszövetségeket a felsőbb szintű oktatás és a vállalkozások között a kulturális és kreatív ágazatok terén; |
| --- | --- |

26.

szorgalmazza, hogy a Bizottság hozzon létre tudásszövetségeket a felsőbb szintű oktatás és a vállalkozások között a kulturális és kreatív ágazatok terén;

| 27. | szorgalmazza, hogy a Bizottság hozzon létre ágazati készségszövetségeket a szakoktatás és -képzés, valamint a vállalkozások között a kulturális és kreatív ágazatok terén; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza, hogy a Bizottság hozzon létre ágazati készségszövetségeket a szakoktatás és -képzés, valamint a vállalkozások között a kulturális és kreatív ágazatok terén;

| 28. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek előrelépéseket a kulturális és művészeti tudományágak, az ott szerzett szakmai képesítések és diplomák kölcsönös elismerése tekintetében; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek előrelépéseket a kulturális és művészeti tudományágak, az ott szerzett szakmai képesítések és diplomák kölcsönös elismerése tekintetében;

| 29. | emlékeztet, hogy a kultúrához való hozzáférést és a kulturális jártasságot, illetve médiaműveltséget már kiskortól kezdve egész életen át támogatni kell, elősegítendő a kreativitás és a tehetség kibontakozását, a tehetségek valamint a kultúra szeretetének átadását; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet, hogy a kultúrához való hozzáférést és a kulturális jártasságot, illetve médiaműveltséget már kiskortól kezdve egész életen át támogatni kell, elősegítendő a kreativitás és a tehetség kibontakozását, a tehetségek valamint a kultúra szeretetének átadását;

| 30. | kiemeli, hogy sürgős szükség van a fiatal alkotók kreativitásának támogatására és a lakosság kultúrateremtésben való részvételének támogatására; |
| --- | --- |

30.

kiemeli, hogy sürgős szükség van a fiatal alkotók kreativitásának támogatására és a lakosság kultúrateremtésben való részvételének támogatására;

| 31. | úgy véli, hogy a művészeti és kulturális oktatás – az egyéni és kollektív kifejezés, a párbeszéd és a kölcsönös megértés eszközeként – elengedhetetlen az esélyegyenlőség, a kultúra demokratizálása és a társadalmi kohézió szempontjából; hangsúlyozza továbbá, hogy a művészi kreativitás fejlesztése, a művészekkel és műalkotásokkal való megismerkedés és a kulturális helyek felkeresése segíti a diákok kulturális fejlődését; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a művészeti és kulturális oktatás – az egyéni és kollektív kifejezés, a párbeszéd és a kölcsönös megértés eszközeként – elengedhetetlen az esélyegyenlőség, a kultúra demokratizálása és a társadalmi kohézió szempontjából; hangsúlyozza továbbá, hogy a művészi kreativitás fejlesztése, a művészekkel és műalkotásokkal való megismerkedés és a kulturális helyek felkeresése segíti a diákok kulturális fejlődését;

| 32. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a szaktudás megőrzése és előmozdítása érdekében vizsgálja meg a szaktudással kapcsolatos európai nyilvántartás létrehozását; felhívja a tagállamokat, valamint a kulturális és kreatív ágazatok szereplőit, hogy dolgozzanak ki e szaktudással kapcsolatos képzéseket; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a szaktudás megőrzése és előmozdítása érdekében vizsgálja meg a szaktudással kapcsolatos európai nyilvántartás létrehozását; felhívja a tagállamokat, valamint a kulturális és kreatív ágazatok szereplőit, hogy dolgozzanak ki e szaktudással kapcsolatos képzéseket;

A kulturális és kreatív ágazatok finanszírozása

| 33. | úgy véli, hogy elengedhetetlen megfelelő finanszírozási rendszereket lehetővé tenni és biztosítani, valamint hatékony végrehajtási eszközöket nyújtani a kulturális és kreatív ágazatok számára, különösen a kkv-k esetében; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani és meg kell erősíteni a kulturális és kreatív ágazatokat támogató állami politikákat, ezáltal biztosítva a független és minőséget képviselő kreatív munka életképességének lehetővé tételét; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy megfigyelőközpont vagy adatbázis segítségével hozza létre az immateriális alkotások értékelésére szolgáló eszközt, valamint vizsgálja meg a kulturális beruházási bank létrehozását; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy elengedhetetlen megfelelő finanszírozási rendszereket lehetővé tenni és biztosítani, valamint hatékony végrehajtási eszközöket nyújtani a kulturális és kreatív ágazatok számára, különösen a kkv-k esetében; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani és meg kell erősíteni a kulturális és kreatív ágazatokat támogató állami politikákat, ezáltal biztosítva a független és minőséget képviselő kreatív munka életképességének lehetővé tételét; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy megfigyelőközpont vagy adatbázis segítségével hozza létre az immateriális alkotások értékelésére szolgáló eszközt, valamint vizsgálja meg a kulturális beruházási bank létrehozását;

| 34. | ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet a közösségi finanszírozáshoz (crowdfunding) és a közösségi befektetésekhez (crowdinvestment) hasonló új lehetőségekre is; |
| --- | --- |

34.

ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet a közösségi finanszírozáshoz (crowdfunding) és a közösségi befektetésekhez (crowdinvestment) hasonló új lehetőségekre is;

| 35. | sürgeti a tagállamokat, hogy társadalom- és gazdaságpolitikájukban vegyék figyelembe a kulturális és kreatív ágazatok megfelelő támogatását és finanszírozását; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a tagállamokat, hogy társadalom- és gazdaságpolitikájukban vegyék figyelembe a kulturális és kreatív ágazatok megfelelő támogatását és finanszírozását;

| 36. | hangsúlyozza, hogy – gazdasági válság idején is – szükség van a kreatív és kulturális ágazatok uniós finanszírozásának a támogatására; kifejezetten kéri az Európai Parlamentet, hogy szálljon síkra egy ambiciózus és jelentős kulturális költségvetés mellett; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy ne csökkentse a Bizottság által a Kreatív Európa program számára javasolt költségvetést; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy – gazdasági válság idején is – szükség van a kreatív és kulturális ágazatok uniós finanszírozásának a támogatására; kifejezetten kéri az Európai Parlamentet, hogy szálljon síkra egy ambiciózus és jelentős kulturális költségvetés mellett; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy ne csökkentse a Bizottság által a Kreatív Európa program számára javasolt költségvetést;

| 37. | ismételten hangsúlyozza a finanszírozási és vállalatvezetési konzultációs és tanácsadó szolgáltatások fejlesztésének fontosságát, hogy a kkv-k és a mikrovállalkozások használni tudják a jó vállalatvezetéshez szükséges eszközöket a kulturális javak és szolgáltatások létrehozásának, előállításának, népszerűsítésének és terjesztésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

37.

ismételten hangsúlyozza a finanszírozási és vállalatvezetési konzultációs és tanácsadó szolgáltatások fejlesztésének fontosságát, hogy a kkv-k és a mikrovállalkozások használni tudják a jó vállalatvezetéshez szükséges eszközöket a kulturális javak és szolgáltatások létrehozásának, előállításának, népszerűsítésének és terjesztésének javítása érdekében;

| 38. | a finanszírozásra vonatkozó tervek kidolgozásának megkönnyítése érdekében szorgalmazza, hogy a tagállamok és a területen tevékeny szakemberek – szakmai képzések nyújtása vagy releváns szervezeti struktúrák létrehozása révén – fokozzák a kulturális és kreatív ágazatok szereplőinek projekttervezési ismereteit; |
| --- | --- |

38.

a finanszírozásra vonatkozó tervek kidolgozásának megkönnyítése érdekében szorgalmazza, hogy a tagállamok és a területen tevékeny szakemberek – szakmai képzések nyújtása vagy releváns szervezeti struktúrák létrehozása révén – fokozzák a kulturális és kreatív ágazatok szereplőinek projekttervezési ismereteit;

| 39. | üdvözli a Kreatív Európa, a COSME és a Horizont 2020 keretében előirányzott, javasolt hitelprogramokat, mivel ezek az eszközök több diverzifikáltabb finanszírozási lehetőséget biztosítanak a kulturális és kreatív ágazatok számára; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a Kreatív Európa, a COSME és a Horizont 2020 keretében előirányzott, javasolt hitelprogramokat, mivel ezek az eszközök több diverzifikáltabb finanszírozási lehetőséget biztosítanak a kulturális és kreatív ágazatok számára;

| 40. | hangsúlyozza a pénzügyi intézményeken belül a kulturális és kreatív ágazatok sajátos jellemzőire vonatkozó ismeretek bővítésének szükségességét annak érdekében, hogy javuljon a kulturális és kreatív ágazatok esetében a finanszírozási magánforrások elérhetősége; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a pénzügyi intézményeken belül a kulturális és kreatív ágazatok sajátos jellemzőire vonatkozó ismeretek bővítésének szükségességét annak érdekében, hogy javuljon a kulturális és kreatív ágazatok esetében a finanszírozási magánforrások elérhetősége;

| 41. | kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hitelgarancia-rendszerek kisebb struktúrák számára történő kialakítása és a finanszírozás különféle, például a köz- és magánszféra közötti partnerségen alapuló, az átláthatósági szempontot szem előtt tartó és a szükséges állami finanszírozást nem veszélyeztető módjai révén tegyék meg a szükséges lépéseket az adott helyzetben legmegfelelőbb finanszírozási módot – mint a közösségi finanszírozást (crowdfunding) – ajánlva; |
| --- | --- |

41.

kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hitelgarancia-rendszerek kisebb struktúrák számára történő kialakítása és a finanszírozás különféle, például a köz- és magánszféra közötti partnerségen alapuló, az átláthatósági szempontot szem előtt tartó és a szükséges állami finanszírozást nem veszélyeztető módjai révén tegyék meg a szükséges lépéseket az adott helyzetben legmegfelelőbb finanszírozási módot – mint a közösségi finanszírozást (crowdfunding) – ajánlva;

| 42. | sürgeti a tagállamokat, hogy igyekezzenek alternatív finanszírozási megoldásokat találni a kulturális és kreatív ágazatok számára, különösen válságok idején; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a mecenatúra használható alternatíva lehet; |
| --- | --- |

42.

sürgeti a tagállamokat, hogy igyekezzenek alternatív finanszírozási megoldásokat találni a kulturális és kreatív ágazatok számára, különösen válságok idején; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a mecenatúra használható alternatíva lehet;

| 43. | úgy véli, hogy az audiovizuális ágazat terén az alkotás támogatása érdekében feltétlenül szükség van az audiovizuális szolgáltatásoknak az európai audiovizuális alkotások finanszírozásába történő bevonására, és ezt az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (16) pontos és számszerű átültetése révén meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az audiovizuális ágazat terén az alkotás támogatása érdekében feltétlenül szükség van az audiovizuális szolgáltatásoknak az európai audiovizuális alkotások finanszírozásába történő bevonására, és ezt az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (16) pontos és számszerű átültetése révén meg kell erősíteni;

| 44. | sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki kedvező szabályozási keretet, különösen azáltal, hogy adminisztratív és szabályozási terheik csökkentésével kedvező üzleti környezetet teremtenek a kulturális és kreatív ágazatokon belül a kkv-k számára; |
| --- | --- |

44.

sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki kedvező szabályozási keretet, különösen azáltal, hogy adminisztratív és szabályozási terheik csökkentésével kedvező üzleti környezetet teremtenek a kulturális és kreatív ágazatokon belül a kkv-k számára;

| 45. | sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek előrelépéseket az adóharmonizáció felé, és különösen szüntessék meg a tagállamok között a kulturális termékek vonatkozásában meglévő adózási különbségeket; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek előrelépéseket az adóharmonizáció felé, és különösen szüntessék meg a tagállamok között a kulturális termékek vonatkozásában meglévő adózási különbségeket;

| 46. | emlékeztet arra, hogy ezekben az ágazatokban jelentős számú kis- és középvállalkozás tevékenykedik, és úgy véli, hogy növekedésük elősegítése és megszűnésük elkerülése érdekében megfelelő adószabályokat kell kidolgozni számukra; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet arra, hogy ezekben az ágazatokban jelentős számú kis- és középvállalkozás tevékenykedik, és úgy véli, hogy növekedésük elősegítése és megszűnésük elkerülése érdekében megfelelő adószabályokat kell kidolgozni számukra;

| 47. | emlékeztet, hogy a strukturális alapok jelentős finanszírozási perspektívát kínálnak az Unióban a kultúra, a kreativitás és az innováció tekintetében, tekintve, hogy a kultúraalapú beruházások a kohéziós politika mindhárom célkitűzése – konkrétan a konvergencia, a regionális versenyképesség és a foglalkoztatás – keretében is kaphatnak finanszírozást; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet, hogy a strukturális alapok jelentős finanszírozási perspektívát kínálnak az Unióban a kultúra, a kreativitás és az innováció tekintetében, tekintve, hogy a kultúraalapú beruházások a kohéziós politika mindhárom célkitűzése – konkrétan a konvergencia, a regionális versenyképesség és a foglalkoztatás – keretében is kaphatnak finanszírozást;

| 48. | sajnálattal fogadja a tagállamok azon javaslatát, hogy a következő többéves pénzügyi keretben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz költségvetését 8,2 milliárd euróval csökkentsék, ami kedvezőtlen hatással lenne a széles sávú infrastruktúra kiépítésének támogatására, és ily módon a kulturális és kreatív ágazatokban az online üzleti modellek kialakítására is; |
| --- | --- |

48.

sajnálattal fogadja a tagállamok azon javaslatát, hogy a következő többéves pénzügyi keretben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz költségvetését 8,2 milliárd euróval csökkentsék, ami kedvezőtlen hatással lenne a széles sávú infrastruktúra kiépítésének támogatására, és ily módon a kulturális és kreatív ágazatokban az online üzleti modellek kialakítására is;

| 49. | felkéri a tagállamokat, hogy használják a meglévő és jövőbeli eszközöket és programokat, mint a MEDIA programot vagy a Kreatív Európa programban szereplő garanciamechanizmust, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy ezért konkrét intézkedések révén könnyítse meg a kreatív és kulturális ágazatok szereplői számára, hogy ezen eszközök révén finanszírozásban részesüljenek, a benyújtási, értékelési és irányítási folyamatok egyszerűsítése és az igazgatási terhek minimalizálása céljából a platformok digitalizálásának legeredményesebb kihasználására külön hangsúlyt fektetve; |
| --- | --- |

49.

felkéri a tagállamokat, hogy használják a meglévő és jövőbeli eszközöket és programokat, mint a MEDIA programot vagy a Kreatív Európa programban szereplő garanciamechanizmust, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy ezért konkrét intézkedések révén könnyítse meg a kreatív és kulturális ágazatok szereplői számára, hogy ezen eszközök révén finanszírozásban részesüljenek, a benyújtási, értékelési és irányítási folyamatok egyszerűsítése és az igazgatási terhek minimalizálása céljából a platformok digitalizálásának legeredményesebb kihasználására külön hangsúlyt fektetve;

| 50. | szorgalmazza, hogy az uniós intézmények biztosítsanak nagyra törő szintet a MEDIA tematikus területnek a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

50.

szorgalmazza, hogy az uniós intézmények biztosítsanak nagyra törő szintet a MEDIA tematikus területnek a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben;

A digitalizáció lehetőségei és kihívásai, a globalizáció és a nemzetközi piacokhoz való hozzáférés jelentette kihívások

| 51. | meggyőződése, hogy a digitális és online eszközök és platformok példátlan lehetőséget kínálnak a kulturális és kreatív ágazatok számára új üzleti modellek kialakítására, új közönség bevonzására és piacaik terjesztésére az Unión belül és harmadik országokban egyaránt; |
| --- | --- |

51.

meggyőződése, hogy a digitális és online eszközök és platformok példátlan lehetőséget kínálnak a kulturális és kreatív ágazatok számára új üzleti modellek kialakítására, új közönség bevonzására és piacaik terjesztésére az Unión belül és harmadik országokban egyaránt;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a 27 különféle szellemitulajdonjogkezelő-rendszer külön terhet jelent Európa kulturális és kreatív ágazatai számára, és hogy az aktuális szétaprózódott rendszer reformra szorul a tartalom elérhetőségének és (globális) mozgásának olyan módon történő elősegítésére és fokozására, amely lehetővé teszi a művészek, az alkotók, a fogyasztók, a vállalkozások és a közönség számára, hogy profitáljanak a digitális fejlődésből; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a 27 különféle szellemitulajdonjogkezelő-rendszer külön terhet jelent Európa kulturális és kreatív ágazatai számára, és hogy az aktuális szétaprózódott rendszer reformra szorul a tartalom elérhetőségének és (globális) mozgásának olyan módon történő elősegítésére és fokozására, amely lehetővé teszi a művészek, az alkotók, a fogyasztók, a vállalkozások és a közönség számára, hogy profitáljanak a digitális fejlődésből;

| 53. | úgy véli, hogy a digitális korszakban a kreatív és kulturális ágazatok versenyképességének alapvető feltétele a szellemitulajdon-jogokat védő modern és kiegyensúlyozott rendszer, amely lehetővé teszi egyrészt a jogtulajdonosok valamennyi kategóriája számára a tisztességes díjazás garantálását, másrészt a fogyasztók számára a tartalmak változatos, jogszerű választékához való könnyű hozzáférés, valamint a nyelvi és kulturális sokszínűség tekintetében a valóságos választás biztosítását; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy a digitális korszakban a kreatív és kulturális ágazatok versenyképességének alapvető feltétele a szellemitulajdon-jogokat védő modern és kiegyensúlyozott rendszer, amely lehetővé teszi egyrészt a jogtulajdonosok valamennyi kategóriája számára a tisztességes díjazás garantálását, másrészt a fogyasztók számára a tartalmak változatos, jogszerű választékához való könnyű hozzáférés, valamint a nyelvi és kulturális sokszínűség tekintetében a valóságos választás biztosítását;

| 54. | rámutat, hogy a szellemitulajdon-jogok védelme nem fenyegetheti az internet semlegességét; |
| --- | --- |

54.

rámutat, hogy a szellemitulajdon-jogok védelme nem fenyegetheti az internet semlegességét;

| 55. | hangsúlyozza a kulturális alkotásokhoz való hozzáférést elősegítő innovatív digitális szolgáltatások számának exponenciális növekedését és kiemeli, hogy a kulturális és kreatív ágazatokba történő beruházást, az európai munkahelyteremtést és az innovatív gazdasági modellek előmozdítását ösztönző stabil ökoszisztémát kell biztosítani; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza a kulturális alkotásokhoz való hozzáférést elősegítő innovatív digitális szolgáltatások számának exponenciális növekedését és kiemeli, hogy a kulturális és kreatív ágazatokba történő beruházást, az európai munkahelyteremtést és az innovatív gazdasági modellek előmozdítását ösztönző stabil ökoszisztémát kell biztosítani;

| 56. | kéri ezért a Bizottságot – a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartása vonatkozásában –, hogy alakítson ki a különböző ágazatok sajátosságaihoz igazított szabályozási keretet, valamint harmonizálja a szerzői jogi keretet és végezze el annak reformját a tartalom elérhetőségének javítása, valamint az alkotók helyzetének és választékának javítása érdekében, és ösztönzi a felelősség hatékonyabb megosztását a teljes digitális értékláncon belül, megfelelően figyelembe véve a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességét; |
| --- | --- |

56.

kéri ezért a Bizottságot – a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartása vonatkozásában –, hogy alakítson ki a különböző ágazatok sajátosságaihoz igazított szabályozási keretet, valamint harmonizálja a szerzői jogi keretet és végezze el annak reformját a tartalom elérhetőségének javítása, valamint az alkotók helyzetének és választékának javítása érdekében, és ösztönzi a felelősség hatékonyabb megosztását a teljes digitális értékláncon belül, megfelelően figyelembe véve a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességét;

| 57. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy a közös jogkezelő szervezetek a szellemitulajdon-jogok tényleges biztosítása és a felhasználókat érintő eljárások egyszerűsítése révén fontos szerepet töltenek be a kulturális örökség megismertetésében; |
| --- | --- |

57.

e tekintetben hangsúlyozza, hogy a közös jogkezelő szervezetek a szellemitulajdon-jogok tényleges biztosítása és a felhasználókat érintő eljárások egyszerűsítése révén fontos szerepet töltenek be a kulturális örökség megismertetésében;

| 58. | emlékeztet a kulturális és kreatív ágazatokban a nemzetközi együttműködés és az export terén rejlő lehetőségekre és arra, hogy az Unió érdeke, hogy kiemelten kezelje az ágazatban tevékenykedő – köztük harmadik országbeli – szakemberek közötti cserekapcsolatok kialakítását, valamint a kreatív tehetségek vonzását és kibontakoztatását; hangsúlyozza a kreatív és kulturális ágazatoknak az európai kultúra terjesztésében, vonzóvá tételében és virágzásában betöltött meghatározó szerepét; |
| --- | --- |

58.

emlékeztet a kulturális és kreatív ágazatokban a nemzetközi együttműködés és az export terén rejlő lehetőségekre és arra, hogy az Unió érdeke, hogy kiemelten kezelje az ágazatban tevékenykedő – köztük harmadik országbeli – szakemberek közötti cserekapcsolatok kialakítását, valamint a kreatív tehetségek vonzását és kibontakoztatását; hangsúlyozza a kreatív és kulturális ágazatoknak az európai kultúra terjesztésében, vonzóvá tételében és virágzásában betöltött meghatározó szerepét;

| 59. | hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a művészek jogállásának kölcsönös elismerése érdekében, valamint meg kell vizsgálni a mobilitás megkönnyítését és a képzési, hálózatok kialakítására és a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek – többek között kulturális szereplők és művészek –, valamint műalkotások szabad mozgásának elősegítésére irányuló programok optimális felhasználását; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a művészek jogállásának kölcsönös elismerése érdekében, valamint meg kell vizsgálni a mobilitás megkönnyítését és a képzési, hálózatok kialakítására és a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek – többek között kulturális szereplők és művészek –, valamint műalkotások szabad mozgásának elősegítésére irányuló programok optimális felhasználását;

| 60. | elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Unió és tagállamai – meglévő jogszabályaik, normáik és megállapodásaik (ideértve a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményt) révén – fenntartsák a kulturális és audiovizuális politikáik megőrzésének és fejlesztésének lehetőségét; kéri tehát, hogy a – többek között online – kulturális és audiovizuális tartalmú szolgáltatások kizárása egyértelműen szerepeljen az Unió és a harmadik országok közötti megállapodásokban; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a kulturális és audiovizuális ágazatokat egyértelműen ki kell zárni az EU és az Egyesült Államok közötti szabadkereskedelmi megállapodás tárgyalási megbízatásából, emlékeztetve, hogy a kulturális és kreatív javak különböznek a többi árucikktől; |
| --- | --- |

60.

elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Unió és tagállamai – meglévő jogszabályaik, normáik és megállapodásaik (ideértve a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményt) révén – fenntartsák a kulturális és audiovizuális politikáik megőrzésének és fejlesztésének lehetőségét; kéri tehát, hogy a – többek között online – kulturális és audiovizuális tartalmú szolgáltatások kizárása egyértelműen szerepeljen az Unió és a harmadik országok közötti megállapodásokban; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a kulturális és audiovizuális ágazatokat egyértelműen ki kell zárni az EU és az Egyesült Államok közötti szabadkereskedelmi megállapodás tárgyalási megbízatásából, emlékeztetve, hogy a kulturális és kreatív javak különböznek a többi árucikktől;

| 61. | hangsúlyozza, hogy a 2005. évi UNESCO-egyezménnyel összhangban továbbra is biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az Európai Unió és a tagállamok politikákat fogalmazzanak meg és alakítsanak ki a digitális kor követelményeihez igazodó kulturális sokszínűség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a 2005. évi UNESCO-egyezménnyel összhangban továbbra is biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az Európai Unió és a tagállamok politikákat fogalmazzanak meg és alakítsanak ki a digitális kor követelményeihez igazodó kulturális sokszínűség biztosítása érdekében;

| 62. | hangsúlyozza a műalkotások digitalizálására irányuló politikák megerősítésének szükségességét annak érdekében, hogy a lehető legtöbben férjenek hozzá az európai örökség részét képező műalkotásokhoz; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza a műalkotások digitalizálására irányuló politikák megerősítésének szükségességét annak érdekében, hogy a lehető legtöbben férjenek hozzá az európai örökség részét képező műalkotásokhoz;

| 63. | kiemeli a kulturális diplomácia jelentőségét és azt, hogy az Uniónak globális szereplőként kell fellépnie az uniós kulturális és kreatív ágazat globális versenyképességének fokozása érdekében; |
| --- | --- |

63.

kiemeli a kulturális diplomácia jelentőségét és azt, hogy az Uniónak globális szereplőként kell fellépnie az uniós kulturális és kreatív ágazat globális versenyképességének fokozása érdekében;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan megfelelő eszközöket a kulturális és kreatív ágazatok számára, amelyek kedvező feltételek mellett teszik lehetővé a nemzetközi piacokra történő kivitelt; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan megfelelő eszközöket a kulturális és kreatív ágazatok számára, amelyek kedvező feltételek mellett teszik lehetővé a nemzetközi piacokra történő kivitelt;

| 65. | kéri, hogy az Európai Külügyi Szolgálat segítségével népszerűsítsék a kulturális és kreatív ágazatokat; |
| --- | --- |

65.

kéri, hogy az Európai Külügyi Szolgálat segítségével népszerűsítsék a kulturális és kreatív ágazatokat;

| 66. | hangsúlyozza, hogy a kultúra közvetlen hatást gyakorol a többi gazdasági ágazatra; következésképpen ösztönzi a kulturális és kreatív ágazatokat, hogy fokozzák a más ágazatokkal – mint az IKT-val és az idegenforgalommal – való együttműködéseiket a digitális kor, a globalizáció és a nemzetközi piacokhoz való hozzájutás kihívásaival való szembenézés érdekében; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy a kultúra közvetlen hatást gyakorol a többi gazdasági ágazatra; következésképpen ösztönzi a kulturális és kreatív ágazatokat, hogy fokozzák a más ágazatokkal – mint az IKT-val és az idegenforgalommal – való együttműködéseiket a digitális kor, a globalizáció és a nemzetközi piacokhoz való hozzájutás kihívásaival való szembenézés érdekében;

A helyi és regionális fejlődés

| 67. | hangsúlyozza a kultúra és a kreatív tevékenységek területi politikáinak fontosságát, valamint a helyi, regionális és makroregionális hatóságoknak a kulturális és kreatív ágazatok megfelelő eszközök és finanszírozás révén történő előmozdításában és támogatásában játszott központi szerepét, figyelembe véve a populáris kultúra előmozdítását; üdvözli a kreatív ágazatok tekintetében a regionális vállalkozástámogató struktúrák kialakítására hozott közigazgatási kezdeményezéseket, beleértve az uniós finanszírozású projektek révén történő támogatást; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza a kultúra és a kreatív tevékenységek területi politikáinak fontosságát, valamint a helyi, regionális és makroregionális hatóságoknak a kulturális és kreatív ágazatok megfelelő eszközök és finanszírozás révén történő előmozdításában és támogatásában játszott központi szerepét, figyelembe véve a populáris kultúra előmozdítását; üdvözli a kreatív ágazatok tekintetében a regionális vállalkozástámogató struktúrák kialakítására hozott közigazgatási kezdeményezéseket, beleértve az uniós finanszírozású projektek révén történő támogatást;

| 68. | felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális és kreatív iparágaknak az uniós és nemzeti társadalmi-gazdasági stratégiák részévé kell válniuk; hangsúlyozza, hogy szükség van a különböző politikák – többek között az ipar-, az oktatás- és az innovatív politikák, valamint a turizmusra, a régió-, város- és helyi fejlesztésre, illetve a területfejlesztésre vonatkozó politikák – további összehangolására; ösztönzi ugyanakkor a helyi és regionális hatóságokat, hogy – összhangban szubszidiaritás elvével – foglalják bele a kulturális és kreatív ágazatokat a közép- és hosszú távú gazdasági stratégiáikba; |
| --- | --- |

68.

felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális és kreatív iparágaknak az uniós és nemzeti társadalmi-gazdasági stratégiák részévé kell válniuk; hangsúlyozza, hogy szükség van a különböző politikák – többek között az ipar-, az oktatás- és az innovatív politikák, valamint a turizmusra, a régió-, város- és helyi fejlesztésre, illetve a területfejlesztésre vonatkozó politikák – további összehangolására; ösztönzi ugyanakkor a helyi és regionális hatóságokat, hogy – összhangban szubszidiaritás elvével – foglalják bele a kulturális és kreatív ágazatokat a közép- és hosszú távú gazdasági stratégiáikba;

| 69. | kiemeli a kulturális és kreatív iparágak ágazatokon átnyúló jellegét, amely révén a kommunikáció hatékony eszközévé válnak, valamint globális jelentőségüket nemcsak a világgazdaság, hanem a fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés, az innováció, a vállalkozói készség, a társadalmi kohézió és a társadalmi fejlődés szempontjából is; hangsúlyozza, hogy ezen ágazatokban mind helyi, mind regionális szinten nagy növekedési potenciál rejlik, mivel új piaci lehetőségeket jelentenek a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő vállalkozók, s ezáltal kulturális foglalkoztatás számára; |
| --- | --- |

69.

kiemeli a kulturális és kreatív iparágak ágazatokon átnyúló jellegét, amely révén a kommunikáció hatékony eszközévé válnak, valamint globális jelentőségüket nemcsak a világgazdaság, hanem a fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés, az innováció, a vállalkozói készség, a társadalmi kohézió és a társadalmi fejlődés szempontjából is; hangsúlyozza, hogy ezen ágazatokban mind helyi, mind regionális szinten nagy növekedési potenciál rejlik, mivel új piaci lehetőségeket jelentenek a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő vállalkozók, s ezáltal kulturális foglalkoztatás számára;

| 70. | úgy véli, hogy az ezen iparágak által lefedett különböző kompetenciák, illetve az alkotók és a technológiák közötti interakció gyakran helyi szinten gyökerezik, ezért azt olyan helyi és regionális platformok, hálózatok, csoportosulások, vállalati inkubátorházak és partnerségek létrehozása révén kell támogatni, amelyek előmozdítják a szinergiák kialakulását, segítenek a kreativitás és az innováció finanszírozására irányuló mechanizmusok kidolgozásában, valamint támogatják az állásajánlatok és a finanszírozási lehetőségek kezelését; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy az ezen iparágak által lefedett különböző kompetenciák, illetve az alkotók és a technológiák közötti interakció gyakran helyi szinten gyökerezik, ezért azt olyan helyi és regionális platformok, hálózatok, csoportosulások, vállalati inkubátorházak és partnerségek létrehozása révén kell támogatni, amelyek előmozdítják a szinergiák kialakulását, segítenek a kreativitás és az innováció finanszírozására irányuló mechanizmusok kidolgozásában, valamint támogatják az állásajánlatok és a finanszírozási lehetőségek kezelését;

| 71. | hangsúlyozza a városok társadalmi és gazdasági rehabilitációjában a kultúra által gyakorolt hatásra; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy támogassa az egymástól való tanulást a városvezetési testületekben, elősegítve azáltal a helyes gyakorlatok helyi politikai döntéshozók közötti cseréjét; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza a városok társadalmi és gazdasági rehabilitációjában a kultúra által gyakorolt hatásra; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy támogassa az egymástól való tanulást a városvezetési testületekben, elősegítve azáltal a helyes gyakorlatok helyi politikai döntéshozók közötti cseréjét;

| 72. | úgy véli, hogy a kulturális infrastruktúra modernizációja segíthet a városi területek újjáélesztésében, az ebből eredő társadalmi és gazdasági előnyökkel együtt; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy a kulturális infrastruktúra modernizációja segíthet a városi területek újjáélesztésében, az ebből eredő társadalmi és gazdasági előnyökkel együtt;

| 73. | ajánlja – az életminőség városokban és régiókban történő javítása céljából – a kreatív ágazatok rejtett gazdasági potenciáljának kiaknázását; |
| --- | --- |

73.

ajánlja – az életminőség városokban és régiókban történő javítása céljából – a kreatív ágazatok rejtett gazdasági potenciáljának kiaknázását;

| 74. | ösztönzi a területi dinamikákat a kultúra valamennyi szereplőjét (művészeket, helyi hatóságokat, szakmai képviselőket stb.) felvonultató helyi és regionális irányításának megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

74.

ösztönzi a területi dinamikákat a kultúra valamennyi szereplőjét (művészeket, helyi hatóságokat, szakmai képviselőket stb.) felvonultató helyi és regionális irányításának megteremtése érdekében;

| 75. | rámutat, hogy a kulturális és kreatív iparágak a régiókon belüli több és jobb álláslehetőség forrásaiként képesek hozzájárulni a társadalmi és területi integrációhoz; aggodalmát fejezi ki, amiért a kulturális és kreatív iparágak ezen vonatkozásait nem elemzik és támogatják kielégítően; hangsúlyozza, hogy a statisztikai adatok gyűjtése ezekben az ágazatokban egyik szinten sem kielégítő, legkevésbé regionális és helyi szinten; hangsúlyozza, hogy elemezni kell az IKT által a kulturális és kreatív ágazatokra gyakorolt hatást annak érdekében, hogy ezek az ágazatok alkalmazkodhassanak az új technológiai környezethez, és kapcsolódhassanak a technológiai fejleményekhez; |
| --- | --- |

75.

rámutat, hogy a kulturális és kreatív iparágak a régiókon belüli több és jobb álláslehetőség forrásaiként képesek hozzájárulni a társadalmi és területi integrációhoz; aggodalmát fejezi ki, amiért a kulturális és kreatív iparágak ezen vonatkozásait nem elemzik és támogatják kielégítően; hangsúlyozza, hogy a statisztikai adatok gyűjtése ezekben az ágazatokban egyik szinten sem kielégítő, legkevésbé regionális és helyi szinten; hangsúlyozza, hogy elemezni kell az IKT által a kulturális és kreatív ágazatokra gyakorolt hatást annak érdekében, hogy ezek az ágazatok alkalmazkodhassanak az új technológiai környezethez, és kapcsolódhassanak a technológiai fejleményekhez;

| 76. | kiemeli, hogy a kulturális és kreatív ágazatok, elsősorban a kkv-k – különösen az örökség előmozdítása, az idegenforgalom és a kiválósági központok révén – jelentős húzóerőt képviselnek a helyi, regionális és határokon átnyúló (tagállami) szintű növekedés és fejlődés terén azáltal, hogy növelik a területek vonzerejét, kiemelt figyelmet fordítva a jelentős kulturális örökséggel rendelkező régiókra, ösztönzik a társadalmi-gazdasági szerkezet újjáépítését, új tevékenységek előtérbe kerülését, valamint stabil és fenntartható munkahelyek teremtését; felhívja a figyelmet arra, hogy ez különösen az idegenforgalomra érvényes, mivel a városok és a régiók erős kulturális ágazatukkal különösen vonzóak az utazók számára; |
| --- | --- |

76.

kiemeli, hogy a kulturális és kreatív ágazatok, elsősorban a kkv-k – különösen az örökség előmozdítása, az idegenforgalom és a kiválósági központok révén – jelentős húzóerőt képviselnek a helyi, regionális és határokon átnyúló (tagállami) szintű növekedés és fejlődés terén azáltal, hogy növelik a területek vonzerejét, kiemelt figyelmet fordítva a jelentős kulturális örökséggel rendelkező régiókra, ösztönzik a társadalmi-gazdasági szerkezet újjáépítését, új tevékenységek előtérbe kerülését, valamint stabil és fenntartható munkahelyek teremtését; felhívja a figyelmet arra, hogy ez különösen az idegenforgalomra érvényes, mivel a városok és a régiók erős kulturális ágazatukkal különösen vonzóak az utazók számára;

| 77. | rávilágít az oktatási rendszerek jelentőségére a kreativitás kora gyermekkortól való előmozdításában, valamint a művészeti és kulturális nevelés elősegítésében azáltal, hogy az alap- és középfokú oktatásban felkeltik az érdeklődést a kreatív iparág munkája és termékei iránt; hangsúlyozza, hogy mivel gyakran a helyi és regionális hatóságok felelősek az iskolára felkészítő és az alapfokú oktatásért, fontos oktatási és kulturális szerepet kell játszaniuk abban a folyamatban, amely a kultúrát és a kreativitást a régió- és városfejlesztés szerves részeként kezeli; hangsúlyozza az olyan, nem formális felnőttképzés jelentőségét, amely a folyamatosan változó munkaerőpiachoz történő alkalmazkodáshoz szükséges készségek kifejlesztésére teszi képessé őket; |
| --- | --- |

77.

rávilágít az oktatási rendszerek jelentőségére a kreativitás kora gyermekkortól való előmozdításában, valamint a művészeti és kulturális nevelés elősegítésében azáltal, hogy az alap- és középfokú oktatásban felkeltik az érdeklődést a kreatív iparág munkája és termékei iránt; hangsúlyozza, hogy mivel gyakran a helyi és regionális hatóságok felelősek az iskolára felkészítő és az alapfokú oktatásért, fontos oktatási és kulturális szerepet kell játszaniuk abban a folyamatban, amely a kultúrát és a kreativitást a régió- és városfejlesztés szerves részeként kezeli; hangsúlyozza az olyan, nem formális felnőttképzés jelentőségét, amely a folyamatosan változó munkaerőpiachoz történő alkalmazkodáshoz szükséges készségek kifejlesztésére teszi képessé őket;

| 78. | kiemeli, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keret szerint – pontosabban az ESZA és ERFA keretében – elérhető finanszírozásból segíteni kell a kulturális és kreatív iparágak, valamint a nemzeti, regionális és helyi intézményi és közigazgatási kapacitás együttműködésének megerősítését, növelve ezáltal az ezen iparágakból származó gazdasági, társadalmi és kulturális előnyöket; felhívja a figyelmet a legkülső régiókra, ahol bonyolultabb a kulturális és kreatív ágazatok létrehozása és fejlesztése; |
| --- | --- |

78.

kiemeli, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keret szerint – pontosabban az ESZA és ERFA keretében – elérhető finanszírozásból segíteni kell a kulturális és kreatív iparágak, valamint a nemzeti, regionális és helyi intézményi és közigazgatási kapacitás együttműködésének megerősítését, növelve ezáltal az ezen iparágakból származó gazdasági, társadalmi és kulturális előnyöket; felhívja a figyelmet a legkülső régiókra, ahol bonyolultabb a kulturális és kreatív ágazatok létrehozása és fejlesztése;

| 79. | e tekintetben úgy véli, hogy a filmszínházak számára nyújtott egyes nemzeti vagy regionális támogatások által előírt területi elv része a kultúra és a terület közötti kapcsolatnak és a 2001. évi filmművészeti közleményben (17) meghatározott feltételekkel összhangban fenn kell tartani; |
| --- | --- |

79.

e tekintetben úgy véli, hogy a filmszínházak számára nyújtott egyes nemzeti vagy regionális támogatások által előírt területi elv része a kultúra és a terület közötti kapcsolatnak és a 2001. évi filmművészeti közleményben (17) meghatározott feltételekkel összhangban fenn kell tartani;

| 80. | megállapítja, hogy a kulturális és kreatív ágazatok dinamikus átalakuláson mennek át és lehetővé teszik az előrehaladást, illetve a városok és régiók fejlődését vezérlő klaszterek létrehozását; |
| --- | --- |

80.

megállapítja, hogy a kulturális és kreatív ágazatok dinamikus átalakuláson mennek át és lehetővé teszik az előrehaladást, illetve a városok és régiók fejlődését vezérlő klaszterek létrehozását;

| 81. | rámutat, hogy a kulturális és kreatív iparágak hozzájárulnak Európa hatalmas kulturális, történelmi és építészeti örökségének megőrzéséhez és fejlesztéséhez; hangsúlyozza az ingó kulturális örökség, azaz a műalkotások jelentőségét, mivel azok a történelem során mindig – ahogyan napjainkban is – az emberi kreativitásról tanúskodtak; kiemeli, hogy a kulturális és kreatív ágazat fontos az uniós turisztikai ágazat fejlődéséhez, és mind az uniós, mind pedig a nem uniós országokból érkező turisták óriási érdeklődést mutatnak iránta; úgy véli, hogy e hozzáadott értékre való tekintettel a jövőbeli uniós költségvetésnek határozottan támogatnia kell a kulturális és kreatív ágazatokat, valamint segítenie kell azokat a 2014–2020 közötti időszakra szóló nemzeti és regionális programozási dokumentumok kidolgozása révén is, mivel azok fontos gazdasági lehetőségeket hordoznak magukban; |
| --- | --- |

81.

rámutat, hogy a kulturális és kreatív iparágak hozzájárulnak Európa hatalmas kulturális, történelmi és építészeti örökségének megőrzéséhez és fejlesztéséhez; hangsúlyozza az ingó kulturális örökség, azaz a műalkotások jelentőségét, mivel azok a történelem során mindig – ahogyan napjainkban is – az emberi kreativitásról tanúskodtak; kiemeli, hogy a kulturális és kreatív ágazat fontos az uniós turisztikai ágazat fejlődéséhez, és mind az uniós, mind pedig a nem uniós országokból érkező turisták óriási érdeklődést mutatnak iránta; úgy véli, hogy e hozzáadott értékre való tekintettel a jövőbeli uniós költségvetésnek határozottan támogatnia kell a kulturális és kreatív ágazatokat, valamint segítenie kell azokat a 2014–2020 közötti időszakra szóló nemzeti és regionális programozási dokumentumok kidolgozása révén is, mivel azok fontos gazdasági lehetőségeket hordoznak magukban;

| 82. | kiemeli, hogy meg kell őrizni a nemzeti örökséget, egy adott régió kulturális tartalmát pedig népszerűsíteni kell belföldön és külföldön egyaránt; |
| --- | --- |

82.

kiemeli, hogy meg kell őrizni a nemzeti örökséget, egy adott régió kulturális tartalmát pedig népszerűsíteni kell belföldön és külföldön egyaránt;

| 83. | úgy véli, hogy az Unió kulturális sokféleségének részeként a kreatív személyeknek, termékeknek és szolgáltatásoknak kell az erős, egységes piac és a fejlett régiók, valamint a helyi gazdaságok alapját képezniük, amely utóbbiakban hozzájárulhatnak új gazdasági tevékenységek és új munkahelyek teremtéséhez; felszólít a kulturális és kreatív iparágak jobb kihasználására annak érdekében, hogy Európa új beruházásokat és sokféle tehetséget vonzzon magához; hangsúlyozza, hogy a kulturális és a kreatív ágazatokban tevékenykedő vállalkozók nem jutnak könnyen finanszírozáshoz; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő szociális és költségvetési intézkedéseket a kreatív gazdaság támogatására, és támogassák az európai piachoz igazított olyan üzleti modelleket, amelyek lehetővé tennék a művészek, illetve a kulturális és kreatív iparágakban dolgozó személyek mobilitását, és segítenék őket a különböző adózási, illetve szociális rendszerekkel kapcsolatos akadályok, valamint a nyelvi nehézségek leküzdésében, továbbá hogy mozdítsák elő az országok és kultúrák közötti megértést; |
| --- | --- |

83.

úgy véli, hogy az Unió kulturális sokféleségének részeként a kreatív személyeknek, termékeknek és szolgáltatásoknak kell az erős, egységes piac és a fejlett régiók, valamint a helyi gazdaságok alapját képezniük, amely utóbbiakban hozzájárulhatnak új gazdasági tevékenységek és új munkahelyek teremtéséhez; felszólít a kulturális és kreatív iparágak jobb kihasználására annak érdekében, hogy Európa új beruházásokat és sokféle tehetséget vonzzon magához; hangsúlyozza, hogy a kulturális és a kreatív ágazatokban tevékenykedő vállalkozók nem jutnak könnyen finanszírozáshoz; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő szociális és költségvetési intézkedéseket a kreatív gazdaság támogatására, és támogassák az európai piachoz igazított olyan üzleti modelleket, amelyek lehetővé tennék a művészek, illetve a kulturális és kreatív iparágakban dolgozó személyek mobilitását, és segítenék őket a különböző adózási, illetve szociális rendszerekkel kapcsolatos akadályok, valamint a nyelvi nehézségek leküzdésében, továbbá hogy mozdítsák elő az országok és kultúrák közötti megértést;

o

o o

| 84. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

84.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 201., 2006.7.25., 15. o.

(2)  HL C 311., 2007.12.21., 7. o.

(3)  HL C 287., 2007.11.29., 1. o.

(4)  HL L 372., 2006.12.27., 1. o.

(5)  HL L 327., 2006.11.24., 12. o.

(6)  HL C 247. E, 2009.10.15., 32. o.

(7)  HL C 125. E, 2008.5.22., 223. o.

(8)  HL C 247. E, 2009.10.15., 25. o.

(9)  8749/1/09 REV 1. sz. és 8749/1/09 REV 1 COR 1. sz. dokumentumok

(10)  HL C 377. E, 2012.12.7., 135. o.

(11)  HL C 377. E, 2012.12.7., 142. o.

(12)  17566/12. sz. dokumentum.

(13)  CdR 2391/2012

(14)  SWD(2012)0286.

(15)  COM(2012)0537.

(16)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o. A javított változat az alábbi számban jelent meg: HL L 263., 2010.10.6., 15. o.

(17)  HL C 43., 2002.2.16., 6. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/105 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/105

---

P7_TA(2013)0374

Mikro-energiatermelés

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a mikrotermelésről, azaz a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésről (2012/2930(RSP))

(2016/C 093/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkére,

| — | tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, valamint a 2009/125/EK és 2010/30/EU irányelvek módosításáról és a 2004/8/EK és 2006/32/EK irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti irányelvre (2), illetve ezeknek a hő- és energiatermelésre vonatkozó hatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, valamint a 2009/125/EK és 2010/30/EU irányelvek módosításáról és a 2004/8/EK és 2006/32/EK irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti irányelvre (2), illetve ezeknek a hő- és energiatermelésre vonatkozó hatásaira,

| — | tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), valamint ezek végrehajtási rendeleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), valamint ezek végrehajtási rendeleteire,

| — | tekintettel „A belső energiapiac működőképessé tételéről” című bizottsági közleményre és az azt kísérő munkadokumentumokra (COM(2012)0663), SWD(2012)0367, SWD(2012)0368, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A belső energiapiac működőképessé tételéről” című bizottsági közleményre és az azt kísérő munkadokumentumokra (COM(2012)0663), SWD(2012)0367, SWD(2012)0368,

| — | tekintettel a „Megújuló energia: az európai energiapiac egyik meghatározó tényezője” című bizottsági közleményre (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megújuló energia: az európai energiapiac egyik meghatározó tényezője” című bizottsági közleményre (COM(2012)0271),

| — | tekintettel az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottságnak benyújtott, a mikrotermelésre vonatkozó írásbeli kérdésre (E-010355/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak benyújtott, a mikrotermelésre vonatkozó írásbeli kérdésre (E-010355/2011),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a polgári partnerség keretében finanszírozott naperőmű-projektekre vonatkozó írásbeli kérdésre (E-011185/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a polgári partnerség keretében finanszírozott naperőmű-projektekre vonatkozó írásbeli kérdésre (E-011185/2012),

| — | tekintettel a Bizottságnak benyújtott, a mikrotermelésre vonatkozó szóbeli kérdésre (O-000074/2013 – B7-0217/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak benyújtott, a mikrotermelésre vonatkozó szóbeli kérdésre (O-000074/2013 – B7-0217/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a kellő mennyiségű energiához való hozzáférés alapvető joga valamennyi embernek, és mivel az energiaárak jelentős mértékben nőttek az elmúlt évek során; |
| --- | --- |

A.

mivel a kellő mennyiségű energiához való hozzáférés alapvető joga valamennyi embernek, és mivel az energiaárak jelentős mértékben nőttek az elmúlt évek során;

| B. | mivel az Európai Unió energiaellátása szempontjából egyre inkább rászorul harmadik országokból származó behozatalra, és ezért változásra van szükség az éghajlati, energia- és növekedési célok biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió energiaellátása szempontjából egyre inkább rászorul harmadik országokból származó behozatalra, és ezért változásra van szükség az éghajlati, energia- és növekedési célok biztosítása érdekében;

| C. | mivel a fosszilis tüzelőanyag mint energiaforrás emelte a légkör szén-dioxid-szintjét és ezáltal hozzájárult a globális éghajlatváltozáshoz; mivel az Európai Unió a megújuló energiatermelésre vonatkozó célokat tűzött ki 2020-ra, és jelenleg az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra vonatkozó keretrendszerén dolgozik; mivel jelenleg is léteznek a kis léptékű energiatermelésre (mikrotermelés) vonatkozó rendelkezések, jóllehet ezek több jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezésben – például a megújuló energiáról szóló irányelvben és az energiahatékonysági irányelvben – elszórtan találhatók; |
| --- | --- |

C.

mivel a fosszilis tüzelőanyag mint energiaforrás emelte a légkör szén-dioxid-szintjét és ezáltal hozzájárult a globális éghajlatváltozáshoz; mivel az Európai Unió a megújuló energiatermelésre vonatkozó célokat tűzött ki 2020-ra, és jelenleg az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra vonatkozó keretrendszerén dolgozik; mivel jelenleg is léteznek a kis léptékű energiatermelésre (mikrotermelés) vonatkozó rendelkezések, jóllehet ezek több jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezésben – például a megújuló energiáról szóló irányelvben és az energiahatékonysági irányelvben – elszórtan találhatók;

| D. | mivel az Európai Unió vezetőinek kezdeményezőknek kell lenniük a fenntartható energiaellátásra való átállásban, figyelembe véve, hogy jövedelemtől és vagyoni helyzettől függetlenül valamennyi európai uniós polgár részvételére szükség van; mivel a kis léptékű energiatermelés elősegítheti a közösségi kohézió növelését, az energiaszegénység leküzdését, új munkahelyek teremtését és a gazdasági növekedést, és a jelenlegi gazdasági válság újszerű megoldását eredményezheti; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió vezetőinek kezdeményezőknek kell lenniük a fenntartható energiaellátásra való átállásban, figyelembe véve, hogy jövedelemtől és vagyoni helyzettől függetlenül valamennyi európai uniós polgár részvételére szükség van; mivel a kis léptékű energiatermelés elősegítheti a közösségi kohézió növelését, az energiaszegénység leküzdését, új munkahelyek teremtését és a gazdasági növekedést, és a jelenlegi gazdasági válság újszerű megoldását eredményezheti;

| E. | mivel a kis léptékű energiatermelés lehetőséget kínál a háztartások, kis- és középvállalkozások, illetve a városi és vidéki területeken élő közösségek számára egyaránt, hogy együttműködhessenek az éghajlatváltozás elleni küzdelemben azáltal, hogy maguk is energiatermelőkké válnak; mivel a fogyasztóknak meg kell ismerniük az energiatermelés és -fogyasztás hatékony módjait; mivel a fogyasztók képessé tétele arra, hogy energiát és hőt termeljenek saját maguk számára, fenntarthatóbb és felelősségteljesebb társadalom kialakulását eredményezheti; mivel a belső energiapiacról szóló bizottsági közlemény foglalkozik a termeléshez hozzájáruló fogyasztók kérdésével; mivel a fogyasztóknak számos lehetőségük van aktívan részt venni a hatékony energiatermelésben – és fogyasztásban, azonban e területen még mindig sok problémát kell leküzdeni; |
| --- | --- |

E.

mivel a kis léptékű energiatermelés lehetőséget kínál a háztartások, kis- és középvállalkozások, illetve a városi és vidéki területeken élő közösségek számára egyaránt, hogy együttműködhessenek az éghajlatváltozás elleni küzdelemben azáltal, hogy maguk is energiatermelőkké válnak; mivel a fogyasztóknak meg kell ismerniük az energiatermelés és -fogyasztás hatékony módjait; mivel a fogyasztók képessé tétele arra, hogy energiát és hőt termeljenek saját maguk számára, fenntarthatóbb és felelősségteljesebb társadalom kialakulását eredményezheti; mivel a belső energiapiacról szóló bizottsági közlemény foglalkozik a termeléshez hozzájáruló fogyasztók kérdésével; mivel a fogyasztóknak számos lehetőségük van aktívan részt venni a hatékony energiatermelésben – és fogyasztásban, azonban e területen még mindig sok problémát kell leküzdeni;

| F. | mivel a kis léptékű energiatermelés globális szinten is szerepet játszhat; |
| --- | --- |

F.

mivel a kis léptékű energiatermelés globális szinten is szerepet játszhat;

| G. | mivel a kis léptékű energia- és hőtermelést elősegítő ösztönzők nagyon eltérőek a különböző tagállamokban; mivel az uniós politikákat jobban kell végrehajtani a kis léptékű energiatermelésben rejlő lehetőség Európa-szerte történő kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel a kis léptékű energia- és hőtermelést elősegítő ösztönzők nagyon eltérőek a különböző tagállamokban; mivel az uniós politikákat jobban kell végrehajtani a kis léptékű energiatermelésben rejlő lehetőség Európa-szerte történő kiaknázása érdekében;

Meghatározás

| 1. | Ezen állásfoglalás alkalmazásában a mikrotermelés: 1) fűtés/hűtés és villamos energia kis léptékű termelése, amely az egyén és a kkv-k szintjén biztosít energiát saját szükségleteik kielégítésére; valamint 2) a csoportos vagy szövetkezeti, közösségi szintű kisléptékű termelés különböző formái, amelyek célja a helyi szükségletek kielégítése; megjegyzi, hogy a kis léptékű energiatermelés számos technológiatípust foglal magában (vízenergia, geotermikus energia, napenergia, tengeri energia, szélenergia, hőszivattyú, biomassza), külön hangsúllyal a megújuló és fenntartható energiára; |
| --- | --- |

1.

Ezen állásfoglalás alkalmazásában a mikrotermelés: 1) fűtés/hűtés és villamos energia kis léptékű termelése, amely az egyén és a kkv-k szintjén biztosít energiát saját szükségleteik kielégítésére; valamint 2) a csoportos vagy szövetkezeti, közösségi szintű kisléptékű termelés különböző formái, amelyek célja a helyi szükségletek kielégítése; megjegyzi, hogy a kis léptékű energiatermelés számos technológiatípust foglal magában (vízenergia, geotermikus energia, napenergia, tengeri energia, szélenergia, hőszivattyú, biomassza), külön hangsúllyal a megújuló és fenntartható energiára;

Bevezetés

| 2. | megerősíti, hogy a mikrotermelésnek fontos szerepet kell betöltenie a jövőbeni energiatermelésben, amennyiben az Európai Unió hosszú távon teljesíteni kívánja a megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseit; emlékeztet arra, hogy a mikrotermelés hozzájárul a megújuló energiaforrások általános arányának növeléséhez az uniós energiaszerkezetben, és lehetővé teszi a termelés helyéhez közeli, hatékony energiafogyasztást, elkerülve az átvitellel járó veszteségeket; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a mikrotermelésnek fontos szerepet kell betöltenie a jövőbeni energiatermelésben, amennyiben az Európai Unió hosszú távon teljesíteni kívánja a megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseit; emlékeztet arra, hogy a mikrotermelés hozzájárul a megújuló energiaforrások általános arányának növeléséhez az uniós energiaszerkezetben, és lehetővé teszi a termelés helyéhez közeli, hatékony energiafogyasztást, elkerülve az átvitellel járó veszteségeket;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a mikrotermelés sikeres elterjesztése számos különböző tényezőn múlik, többek között: egy jól működő európai belső energiapiacon; az energiatermelő mikroegységek műszaki fejlesztésén; az intelligens energiainfrastruktúra kiépítésén, különösen elosztói szinten; a mikrotermelést európai, nemzeti és helyi szinten ösztönző, hatékony rövid, közép- és hosszú távú politikákon és támogatórendszereken; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a mikrotermelés sikeres elterjesztése számos különböző tényezőn múlik, többek között: egy jól működő európai belső energiapiacon; az energiatermelő mikroegységek műszaki fejlesztésén; az intelligens energiainfrastruktúra kiépítésén, különösen elosztói szinten; a mikrotermelést európai, nemzeti és helyi szinten ösztönző, hatékony rövid, közép- és hosszú távú politikákon és támogatórendszereken;

| 4. | felismeri a kutatás és a technológia szerepét a mikrotermelés hatékonyságának javításában és költségeinek csökkentésében; |
| --- | --- |

4.

felismeri a kutatás és a technológia szerepét a mikrotermelés hatékonyságának javításában és költségeinek csökkentésében;

| 5. | rámutat arra, hogy bizonyos akadályok korlátozzák a mikrotermelési technológiák nagyobb léptékű elterjedését, mint például: a magas kezdeti beruházások problémája; a villamosenergia-hálózathoz való csatlakozáshoz és hozzáféréshez társuló nagyfokú adminisztratív bonyodalmak; valamint a különböző mikrotermelési technológiák élettartama során elérhető energia- és költségmegtakarítások ismeretének hiánya; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy bizonyos akadályok korlátozzák a mikrotermelési technológiák nagyobb léptékű elterjedését, mint például: a magas kezdeti beruházások problémája; a villamosenergia-hálózathoz való csatlakozáshoz és hozzáféréshez társuló nagyfokú adminisztratív bonyodalmak; valamint a különböző mikrotermelési technológiák élettartama során elérhető energia- és költségmegtakarítások ismeretének hiánya;

| 6. | rámutat arra, hogy az energiaszegénység egyre növekvő probléma; hangsúlyozza, hogy a mikrotermelés egyéni és közösségi szinten történő elősegítése képessé teheti a fogyasztókat arra, hogy az energiahálózat aktív szereplőivé váljanak, és ezzel egyidejűleg jobban irányítsák energiafelhasználásukat, csökkentve ezáltal a beszerzendő energiamennyiséget, így megelőzve az energiaszegénységet; hangsúlyozza, hogy a mikrotermelés lehetőséget nyújt a társadalom fenntarthatóbb, együttműködőbb és méltányosabb átalakítására; kéri, hogy szenteljenek külön figyelmet az olyan fogyasztókra, akik gyakran visszariadnak a hatékonyabb megoldásoktól és attól, hogy maguk állítsanak elő energiát saját szükségleteikre; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy az energiaszegénység egyre növekvő probléma; hangsúlyozza, hogy a mikrotermelés egyéni és közösségi szinten történő elősegítése képessé teheti a fogyasztókat arra, hogy az energiahálózat aktív szereplőivé váljanak, és ezzel egyidejűleg jobban irányítsák energiafelhasználásukat, csökkentve ezáltal a beszerzendő energiamennyiséget, így megelőzve az energiaszegénységet; hangsúlyozza, hogy a mikrotermelés lehetőséget nyújt a társadalom fenntarthatóbb, együttműködőbb és méltányosabb átalakítására; kéri, hogy szenteljenek külön figyelmet az olyan fogyasztókra, akik gyakran visszariadnak a hatékonyabb megoldásoktól és attól, hogy maguk állítsanak elő energiát saját szükségleteikre;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a mikrotermelési technológiák – például a mikro léptékű kapcsolt hő- és energiatermelés és a kisléptékű megújuló energiák – lehetővé teszik a nulla energiafelhasználású vagy pozitív energiamérlegű épületeket, amelyek a helyszínen termelt többletenergiát a hálózatba táplálják; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a mikrotermelési technológiák – például a mikro léptékű kapcsolt hő- és energiatermelés és a kisléptékű megújuló energiák – lehetővé teszik a nulla energiafelhasználású vagy pozitív energiamérlegű épületeket, amelyek a helyszínen termelt többletenergiát a hálózatba táplálják;

| 8. | megjegyzi, hogy a megújuló energia állami támogatásának, a polgárok tájékozottságának, illetve a kis léptékű energiatermelésben való részvételüknek a növelése, valamint a megújuló energiához való hozzáférés és a beruházások serkentése érdekében fontos mind a vidéki, mind a városi területeken megvalósuló helyi megújulóenergia-szövetkezetek ösztönzése; megállapítja a helyi és regionális energiabeszerzési közösségek támogatásának fontosságát, amelyek lehetővé tennék a polgárok biztonságos és hatékony villamosenergia-piaci részvételét, tisztességes árakat garantálva a termeléshez hozzájáruló fogyasztók számára az energiarendszernek nyújtott szolgáltatások ellenében; megállapítja, hogy a helyi hatóságokra fontos szerep hárul a mikrotermelés polgárok, kkv-k és érdekeltek körében történő népszerűsítésében és ösztönzésében; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a megújuló energia állami támogatásának, a polgárok tájékozottságának, illetve a kis léptékű energiatermelésben való részvételüknek a növelése, valamint a megújuló energiához való hozzáférés és a beruházások serkentése érdekében fontos mind a vidéki, mind a városi területeken megvalósuló helyi megújulóenergia-szövetkezetek ösztönzése; megállapítja a helyi és regionális energiabeszerzési közösségek támogatásának fontosságát, amelyek lehetővé tennék a polgárok biztonságos és hatékony villamosenergia-piaci részvételét, tisztességes árakat garantálva a termeléshez hozzájáruló fogyasztók számára az energiarendszernek nyújtott szolgáltatások ellenében; megállapítja, hogy a helyi hatóságokra fontos szerep hárul a mikrotermelés polgárok, kkv-k és érdekeltek körében történő népszerűsítésében és ösztönzésében;

| 9. | álláspontja szerint az európai polgárok körében nem kellően ismertek a mikrotermelés előnyei, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a mikrotermelési megoldások és e terület bevált gyakorlatainak ismertté tétele érdekében; |
| --- | --- |

9.

álláspontja szerint az európai polgárok körében nem kellően ismertek a mikrotermelés előnyei, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a mikrotermelési megoldások és e terület bevált gyakorlatainak ismertté tétele érdekében;

| 10. | megjegyzi, hogy kevés információ áll rendelkezésre az uniós mikrotermelés kapacitására és jövőbeni lehetőségeire vonatkozóan; meggyőződése, hogy több ismeret birtokában lehetővé válna, hogy a mikrotermelés kulcsfontosságú szerepet kapjon az éghajlat-, energia- és iparpolitikában; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy kevés információ áll rendelkezésre az uniós mikrotermelés kapacitására és jövőbeni lehetőségeire vonatkozóan; meggyőződése, hogy több ismeret birtokában lehetővé válna, hogy a mikrotermelés kulcsfontosságú szerepet kapjon az éghajlat-, energia- és iparpolitikában;

| 11. | megállapítja, hogy a villamos energia mikrotermelésének előmozdítása érdekében szükség van intelligens fogyasztásmérőkre – amelyek ki tudják számítani az előállító saját céljaira felhasznált villamos energiát és a hálózatra táplálandó részt –, és olyan hőenergia-mérőkre, amelyek nyomon követik a fűtési hálózatba kapcsolt ingatlanba belépő és onnan kilépő hőt, hogy az előállított hőenergiát jóvá lehessen írni; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy a villamos energia mikrotermelésének előmozdítása érdekében szükség van intelligens fogyasztásmérőkre – amelyek ki tudják számítani az előállító saját céljaira felhasznált villamos energiát és a hálózatra táplálandó részt –, és olyan hőenergia-mérőkre, amelyek nyomon követik a fűtési hálózatba kapcsolt ingatlanba belépő és onnan kilépő hőt, hogy az előállított hőenergiát jóvá lehessen írni;

| 12. | megállapítja, hogy rendszerint életképes még a mikrotermelés esetében is az előállított kapcsolt hő- és villamos energia üzemekbe való betáplálása, mert ez gyakran lényegesen javítja az energiahatékonyságot; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy rendszerint életképes még a mikrotermelés esetében is az előállított kapcsolt hő- és villamos energia üzemekbe való betáplálása, mert ez gyakran lényegesen javítja az energiahatékonyságot;

| 13. | megjegyzi, hogy a mikrotermelés széles körben való elterjesztése fontos lépést jelent a történelmi központosított energiarendszerekről a decentralizáltabb és rugalmasabb energiarendszerekre való átállás során, amelyre szükség van az EU energetikai és éghajlati célkitűzéseinek eléréséhez; hangsúlyozza, hogy fontos a mikrotermelés előmozdítása, ugyanakkor az elosztóhálózatok üzemeltetőit érintő kérdések – például a költségmegosztás és az intelligens technológiákba történő beruházás – méltányos kezelése is; hangsúlyozza, hogy a mikrotermelők által nyújtott kiegészítő szolgáltatások pozitív hatását és a biztonságos rendszerüzemeltetéshez való hozzájárulását megfelelően meg kell határozni és méltányosan kell kezelni; hangsúlyozza ezért, hogy most kell meghozni a megfelelő döntéseket és meghatározni a helyes célkitűzéseket, és nem szabad tovább halogatni a megfelelő beruházásokat és egy ambiciózus szabályozás létrehozását; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a mikrotermelés széles körben való elterjesztése fontos lépést jelent a történelmi központosított energiarendszerekről a decentralizáltabb és rugalmasabb energiarendszerekre való átállás során, amelyre szükség van az EU energetikai és éghajlati célkitűzéseinek eléréséhez; hangsúlyozza, hogy fontos a mikrotermelés előmozdítása, ugyanakkor az elosztóhálózatok üzemeltetőit érintő kérdések – például a költségmegosztás és az intelligens technológiákba történő beruházás – méltányos kezelése is; hangsúlyozza, hogy a mikrotermelők által nyújtott kiegészítő szolgáltatások pozitív hatását és a biztonságos rendszerüzemeltetéshez való hozzájárulását megfelelően meg kell határozni és méltányosan kell kezelni; hangsúlyozza ezért, hogy most kell meghozni a megfelelő döntéseket és meghatározni a helyes célkitűzéseket, és nem szabad tovább halogatni a megfelelő beruházásokat és egy ambiciózus szabályozás létrehozását;

| 14. | rámutat arra, hogy a mikrotermelési kapacitás növelése az Unióban ugyancsak költséges lehet, és az energiát termelő egyes fogyasztók mikrotermelésbe való fokozott beruházásai az energiarendszer különböző szintjein további beruházásokat tesznek majd szükségessé, például a mikrotermelés felhasználását megkönnyítő elosztó- és átviteli rendszerek terén; hangsúlyozza, hogy ez nem áshatja alá a teljes ellátásbiztonságot, és nem növelheti mesterségesen az energiaárakat; egyetért az Európai Tanáccsal abban, hogy az EU energiapolitikájának megfizethető és versenyképes árak és költségek mellett biztosítania kell a háztartások és a vállalkozások számára az ellátásbiztonságot; |
| --- | --- |

14.

rámutat arra, hogy a mikrotermelési kapacitás növelése az Unióban ugyancsak költséges lehet, és az energiát termelő egyes fogyasztók mikrotermelésbe való fokozott beruházásai az energiarendszer különböző szintjein további beruházásokat tesznek majd szükségessé, például a mikrotermelés felhasználását megkönnyítő elosztó- és átviteli rendszerek terén; hangsúlyozza, hogy ez nem áshatja alá a teljes ellátásbiztonságot, és nem növelheti mesterségesen az energiaárakat; egyetért az Európai Tanáccsal abban, hogy az EU energiapolitikájának megfizethető és versenyképes árak és költségek mellett biztosítania kell a háztartások és a vállalkozások számára az ellátásbiztonságot;

Szabályozási keret

| 15. | felhívja a Bizottságot arra, hogy a szabályozók és rendszerüzemeltetők számára dolgozzon ki arra vonatkozó javaslatokat, hogyan csökkenthetők és egyszerűsíthetők az energiatermelő mikroegységek üzemeltetésével és hálózathoz kapcsolásával járó adminisztratív eljárások, külön hangsúlyt helyezve az egyablakos eljárások kialakítására; hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni a meglévő iránymutatások – például a kapcsolt energiatermelő mikroegységekre vonatkozó, az energiahatékonysági irányelvben szereplő rendelkezések – ambiciózus végrehajtását; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot arra, hogy a szabályozók és rendszerüzemeltetők számára dolgozzon ki arra vonatkozó javaslatokat, hogyan csökkenthetők és egyszerűsíthetők az energiatermelő mikroegységek üzemeltetésével és hálózathoz kapcsolásával járó adminisztratív eljárások, külön hangsúlyt helyezve az egyablakos eljárások kialakítására; hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni a meglévő iránymutatások – például a kapcsolt energiatermelő mikroegységekre vonatkozó, az energiahatékonysági irányelvben szereplő rendelkezések – ambiciózus végrehajtását;

| 16. | megállapítja, hogy a mikrotermelők által előállított energia azonnali, helyben történő felhasználása elősegíti a rendszerben az energiaáramlás és az azzal járó veszteség megelőzését, valamint erősíti a termeléshez hozzájáruló fogyasztók tulajdonosi szemléletét; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyasztás általános csökkentése mellett alakítsanak ki speciális mechanizmusokat az önellátás ösztönzésére; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a mikrotermelők által előállított energia azonnali, helyben történő felhasználása elősegíti a rendszerben az energiaáramlás és az azzal járó veszteség megelőzését, valamint erősíti a termeléshez hozzájáruló fogyasztók tulajdonosi szemléletét; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyasztás általános csökkentése mellett alakítsanak ki speciális mechanizmusokat az önellátás ösztönzésére;

| 17. | felhívja a Bizottságot és a nemzeti szabályozókat, hogy dolgozzanak ki az elosztóhálózatokban részt vevő összes szereplő szerepkörét és felelősségeit meghatározó szabályozási keretrendszereket, külön hangsúlyt helyezve az energiabeszerzési közösségek elterjedését lehetővé tevő feltételekre, tekintettel arra, hogy ezek a mikrotermelésnek a rendszerben való aktív részvétele szempontjából a jövőben központi szerepet töltenek majd be; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot és a nemzeti szabályozókat, hogy dolgozzanak ki az elosztóhálózatokban részt vevő összes szereplő szerepkörét és felelősségeit meghatározó szabályozási keretrendszereket, külön hangsúlyt helyezve az energiabeszerzési közösségek elterjedését lehetővé tevő feltételekre, tekintettel arra, hogy ezek a mikrotermelésnek a rendszerben való aktív részvétele szempontjából a jövőben központi szerepet töltenek majd be;

| 18. | megjegyzi, hogy egy decentralizáltabb energiahálózatban egyre fontosabb szerepe van az elosztórendszerek üzemeltetőinek az ellátásbiztonság és a stabil és megbízható hálózatüzemeltetés, valamint a fogyasztók adatvédelmének biztosításában; felhívja a Bizottságot és a nemzeti szabályozókat arra, hogy ismerjék el ezt a szerepet és ösztönözzék az elosztórendszer üzemeltetőit az elosztórendszerekbe történő beruházásokra az energiarendszerek általános hatékonyságának javítása érdekében; ezen túlmenően kéri, hogy az ellátás kiegyensúlyozása és az egyéb kiegészítő szolgáltatások szervezése érdekében egyértelműbben határozzák meg az elosztóhálózatok üzemeltetőinek szerepét; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy egy decentralizáltabb energiahálózatban egyre fontosabb szerepe van az elosztórendszerek üzemeltetőinek az ellátásbiztonság és a stabil és megbízható hálózatüzemeltetés, valamint a fogyasztók adatvédelmének biztosításában; felhívja a Bizottságot és a nemzeti szabályozókat arra, hogy ismerjék el ezt a szerepet és ösztönözzék az elosztórendszer üzemeltetőit az elosztórendszerekbe történő beruházásokra az energiarendszerek általános hatékonyságának javítása érdekében; ezen túlmenően kéri, hogy az ellátás kiegyensúlyozása és az egyéb kiegészítő szolgáltatások szervezése érdekében egyértelműbben határozzák meg az elosztóhálózatok üzemeltetőinek szerepét;

| 19. | úgy véli, hogy a kis léptékű energiatermelésre vonatkozó uniós szintű hatékony, összehangolt intézkedés elengedhetetlen része az európai belső energiapiac megteremtésének; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a kis léptékű energiatermelésre vonatkozó uniós szintű hatékony, összehangolt intézkedés elengedhetetlen része az európai belső energiapiac megteremtésének;

| 20. | megjegyzi, hogy a különböző tagállamok különböző célokat tűztek ki és eltérő struktúrákat alkalmaznak a mikrotermelést érintő pénzügyi és jogi előírásokra vonatkozóan, és ez akadályozhatja a mikrotermelés széles körű elterjedését; kéri a Bizottságot, hogy az „Intelligens energia – Európa” program keretében határozzon meg költségvetési tételeket és működjön együtt a tagállamokkal az egyéni és szövetkezeti mikrotermelési projektek finanszírozáshoz való hozzáférését gátló, a nemzeti jogban fennálló akadályok megszüntetése és új, célzott pénzügyi eszközök (például mikrohitelek) létrehozása érdekében, valamint terjessze az e tevékenységekre vonatkozó bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a különböző tagállamok különböző célokat tűztek ki és eltérő struktúrákat alkalmaznak a mikrotermelést érintő pénzügyi és jogi előírásokra vonatkozóan, és ez akadályozhatja a mikrotermelés széles körű elterjedését; kéri a Bizottságot, hogy az „Intelligens energia – Európa” program keretében határozzon meg költségvetési tételeket és működjön együtt a tagállamokkal az egyéni és szövetkezeti mikrotermelési projektek finanszírozáshoz való hozzáférését gátló, a nemzeti jogban fennálló akadályok megszüntetése és új, célzott pénzügyi eszközök (például mikrohitelek) létrehozása érdekében, valamint terjessze az e tevékenységekre vonatkozó bevált gyakorlatokat;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti ösztönző és támogató rendszerek kialakításakor és felülvizsgálatakor vegyék figyelembe a mikrotermelés sajátosságait, biztosítva ezzel, hogy e rendszerek illeszkedjenek a kis léptékű energiatermeléshez; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti ösztönző és támogató rendszerek kialakításakor és felülvizsgálatakor vegyék figyelembe a mikrotermelés sajátosságait, biztosítva ezzel, hogy e rendszerek illeszkedjenek a kis léptékű energiatermeléshez;

Infrastruktúra, termékek és előírások

| 22. | követeli, hogy haladéktalanul és teljes körűen hajtsák végre a harmadik energiacsomagot, különösen a mérésre vonatkozó uniós jogszabályokat a hálózathoz kapcsolódó termelő-fogyasztó tevékenységek elősegítése és az elosztórendszerek hatékony működtetése érdekében; kéri, hogy tegyék lehetővé a termelő és fogyasztó közötti energiaátruházást kis léptékben is, például lakókörnyezetben vagy szövetkezetben; kéri a tagállamokat, hogy ahol a költség-haszon elemzés kimutatása szerint az a fogyasztó érdeke, gyorsítsa fel a fogyasztásmérők kiépítését, elősegítve, hogy a háztartások pontos adatokat kaphassanak, valamint megkapják a területükön előállított energia teljes értékét; |
| --- | --- |

22.

követeli, hogy haladéktalanul és teljes körűen hajtsák végre a harmadik energiacsomagot, különösen a mérésre vonatkozó uniós jogszabályokat a hálózathoz kapcsolódó termelő-fogyasztó tevékenységek elősegítése és az elosztórendszerek hatékony működtetése érdekében; kéri, hogy tegyék lehetővé a termelő és fogyasztó közötti energiaátruházást kis léptékben is, például lakókörnyezetben vagy szövetkezetben; kéri a tagállamokat, hogy ahol a költség-haszon elemzés kimutatása szerint az a fogyasztó érdeke, gyorsítsa fel a fogyasztásmérők kiépítését, elősegítve, hogy a háztartások pontos adatokat kaphassanak, valamint megkapják a területükön előállított energia teljes értékét;

| 23. | javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg a mikrotermelési rendszerek városrendezési projektekbe való bevezetésének lehetőségét; úgy véli, hogy ez fokozott hatékonysághoz és költségcsökkenéshez vezethet a megújuló energiák kis léptékű átvitelének és elosztásának fejlesztése tekintetében; |
| --- | --- |

23.

javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg a mikrotermelési rendszerek városrendezési projektekbe való bevezetésének lehetőségét; úgy véli, hogy ez fokozott hatékonysághoz és költségcsökkenéshez vezethet a megújuló energiák kis léptékű átvitelének és elosztásának fejlesztése tekintetében;

| 24. | megállapítja, hogy a szabványosítás kulcsfontosságú a mikrotermeléshez használt tömegcikk jellegű berendezések racionalizált és költséghatékony további elterjesztéséhez; felhívja az európai szabványügyi szerveket, hogy gyorsítsák fel szabványosítási tevékenységeiket; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy a szabványosítás kulcsfontosságú a mikrotermeléshez használt tömegcikk jellegű berendezések racionalizált és költséghatékony további elterjesztéséhez; felhívja az európai szabványügyi szerveket, hogy gyorsítsák fel szabványosítási tevékenységeiket;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a mikrotermelők más módon kapcsolódnak az elosztóhálózatokhoz, mint a nagy volumenű energiatermelők, ezért eltérően kell kezelni őket a jövőbeni jogalkotás során; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a mikrotermelők más módon kapcsolódnak az elosztóhálózatokhoz, mint a nagy volumenű energiatermelők, ezért eltérően kell kezelni őket a jövőbeni jogalkotás során;

| 26. | tudatában van annak, hogy a mikrotermelés széles körben való elterjedése az energiakereslet és -kínálat összehangolása tekintetében kihívások elé állítja az elosztóhálózatok üzemeltetőit, és innovatív beruházásokra lesz szükség egy korszerűsített elosztóhálózat kialakításához; megjegyzi, hogy ennek elérésében fontos szerepe van az innovatív technológiáknak; felhívja a tagállamokat arra, hogy segítsék elő a mikrotermelők hálózathoz való hozzáférését, ugyanakkor foglalkozzanak a kis léptékű energiatermeléshez kapcsolódó hálózati költségek és a hatékony hálózatműködtetés kérdésével; felhívja a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy ösztönözzék az innovációt és a helyi elosztóhálózatokba történő beruházásokat; |
| --- | --- |

26.

tudatában van annak, hogy a mikrotermelés széles körben való elterjedése az energiakereslet és -kínálat összehangolása tekintetében kihívások elé állítja az elosztóhálózatok üzemeltetőit, és innovatív beruházásokra lesz szükség egy korszerűsített elosztóhálózat kialakításához; megjegyzi, hogy ennek elérésében fontos szerepe van az innovatív technológiáknak; felhívja a tagállamokat arra, hogy segítsék elő a mikrotermelők hálózathoz való hozzáférését, ugyanakkor foglalkozzanak a kis léptékű energiatermeléshez kapcsolódó hálózati költségek és a hatékony hálózatműködtetés kérdésével; felhívja a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy ösztönözzék az innovációt és a helyi elosztóhálózatokba történő beruházásokat;

| 27. | megjegyzi, hogy a tulajdonosi projektek bizonyítottan elfogadottabbak és ezért ösztönözni kell őket; emlékeztet arra, hogy az energiabeszerzési közösségek fontos szerepet játszhatnak az ilyen projektek elősegítésében, azonban szerepük ez idáig tisztázatlan az uniós jogalkotásban; kéri ezért a keresletoldali szabályozásra vonatkozó, az energiahatékonysági irányelvben foglalt rendelkezések gyors és ambiciózus végrehajtását; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a tulajdonosi projektek bizonyítottan elfogadottabbak és ezért ösztönözni kell őket; emlékeztet arra, hogy az energiabeszerzési közösségek fontos szerepet játszhatnak az ilyen projektek elősegítésében, azonban szerepük ez idáig tisztázatlan az uniós jogalkotásban; kéri ezért a keresletoldali szabályozásra vonatkozó, az energiahatékonysági irányelvben foglalt rendelkezések gyors és ambiciózus végrehajtását;

| 28. | ösztönzi a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a közösségi finanszírozási (crowdfunding) modellek – azaz hosszú távú beruházási rendszerek – támogatásának lehetőségeit, amelyekben a beruházók és a vállalkozók egy fórumon keresztül közvetlenül érintkeznek egymással annak érdekében, hogy lehetőséget biztosítson és ösztönözze az embereket a mikrotermelő szövetkezetek kiépítésére; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a közösségi finanszírozási (crowdfunding) modellek – azaz hosszú távú beruházási rendszerek – támogatásának lehetőségeit, amelyekben a beruházók és a vállalkozók egy fórumon keresztül közvetlenül érintkeznek egymással annak érdekében, hogy lehetőséget biztosítson és ösztönözze az embereket a mikrotermelő szövetkezetek kiépítésére;

| 29. | megállapítja, hogy egyre inkább az érdeklődés középpontjába kerül a projektek széles nyilvánosságot megszólító nyílt felhívások révén történő finanszírozásának (crowdfunding) a lehetősége; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a közös tulajdonú helyi projektek lehetőségét, és ezzel segítse elő a helyi támogatás mozgósítását; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy egyre inkább az érdeklődés középpontjába kerül a projektek széles nyilvánosságot megszólító nyílt felhívások révén történő finanszírozásának (crowdfunding) a lehetősége; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a közös tulajdonú helyi projektek lehetőségét, és ezzel segítse elő a helyi támogatás mozgósítását;

| 30. | felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mennyiben teszik lehetővé az uniós szabályok – például a tájékoztatókról szóló irányelv (2003/71/EK), a MiFID-irányelv (2004/39/EK) és az elektronikuspénzről szóló irányelv (2009/110/EK) – bizonyos projekteknek a helyi struktúrák közös tulajdonán alapuló végrehajtását; |
| --- | --- |

30.

felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mennyiben teszik lehetővé az uniós szabályok – például a tájékoztatókról szóló irányelv (2003/71/EK), a MiFID-irányelv (2004/39/EK) és az elektronikuspénzről szóló irányelv (2009/110/EK) – bizonyos projekteknek a helyi struktúrák közös tulajdonán alapuló végrehajtását;

| 31. | megállapítja, hogy a mikrotermelésre vonatkozó bármilyen kezdeményezésnek összhangban kell lennie a hálózati előírásokkal; megjegyzi, hogy az elektromos áramra vonatkozó másodlagos jogszabályok – mint például a hálózati előírások – célkitűzéseit jobban és hatékonyabban lehet teljesíteni a mikrotermelési technológiák legtöbb típusának uniós szintű szabványosítása révén; felhív az elosztórendszereknek az elosztórendszer-üzemeltetők és az átvitelirendszer-üzemeltetők, illetve a hálózati hatóságok egyéb elemei (termelési, fogyasztási és tárolóegységek) közötti szoros együttműködésen alapuló aktív irányítására a helyi elosztóhálózatokat érintő innováció és beruházások ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy a mikrotermelésre vonatkozó bármilyen kezdeményezésnek összhangban kell lennie a hálózati előírásokkal; megjegyzi, hogy az elektromos áramra vonatkozó másodlagos jogszabályok – mint például a hálózati előírások – célkitűzéseit jobban és hatékonyabban lehet teljesíteni a mikrotermelési technológiák legtöbb típusának uniós szintű szabványosítása révén; felhív az elosztórendszereknek az elosztórendszer-üzemeltetők és az átvitelirendszer-üzemeltetők, illetve a hálózati hatóságok egyéb elemei (termelési, fogyasztási és tárolóegységek) közötti szoros együttműködésen alapuló aktív irányítására a helyi elosztóhálózatokat érintő innováció és beruházások ösztönzése érdekében;

| 32. | felhívja az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER), a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatát (ENTSO-E), a Bizottságot és a nemzeti kormányokat, hogy a hálózati előírások jelenleg folyó szövegezése és az erről folyó tárgyalások során fordítsanak külön figyelmet a decentralizált megújuló energiaforrásokra; |
| --- | --- |

32.

felhívja az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER), a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatát (ENTSO-E), a Bizottságot és a nemzeti kormányokat, hogy a hálózati előírások jelenleg folyó szövegezése és az erről folyó tárgyalások során fordítsanak külön figyelmet a decentralizált megújuló energiaforrásokra;

| 33. | megállapítja, hogy a termelés, a tulajdon és a fogyasztás új formái – például a lízingtársaság – létfontosságú szerepet játszhatnak a mikrotermelés elterjedésében, mivel számos, e megközelítés által lehetővé tett elem kedvező a mikrotermelés területén, így például az alacsonyabb induló költségek és a költségek átláthatósága a rögzített árú termékek/szolgáltatások révén, valamint a termeléshez hozzájáruló alacsonyabb jövedelmű fogyasztók fontos finanszírozási problémájának megoldása, a telepítés kedvező minősége, a jobb karbantartás és az ebből eredő hosszabb életciklus a szállítói oldalon; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy a termelés, a tulajdon és a fogyasztás új formái – például a lízingtársaság – létfontosságú szerepet játszhatnak a mikrotermelés elterjedésében, mivel számos, e megközelítés által lehetővé tett elem kedvező a mikrotermelés területén, így például az alacsonyabb induló költségek és a költségek átláthatósága a rögzített árú termékek/szolgáltatások révén, valamint a termeléshez hozzájáruló alacsonyabb jövedelmű fogyasztók fontos finanszírozási problémájának megoldása, a telepítés kedvező minősége, a jobb karbantartás és az ebből eredő hosszabb életciklus a szállítói oldalon;

Egyedi fellépések

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen átfogó értékelést a mikrotermelés Európai Unión belüli potenciális kapacitására, valamint a mikrotermelés európai belső energiapiacon és -infrastruktúrán belüli széles körű elterjedésére vonatkozóan, valamint vizsgálja meg a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen átfogó értékelést a mikrotermelés Európai Unión belüli potenciális kapacitására, valamint a mikrotermelés európai belső energiapiacon és -infrastruktúrán belüli széles körű elterjedésére vonatkozóan, valamint vizsgálja meg a bevált gyakorlatokat;

| 35. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a mikrotermelés a 2014–2020-as időszaktól kezdődően az európai alapok – többek között a strukturális alapok – keretében támogatható legyen; |
| --- | --- |

35.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a mikrotermelés a 2014–2020-as időszaktól kezdődően az európai alapok – többek között a strukturális alapok – keretében támogatható legyen;

| 36. | kéri, hogy a megfelelő műszaki megoldások és létesítmények fejlesztése érdekében fektessenek be kutatási, fejlesztési és innovációs forrásokat a mikrotermelésbe; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy a megfelelő műszaki megoldások és létesítmények fejlesztése érdekében fektessenek be kutatási, fejlesztési és innovációs forrásokat a mikrotermelésbe;

| 37. | elismeri az EU vezető szerepének fontosságát az éghajlatváltozás és az energiapolitika területén, és megállapítja, hogy a mikrotermelésnek hozzá kell járulnia a hosszú távú célkitűzések eléréséhez; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a már meglévő politikai keretrendszerbe illesszen bele a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésre vonatkozó stratégiákat, ezáltal elismerve a mikrotermelés fontosságát és elősegítve annak elterjedését a tagállamokban; |
| --- | --- |

37.

elismeri az EU vezető szerepének fontosságát az éghajlatváltozás és az energiapolitika területén, és megállapítja, hogy a mikrotermelésnek hozzá kell járulnia a hosszú távú célkitűzések eléréséhez; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a már meglévő politikai keretrendszerbe illesszen bele a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésre vonatkozó stratégiákat, ezáltal elismerve a mikrotermelés fontosságát és elősegítve annak elterjedését a tagállamokban;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeni európai energiaügyi jogszabályokban vegye figyelembe a mikrotermelés szerepét, különösen az Unió 2030-as éghajlat-változási és energiaügyi csomagja tekintetében; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeni európai energiaügyi jogszabályokban vegye figyelembe a mikrotermelés szerepét, különösen az Unió 2030-as éghajlat-változási és energiaügyi csomagja tekintetében;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt gondosan vizsgálja meg az energiahálózat jelenlegi költségszerkezetét és adjon útmutatást az energiatermelő mikroegységek hálózathoz való hozzáférése engedélyezésének és működtetésének elősegítésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt gondosan vizsgálja meg az energiahálózat jelenlegi költségszerkezetét és adjon útmutatást az energiatermelő mikroegységek hálózathoz való hozzáférése engedélyezésének és működtetésének elősegítésére vonatkozóan;

o

o o

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(2)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

(3)  HL L 285., 2009.10.31., 10. o.

(4)  HL L 153., 2010.6.18., 1. o.

(5)  HL C 169. E, 2012.6.15., 66. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/110

---

P7_TA(2013)0375

A férfi és női munkavállalók egyenlő díjazása

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról (2013/2678(RSP))

(2016/C 093/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 157. és 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 157. és 225. cikkére,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott 34/180. számú határozat 11. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott 34/180. számú határozat 11. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491),

| — | tekintettel a „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című 2010. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című 2010. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2010)0078),

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló európai hozzáadott érték értékelésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló európai hozzáadott érték értékelésére (3),

| — | tekintettel „A nemek közötti különbség a nyugdíjakban az Unióban” című tanulmányra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti különbség a nyugdíjakban az Unióban” című tanulmányra (4),

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásáról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000078/2013 – B7-0218/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásáról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000078/2013 – B7-0218/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalásában a Parlament kérte a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013. február 15-ig vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, figyelembe véve a Parlament ajánlásait, ideértve a hatályos jogszabály felülvizsgálatát is; |
| --- | --- |

A.

mivel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalásában a Parlament kérte a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013. február 15-ig vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, figyelembe véve a Parlament ajánlásait, ideértve a hatályos jogszabály felülvizsgálatát is;

| B. | mivel a kollektív szerződések elvének és gyakorlatának elvetésére törekvő munkaerő-piaci politikák eredményeképpen a munkabérekről egyre gyakrabban folynak egyéni tárgyalások, ami információhiányhoz és az egyéni bérrendszer átláthatatlanságához vezet, ez pedig növeli a hasonló beosztásokban dolgozó alkalmazottak közötti fizetéskülönbségeket, és tovább szélesítheti a nemek közötti bérszakadékot; |
| --- | --- |

B.

mivel a kollektív szerződések elvének és gyakorlatának elvetésére törekvő munkaerő-piaci politikák eredményeképpen a munkabérekről egyre gyakrabban folynak egyéni tárgyalások, ami információhiányhoz és az egyéni bérrendszer átláthatatlanságához vezet, ez pedig növeli a hasonló beosztásokban dolgozó alkalmazottak közötti fizetéskülönbségeket, és tovább szélesítheti a nemek közötti bérszakadékot;

| C. | mivel a nemek közötti bérszakadék csökkentése terén rendkívül lassú az előrehaladás, néhány tagállamban pedig még növekedett is a szakadék; mivel a közel 40 éve hatályban lévő, jelentős terjedelmű joganyag, a megtett intézkedések és a felhasznált erőforrások ellenére (az Unió szintjén nézve 2006-ban 17,7 %, 2007-ben 17,6 %, 2008-ban 17,4 %, 2009-ben 16,9 %, és 2010-ben 16,4 % volt a különbség) a nemek közötti bérszakadék még mindig tartós probléma, és jelenleg Unió-szerte 16,2 %-os a mértéke; mivel az ugyanolyan és hasonló értékű munkáért járó egyforma díjazás elvének alkalmazása a nemek közötti egyenlőség megvalósítása szempontjából kulcsfontosságú; mivel a nemek közötti bérszakadék nőkre gyakorolt negatív hatása kihat nyugdíjas éveikre is, és a nők átlagosan 39 %-kal alacsonyabb nyugdíjat kapnak, mint a férfiak; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemek közötti bérszakadék csökkentése terén rendkívül lassú az előrehaladás, néhány tagállamban pedig még növekedett is a szakadék; mivel a közel 40 éve hatályban lévő, jelentős terjedelmű joganyag, a megtett intézkedések és a felhasznált erőforrások ellenére (az Unió szintjén nézve 2006-ban 17,7 %, 2007-ben 17,6 %, 2008-ban 17,4 %, 2009-ben 16,9 %, és 2010-ben 16,4 % volt a különbség) a nemek közötti bérszakadék még mindig tartós probléma, és jelenleg Unió-szerte 16,2 %-os a mértéke; mivel az ugyanolyan és hasonló értékű munkáért járó egyforma díjazás elvének alkalmazása a nemek közötti egyenlőség megvalósítása szempontjából kulcsfontosságú; mivel a nemek közötti bérszakadék nőkre gyakorolt negatív hatása kihat nyugdíjas éveikre is, és a nők átlagosan 39 %-kal alacsonyabb nyugdíjat kapnak, mint a férfiak;

| D. | mivel tudományos kutatások szerint a nemek közötti bérszakadék csökkentéséhez különböző tényezőket kell figyelembe venni és megfelelően kezelni, mint például az aktivitási és foglalkoztatási rátákban, a bérstruktúrákban, a munkaerő összetételében és a fizetésekben jelentkező különbségeket, illetve egyéb makrogazdasági és intézményi tényezőket; |
| --- | --- |

D.

mivel tudományos kutatások szerint a nemek közötti bérszakadék csökkentéséhez különböző tényezőket kell figyelembe venni és megfelelően kezelni, mint például az aktivitási és foglalkoztatási rátákban, a bérstruktúrákban, a munkaerő összetételében és a fizetésekben jelentkező különbségeket, illetve egyéb makrogazdasági és intézményi tényezőket;

| E. | mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy a bevált gyakorlatok vagy a nem kötelező jellegű intézkedések önmagukban ritkán szolgálnak ösztönzőként, és hogy az egymástól való tanulás nem hozza meg az elvárt eredményt; |
| --- | --- |

E.

mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy a bevált gyakorlatok vagy a nem kötelező jellegű intézkedések önmagukban ritkán szolgálnak ösztönzőként, és hogy az egymástól való tanulás nem hozza meg az elvárt eredményt;

| F. | mivel az európai hozzáadott érték értékelésének következtetései szerint a nemek közötti bérszakadék egy százalékpontos csökkentése 0,1 %-kal emeli a gazdasági növekedést, a nemek közötti bérszakadék megszüntetése pedig döntő fontosságú a jelenlegi gazdasági hanyatlás időszakában; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai hozzáadott érték értékelésének következtetései szerint a nemek közötti bérszakadék egy százalékpontos csökkentése 0,1 %-kal emeli a gazdasági növekedést, a nemek közötti bérszakadék megszüntetése pedig döntő fontosságú a jelenlegi gazdasági hanyatlás időszakában;

| G. | mivel a nemek közötti bérszakadék megszüntetése felé vezető lassú fejlődésnek jelentős demográfiai, társadalmi, jogi és gazdasági következményei vannak; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemek közötti bérszakadék megszüntetése felé vezető lassú fejlődésnek jelentős demográfiai, társadalmi, jogi és gazdasági következményei vannak;

| 1. | sajnálatát fejezi ki a nemek közötti bérszakadék csökkentésének lassú folyamata miatt az Európai Unióban; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki a nemek közötti bérszakadék csökkentésének lassú folyamata miatt az Európai Unióban;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti különbségeknek a nemek közötti bérszakadék megszüntetésével történő csökkentése nemcsak a nők, hanem a társadalom egésze számára hasznos lesz, és hogy a nemek közötti bérszakadék megszüntetését nem kiadásnak, hanem befektetésnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti különbségeknek a nemek közötti bérszakadék megszüntetésével történő csökkentése nemcsak a nők, hanem a társadalom egésze számára hasznos lesz, és hogy a nemek közötti bérszakadék megszüntetését nem kiadásnak, hanem befektetésnek kell tekinteni;

| 3. | ismételten hangsúlyozza, hogy a 2006/54/EK irányelv jelenlegi formájában nem elég hatékony a nemek közötti bérszakadék problémájának kezelésére és a nemek közötti egyenlőség célkitűzésének a foglalkoztatás és a munkavégzés terén történő megvalósítására; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza, hogy a 2006/54/EK irányelv jelenlegi formájában nem elég hatékony a nemek közötti bérszakadék problémájának kezelésére és a nemek közötti egyenlőség célkitűzésének a foglalkoztatás és a munkavégzés terén történő megvalósítására;

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat abban, hogy legalább évi öt százalékponttal csökkentsék a nemek közötti bérszakadékot annak érdekében, hogy 2020-ra megszűnjön a nemek közötti bérszakadék; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat abban, hogy legalább évi öt százalékponttal csökkentsék a nemek közötti bérszakadékot annak érdekében, hogy 2020-ra megszűnjön a nemek közötti bérszakadék;

| 5. | elismeri, hogy egy többszintű, sokoldalú megközelítéshez a Bizottságnak támogatnia kell, hogy a tagállamok ösztönözzék a bevált gyakorlatokat, és a nemek közötti bérszakadék kezelését szolgáló politikákat hajtsanak végre; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy egy többszintű, sokoldalú megközelítéshez a Bizottságnak támogatnia kell, hogy a tagállamok ösztönözzék a bevált gyakorlatokat, és a nemek közötti bérszakadék kezelését szolgáló politikákat hajtsanak végre;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, és a 2012. május 24-i parlamenti állásfoglaláshoz tartozó mellékletben megfogalmazott részletes ajánlások szellemében javasoljon módosításokat az irányelv 32. cikkének megfelelően és az EUMSZ 157. cikke alapján; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, és a 2012. május 24-i parlamenti állásfoglaláshoz tartozó mellékletben megfogalmazott részletes ajánlások szellemében javasoljon módosításokat az irányelv 32. cikkének megfelelően és az EUMSZ 157. cikke alapján;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(2)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2012)0225.

(3)  EAVA 4/2013.

(4)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/documents/130530_pensions_en.pdf

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/112 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/112

---

P7_TA(2013)0376

Az EU kiberbiztonsági sratégiája: a nyílt és biztonságos kibertér

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiájáról: nyílt, megbízható és biztonságos kibertér (2013/2606(RSP))

(2016/C 093/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: Nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című, 2013. február 7-i közös közleményére (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: Nyílt, megbízható és biztonságos kibertér” című, 2013. február 7-i közös közleményére (JOIN(2013)0001),

| — | tekintettel a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló 2013. február 7-i bizottsági javaslatra (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló 2013. február 7-i bizottsági javaslatra (COM(2013)0048),

| — | tekintettel „Az európai digitális menetrend” című 2010. május 19-i (COM(2010)0245) és „Az európai digitális menetrend – európai növekedés digitális alapokon” című 2012. december 18-i (COM(2012)0784) bizottsági közleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai digitális menetrend” című 2010. május 19-i (COM(2010)0245) és „Az európai digitális menetrend – európai növekedés digitális alapokon” című 2012. december 18-i (COM(2012)0784) bizottsági közleményekre,

| — | tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában” című, 2012. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában” című, 2012. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0529),

| — | tekintettel a „Küzdelem digitális korunk bűnözésével: Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozása” című 2012. március 28-i bizottsági közleményre (COM(2012)0140) és a témával kapcsolatos 2012. június 7-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Küzdelem digitális korunk bűnözésével: Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozása” című 2012. március 28-i bizottsági közleményre (COM(2012)0140) és a témával kapcsolatos 2012. június 7-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2013. augusztus 12-i 2013/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2013. augusztus 12-i 2013/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése európai térségének megerősítését célzó stockholmi programra (4), „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2010)0171), „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0673), valamint az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló 2012. május 22-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése európai térségének megerősítését célzó stockholmi programra (4), „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2010)0171), „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0673), valamint az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló 2012. május 22-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a szolidaritási klauzula Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló tanácsi határozatra irányuló, a Bizottság és a főképviselő által benyújtott együttes javaslatra (JOIN(2012)0039), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolidaritási klauzula Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló tanácsi határozatra irányuló, a Bizottság és a főképviselő által benyújtott együttes javaslatra (JOIN(2012)0039),

| — | tekintettel a nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről szóló, 2001. május 28-i 2001/413/IB tanácsi kerethatározatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről szóló, 2001. május 28-i 2001/413/IB tanácsi kerethatározatra (6),

| — | tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című 2012. június 12-i állásfoglalására (7) és „a kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről – Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című bizottsági közleményről (COM(2011)0163) szóló 2011. május 27-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című 2012. június 12-i állásfoglalására (7) és „a kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről – Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című bizottsági közleményről (COM(2011)0163) szóló 2011. május 27-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a digitális egységes piac kiteljesítéséről szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piac kiteljesítéséről szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a kiberbiztonságról és -védelemről szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbiztonságról és -védelemről szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségre (ENISA) vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0521) szóló, 2013. április 16-i, első olvasatban kialakított álláspontjára (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségre (ENISA) vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0521) szóló, 2013. április 16-i, első olvasatban kialakított álláspontjára (10),

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló, 2001. november 23-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló, 2001. november 23-i egyezményére,

| — | tekintettel az Unió nemzetközi, különösen a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) szerinti kötelezettségeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió nemzetközi, különösen a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) szerinti kötelezettségeire,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 6., 8. és 11. cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 6., 8. és 11. cikkeire,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről jelenleg zajló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről jelenleg zajló tárgyalásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az egyre kifinomultabb fenyegetések és támadások formáját öltő és egyre nagyobb mértékű számítástechnikai kihívások komoly veszélyt jelentenek a tagállamok, illetve a magánszektor és a tágabb közösség biztonságára, védelmére és gazdasági jólétére; mivel ily módon társadalmunk és gazdaságunk védelme egy folyamatosan formálódó kihívást fog jelenteni; |
| --- | --- |

A.

mivel az egyre kifinomultabb fenyegetések és támadások formáját öltő és egyre nagyobb mértékű számítástechnikai kihívások komoly veszélyt jelentenek a tagállamok, illetve a magánszektor és a tágabb közösség biztonságára, védelmére és gazdasági jólétére; mivel ily módon társadalmunk és gazdaságunk védelme egy folyamatosan formálódó kihívást fog jelenteni;

| B. | mivel a kibertérnek és a kiberbiztonságnak az Unió és az egyes tagállamok biztonsági és védelmi politikája egyik stratégiai pillérét kellene képezniük; mivel feltétlenül biztosítani kell, hogy a kibertér továbbra is nyitva álljon az eszmék és információk szabad áramlása és a szabad véleménynyilvánítás előtt; |
| --- | --- |

B.

mivel a kibertérnek és a kiberbiztonságnak az Unió és az egyes tagállamok biztonsági és védelmi politikája egyik stratégiai pillérét kellene képezniük; mivel feltétlenül biztosítani kell, hogy a kibertér továbbra is nyitva álljon az eszmék és információk szabad áramlása és a szabad véleménynyilvánítás előtt;

| C. | mivel az e-kereskedelem és az online szolgáltatások jelentik az internet egyik létfontosságú erősségét, és kulcsfontosságúak az EU 2020 stratégia a polgárok és a magánszektor számára egyaránt előnyös céljainak eléréséhez; mivel az Uniónak teljes mértékben tisztában kell lennie azzal, hogy az internet milyen lehetőségeket rejt és kínál az egységes piac továbbfejlesztéséhez, ideértve az egységes digitális piacot is; |
| --- | --- |

C.

mivel az e-kereskedelem és az online szolgáltatások jelentik az internet egyik létfontosságú erősségét, és kulcsfontosságúak az EU 2020 stratégia a polgárok és a magánszektor számára egyaránt előnyös céljainak eléréséhez; mivel az Uniónak teljes mértékben tisztában kell lennie azzal, hogy az internet milyen lehetőségeket rejt és kínál az egységes piac továbbfejlesztéséhez, ideértve az egységes digitális piacot is;

| D. | mivel az uniós kiberbiztonsági stratégiáról szóló közös közleményben vázolt stratégiai prioritások közé tartozik a számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képesség növelése, a számítástechnikai bűnözés csökkentése, egy kibervédelmi politika kidolgozása, a közös biztonság- és védelempolitikához (KBVP) kapcsolódó kiberképességek kiépítése, valamint a kibertérre vonatkozó koherens nemzetközi szakpolitika létrehozása az Unió számára; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós kiberbiztonsági stratégiáról szóló közös közleményben vázolt stratégiai prioritások közé tartozik a számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képesség növelése, a számítástechnikai bűnözés csökkentése, egy kibervédelmi politika kidolgozása, a közös biztonság- és védelempolitikához (KBVP) kapcsolódó kiberképességek kiépítése, valamint a kibertérre vonatkozó koherens nemzetközi szakpolitika létrehozása az Unió számára;

| E. | mivel az Unión belül a hálózati és információs rendszerek nagy mértékben összekapcsoltak; mivel az internet globális jellegének köszönhetően a hálózati és információs rendszerek biztonságát érintő incidensek közül számos átterjed a nemzeti határokon, és veszélyeztetheti a belső piac működését és a fogyasztóknak az egységes digitális piacba vetett bizalmát; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unión belül a hálózati és információs rendszerek nagy mértékben összekapcsoltak; mivel az internet globális jellegének köszönhetően a hálózati és információs rendszerek biztonságát érintő incidensek közül számos átterjed a nemzeti határokon, és veszélyeztetheti a belső piac működését és a fogyasztóknak az egységes digitális piacba vetett bizalmát;

| F. | mivel az Unió – és a világ többi része – kiberbiztonságának ereje a leggyengébb láncszem erősségétől függ, és a valamely ágazatban vagy tagállamban felmerülő zavarok hatással vannak a többi ágazatra vagy tagállamra is, ami a tovagyűrűző hatás révén az uniós gazdaság egészére nézve következményekkel jár; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió – és a világ többi része – kiberbiztonságának ereje a leggyengébb láncszem erősségétől függ, és a valamely ágazatban vagy tagállamban felmerülő zavarok hatással vannak a többi ágazatra vagy tagállamra is, ami a tovagyűrűző hatás révén az uniós gazdaság egészére nézve következményekkel jár;

| G. | mivel 2013 áprilisáig csupán 13 tagállam fogadott el hivatalosan nemzeti kiberbiztonsági stratégiát; mivel továbbra is alapvető különbségek állnak fenn a tagállamok között azzal kapcsolatban, hogy mennyire felkészültek, biztonságosak, illetve milyen stratégiai kultúrával és milyen kapacitásokkal rendelkeznek nemzeti kiberbiztonsági stratégia kidolgozására és végrehajtására, és mivel felmérést kellene készíteni ezekről a különbségekről; |
| --- | --- |

G.

mivel 2013 áprilisáig csupán 13 tagállam fogadott el hivatalosan nemzeti kiberbiztonsági stratégiát; mivel továbbra is alapvető különbségek állnak fenn a tagállamok között azzal kapcsolatban, hogy mennyire felkészültek, biztonságosak, illetve milyen stratégiai kultúrával és milyen kapacitásokkal rendelkeznek nemzeti kiberbiztonsági stratégia kidolgozására és végrehajtására, és mivel felmérést kellene készíteni ezekről a különbségekről;

| H. | mivel az eltérő biztonsági kultúrák és a jogi keretek hiánya az egységes digitális piac tekintetében töredezettséghez vezet, és jelentős aggodalomra ad okot; mivel a kiberbiztonsággal kapcsolatos harmonizált megközelítés hiánya komolyan veszélyezteti a gazdasági jólétet és a tranzakciók biztonságát, és mivel ezért összehangolt erőfeszítésekre és szorosabb együttműködésre van szükség a kormányok, a magánszektor, valamint a bűnüldöző és a hírszerző ügynökségek között; |
| --- | --- |

H.

mivel az eltérő biztonsági kultúrák és a jogi keretek hiánya az egységes digitális piac tekintetében töredezettséghez vezet, és jelentős aggodalomra ad okot; mivel a kiberbiztonsággal kapcsolatos harmonizált megközelítés hiánya komolyan veszélyezteti a gazdasági jólétet és a tranzakciók biztonságát, és mivel ezért összehangolt erőfeszítésekre és szorosabb együttműködésre van szükség a kormányok, a magánszektor, valamint a bűnüldöző és a hírszerző ügynökségek között;

| I. | mivel a kiberbiztonság egyre nagyobb költségekkel járó nemzetközi kérdés, amely – az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala szerint – jelenleg évente közel 295 milliárd eurót von el a globális gazdaságtól; |
| --- | --- |

I.

mivel a kiberbiztonság egyre nagyobb költségekkel járó nemzetközi kérdés, amely – az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala szerint – jelenleg évente közel 295 milliárd eurót von el a globális gazdaságtól;

| J. | mivel a nemzetközi szervezett bűnözés, kihasználva a technológiai előnyöket, műveleti területét egyre inkább a kibertérbe helyezi át, és a számítástechnikai bűnözés radikálisan megváltoztatja a bűnszervezetek hagyományos szerkezetét; mivel ennek következtében a szervezett bűnözés kevésbé helyhez kötött, és nagyobb a valószínűsége annak, hogy globális szinten kihasználja a területi különbségeket és az eltérő nemzeti joghatóságokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemzetközi szervezett bűnözés, kihasználva a technológiai előnyöket, műveleti területét egyre inkább a kibertérbe helyezi át, és a számítástechnikai bűnözés radikálisan megváltoztatja a bűnszervezetek hagyományos szerkezetét; mivel ennek következtében a szervezett bűnözés kevésbé helyhez kötött, és nagyobb a valószínűsége annak, hogy globális szinten kihasználja a területi különbségeket és az eltérő nemzeti joghatóságokat;

| K. | mivel a kiberbűnözés illetékes hatóságok általi kivizsgálását továbbra is számos akadály nehezíti, ideértve például a kibertérben lebonyolított ügyletek során alkalmazott, pénzmosásra használható „virtuális fizetőeszközöket”, a területi különbségek és a joghatósági határok kérdéseit, a hírszerzési információk megosztásával kapcsolatos képességek elégtelen voltát, a képzett személyzet hiányát, valamint a többi érintettel folytatott együttműködés következetlenségeit; |
| --- | --- |

K.

mivel a kiberbűnözés illetékes hatóságok általi kivizsgálását továbbra is számos akadály nehezíti, ideértve például a kibertérben lebonyolított ügyletek során alkalmazott, pénzmosásra használható „virtuális fizetőeszközöket”, a területi különbségek és a joghatósági határok kérdéseit, a hírszerzési információk megosztásával kapcsolatos képességek elégtelen voltát, a képzett személyzet hiányát, valamint a többi érintettel folytatott együttműködés következetlenségeit;

| L. | mivel a kibertér fejlesztésének alapját a technológia képezi, és mivel ahhoz, hogy fejleszteni tudjuk az uniós kibertér ellenálló képességét és biztonságát, folyamatosan alkalmazkodni kell a technológiai változásokhoz; mivel intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a jogszabályok mindig figyelembe vegyék a technológiák legújabb fejleményeit, lehetővé téve ezzel a számítógépes bűnözők hatékony azonosítását és bíróság elé állítását, valamint a számítástechnikai bűnözés áldozatainak védelmét; mivel az Unió kiberbiztonsági stratégiájában szerepelniük kell olyan intézkedéseknek is, amelyek középpontjában a tudatosítás, az oktatás, a hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportok kialakítása, a kiberbiztonsággal kapcsolatos termékek és szolgáltatások belső piacának kialakítása, valamint a kutatásba, fejlesztésbe és innovációba történő beruházások előmozdítása áll; |
| --- | --- |

L.

mivel a kibertér fejlesztésének alapját a technológia képezi, és mivel ahhoz, hogy fejleszteni tudjuk az uniós kibertér ellenálló képességét és biztonságát, folyamatosan alkalmazkodni kell a technológiai változásokhoz; mivel intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a jogszabályok mindig figyelembe vegyék a technológiák legújabb fejleményeit, lehetővé téve ezzel a számítógépes bűnözők hatékony azonosítását és bíróság elé állítását, valamint a számítástechnikai bűnözés áldozatainak védelmét; mivel az Unió kiberbiztonsági stratégiájában szerepelniük kell olyan intézkedéseknek is, amelyek középpontjában a tudatosítás, az oktatás, a hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportok kialakítása, a kiberbiztonsággal kapcsolatos termékek és szolgáltatások belső piacának kialakítása, valamint a kutatásba, fejlesztésbe és innovációba történő beruházások előmozdítása áll;

| 1. | üdvözli az európai uniós kiberbiztonsági stratégiáról szóló közös közleményt és a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az európai uniós kiberbiztonsági stratégiáról szóló közös közleményt és a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslatot;

| 2. | hangsúlyozza az internet és a kibertér kiemelkedő és egyre növekvő jelentőségét a politikai, gazdasági és társadalmi tranzakciók tekintetében, nemcsak az Unión belül, hanem a világ egyéb szereplői tekintetében is; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az internet és a kibertér kiemelkedő és egyre növekvő jelentőségét a politikai, gazdasági és társadalmi tranzakciók tekintetében, nemcsak az Unión belül, hanem a világ egyéb szereplői tekintetében is;

| 3. | hangsúlyozza, hogy stratégiai kommunikációs politikát kell kidolgozni az Unió kiberbiztonságával, a kiberválsághelyzetekkel, a stratégiai felülvizsgálatokkal, a köz- és a magánszféra együttműködésével és a készültséggel kapcsolatban, valamint ajánlásokat kell kidolgozni a nyilvánosság számára; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy stratégiai kommunikációs politikát kell kidolgozni az Unió kiberbiztonságával, a kiberválsághelyzetekkel, a stratégiai felülvizsgálatokkal, a köz- és a magánszféra együttműködésével és a készültséggel kapcsolatban, valamint ajánlásokat kell kidolgozni a nyilvánosság számára;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a magas szintű hálózati és információs biztonságra nem csupán azért van szükség, hogy fenn lehessen tartani a társadalom és a gazdaság zökkenőmentes működéséhez elengedhetetlen szolgáltatásokat, hanem ahhoz is, hogy a kritikus infrastruktúrák hatékonyságának, alkalmasságának és biztonságos működésének fokozásával meg lehessen óvni a polgárok testi épségét; hangsúlyozza, hogy miközben kezelni kell a hálózati és információs biztonság kérdéseit, fontos feladat a fizikai biztonság javítása is; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúrának a szándékos és a nem szándékos zavarokkal szemben egyaránt ellenállónak kell lennie; hangsúlyozza, hogy ennek kapcsán a kiberbiztonsági stratégiának nagyobb hangsúlyt kellene fektetnie a nem szándékos rendszerhibák főbb okaira; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a magas szintű hálózati és információs biztonságra nem csupán azért van szükség, hogy fenn lehessen tartani a társadalom és a gazdaság zökkenőmentes működéséhez elengedhetetlen szolgáltatásokat, hanem ahhoz is, hogy a kritikus infrastruktúrák hatékonyságának, alkalmasságának és biztonságos működésének fokozásával meg lehessen óvni a polgárok testi épségét; hangsúlyozza, hogy miközben kezelni kell a hálózati és információs biztonság kérdéseit, fontos feladat a fizikai biztonság javítása is; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúrának a szándékos és a nem szándékos zavarokkal szemben egyaránt ellenállónak kell lennie; hangsúlyozza, hogy ennek kapcsán a kiberbiztonsági stratégiának nagyobb hangsúlyt kellene fektetnie a nem szándékos rendszerhibák főbb okaira;

| 5. | ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy indokolatlan késedelem nélkül fogadjanak el nemzeti kiberbiztonsági stratégiákat, amelyek kitérnek a technikai és koordinációs kérdésekre, valamint az emberi erőforrásokkal és a pénzeszközök elosztásával kapcsolatos szempontokra is, és amelyek a magánszektor részvételének garantálása érdekében külön szabályokat tartalmaznak a magánszektorra vonatkozó előnyökről és felelősségéről, valamint hogy gondoskodjanak átfogó kockázatkezelési eljárásokról, illetve óvják a szabályozási környezetet; |
| --- | --- |

5.

ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy indokolatlan késedelem nélkül fogadjanak el nemzeti kiberbiztonsági stratégiákat, amelyek kitérnek a technikai és koordinációs kérdésekre, valamint az emberi erőforrásokkal és a pénzeszközök elosztásával kapcsolatos szempontokra is, és amelyek a magánszektor részvételének garantálása érdekében külön szabályokat tartalmaznak a magánszektorra vonatkozó előnyökről és felelősségéről, valamint hogy gondoskodjanak átfogó kockázatkezelési eljárásokról, illetve óvják a szabályozási környezetet;

| 6. | megállapítja, hogy kizárólag az uniós intézmények és a tagállamok együttes vezetése és politikai szerepvállalása segíthet a hálózati és információs biztonság magas szintjének megvalósításához az Unióban, és járulhat hozzá az egységes piac biztonságos és zökkenőmentes működéséhez; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy kizárólag az uniós intézmények és a tagállamok együttes vezetése és politikai szerepvállalása segíthet a hálózati és információs biztonság magas szintjének megvalósításához az Unióban, és járulhat hozzá az egységes piac biztonságos és zökkenőmentes működéséhez;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Unió kiberbiztonsági politikájának biztonságos és megbízható digitális környezetet kellene nyújtania, amely az uniós alapjogi chartában és az EUMSZ 16. cikkében meghatározottak szerint a szabadságok online védelmén és megőrzésén és az alapvető jogok online tiszteletben tartásán alapul és ezek garantálására hivatott, különös tekintettel a magánélethez való jogra és az adatvédelemre; úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani a gyermekek online védelmére; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az Unió kiberbiztonsági politikájának biztonságos és megbízható digitális környezetet kellene nyújtania, amely az uniós alapjogi chartában és az EUMSZ 16. cikkében meghatározottak szerint a szabadságok online védelmén és megőrzésén és az alapvető jogok online tiszteletben tartásán alapul és ezek garantálására hivatott, különös tekintettel a magánélethez való jogra és az adatvédelemre; úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani a gyermekek online védelmére;

| 8. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést az európai polgárok tudatosságának, képességeinek és oktatásának előmozdítását és javítását célzó, a digitális ismeretekre vonatkozó tantervek részét képező, kora gyermekkortól kezdve alkalmazható képzési programok kidolgozására, különös tekintettel a személyes biztonságra; üdvözli az ENISA támogatásával, valamint az állami hatóságokkal és a magánszektorral együttműködésben megrendezendő európai kiberbiztonsági hónapra irányuló kezdeményezést, melynek célja, hogy felhívja a figyelmet a hálózati és információs rendszerek védelmével kapcsolatos kihívásokra; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést az európai polgárok tudatosságának, képességeinek és oktatásának előmozdítását és javítását célzó, a digitális ismeretekre vonatkozó tantervek részét képező, kora gyermekkortól kezdve alkalmazható képzési programok kidolgozására, különös tekintettel a személyes biztonságra; üdvözli az ENISA támogatásával, valamint az állami hatóságokkal és a magánszektorral együttműködésben megrendezendő európai kiberbiztonsági hónapra irányuló kezdeményezést, melynek célja, hogy felhívja a figyelmet a hálózati és információs rendszerek védelmével kapcsolatos kihívásokra;

| 9. | úgy véli, hogy a kiberbiztonsággal kapcsolatos oktatás növeli az európai társadalomnak a számítógépes fenyegetésekkel kapcsolatos tudatosságát, és ezzel ösztönzi a kibertér felelős használatát, illetve hozzájárul a számítógépes készségek fejlesztéséhez; elismeri az Europol és az annak keretében működő új Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ, valamint az ENISA és az Eurojust kulcsfontosságú szerepét abban, hogy uniós szintű képzéseket tartanak a nemzetközi igazságügyi együttműködés eszközeinek használatáról, valamint a számítástechnikai bűnözés különböző aspektusaihoz kapcsolódó bűnüldözésről; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a kiberbiztonsággal kapcsolatos oktatás növeli az európai társadalomnak a számítógépes fenyegetésekkel kapcsolatos tudatosságát, és ezzel ösztönzi a kibertér felelős használatát, illetve hozzájárul a számítógépes készségek fejlesztéséhez; elismeri az Europol és az annak keretében működő új Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ, valamint az ENISA és az Eurojust kulcsfontosságú szerepét abban, hogy uniós szintű képzéseket tartanak a nemzetközi igazságügyi együttműködés eszközeinek használatáról, valamint a számítástechnikai bűnözés különböző aspektusaihoz kapcsolódó bűnüldözésről;

| 10. | ismételten hangsúlyozza, hogy szakmai tanácsot és jogi tájékoztatást kell nyújtani, illetve programokat kell létrehozni a számítástechnikai bűnözés megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről; ösztönzi a kritikus infrastruktúra és az információs rendszerek védelmére szakosodott számítástechnikai mérnökök, valamint az átvitel-ellenőrzési rendszerek és forgalomirányítási központok üzemeltetőinek képzését; hangsúlyozza, hogy az állami szektorban dolgozók számára valamennyi szinten sürgősen rendszeres kiberbiztonsági képzési programokat kell indítani; |
| --- | --- |

10.

ismételten hangsúlyozza, hogy szakmai tanácsot és jogi tájékoztatást kell nyújtani, illetve programokat kell létrehozni a számítástechnikai bűnözés megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről; ösztönzi a kritikus infrastruktúra és az információs rendszerek védelmére szakosodott számítástechnikai mérnökök, valamint az átvitel-ellenőrzési rendszerek és forgalomirányítási központok üzemeltetőinek képzését; hangsúlyozza, hogy az állami szektorban dolgozók számára valamennyi szinten sürgősen rendszeres kiberbiztonsági képzési programokat kell indítani;

| 11. | ismételten óvatosságra int a polgárok kommunikációs és informatikai eszközök alkalmazására irányuló lehetőségeinek korlátozásával kapcsolatban, és hangsúlyozza, hogy a számítógépes fenyegetésekre és támadásokra adott válaszlépések kidolgozása során a tagállamoknak nem szabad törekedniük állampolgáraik jogainak és szabadságainak megnyirbálására, és megfelelő jogalkotási eszközökkel kell rendelkezniük ahhoz, hogy meg tudják különböztetni a polgári és a katonai szintű számítógépes incidenseket; |
| --- | --- |

11.

ismételten óvatosságra int a polgárok kommunikációs és informatikai eszközök alkalmazására irányuló lehetőségeinek korlátozásával kapcsolatban, és hangsúlyozza, hogy a számítógépes fenyegetésekre és támadásokra adott válaszlépések kidolgozása során a tagállamoknak nem szabad törekedniük állampolgáraik jogainak és szabadságainak megnyirbálására, és megfelelő jogalkotási eszközökkel kell rendelkezniük ahhoz, hogy meg tudják különböztetni a polgári és a katonai szintű számítógépes incidenseket;

| 12. | úgy véli, hogy a kiberbiztonság területébe történő szabályozói beavatkozásnak kockázatközpontúnak kell lennie, a kritikus infrastruktúrára kell összpontosítania, mivel annak megfelelő működése jelentős közérdeknek minősül, illetve a hálózati ellenálló képesség biztosítása érdekében az ágazat már létező, piacalapú erőfeszítéseire kell építkeznie; hangsúlyozza az operatív szintű együttműködés központi szerepét a számítógépes fenyegetésekkel kapcsolatos információknak az állami hatóságok és a magánszektor közötti hatékonyabb megosztásában, uniós és nemzeti szinten egyaránt, valamint az Unió stratégia partnereivel is, aminek célja a hálózatok és az információk biztonságának biztosítása a kölcsönös bizalom, értékek és elkötelezettség kialakítása, valamint a szakmai ismeretek megosztása révén; hangsúlyozza, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségnek hálózati és technológiai semlegességen kell alapulnia, és a nyilvánosságra jelentős hatást gyakorló problémák kezelésére irányuló erőfeszítésekre kell összpontosítania; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze valamennyi érintett piaci résztvevőt fokozottabb éberségre és együttműködésre, hogy megvédjék a többi résztvevőt a szolgáltatásaikat érő károktól; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a kiberbiztonság területébe történő szabályozói beavatkozásnak kockázatközpontúnak kell lennie, a kritikus infrastruktúrára kell összpontosítania, mivel annak megfelelő működése jelentős közérdeknek minősül, illetve a hálózati ellenálló képesség biztosítása érdekében az ágazat már létező, piacalapú erőfeszítéseire kell építkeznie; hangsúlyozza az operatív szintű együttműködés központi szerepét a számítógépes fenyegetésekkel kapcsolatos információknak az állami hatóságok és a magánszektor közötti hatékonyabb megosztásában, uniós és nemzeti szinten egyaránt, valamint az Unió stratégia partnereivel is, aminek célja a hálózatok és az információk biztonságának biztosítása a kölcsönös bizalom, értékek és elkötelezettség kialakítása, valamint a szakmai ismeretek megosztása révén; hangsúlyozza, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségnek hálózati és technológiai semlegességen kell alapulnia, és a nyilvánosságra jelentős hatást gyakorló problémák kezelésére irányuló erőfeszítésekre kell összpontosítania; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze valamennyi érintett piaci résztvevőt fokozottabb éberségre és együttműködésre, hogy megvédjék a többi résztvevőt a szolgáltatásaikat érő károktól;

| 13. | elismeri, hogy a kiberbiztonsági incidensek felderítése és bejelentése elengedhetetlen az Unió számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képességének fokozásához; úgy véli, hogy a biztonság jelentős megsértésével járó incidensek illetékes nemzeti hatóságoknak történő bejelentésének lehetővé tétele érdekében arányos és szükséges jelentéstételi követelményeket kell előírni, ezzel lehetővé téve a kiberbiztonsági incidensek fokozott ellenőrzését és a tudatosság fokozását valamennyi szinten; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy a kiberbiztonsági incidensek felderítése és bejelentése elengedhetetlen az Unió számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képességének fokozásához; úgy véli, hogy a biztonság jelentős megsértésével járó incidensek illetékes nemzeti hatóságoknak történő bejelentésének lehetővé tétele érdekében arányos és szükséges jelentéstételi követelményeket kell előírni, ezzel lehetővé téve a kiberbiztonsági incidensek fokozott ellenőrzését és a tudatosság fokozását valamennyi szinten;

| 14. | arra ösztönzi a Bizottságot és az egyéb szereplőket, hogy vezessenek be a kiberbiztonságra és a számítástechnikai bűnözéssel szembeni ellenálló képességre vonatkozó olyan politikákat, amelyek gazdasági ösztönzőkkel fokozzák a kiberbiztonság és a számítógépes bűnözéssel szembeni ellenálló képesség magas szintjét; |
| --- | --- |

14.

arra ösztönzi a Bizottságot és az egyéb szereplőket, hogy vezessenek be a kiberbiztonságra és a számítástechnikai bűnözéssel szembeni ellenálló képességre vonatkozó olyan politikákat, amelyek gazdasági ösztönzőkkel fokozzák a kiberbiztonság és a számítógépes bűnözéssel szembeni ellenálló képesség magas szintjét;

Számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képesség

| 15. | megállapítja, hogy a különböző ágazatok és tagállamok eltérő szintű képességekkel és készségekkel rendelkeznek, és hogy ez akadályozza a kölcsönös bizalmon alapuló együttműködést, és veszélyezteti az egységes piac működését; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy a különböző ágazatok és tagállamok eltérő szintű képességekkel és készségekkel rendelkeznek, és hogy ez akadályozza a kölcsönös bizalmon alapuló együttműködést, és veszélyezteti az egységes piac működését;

| 16. | úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó követelményeknek arányos és kockázatalapú megközelítésen kell alapulniuk; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó követelményeknek arányos és kockázatalapú megközelítésen kell alapulniuk;

| 17. | kitart amellett, hogy javítani kell a kritikus infrastruktúrák számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képességét, és emlékeztet arra, hogy a szolidaritási záradék (EUMSZ 222. cikk) végrehajtását szolgáló későbbi intézkedések során figyelembe kell venni a tagállamokkal szembeni számítógépes támadások kockázatát is; felhívja a Bizottságot és a főképviselőt, hogy a 2015-től készítendő közös, integrált fenyegetés- és kockázatértékelési jelentésekben vegyék figyelembe e kockázatot; |
| --- | --- |

17.

kitart amellett, hogy javítani kell a kritikus infrastruktúrák számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képességét, és emlékeztet arra, hogy a szolidaritási záradék (EUMSZ 222. cikk) végrehajtását szolgáló későbbi intézkedések során figyelembe kell venni a tagállamokkal szembeni számítógépes támadások kockázatát is; felhívja a Bizottságot és a főképviselőt, hogy a 2015-től készítendő közös, integrált fenyegetés- és kockázatértékelési jelentésekben vegyék figyelembe e kockázatot;

| 18. | hangsúlyozza, hogy különösen a kritikus szolgáltatások épségének, rendelkezésre állásának és bizalmas jellegének biztosítása érdekében a kritikus infrastruktúra azonosításának és besorolásának naprakésznek kell lennie, és meg kell határozni a hálózati és információs rendszereikre vonatkozó biztonsági minimumkövetelményeket; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy különösen a kritikus szolgáltatások épségének, rendelkezésre állásának és bizalmas jellegének biztosítása érdekében a kritikus infrastruktúra azonosításának és besorolásának naprakésznek kell lennie, és meg kell határozni a hálózati és információs rendszereikre vonatkozó biztonsági minimumkövetelményeket;

| 19. | elismeri, hogy a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslat előirányoz ilyen biztonsági minimumkövetelményeket az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtókra és a kritikus infrastruktúrák üzemeltetőire vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslat előirányoz ilyen biztonsági minimumkövetelményeket az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtókra és a kritikus infrastruktúrák üzemeltetőire vonatkozóan;

| 20. | felhívja a tagállamokat és az Uniót, hogy dolgozzanak ki megfelelő kereteket a gyors, kétirányú információmegosztási rendszerek számára, amelyek biztosítják a magánszektor anonimitását, és folyamatosan naprakészen tartják a közszférát, szükség esetén pedig segítséget nyújtanak a magánszektor számára; |
| --- | --- |

20.

felhívja a tagállamokat és az Uniót, hogy dolgozzanak ki megfelelő kereteket a gyors, kétirányú információmegosztási rendszerek számára, amelyek biztosítják a magánszektor anonimitását, és folyamatosan naprakészen tartják a közszférát, szükség esetén pedig segítséget nyújtanak a magánszektor számára;

| 21. | üdvözli a Bizottság azon elképzelését, hogy a kiberbiztonságra vonatkozóan kockázatkezelési kultúrát alakít ki, és sürgeti a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy a számítástechnikai válságkezelést mielőbb építsék be a válságkezelési terveikbe és kockázatelemzéseikbe; ezenfelül felhívja a tagállamok kormányait és a Bizottságot, hogy a magánszféra szereplőit ösztönözzék arra, hogy a számítástechnikai válságkezelést foglalják bele válságkezelési terveikbe és kockázatelemzéseikbe, személyzetüket pedig részesítsék kiberbiztonsági képzésben; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a Bizottság azon elképzelését, hogy a kiberbiztonságra vonatkozóan kockázatkezelési kultúrát alakít ki, és sürgeti a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy a számítástechnikai válságkezelést mielőbb építsék be a válságkezelési terveikbe és kockázatelemzéseikbe; ezenfelül felhívja a tagállamok kormányait és a Bizottságot, hogy a magánszféra szereplőit ösztönözzék arra, hogy a számítástechnikai válságkezelést foglalják bele válságkezelési terveikbe és kockázatelemzéseikbe, személyzetüket pedig részesítsék kiberbiztonsági képzésben;

| 22. | felhívja valamennyi tagállamot és az uniós intézményeket, hogy hozzák létre a jól működő, hálózatbiztonsági veszélyhelyzeteket elhárító csoportok (CERT) hálózatát, amely a hét minden napján, éjjel-nappal üzemel; rámutat, hogy a nemzeti CERT-eknek egy hatékony hálózat részét kell alkotniuk, amelyben a lényeges információk cseréje a szükséges bizalmi és titoktartási normáknak megfelelően zajlik; megállapítja, hogy a CERT-eket összefogó ernyőkezdeményezések és egyéb fontos biztonsági szervek hasznos eszközök lehetnek a bizalom határokon és ágazatokon átnyúló kontextusban való fejlesztése szempontjából; elismeri a CERT-ek és a bűnüldöző szervek közötti, a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem terén folytatott hatékony és eredményes együttműködés jelentőségét; |
| --- | --- |

22.

felhívja valamennyi tagállamot és az uniós intézményeket, hogy hozzák létre a jól működő, hálózatbiztonsági veszélyhelyzeteket elhárító csoportok (CERT) hálózatát, amely a hét minden napján, éjjel-nappal üzemel; rámutat, hogy a nemzeti CERT-eknek egy hatékony hálózat részét kell alkotniuk, amelyben a lényeges információk cseréje a szükséges bizalmi és titoktartási normáknak megfelelően zajlik; megállapítja, hogy a CERT-eket összefogó ernyőkezdeményezések és egyéb fontos biztonsági szervek hasznos eszközök lehetnek a bizalom határokon és ágazatokon átnyúló kontextusban való fejlesztése szempontjából; elismeri a CERT-ek és a bűnüldöző szervek közötti, a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem terén folytatott hatékony és eredményes együttműködés jelentőségét;

| 23. | támogatja az ENISA-t a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos feladatainak ellátásában, különösen azáltal, hogy iránymutatást nyújt és tanácsot ad a tagállamok számára, valamint hogy támogatja a bevált gyakorlatok megosztását és a bizalom légkörének kialakítását; |
| --- | --- |

23.

támogatja az ENISA-t a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos feladatainak ellátásában, különösen azáltal, hogy iránymutatást nyújt és tanácsot ad a tagállamok számára, valamint hogy támogatja a bevált gyakorlatok megosztását és a bizalom légkörének kialakítását;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az ágazatnak a kiberbiztonsági teljesítményre vonatkozóan megfelelő követelményeket kell alkalmaznia a közlekedési hálózatokban és az információs rendszerekben használt IKT-termékek értékláncának teljes hosszában, megfelelő kockázatelemzést kell végrehajtania, biztonsági normákat és megoldásokat kell elfogadnia és a számítógépes támadások ellen védett közlekedési rendszerek biztosítása érdekében fejlesztenie kell a bevált gyakorlatok és az információk megosztását; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az ágazatnak a kiberbiztonsági teljesítményre vonatkozóan megfelelő követelményeket kell alkalmaznia a közlekedési hálózatokban és az információs rendszerekben használt IKT-termékek értékláncának teljes hosszában, megfelelő kockázatelemzést kell végrehajtania, biztonsági normákat és megoldásokat kell elfogadnia és a számítógépes támadások ellen védett közlekedési rendszerek biztosítása érdekében fejlesztenie kell a bevált gyakorlatok és az információk megosztását;

Ipari és technológiai erőforrások

| 25. | úgy véli, hogy a magas szintű hálózat- és információbiztonság központi szerepet játszik az Unión belül mind a biztonsági megoldások szolgáltatói, mind azok felhasználói versenyképességének javításában; úgy ítéli meg, hogy míg az Unióban az IT-biztonsági ágazat jelentős kihasználatlan potenciállal rendelkezik, a magán-, közszférabeli és üzleti felhasználók ugyanakkor gyakran nincsenek tisztában a kiberbiztonsági befektetések költségeivel és hasznaival, és ennélfogva továbbra is ki vannak szolgáltatva a káros számítógépes fenyegetéseknek; hangsúlyozza, hogy a CERT-ek felállítása e tekintetben jelentős tényezőnek minősül; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a magas szintű hálózat- és információbiztonság központi szerepet játszik az Unión belül mind a biztonsági megoldások szolgáltatói, mind azok felhasználói versenyképességének javításában; úgy ítéli meg, hogy míg az Unióban az IT-biztonsági ágazat jelentős kihasználatlan potenciállal rendelkezik, a magán-, közszférabeli és üzleti felhasználók ugyanakkor gyakran nincsenek tisztában a kiberbiztonsági befektetések költségeivel és hasznaival, és ennélfogva továbbra is ki vannak szolgáltatva a káros számítógépes fenyegetéseknek; hangsúlyozza, hogy a CERT-ek felállítása e tekintetben jelentős tényezőnek minősül;

| 26. | úgy véli, hogy a kiberbiztonsági megoldások kínálata és az irántuk való kereslet bőségéhez az IKT-ügyekkel foglalkozó nemzeti hatóságok részéről a tudományos erőforrásokba, a kutatásba és fejlesztésbe (K+F) való megfelelő beruházások, valamint tudásbővítés és kapacitásépítés szükséges az innováció serkentése és a hálózat- és információbiztonsági kockázatokkal kapcsolatos kellő tudatosság megteremtése érdekében, amelyek együttesen egy összehangolt európai biztonsági ágazat felé mutatnak; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a kiberbiztonsági megoldások kínálata és az irántuk való kereslet bőségéhez az IKT-ügyekkel foglalkozó nemzeti hatóságok részéről a tudományos erőforrásokba, a kutatásba és fejlesztésbe (K+F) való megfelelő beruházások, valamint tudásbővítés és kapacitásépítés szükséges az innováció serkentése és a hálózat- és információbiztonsági kockázatokkal kapcsolatos kellő tudatosság megteremtése érdekében, amelyek együttesen egy összehangolt európai biztonsági ágazat felé mutatnak;

| 27. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a kiberbiztonság belső piacának létrehozása érdekében, amelyen belül a felhasználók és a szolgáltatók a lehető legjobban kihasználhatják a rendelkezésre álló innovációkat, szinergiákat és együttes szakértelmüket, és amely lehetővé teszi a kkv-k piacra lépését; |
| --- | --- |

27.

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a kiberbiztonság belső piacának létrehozása érdekében, amelyen belül a felhasználók és a szolgáltatók a lehető legjobban kihasználhatják a rendelkezésre álló innovációkat, szinergiákat és együttes szakértelmüket, és amely lehetővé teszi a kkv-k piacra lépését;

| 28. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a más ágazatokban, például a légi közlekedési ágazatban megvalósult beruházásokhoz hasonlóan vegyék fontolóra az európai kiberbiztonsági ágazatba történő közös beruházások végrehajtását; |
| --- | --- |

28.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a más ágazatokban, például a légi közlekedési ágazatban megvalósult beruházásokhoz hasonlóan vegyék fontolóra az európai kiberbiztonsági ágazatba történő közös beruházások végrehajtását;

Számítástechnikai bűnözés

| 29. | úgy véli, hogy a kibertérben folytatott bűncselekmények ugyanolyan károsak a társadalmak jólétére nézve, mint a fizikai világban megvalósulók, és hogy a bűnözés e formái gyakran egymást erősítik, amint az a gyermekek szexuális kizsákmányolása, valamint a szervezett bűnözés és a pénzmosás területén is megfigyelhető; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a kibertérben folytatott bűncselekmények ugyanolyan károsak a társadalmak jólétére nézve, mint a fizikai világban megvalósulók, és hogy a bűnözés e formái gyakran egymást erősítik, amint az a gyermekek szexuális kizsákmányolása, valamint a szervezett bűnözés és a pénzmosás területén is megfigyelhető;

| 30. | megállapítja, hogy bizonyos esetekben kapcsolat áll fenn a jogszerű és a jogellenes üzleti tevékenységek között; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus finanszírozása és a súlyos szervezett bűnözés között kapcsolat áll fenn, és e kapcsolat fenntartását az internet megkönnyíti; hangsúlyozza, hogy a nyilvánosságban tudatosítani kell a számítástechnikai bűnözésben való érintettség komolyságát és azt, hogy ami első látásra „társadalmilag elfogadott” bűncselekménynek minősül – például a filmek illegális letöltése – gyakran jelentős pénzösszegeket generálhat a nemzetközi bűnszervezetek számára; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy bizonyos esetekben kapcsolat áll fenn a jogszerű és a jogellenes üzleti tevékenységek között; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus finanszírozása és a súlyos szervezett bűnözés között kapcsolat áll fenn, és e kapcsolat fenntartását az internet megkönnyíti; hangsúlyozza, hogy a nyilvánosságban tudatosítani kell a számítástechnikai bűnözésben való érintettség komolyságát és azt, hogy ami első látásra „társadalmilag elfogadott” bűncselekménynek minősül – például a filmek illegális letöltése – gyakran jelentős pénzösszegeket generálhat a nemzetközi bűnszervezetek számára;

| 31. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az interneten kívül érvényes normáknak és elveknek online is érvényesülniük kell, és ezért a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelmet naprakész jogszabályokkal és operatív képességekkel fokozni kell; |
| --- | --- |

31.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az interneten kívül érvényes normáknak és elveknek online is érvényesülniük kell, és ezért a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelmet naprakész jogszabályokkal és operatív képességekkel fokozni kell;

| 32. | úgy ítéli meg, hogy a számítástechnikai bűnözés határokon átnyúló jellege miatt különösen fontosak a közös erőfeszítések és a tagállami szinten felül, uniós szinten biztosított szakértelem, valamint az, hogy az Eurojust, az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központja, a CERT-ek, valamint az egyetemek és a kutatóközpontok számára megfelelő erőforrásokat és képességeket kell biztosítani ahhoz, hogy a szakértelem, az együttműködés és az információmegosztás csomópontjaiként működjenek; |
| --- | --- |

32.

úgy ítéli meg, hogy a számítástechnikai bűnözés határokon átnyúló jellege miatt különösen fontosak a közös erőfeszítések és a tagállami szinten felül, uniós szinten biztosított szakértelem, valamint az, hogy az Eurojust, az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központja, a CERT-ek, valamint az egyetemek és a kutatóközpontok számára megfelelő erőforrásokat és képességeket kell biztosítani ahhoz, hogy a szakértelem, az együttműködés és az információmegosztás csomópontjaiként működjenek;

| 33. | határozottan üdvözli a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozását, és bátorítja, hogy a jövőben fejlesszék ezt az ügynökséget, illetve annak létfontosságú szerepét az információk és a szakértelem határokon átnyúló, időben történő és hatékony megosztásában, a számítástechnikai bűnözés megelőzésére, felderítésére és kivizsgálására irányuló erőfeszítések támogatása céljából; |
| --- | --- |

33.

határozottan üdvözli a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ létrehozását, és bátorítja, hogy a jövőben fejlesszék ezt az ügynökséget, illetve annak létfontosságú szerepét az információk és a szakértelem határokon átnyúló, időben történő és hatékony megosztásában, a számítástechnikai bűnözés megelőzésére, felderítésére és kivizsgálására irányuló erőfeszítések támogatása céljából;

| 34. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a polgárok könnyen hozzáférjenek a számítógépes fenyegetésekre és azok leküzdésének módjára vonatkozó információkhoz; úgy véli, hogy ezen iránymutatásnak arra vonatkozó információkat is magában kell foglalnia, hogy a felhasználók hogyan védhetik meg magánéletüket az interneten, milyen módon észleljék és jelentsék a szexuális visszaélés online előkészületének eseteit, hogyan telepítsék a szoftvereket és tűzfalakat, hogyan kezeljék a jelszavakat, illetve milyen módon észleljék a hamis azonosítást (adathalászat), a honlap forgalmának hamis weboldalra történő illegális átirányítását (pharming) és egyéb támadásokat; |
| --- | --- |

34.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a polgárok könnyen hozzáférjenek a számítógépes fenyegetésekre és azok leküzdésének módjára vonatkozó információkhoz; úgy véli, hogy ezen iránymutatásnak arra vonatkozó információkat is magában kell foglalnia, hogy a felhasználók hogyan védhetik meg magánéletüket az interneten, milyen módon észleljék és jelentsék a szexuális visszaélés online előkészületének eseteit, hogyan telepítsék a szoftvereket és tűzfalakat, hogyan kezeljék a jelszavakat, illetve milyen módon észleljék a hamis azonosítást (adathalászat), a honlap forgalmának hamis weboldalra történő illegális átirányítását (pharming) és egyéb támadásokat;

| 35. | kitart amellett, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem ratifikálták az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló budapesti egyezményét, azt haladéktalanul tegyék meg; üdvözli az Európa Tanács arra vonatkozó megbeszéléseit, hogy a technológiai fejlődés nyomán aktualizálni kell az egyezményt annak biztosítása érdekében, hogy a számítástechnikai bűnözés kezelésében továbbra is hatékony maradjon, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek részt ebben a vitában; bátorítja az annak elősegítésére irányuló erőfeszítéseket, hogy az egyezményt más országok is ratifikálják, és felhívja a Bizottságot, hogy ezt az Unión kívül tevékenyen népszerűsítse; |
| --- | --- |

35.

kitart amellett, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem ratifikálták az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló budapesti egyezményét, azt haladéktalanul tegyék meg; üdvözli az Európa Tanács arra vonatkozó megbeszéléseit, hogy a technológiai fejlődés nyomán aktualizálni kell az egyezményt annak biztosítása érdekében, hogy a számítástechnikai bűnözés kezelésében továbbra is hatékony maradjon, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek részt ebben a vitában; bátorítja az annak elősegítésére irányuló erőfeszítéseket, hogy az egyezményt más országok is ratifikálják, és felhívja a Bizottságot, hogy ezt az Unión kívül tevékenyen népszerűsítse;

Kibervédelem

| 36. | hangsúlyozza, hogy a számítógépes kihívások, fenyegetések és támadások a tagállamok védelmét és nemzetbiztonsági érdekeit veszélyeztetik, és hogy a kritikus infrastruktúra védelmének feladatával kapcsolatos polgári és katonai megközelítéseknek a szinergiák létrehozására irányuló erőfeszítések révén mindkettő számára a maximális előnnyel kell járniuk; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a számítógépes kihívások, fenyegetések és támadások a tagállamok védelmét és nemzetbiztonsági érdekeit veszélyeztetik, és hogy a kritikus infrastruktúra védelmének feladatával kapcsolatos polgári és katonai megközelítéseknek a szinergiák létrehozására irányuló erőfeszítések révén mindkettő számára a maximális előnnyel kell járniuk;

| 37. | ezért felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák együttműködésüket az Európai Védelmi Ügynökséggel (EDA) annak érdekében, hogy a jelenlegi kezdeményezések és projektek alapján javaslatokat és kezdeményezéseket dolgozzanak ki a kibervédelmi képességekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy növelni kell a K+F arányát, többek között az erőforrások összefogása és megosztása révén; |
| --- | --- |

37.

ezért felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák együttműködésüket az Európai Védelmi Ügynökséggel (EDA) annak érdekében, hogy a jelenlegi kezdeményezések és projektek alapján javaslatokat és kezdeményezéseket dolgozzanak ki a kibervédelmi képességekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy növelni kell a K+F arányát, többek között az erőforrások összefogása és megosztása révén;

| 38. | ismételten kifejti, hogy az átfogó uniós kiberbiztonsági stratégiának figyelembe kell vennie a meglévő ügynökségek és szervek hozzáadott értékét, valamint az azon tagállamokban összegyűjtött bevált gyakorlatokat, amelyek már saját nemzeti kiberbiztonsági stratégiákat vezettek be; |
| --- | --- |

38.

ismételten kifejti, hogy az átfogó uniós kiberbiztonsági stratégiának figyelembe kell vennie a meglévő ügynökségek és szervek hozzáadott értékét, valamint az azon tagállamokban összegyűjtött bevált gyakorlatokat, amelyek már saját nemzeti kiberbiztonsági stratégiákat vezettek be;

| 39. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a válságkezelési tervezésbe építse be a kiber-válságkezelést, továbbá hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az EDA-val együttműködve terveket kell kidolgozniuk a KVBP-missziók és műveletek számítógépes támadások elleni védelmére; felhívja őket, hogy állítsanak fel európai kibervédelmi erőket; |
| --- | --- |

39.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a válságkezelési tervezésbe építse be a kiber-válságkezelést, továbbá hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az EDA-val együttműködve terveket kell kidolgozniuk a KVBP-missziók és műveletek számítógépes támadások elleni védelmére; felhívja őket, hogy állítsanak fel európai kibervédelmi erőket;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a kiberbiztonság területén jó gyakorlati együttműködés folyik a NATO-val, valamint hogy ezt az együttműködést különösen a tervezés, a technológia, a képzés és a felszerelések területén történő szorosabb koordináció révén fokozni kell; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a kiberbiztonság területén jó gyakorlati együttműködés folyik a NATO-val, valamint hogy ezt az együttműködést különösen a tervezés, a technológia, a képzés és a felszerelések területén történő szorosabb koordináció révén fokozni kell;

| 41. | arra irányuló erőfeszítéseket vár az Unió részéről, hogy a nemzetközi partnerekkel, többek között a NATO-val párbeszédet indítson, határozza meg az együttműködés területeit, kerülje el a tevékenységek megkettőzését, és lehetőség szerint törekedjen arra, hogy azok kiegészítsék egymást; |
| --- | --- |

41.

arra irányuló erőfeszítéseket vár az Unió részéről, hogy a nemzetközi partnerekkel, többek között a NATO-val párbeszédet indítson, határozza meg az együttműködés területeit, kerülje el a tevékenységek megkettőzését, és lehetőség szerint törekedjen arra, hogy azok kiegészítsék egymást;

Nemzetközi politika

| 42. | úgy véli, hogy a nemzetközi együttműködés és a párbeszéd lényeges szerepet játszik a bizalom és az átláthatóság megteremtésében és a világszintű hálózatosodás és információmegosztás magas szintjének elősegítésében; ezért felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy állítson fel egy kiberdiplomáciai csapatot, amelynek feladata többek között a hasonló gondolkodású országokkal és szervezetekkel való párbeszéd előmozdítása lenne; kéri, hogy az EU tevékenyebben vegyen részt a kiberbiztonsággal foglalkozó számos magas szintű nemzetközi konferencián; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a nemzetközi együttműködés és a párbeszéd lényeges szerepet játszik a bizalom és az átláthatóság megteremtésében és a világszintű hálózatosodás és információmegosztás magas szintjének elősegítésében; ezért felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy állítson fel egy kiberdiplomáciai csapatot, amelynek feladata többek között a hasonló gondolkodású országokkal és szervezetekkel való párbeszéd előmozdítása lenne; kéri, hogy az EU tevékenyebben vegyen részt a kiberbiztonsággal foglalkozó számos magas szintű nemzetközi konferencián;

| 43. | úgy véli, hogy egyensúlyt kell teremteni az adatok határokon átnyúló továbbítása, az adatvédelem és a kiberbiztonság mint egymással versengő célok között, összhangban az unió nemzetközi – különösen a GATS keretében vállalt – kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy egyensúlyt kell teremteni az adatok határokon átnyúló továbbítása, az adatvédelem és a kiberbiztonság mint egymással versengő célok között, összhangban az unió nemzetközi – különösen a GATS keretében vállalt – kötelezettségeivel;

| 44. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a kiberbiztonsági dimenziót juttassa érvényre az Unió külső fellépéseiben, különösen a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokban a kiberbiztonság kezelésének módjára vonatkozó együttműködés, tapasztalat- és információcsere fokozása érdekében; |
| --- | --- |

44.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a kiberbiztonsági dimenziót juttassa érvényre az Unió külső fellépéseiben, különösen a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokban a kiberbiztonság kezelésének módjára vonatkozó együttműködés, tapasztalat- és információcsere fokozása érdekében;

| 45. | arra irányuló erőfeszítéseket vár az Unió részéről, hogy a nemzetközi partnerekkel párbeszédet indítson, határozza meg az együttműködés területeit, kerülje el a tevékenységek megkettőzését, és lehetőség szerint törekedjen arra, hogy azok kiegészítsék egymást; felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy a nemzetközi szervezetekben járjanak el proaktív módon, és hangolják össze a tagállamok arra vonatkozó álláspontját, hogy a kiberbiztonság területén milyen módon mozdíthatók elő hatékonyan a különböző megoldások és a politikák; |
| --- | --- |

45.

arra irányuló erőfeszítéseket vár az Unió részéről, hogy a nemzetközi partnerekkel párbeszédet indítson, határozza meg az együttműködés területeit, kerülje el a tevékenységek megkettőzését, és lehetőség szerint törekedjen arra, hogy azok kiegészítsék egymást; felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy a nemzetközi szervezetekben járjanak el proaktív módon, és hangolják össze a tagállamok arra vonatkozó álláspontját, hogy a kiberbiztonság területén milyen módon mozdíthatók elő hatékonyan a különböző megoldások és a politikák;

| 46. | úgy véli, hogy erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a kibertérben érvényre jussanak a meglévő nemzetközi jogi eszközök, többek között az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló egyezménye; ezért úgy ítéli meg, hogy nemzetközi szinten jelenleg nincs szükség új jogi eszközök kidolgozására; ugyanakkor üdvözli a kibertérre vonatkozó, a kibertérben való jogkövetést szolgáló magatartási normák kidolgozására irányuló nemzetközi együttműködést; úgy véli, hogy a technológiai fejlemények figyelembevétele céljából fontolóra kell venni a meglévő jogi eszközök aktualizálását; úgy véli, hogy a joghatósági kérdések az igazságügyi együttműködés és a határokon átnyúló bűnesetek elkövetőinek bíróság elé állítása tárgyában alapos vitát tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a kibertérben érvényre jussanak a meglévő nemzetközi jogi eszközök, többek között az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló egyezménye; ezért úgy ítéli meg, hogy nemzetközi szinten jelenleg nincs szükség új jogi eszközök kidolgozására; ugyanakkor üdvözli a kibertérre vonatkozó, a kibertérben való jogkövetést szolgáló magatartási normák kidolgozására irányuló nemzetközi együttműködést; úgy véli, hogy a technológiai fejlemények figyelembevétele céljából fontolóra kell venni a meglévő jogi eszközök aktualizálását; úgy véli, hogy a joghatósági kérdések az igazságügyi együttműködés és a határokon átnyúló bűnesetek elkövetőinek bíróság elé állítása tárgyában alapos vitát tesznek szükségessé;

| 47. | úgy ítéli meg, hogy különösen a kiberbiztonsággal és a számítástechnikai bűnözés kérdésével foglalkozó EU–USA munkacsoport megfelelő eszközül szolgálhat az EU és az Egyesült Államok számára ahhoz, hogy szükség esetén megosszák egymással a kiberbiztonsági politikákkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a kiberbiztonsághoz kapcsolódó területeket, például a hálózati és információs rendszerek biztonságos működésétől függő szolgáltatásokat a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) soron következő tárgyalásainak napirendjére fogják tűzni, melyet oly módon kell megkötni, hogy biztosított legyen az Unió szuverenitása és intézményeinek függetlensége; |
| --- | --- |

47.

úgy ítéli meg, hogy különösen a kiberbiztonsággal és a számítástechnikai bűnözés kérdésével foglalkozó EU–USA munkacsoport megfelelő eszközül szolgálhat az EU és az Egyesült Államok számára ahhoz, hogy szükség esetén megosszák egymással a kiberbiztonsági politikákkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a kiberbiztonsághoz kapcsolódó területeket, például a hálózati és információs rendszerek biztonságos működésétől függő szolgáltatásokat a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) soron következő tárgyalásainak napirendjére fogják tűzni, melyet oly módon kell megkötni, hogy biztosított legyen az Unió szuverenitása és intézményeinek függetlensége;

| 48. | megállapítja, hogy a kiberbiztonsági készségek és a fenyegetések és rosszindulatú támadások megelőzésére, felderítésére és hatékony leküzdésére irányuló képességek a földgolyó különböző részein nem egyenletesen oszlanak el; hangsúlyozza, hogy a számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képesség növelésére és a számítógépes fenyegetések leküzdésére irányuló erőfeszítések nem szorítkozhatnak a hasonló gondolkodású partnerekre, hanem a kevésbé fejlett képességekkel, technikai infrastruktúrával és jogi kerettel rendelkező térségekre is ki kell terjedniük; úgy véli, hogy a CERT-ek összehangolása e téren alapvető fontosságú; felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé – és szükség esetén segítse – a harmadik országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megfelelő eszközök révén maguk alakítsák ki kiberbiztonsági képességeiket; |
| --- | --- |

48.

megállapítja, hogy a kiberbiztonsági készségek és a fenyegetések és rosszindulatú támadások megelőzésére, felderítésére és hatékony leküzdésére irányuló képességek a földgolyó különböző részein nem egyenletesen oszlanak el; hangsúlyozza, hogy a számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képesség növelésére és a számítógépes fenyegetések leküzdésére irányuló erőfeszítések nem szorítkozhatnak a hasonló gondolkodású partnerekre, hanem a kevésbé fejlett képességekkel, technikai infrastruktúrával és jogi kerettel rendelkező térségekre is ki kell terjedniük; úgy véli, hogy a CERT-ek összehangolása e téren alapvető fontosságú; felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé – és szükség esetén segítse – a harmadik országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megfelelő eszközök révén maguk alakítsák ki kiberbiztonsági képességeiket;

Végrehajtás

| 49. | kéri, hogy a nemzeti kiberbiztonsági stratégiák hatékonyságát a legmagasabb politikai szinten rendszeresen értékeljék annak biztosítása érdekében, hogy azokat az új világszintű fenyegetésekhez igazítsák, illetve hogy a különböző tagállamokban azonos kiberbiztonsági szint érvényesüljön; |
| --- | --- |

49.

kéri, hogy a nemzeti kiberbiztonsági stratégiák hatékonyságát a legmagasabb politikai szinten rendszeresen értékeljék annak biztosítása érdekében, hogy azokat az új világszintű fenyegetésekhez igazítsák, illetve hogy a különböző tagállamokban azonos kiberbiztonsági szint érvényesüljön;

| 50. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű ütemtervet, amelyben meghatározza az uniós szinten a kiberbiztonsági stratégia értelmében elérendő célkitűzések végrehajtásának és a végrehajtás értékelésének időkeretét; felkéri a tagállamokat, hogy e stratégia keretében a nemzeti tevékenységekre vonatkozóan fogadjanak el hasonló ütemtervet; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű ütemtervet, amelyben meghatározza az uniós szinten a kiberbiztonsági stratégia értelmében elérendő célkitűzések végrehajtásának és a végrehajtás értékelésének időkeretét; felkéri a tagállamokat, hogy e stratégia keretében a nemzeti tevékenységekre vonatkozóan fogadjanak el hasonló ütemtervet;

| 51. | kéri, hogy a Bizottság, a tagállamok, az Europol és az újonnan létrehozott Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ, az Eurojust és az ENISA rendszeres jelentéseket terjesszenek elő, amelyekben értékelik a kiberbiztonsági stratégiában meghatározott célkitűzések tekintetében elért előrelépéseket, ideértve a végrehajtás haladását mérő főbb teljesítménymutatókat is; |
| --- | --- |

51.

kéri, hogy a Bizottság, a tagállamok, az Europol és az újonnan létrehozott Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ, az Eurojust és az ENISA rendszeres jelentéseket terjesszenek elő, amelyekben értékelik a kiberbiztonsági stratégiában meghatározott célkitűzések tekintetében elért előrelépéseket, ideértve a végrehajtás haladását mérő főbb teljesítménymutatókat is;

o

o o

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Europolnak, az Eurojustnak és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Europolnak, az Eurojustnak és az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL L 218., 2013.8.14., 8. o.

(2)  HL L 345., 2008.12.23., 75. o.

(3)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(4)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0207.

(6)  HL L 149., 2001.6.2., 1. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0237.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0468.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0457.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0103.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/120 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/120

---

P7_TA(2013)0377

A növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrend

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrendről: ideje magasabb sebességbe kapcsolni (2013/2593(RSP))

(2016/C 093/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Az európai digitális menetrend – európai növekedés digitális alapokon” című, 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0784), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Az európai digitális menetrend – európai növekedés digitális alapokon” című, 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0784),

| — | tekintettel „A növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrend – ideje magasabb sebességbe kapcsolni” című, a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérdésekre (O–000085 – B7–0219/2013 és O–000086 – B7–0220/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrend – ideje magasabb sebességbe kapcsolni” című, a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérdésekre (O–000085 – B7–0219/2013 és O–000086 – B7–0220/2013),

| — | tekintettel az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 2012. június 13-i 531/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 2012. június 13-i 531/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel az európai összekapcsolódási eszközről szóló folyamatban lévő tárgyalásokra és különösen a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatra (COM(2013)0329), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai összekapcsolódási eszközről szóló folyamatban lévő tárgyalásokra és különösen a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatra (COM(2013)0329),

| — | tekintettel az „Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu” című 2010. május 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu” című 2010. május 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában”című 2012. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában”című 2012. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0529),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló 2012. január 25-i javaslatra (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló 2012. január 25-i javaslatra (COM(2012)0011),

| — | tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. október 19-i javaslatra (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. október 19-i javaslatra (COM(2011)0665),

| — | tekintettel „Az európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Tanács az európai digitális menetrendre vonatkozó következtetések elfogadását tervezi a 2013. október 24–25-i ülésén; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács az európai digitális menetrendre vonatkozó következtetések elfogadását tervezi a 2013. október 24–25-i ülésén;

| B. | mivel a 2010-ben elfogadott európai digitális stratégia legfőbb célja, hogy csökkentse a tagállamok között fennálló egyenlőtlenségeket, különösen a vezetékes és mobil gyors és szupergyors szélessávú infrastruktúrához való hozzáférés vonatkozásában; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2010-ben elfogadott európai digitális stratégia legfőbb célja, hogy csökkentse a tagállamok között fennálló egyenlőtlenségeket, különösen a vezetékes és mobil gyors és szupergyors szélessávú infrastruktúrához való hozzáférés vonatkozásában;

| C. | mivel az információs és kommunikációs technológiák a digitális társadalom alapelemei, és ma az uniós éves termelékenységnövekedés körülbelül 20 %-át, az Unió GDP-jének 4,5 %-át, valamint a kutatásba és fejlesztésbe történő uniós magánbefektetések 25 %-át teszik ki, és ezáltal bennük rejlik annak lehetősége, hogy igen jelentősen hozzájáruljanak a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz; |
| --- | --- |

C.

mivel az információs és kommunikációs technológiák a digitális társadalom alapelemei, és ma az uniós éves termelékenységnövekedés körülbelül 20 %-át, az Unió GDP-jének 4,5 %-át, valamint a kutatásba és fejlesztésbe történő uniós magánbefektetések 25 %-át teszik ki, és ezáltal bennük rejlik annak lehetősége, hogy igen jelentősen hozzájáruljanak a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz;

| D. | mivel az uniós digitális gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázásának jelentős sokszorozó hatása lenne a gazdaságra, hiszen nagyobb növekedést és több munkahelyet eredményezne; mivel e potenciál kiaknázása az egyik legfontosabb a növekedésre és a versenyképességre irányuló reformok közül, és segítené az Uniót abban, hogy a jelenlegi válságból kilábaljon; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós digitális gazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázásának jelentős sokszorozó hatása lenne a gazdaságra, hiszen nagyobb növekedést és több munkahelyet eredményezne; mivel e potenciál kiaknázása az egyik legfontosabb a növekedésre és a versenyképességre irányuló reformok közül, és segítené az Uniót abban, hogy a jelenlegi válságból kilábaljon;

| E. | mivel becslések szerint 2020-ra 50 milliárd eszköz kapcsolódik az internethez és 2017 végéig várhatóan 15-szörösére nő a globális adatforgalom; mivel ha az Európai Unió nagyobb növekedésre, versenyképességre és teljesítőképességre törekszik, akkor a szélessávú adatátvitel exponenciális növekedése ambiciózus politikákat tesz szükségessé uniós és tagállami szinten, a vezetékes és a mobilhálózatok kapacitásának növelése tekintetében egyaránt; |
| --- | --- |

E.

mivel becslések szerint 2020-ra 50 milliárd eszköz kapcsolódik az internethez és 2017 végéig várhatóan 15-szörösére nő a globális adatforgalom; mivel ha az Európai Unió nagyobb növekedésre, versenyképességre és teljesítőképességre törekszik, akkor a szélessávú adatátvitel exponenciális növekedése ambiciózus politikákat tesz szükségessé uniós és tagállami szinten, a vezetékes és a mobilhálózatok kapacitásának növelése tekintetében egyaránt;

| F. | mivel a jelenlegi digitális menetrendben kitűzött célokat túlszárnyalták a többi kontinensen végbemenő felgyorsult fejlesztések, ezért e célok nem elég ambiciózusak annak biztosításához, hogy az Unió a távközlés terén globális vezető szerephez jusson 2020-ig; |
| --- | --- |

F.

mivel a jelenlegi digitális menetrendben kitűzött célokat túlszárnyalták a többi kontinensen végbemenő felgyorsult fejlesztések, ezért e célok nem elég ambiciózusak annak biztosításához, hogy az Unió a távközlés terén globális vezető szerephez jusson 2020-ig;

| G. | mivel a Parlament és a Tanács még mindig várja a Bizottság hálózatsemlegességre és egyetemes szolgáltatásra vonatkozó javaslatait; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament és a Tanács még mindig várja a Bizottság hálózatsemlegességre és egyetemes szolgáltatásra vonatkozó javaslatait;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a digitális menetrend és az egységes digitális piac megvalósításának a növekedés serkentésére és a válságból való kilábalásra irányuló uniós erőfeszítések középpontjában kell állniuk; úgy véli, hogy az egységes digitális piac előtt álló akadályok leküzdéséhez mind uniós, mind nemzeti szinten politikai vezetésre van szükség az Unión belüli munkahelyteremtés és növekedés elősegítése érdekében; emlékeztet arra, hogy a digitális gazdaság a többi ágazatnál hétszer gyorsabban nő, és megjegyzi, hogy az egységes digitális piac megvalósítása évi 110 milliárd eurós nagyságrendű növekedést biztosíthat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a digitális menetrend és az egységes digitális piac megvalósításának a növekedés serkentésére és a válságból való kilábalásra irányuló uniós erőfeszítések középpontjában kell állniuk; úgy véli, hogy az egységes digitális piac előtt álló akadályok leküzdéséhez mind uniós, mind nemzeti szinten politikai vezetésre van szükség az Unión belüli munkahelyteremtés és növekedés elősegítése érdekében; emlékeztet arra, hogy a digitális gazdaság a többi ágazatnál hétszer gyorsabban nő, és megjegyzi, hogy az egységes digitális piac megvalósítása évi 110 milliárd eurós nagyságrendű növekedést biztosíthat;

| 2. | rámutat arra, hogy a GDP-növekedés tekintetében az Unió több, egyidejűleg jelentkező nyomással szembesül akkor, amikor az adósság és a hiány magas szintje miatt korlátozott a növekedés közforrásokból történő ösztönzésére alkalmas mozgástér, valamint felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy valamennyi lehetséges növekedési ösztönzőt bocsássanak rendelkezésre; megjegyzi, hogy az ikt-k alapvető átalakító technológiát képviselnek minden gazdasági ágazat esetében, különös tekintettel az egészségügyi ellátás, energia, közszolgáltatások és oktatás területére; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy a GDP-növekedés tekintetében az Unió több, egyidejűleg jelentkező nyomással szembesül akkor, amikor az adósság és a hiány magas szintje miatt korlátozott a növekedés közforrásokból történő ösztönzésére alkalmas mozgástér, valamint felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy valamennyi lehetséges növekedési ösztönzőt bocsássanak rendelkezésre; megjegyzi, hogy az ikt-k alapvető átalakító technológiát képviselnek minden gazdasági ágazat esetében, különös tekintettel az egészségügyi ellátás, energia, közszolgáltatások és oktatás területére;

Barangolásidíj-mentes Európa 2015-re

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a távközlési piac mesterséges határok révén még mindig széttagolt a nemzeti piacok között és nem tekinthető a versenyt ösztönző egységes gazdasági piacnak; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a távközlési piac mesterséges határok révén még mindig széttagolt a nemzeti piacok között és nem tekinthető a versenyt ösztönző egységes gazdasági piacnak;

| 4. | hangsúlyozza, hogy iparági elemzők jelzései szerint a barangolásból származó árbevételek sok esetben az uniós szolgáltatók összbevételének 10 %-át teszik ki, és megjegyzi, hogy az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének legutóbbi elemzései szerint a vállalatok és a fogyasztók átlag kétszer magasabb árat fizetnek a barangolásos hívásokért, mint az üzemeltetők a nagykereskedelmi piacon; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy iparági elemzők jelzései szerint a barangolásból származó árbevételek sok esetben az uniós szolgáltatók összbevételének 10 %-át teszik ki, és megjegyzi, hogy az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének legutóbbi elemzései szerint a vállalatok és a fogyasztók átlag kétszer magasabb árat fizetnek a barangolásos hívásokért, mint az üzemeltetők a nagykereskedelmi piacon;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a barangolás kiegyensúlyozatlan haszonkulcsa növeli az Unión belüli mobilitás költségeit; rámutat arra, hogy ez akadályozza a növekedést és a fellendülést, mivel a mobilitás az Unió növekedésének egyik legfontosabb tényezője; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a barangolás kiegyensúlyozatlan haszonkulcsa növeli az Unión belüli mobilitás költségeit; rámutat arra, hogy ez akadályozza a növekedést és a fellendülést, mivel a mobilitás az Unió növekedésének egyik legfontosabb tényezője;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a barangolási díjak megszüntetése döntő fontosságú az innováció ösztönzése szempontjából, hiszen bővíti az innovatív termékek és szolgáltatások hazai piacát; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a barangolási díjak megszüntetése döntő fontosságú az innováció ösztönzése szempontjából, hiszen bővíti az innovatív termékek és szolgáltatások hazai piacát;

| 7. | úgy véli, hogy az egységes távközlési piac – többek között a belföldi és barangolási díjak közötti árkülönbségek miatt – jelenleg nem létezik; ezért úgy véli, hogy strukturális intézkedésekkel hozzá kellene járulni olyan valódi belső digitális piac megteremtéséhez, ahol a versenyt ösztönzik és ahol nincsen különbség a nemzeti és barangolási tarifák között, ekként pedig megteremtődne a páneurópai mobil távközlési piac; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az egységes távközlési piac – többek között a belföldi és barangolási díjak közötti árkülönbségek miatt – jelenleg nem létezik; ezért úgy véli, hogy strukturális intézkedésekkel hozzá kellene járulni olyan valódi belső digitális piac megteremtéséhez, ahol a versenyt ösztönzik és ahol nincsen különbség a nemzeti és barangolási tarifák között, ekként pedig megteremtődne a páneurópai mobil távközlési piac;

| 8. | emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az európai digitális menetrend értelmében a barangolási és a nemzeti tarifák közötti különbségnek 2015-ig nullához kellene közelítenie, valamint hogy az 531/2012/EU rendelet célja a mobilhírközlési szolgáltatások belső piacának létrehozása, és az, hogy végül teljesen megszűnjön a nemzeti és barangolási tarifák közötti különbségtétel; |
| --- | --- |

8.

emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az európai digitális menetrend értelmében a barangolási és a nemzeti tarifák közötti különbségnek 2015-ig nullához kellene közelítenie, valamint hogy az 531/2012/EU rendelet célja a mobilhírközlési szolgáltatások belső piacának létrehozása, és az, hogy végül teljesen megszűnjön a nemzeti és barangolási tarifák közötti különbségtétel;

| 9. | úgy véli tehát, hogy a digitális egységes piac kiteljesítésére irányuló intézkedéseknek 2015-ig át kellene hidalniuk a barangolási és nemzeti tarifák közötti szakadékot, ami – a hívások, a szöveges üzenetek és az adatátvitel vonatkozásában – barangolásdíj-mentes Uniót eredményez; |
| --- | --- |

9.

úgy véli tehát, hogy a digitális egységes piac kiteljesítésére irányuló intézkedéseknek 2015-ig át kellene hidalniuk a barangolási és nemzeti tarifák közötti szakadékot, ami – a hívások, a szöveges üzenetek és az adatátvitel vonatkozásában – barangolásdíj-mentes Uniót eredményez;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a távközlési szolgáltatók új ajánlatainak felhasználóbarátoknak és átláthatóaknak kell lenniük, megakadályozva ezáltal a távközlési piac új rejtett akadályainak kialakulását; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a távközlési szolgáltatók új ajánlatainak felhasználóbarátoknak és átláthatóaknak kell lenniük, megakadályozva ezáltal a távközlési piac új rejtett akadályainak kialakulását;

| 11. | emlékeztet, hogy a Bizottságnak felül kell vizsgálnia az 531/2012/EU rendelet működését és értékelnie kell a barangolási piac versenyképességét, azt, hogy mennyire voltak előnyösek az ügyfelek számára a barangolási szolgáltatások tényleges árcsökkentései, valamint a barangolási és nemzeti tarifák közötti különbséget, ideértve olyan ajánlatok rendelkezésre állását, amelyek egységes tarifát kínálnak a nemzeti és a barangolási szolgáltatásokra; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet, hogy a Bizottságnak felül kell vizsgálnia az 531/2012/EU rendelet működését és értékelnie kell a barangolási piac versenyképességét, azt, hogy mennyire voltak előnyösek az ügyfelek számára a barangolási szolgáltatások tényleges árcsökkentései, valamint a barangolási és nemzeti tarifák közötti különbséget, ideértve olyan ajánlatok rendelkezésre állását, amelyek egységes tarifát kínálnak a nemzeti és a barangolási szolgáltatásokra;

| 12. | megjegyzi, hogy csupán a barangolási díjak eltörlésével nem lehet ténylegesen egységes digitális piacot létrehozni; hangsúlyozza, hogy ezt az intézkedést egy átfogó európai digitális stratégia részének kell tekinteni, amely stratégia elsősorban az infrastrukturális fejlesztésekre és a hozzáférhetőségre irányul az ágazaton belüli munkahelyek megőrzésének és új munkahelyek létrehozásának ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy csupán a barangolási díjak eltörlésével nem lehet ténylegesen egységes digitális piacot létrehozni; hangsúlyozza, hogy ezt az intézkedést egy átfogó európai digitális stratégia részének kell tekinteni, amely stratégia elsősorban az infrastrukturális fejlesztésekre és a hozzáférhetőségre irányul az ágazaton belüli munkahelyek megőrzésének és új munkahelyek létrehozásának ösztönzése érdekében;

| 13. | üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint jogalkotási csomagra irányuló javaslatot tesz annak érdekében, hogy megszüntesse az Európai Unió egységes digitális piaca működésének még meglévő akadályait; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy felmérje a távközlési ágazatnak az uniós egységes digitális piac kialakításához köthető növekedési potenciálját; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint jogalkotási csomagra irányuló javaslatot tesz annak érdekében, hogy megszüntesse az Európai Unió egységes digitális piaca működésének még meglévő akadályait; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy felmérje a távközlési ágazatnak az uniós egységes digitális piac kialakításához köthető növekedési potenciálját;

Infrastruktúra és mobilitás

| 14. | hangsúlyozza a szélessávú hálózatok megvalósítására és az ezekhez való hozzáférésre, az e-kereskedelemre, a digitális társadalmi befogadásra, a határokon átnyúló közszolgáltatásokra, valamint a kutatásra és innovációra vonatkozó, az európai digitális menetrendben megfogalmazott célértékek szükségességét, amelyek továbbra is kiemelt célkitűzések maradnak annak érdekében, hogy az Unió teljes mértékben kiaknázhassa a digitális társadalom előnyeit; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a szélessávú hálózatok megvalósítására és az ezekhez való hozzáférésre, az e-kereskedelemre, a digitális társadalmi befogadásra, a határokon átnyúló közszolgáltatásokra, valamint a kutatásra és innovációra vonatkozó, az európai digitális menetrendben megfogalmazott célértékek szükségességét, amelyek továbbra is kiemelt célkitűzések maradnak annak érdekében, hogy az Unió teljes mértékben kiaknázhassa a digitális társadalom előnyeit;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az egységes uniós digitális piac előtt álló akadályok eltávolításának igényével párhuzamosan az Európai Uniónak elsőrendű prioritása az optimális, nagyon gyors internetes szélessávú infrastruktúrába való beruházás a digitális gazdaságban rejlő lehetőségek teljes kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az egységes uniós digitális piac előtt álló akadályok eltávolításának igényével párhuzamosan az Európai Uniónak elsőrendű prioritása az optimális, nagyon gyors internetes szélessávú infrastruktúrába való beruházás a digitális gazdaságban rejlő lehetőségek teljes kihasználása érdekében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy ha az Unió a digitális forradalom hazája kíván lenni és vissza szeretné nyerni globális vezető szerepét, 2020-ra ambiciózus és előretekintő célkitűzésekre van szükség; úgy véli, hogy a digitális menetrend 2020-ra vonatkozó egyik felülvizsgált előretekintő célkitűzése az kellene, hogy legyen, hogy valamennyi uniós háztartás másodpercenként 100 megabites (Mbps) sávszélességű hozzáféréssel rendelkezzen, a háztartások 50 %-a pedig másodpercenként 1 gigabites sávszélességű vagy afölötti hozzáféréssel; megjegyzi, hogy a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló jelentésében az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság már jelezte, hogy támogatja ezeket az ambiciózus célkitűzéseket; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy ha az Unió a digitális forradalom hazája kíván lenni és vissza szeretné nyerni globális vezető szerepét, 2020-ra ambiciózus és előretekintő célkitűzésekre van szükség; úgy véli, hogy a digitális menetrend 2020-ra vonatkozó egyik felülvizsgált előretekintő célkitűzése az kellene, hogy legyen, hogy valamennyi uniós háztartás másodpercenként 100 megabites (Mbps) sávszélességű hozzáféréssel rendelkezzen, a háztartások 50 %-a pedig másodpercenként 1 gigabites sávszélességű vagy afölötti hozzáféréssel; megjegyzi, hogy a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló jelentésében az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság már jelezte, hogy támogatja ezeket az ambiciózus célkitűzéseket;

| 17. | mélységesen sajnálja, hogy sok tagállam nem tartotta be a rádióspektrum-politikai program által meghatározott, a 800 MHz frekvenciasávba tartozó „digitális hozadék” szélessávú mobil szolgáltatásoknak történő kiosztására vonatkozó 2013. január 1-jei határidőt; hangsúlyozza, hogy ez a késedelem akadályozza a 4G hálózatok kiépítését az Unióban, ezért felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket, hogy a 800 MHz frekvenciasáv a szélessávú mobil szolgáltatások rendelkezésére álljon, és felhívja a Bizottságot, hogy használja fel teljes hatáskörét a gyors végrehajtás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

mélységesen sajnálja, hogy sok tagállam nem tartotta be a rádióspektrum-politikai program által meghatározott, a 800 MHz frekvenciasávba tartozó „digitális hozadék” szélessávú mobil szolgáltatásoknak történő kiosztására vonatkozó 2013. január 1-jei határidőt; hangsúlyozza, hogy ez a késedelem akadályozza a 4G hálózatok kiépítését az Unióban, ezért felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket, hogy a 800 MHz frekvenciasáv a szélessávú mobil szolgáltatások rendelkezésére álljon, és felhívja a Bizottságot, hogy használja fel teljes hatáskörét a gyors végrehajtás biztosítása érdekében;

| 18. | megállapítja, hogy a digitális menetrendben előírt, a szélessávra vonatkozó rendelkezésekről szóló célkitűzések valószínűleg nem fognak megvalósulni; ezért meg van győződve arról, hogy a jövőbeli hálózatokba történő nagyobb beruházások nélkül még inkább csökkenni fog az Unió globális versenyképessége; úgy véli, hogy a Bizottságnak az egységes piaci intézkedéscsomag keretében szintén teljesen felül kellene vizsgálnia a távközlési piac jogi keretét annak érdekében, hogy előmozdítsa a vezetékes- és a mobilhálózatokra irányuló beruházásokat; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a digitális menetrendben előírt, a szélessávra vonatkozó rendelkezésekről szóló célkitűzések valószínűleg nem fognak megvalósulni; ezért meg van győződve arról, hogy a jövőbeli hálózatokba történő nagyobb beruházások nélkül még inkább csökkenni fog az Unió globális versenyképessége; úgy véli, hogy a Bizottságnak az egységes piaci intézkedéscsomag keretében szintén teljesen felül kellene vizsgálnia a távközlési piac jogi keretét annak érdekében, hogy előmozdítsa a vezetékes- és a mobilhálózatokra irányuló beruházásokat;

| 19. | úgy véli, hogy a versenynek az új digitális infrastruktúrára irányuló beruházások ösztönzésében – és ezáltal a gazdasági növekedés előmozdításában – betöltött szerepét nem szabad gyengíteni; alapvető fontosságúnak ítéli, hogy a Bizottság biztosítson egy szabályozási keretrendszert, amely valamennyi piaci szereplő számára lehetővé tenné, hogy innovatív digitális infrastruktúrába fektessenek be; úgy véli, hogy e célból az új generációs hozzáférési hálózatok hatékony hozzáférési árait meghatározó új szabályoknak tükrözniük kell az alapjukat képező verseny folyamatát az egyes tagállamokban, tiszteletben tartva a nemzeti szabályozó hatóságok előjogait; véleménye szerint a nemzeti szabályozó hatóságoknak e célból a közös célkitűzések, például a digitális menetrend megvalósítására kell törekedniük, saját nemzeti piacaikra vonatkozó pontosabb ismereteikre és sajátos szakértelmükre alapozva; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a versenynek az új digitális infrastruktúrára irányuló beruházások ösztönzésében – és ezáltal a gazdasági növekedés előmozdításában – betöltött szerepét nem szabad gyengíteni; alapvető fontosságúnak ítéli, hogy a Bizottság biztosítson egy szabályozási keretrendszert, amely valamennyi piaci szereplő számára lehetővé tenné, hogy innovatív digitális infrastruktúrába fektessenek be; úgy véli, hogy e célból az új generációs hozzáférési hálózatok hatékony hozzáférési árait meghatározó új szabályoknak tükrözniük kell az alapjukat képező verseny folyamatát az egyes tagállamokban, tiszteletben tartva a nemzeti szabályozó hatóságok előjogait; véleménye szerint a nemzeti szabályozó hatóságoknak e célból a közös célkitűzések, például a digitális menetrend megvalósítására kell törekedniük, saját nemzeti piacaikra vonatkozó pontosabb ismereteikre és sajátos szakértelmükre alapozva;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozásának alapvető felülvizsgálatára irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozásának alapvető felülvizsgálatára irányuló javaslatot;

| 21. | kiemeli az európai digitális menetrendben bejelentett főbb intézkedések végrehajtásának fontosságát, különös tekintettel az ellenálló képességgel rendelkező, megbízható infrastruktúrákra és szolgáltatásokra, valamint az adatvédelmi rendszerre; |
| --- | --- |

21.

kiemeli az európai digitális menetrendben bejelentett főbb intézkedések végrehajtásának fontosságát, különös tekintettel az ellenálló képességgel rendelkező, megbízható infrastruktúrákra és szolgáltatásokra, valamint az adatvédelmi rendszerre;

| 22. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az egységes uniós digitális piac tervezhetősége, mobilitása és rugalmassága érdekében értékelje és vizsgálja felül az információs társadalomról szóló irányelvet (2001/29/EK (4)), ahogyan azt az Európai Parlament az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalásában (5) szorgalmazta; |
| --- | --- |

22.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az egységes uniós digitális piac tervezhetősége, mobilitása és rugalmassága érdekében értékelje és vizsgálja felül az információs társadalomról szóló irányelvet (2001/29/EK (4)), ahogyan azt az Európai Parlament az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalásában (5) szorgalmazta;

Információs és kommunikációs technológiák a fiatalok foglalkoztatásáért

| 23. | hangsúlyozza, hogy a teljes mértékben működőképes egységes digitális piac megvalósításához összehangolt erőfeszítés szükséges annak biztosítása érdekében, hogy tartózkodási helyétől függetlenül minden állampolgár hozzáférjen az internethez és a használatához szükséges készségekhez; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a teljes mértékben működőképes egységes digitális piac megvalósításához összehangolt erőfeszítés szükséges annak biztosítása érdekében, hogy tartózkodási helyétől függetlenül minden állampolgár hozzáférjen az internethez és a használatához szükséges készségekhez;

| 24. | üdvözli a 2013 márciusában létrehozott, a digitális munkahelyekkel foglalkozó nagykoalíciót, amely valamennyi érintett számára nyitott; felhívja a Bizottságot, hogy e nagykoalíciót sürgősen tegye működőképessé, valamint hogy ismételje meg ezt a kezdeményezést tagállami szinten is, és az uniós alapokhoz biztosítson preferenciális hozzáférést a résztvevők számára, ezáltal támogatva fellépésüket; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a 2013 márciusában létrehozott, a digitális munkahelyekkel foglalkozó nagykoalíciót, amely valamennyi érintett számára nyitott; felhívja a Bizottságot, hogy e nagykoalíciót sürgősen tegye működőképessé, valamint hogy ismételje meg ezt a kezdeményezést tagállami szinten is, és az uniós alapokhoz biztosítson preferenciális hozzáférést a résztvevők számára, ezáltal támogatva fellépésüket;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség – beleértve a fiatalkori és a tartós munkanélküliséget – elfogadhatatlanul magas szintet ért el az Európai Unióban és valószínűleg magas marad a közeljövőben is, és hogy valamennyi politikai szinten határozott és gyors fellépésre van szükség; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség – beleértve a fiatalkori és a tartós munkanélküliséget – elfogadhatatlanul magas szintet ért el az Európai Unióban és valószínűleg magas marad a közeljövőben is, és hogy valamennyi politikai szinten határozott és gyors fellépésre van szükség;

| 26. | megjegyzi, hogy az ikt-ágazatban foglalkoztatottak száma jelenleg az Unióban több mint 4 millió és bár ez a szám évente 3 %-kal nő, a Bizottság szerint a válság ellenére 2015-re 700 000 és 1 millió közötti magas minőségű ikt-munkahely lesz betöltetlen; hangsúlyozza, hogy következésképpen az e-készségek és a digitális oktatás rendkívüli jelentőségűek lehetnek a növekvő munkanélküliség csökkentése tekintetében, különösen a fiatalok esetében; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy az ikt-ágazatban foglalkoztatottak száma jelenleg az Unióban több mint 4 millió és bár ez a szám évente 3 %-kal nő, a Bizottság szerint a válság ellenére 2015-re 700 000 és 1 millió közötti magas minőségű ikt-munkahely lesz betöltetlen; hangsúlyozza, hogy következésképpen az e-készségek és a digitális oktatás rendkívüli jelentőségűek lehetnek a növekvő munkanélküliség csökkentése tekintetében, különösen a fiatalok esetében;

| 27. | üdvözli az ifjúsági garanciarendszerek uniós szintű elfogadását, amelyek minden fiatal európai számára biztosítják, hogy az iskola elvégzését vagy munkanélkülivé válásukat követő négy hónapon belül jó minőségű állásajánlatot kapjanak, illetve további tanulási vagy képzési lehetőségben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy szakmai gyakorlatban részesüljenek; ugyanakkor megjegyzi, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés céljára a következő többéves pénzügyi keretben előirányozott 6 milliárd euró nyilvánvalóan nem elegendő egy ekkora méretű probléma orvoslására; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maximalizálják e fellépések hatékonyságát azáltal, hogy a digitális készségek elsajátítására helyezik a hangsúlyt; hangsúlyozza, hogy a digitális készségek minden szakmai képzés elengedhetetlen összetevői kellene, hogy legyenek annak biztosítása érdekében, hogy az új generációk és a jelenlegi munkavállalók egyaránt képesek elsajátítani a szükséges készségeket; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az ifjúsági garanciarendszerek uniós szintű elfogadását, amelyek minden fiatal európai számára biztosítják, hogy az iskola elvégzését vagy munkanélkülivé válásukat követő négy hónapon belül jó minőségű állásajánlatot kapjanak, illetve további tanulási vagy képzési lehetőségben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy szakmai gyakorlatban részesüljenek; ugyanakkor megjegyzi, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés céljára a következő többéves pénzügyi keretben előirányozott 6 milliárd euró nyilvánvalóan nem elegendő egy ekkora méretű probléma orvoslására; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maximalizálják e fellépések hatékonyságát azáltal, hogy a digitális készségek elsajátítására helyezik a hangsúlyt; hangsúlyozza, hogy a digitális készségek minden szakmai képzés elengedhetetlen összetevői kellene, hogy legyenek annak biztosítása érdekében, hogy az új generációk és a jelenlegi munkavállalók egyaránt képesek elsajátítani a szükséges készségeket;

A kis- és középvállalkozásokra vonatkozó információs és kommunikációs technológiák

| 28. | emlékeztet arra, hogy az internet az egységes digitális piac egyik alapelve egyrészt mint a szolgáltatások elindítását vagy innovatív termékek piacra dobását az állampolgárok számára lehetővé tevő platform, amely ezáltal munkahelyeket teremt és elősegíti kkv-k létrejöttét, másrészt mint társadalmi kommunikációs platform; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy az internet az egységes digitális piac egyik alapelve egyrészt mint a szolgáltatások elindítását vagy innovatív termékek piacra dobását az állampolgárok számára lehetővé tevő platform, amely ezáltal munkahelyeket teremt és elősegíti kkv-k létrejöttét, másrészt mint társadalmi kommunikációs platform;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k jelentik az Unió gazdaságának motorját, valamint hogy több intézkedés szükséges az uniós kkv-k világszintű versenyképességének előmozdításához és az Unió versenyképességére nagy hatást gyakorló ígéretes új technológiai fejlesztések – például a felhő alapú számítástechnika – elterjesztése számára a lehető legmegfelelőbb környezet kialakításához; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a kkv-k jelentik az Unió gazdaságának motorját, valamint hogy több intézkedés szükséges az uniós kkv-k világszintű versenyképességének előmozdításához és az Unió versenyképességére nagy hatást gyakorló ígéretes új technológiai fejlesztések – például a felhő alapú számítástechnika – elterjesztése számára a lehető legmegfelelőbb környezet kialakításához;

| 30. | megjegyzi, hogy a szabályos foglalkoztatás melletti alternatív pályaválasztási lehetőségként egyre több európai, elsősorban fiatal lesz vállalkozó, amelynek ösztönzői az eddig soha nem látott lehetőségeket teremtő internet, a felhőalapú technika, a mobilplatformok, a közösségi oldalak és a hatalmas adatáramlás; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki fokozottabban vállalkozásbarát környezetet, amelyben könnyebb hozzájutni a finanszírozáshoz („a tévedés jogával”), a piacokhoz, a hálózatokhoz és a szakértelemhez, és amelyet támogatni kell közös kockázatmegosztási-mechanizmusok, kockázati tőke, kedvezményes adózás és kapcsolatépítő rendezvények révén; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy a szabályos foglalkoztatás melletti alternatív pályaválasztási lehetőségként egyre több európai, elsősorban fiatal lesz vállalkozó, amelynek ösztönzői az eddig soha nem látott lehetőségeket teremtő internet, a felhőalapú technika, a mobilplatformok, a közösségi oldalak és a hatalmas adatáramlás; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki fokozottabban vállalkozásbarát környezetet, amelyben könnyebb hozzájutni a finanszírozáshoz („a tévedés jogával”), a piacokhoz, a hálózatokhoz és a szakértelemhez, és amelyet támogatni kell közös kockázatmegosztási-mechanizmusok, kockázati tőke, kedvezményes adózás és kapcsolatépítő rendezvények révén;

A közszféra digitális átállása

| 31. | hangsúlyozza, hogy a közszféra digitális átállása a digitális menetrend egyik következő lépése kellene, hogy legyen, hiszen a közigazgatást terhelő költségek csökkentésén és a polgárok számára biztosított hatékonyabb szolgáltatásokon túlmenően a digitális serkentő hatás a gazdaság minden ágazata számára különösen hasznos lenne; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a közszféra digitális átállása a digitális menetrend egyik következő lépése kellene, hogy legyen, hiszen a közigazgatást terhelő költségek csökkentésén és a polgárok számára biztosított hatékonyabb szolgáltatásokon túlmenően a digitális serkentő hatás a gazdaság minden ágazata számára különösen hasznos lenne;

| 32. | sajnálatosnak tartja, hogy a felhőalapú számítástechnikára vonatkozó nemzeti stratégiák háttérbe szorítják az ambiciózus és hatékony európai stratégiát; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg javaslatait és határozza meg azokat a forrásokat, amelyek kielégítően hatékonyak Európa vezető szerepének biztosításához az egységesítés tekintetében; |
| --- | --- |

32.

sajnálatosnak tartja, hogy a felhőalapú számítástechnikára vonatkozó nemzeti stratégiák háttérbe szorítják az ambiciózus és hatékony európai stratégiát; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg javaslatait és határozza meg azokat a forrásokat, amelyek kielégítően hatékonyak Európa vezető szerepének biztosításához az egységesítés tekintetében;

| 33. | kiemeli, hogy a modern közigazgatás alapvető fontosságú a munkahelyek, a növekedés és a versenyképesség ösztönzésére irányuló politikák megtervezésének és megvalósításának megerősítése szempontjából; hangsúlyozza az ikt-kban rejlő lehetőségek kiaknázásának fontosságát egy jobban teljesítő, hatékonyabb közszféra kialakítása és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében; megjegyzi, hogy az ikt-k ösztönözhetik az adóbeszedési és az egészségügyi rendszerek reformját, csökkenthetik a beszállítóknak történő kifizetések késedelmeit és megerősíthetik az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságát; úgy véli, hogy mindenekelőtt az egészségügyi ellátás nyújtását kell forradalmasítani annak érdekében, hogy költséghatékonyabb és személyre szabott szolgáltatásokat biztosítsanak a betegeknek és a szakembereknek; |
| --- | --- |

33.

kiemeli, hogy a modern közigazgatás alapvető fontosságú a munkahelyek, a növekedés és a versenyképesség ösztönzésére irányuló politikák megtervezésének és megvalósításának megerősítése szempontjából; hangsúlyozza az ikt-kban rejlő lehetőségek kiaknázásának fontosságát egy jobban teljesítő, hatékonyabb közszféra kialakítása és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében; megjegyzi, hogy az ikt-k ösztönözhetik az adóbeszedési és az egészségügyi rendszerek reformját, csökkenthetik a beszállítóknak történő kifizetések késedelmeit és megerősíthetik az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságát; úgy véli, hogy mindenekelőtt az egészségügyi ellátás nyújtását kell forradalmasítani annak érdekében, hogy költséghatékonyabb és személyre szabott szolgáltatásokat biztosítsanak a betegeknek és a szakembereknek;

| 34. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az Európai Számítási Felhő Partnerség munkáját; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az Európai Számítási Felhő Partnerség munkáját;

Az információs és kommunikációs technológiák finanszírozása: a többéves pénzügyi keret

| 35. | sajnálja, hogy a Bizottság által az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében az ikt-beruházásokra a 2014–2020 közötti időszakra javasolt 9,2 milliárd eurót drasztikusan csökkentik; hangsúlyozza, hogy az új pénzügyi körülmények következtében a strukturális alapokból és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott, a szélessávú hálózatokba történő beruházások fontosabbak, mint korábban bármikor, és ezeket a 2007–2013 közötti programozási időszakra növelni kell; |
| --- | --- |

35.

sajnálja, hogy a Bizottság által az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében az ikt-beruházásokra a 2014–2020 közötti időszakra javasolt 9,2 milliárd eurót drasztikusan csökkentik; hangsúlyozza, hogy az új pénzügyi körülmények következtében a strukturális alapokból és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott, a szélessávú hálózatokba történő beruházások fontosabbak, mint korábban bármikor, és ezeket a 2007–2013 közötti programozási időszakra növelni kell;

| 36. | hangsúlyozza, hogy szükség van az uniós alapoknak az ikt-beruházásokra irányuló célzottabb felhasználására, és hogy a következő többéves pénzügyi keretben az ikt-kra fordított forrásoknak összhangban kell lenniük az ágazat súlyával és gazdasági hatásával; felszólít, hogy az átfogó többéves pénzügyi keretben az ikt-val kapcsolatos költségek részesedését kiemeltebben kell kezelni a 2007–2013 közötti időszakhoz képest; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy szükség van az uniós alapoknak az ikt-beruházásokra irányuló célzottabb felhasználására, és hogy a következő többéves pénzügyi keretben az ikt-kra fordított forrásoknak összhangban kell lenniük az ágazat súlyával és gazdasági hatásával; felszólít, hogy az átfogó többéves pénzügyi keretben az ikt-val kapcsolatos költségek részesedését kiemeltebben kell kezelni a 2007–2013 közötti időszakhoz képest;

o

o o

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 172., 2012.6.30., 10. o.

(2)  HL L 81., 2012.3.21., 7. o.

(3)  HL C 81. E, 2011.3.15, 45. o.

(4)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/125 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/125

---

P7_TA(2013)0378

A szíriai helyzet

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2013/2819(RSP))

(2016/C 093/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló 2013. január 23-i, február 18-i, március 11-i, április 22-i, május 27-i, június 24-i, július 9-i és július 22-i következtetéseire; tekintettel az Európai Tanács Szíriára vonatkozó, 2013. február 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló 2013. január 23-i, február 18-i, március 11-i, április 22-i, május 27-i, június 24-i, július 9-i és július 22-i következtetéseire; tekintettel az Európai Tanács Szíriára vonatkozó, 2013. február 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a vegyi fegyverek damaszkuszi bevetésével kapcsolatos legutóbbi jelentésekről szóló 2013. augusztus 21-i, a szíriai konfliktus politikai megoldásának sürgető szükségességéről szóló 2013. augusztus 23-i (az EU Szíriáról elfogadott 2013. szeptember 7-i álláspontját tükröző), valamint a Szíria vegyi fegyvereinek nemzetközi ellenőrzés alá helyezésére irányuló javaslatról szóló 2013. szeptemberi 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a vegyi fegyverek damaszkuszi bevetésével kapcsolatos legutóbbi jelentésekről szóló 2013. augusztus 21-i, a szíriai konfliktus politikai megoldásának sürgető szükségességéről szóló 2013. augusztus 23-i (az EU Szíriáról elfogadott 2013. szeptember 7-i álláspontját tükröző), valamint a Szíria vegyi fegyvereinek nemzetközi ellenőrzés alá helyezésére irányuló javaslatról szóló 2013. szeptemberi 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1949-es genfi egyezményekre és az azokhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvekre, különösen a fojtó, mérgező vagy egyéb gázok, valamint a bakteriológiai eszközök hadviselési célokra történő használatának tilalmáról szóló, (a Hágai Egyezményhez csatolt), 1925. június 17-én Genfben aláírt genfi jegyzőkönyvre, valamint a vegyifegyver-tilalmi egyezményben előírt szabályokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949-es genfi egyezményekre és az azokhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvekre, különösen a fojtó, mérgező vagy egyéb gázok, valamint a bakteriológiai eszközök hadviselési célokra történő használatának tilalmáról szóló, (a Hágai Egyezményhez csatolt), 1925. június 17-én Genfben aláírt genfi jegyzőkönyvre, valamint a vegyifegyver-tilalmi egyezményben előírt szabályokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ szerint a szíriai békés tüntetések 2011. márciusi erőszakos leverésének kezdete óta több mint 100 000 ember – többségében polgári személy – vesztette életét; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) szerint 4,25 millió ember kényszerült országon belül lakóhelye elhagyására, és több mint 2 millió szíriai menekült távozott főként Törökországba, Jordániába, Libanonba, Egyiptomba és Irakba; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ szerint a szíriai békés tüntetések 2011. márciusi erőszakos leverésének kezdete óta több mint 100 000 ember – többségében polgári személy – vesztette életét; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) szerint 4,25 millió ember kényszerült országon belül lakóhelye elhagyására, és több mint 2 millió szíriai menekült távozott főként Törökországba, Jordániába, Libanonba, Egyiptomba és Irakba;

| B. | mivel 2013. augusztus 21-én Damaszkusz külvárosában nagyszabású vegyi támadást hajtottak végre, amelynek során több száz ember, közöttük sok nő és gyermek vesztette életét; mivel ez a támadás a nemzetközi jog kirívó megsértése, háborús bűn és az emberiesség elleni bűncselekmény; mivel számos különböző forrásból származó információ megerősíti e támadás tényleges megtörténtét, és a jelek szerint erős bizonyítéka annak, hogy a szíriai rezsim a felelős e támadásokért; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013. augusztus 21-én Damaszkusz külvárosában nagyszabású vegyi támadást hajtottak végre, amelynek során több száz ember, közöttük sok nő és gyermek vesztette életét; mivel ez a támadás a nemzetközi jog kirívó megsértése, háborús bűn és az emberiesség elleni bűncselekmény; mivel számos különböző forrásból származó információ megerősíti e támadás tényleges megtörténtét, és a jelek szerint erős bizonyítéka annak, hogy a szíriai rezsim a felelős e támadásokért;

| C. | mivel a szíriai kormány 2013. augusztus 25-én, a vegyi támadás után négy nappal hozzájárult ahhoz, hogy az ENSZ ellenőrei látogatást tegyenek a területen; mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár sürgette a vizsgálóbizottságot, hogy minél előbb terjessze elő megállapításait; mivel az ENSZ ellenőrző küldöttségének megbízatása annak megállapítására korlátozódik, hogy sor került-e vegyi fegyverek használatára, és nem terjed ki annak vizsgálatára, hogy ki a felelős ezért az akcióért; |
| --- | --- |

C.

mivel a szíriai kormány 2013. augusztus 25-én, a vegyi támadás után négy nappal hozzájárult ahhoz, hogy az ENSZ ellenőrei látogatást tegyenek a területen; mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár sürgette a vizsgálóbizottságot, hogy minél előbb terjessze elő megállapításait; mivel az ENSZ ellenőrző küldöttségének megbízatása annak megállapítására korlátozódik, hogy sor került-e vegyi fegyverek használatára, és nem terjed ki annak vizsgálatára, hogy ki a felelős ezért az akcióért;

| D. | mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. szeptember 9-én, míg Catherine Ashton alelnök/főképviselő 2013. szeptember 10-én üdvözölte azt a javaslatot, hogy a szíriai rezsim megsemmisítés céljából átadja a vegyi fegyvereket a nemzetközi közösségnek, és ezt a javaslatot Oroszország, Irán és a szíriai rezsim is készségesen elfogadta; mivel Ban Ki Mun elmondása szerint mérlegelte, hogy felszólítsa a Biztonsági Tanácsot, hogy kérje e fegyverek és a vegyi prekurzorok azonnali átszállítását Szíria olyan belső területeire, ahol biztonságosan lehet őket tárolni és megsemmisíteni; |
| --- | --- |

D.

mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. szeptember 9-én, míg Catherine Ashton alelnök/főképviselő 2013. szeptember 10-én üdvözölte azt a javaslatot, hogy a szíriai rezsim megsemmisítés céljából átadja a vegyi fegyvereket a nemzetközi közösségnek, és ezt a javaslatot Oroszország, Irán és a szíriai rezsim is készségesen elfogadta; mivel Ban Ki Mun elmondása szerint mérlegelte, hogy felszólítsa a Biztonsági Tanácsot, hogy kérje e fegyverek és a vegyi prekurzorok azonnali átszállítását Szíria olyan belső területeire, ahol biztonságosan lehet őket tárolni és megsemmisíteni;

| 1. | erőteljesen elítéli a polgári lakosság ellen 2013. augusztus 21-én vegyi fegyverekkel végrehajtott tömeggyilkosságot, amelynek során nyugati hírszerzők adatai szerint legalább 1 400 ember, közöttük 400 gyermek vesztette életét, miközben megjegyzi, hogy különböző források arra utalnak, hogy a támadásért a szíriai rezsim a felelős; |
| --- | --- |

1.

erőteljesen elítéli a polgári lakosság ellen 2013. augusztus 21-én vegyi fegyverekkel végrehajtott tömeggyilkosságot, amelynek során nyugati hírszerzők adatai szerint legalább 1 400 ember, közöttük 400 gyermek vesztette életét, miközben megjegyzi, hogy különböző források arra utalnak, hogy a támadásért a szíriai rezsim a felelős;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a vegyi fegyverek e megdöbbentő alkalmazását a nemzetközi közösség nem nézheti tétlenül; rámutat, hogy a vegyi fegyverek bizonyított – különösen polgári személyek elleni – bevetése a nemzetközi jog nyilvánvaló megsértését jelenti, háborús bűncselekmény és emberiesség elleni bűncselekmény, ami egyértelmű, határozott, célzott és egységes válaszlépést tesz szükségessé, nem kizárva az esetleges elrettentő intézkedéseket, annak világossá tétele érdekében, hogy ezek a bűncselekmények elfogadhatatlanok, valamint a vegyi fegyverek akár Szíriában, akár máshol történő további bevetésének megelőzésére; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a vegyi fegyverek e megdöbbentő alkalmazását a nemzetközi közösség nem nézheti tétlenül; rámutat, hogy a vegyi fegyverek bizonyított – különösen polgári személyek elleni – bevetése a nemzetközi jog nyilvánvaló megsértését jelenti, háborús bűncselekmény és emberiesség elleni bűncselekmény, ami egyértelmű, határozott, célzott és egységes válaszlépést tesz szükségessé, nem kizárva az esetleges elrettentő intézkedéseket, annak világossá tétele érdekében, hogy ezek a bűncselekmények elfogadhatatlanok, valamint a vegyi fegyverek akár Szíriában, akár máshol történő további bevetésének megelőzésére;

| 3. | üdvözli az EU által Szíriával kapcsolatban az uniós külügyminiszterek 2013. szeptember 7-i nem hivatalos ülésén elfogadott álláspontot; hangsúlyozza, hogy a szíriai helyzet koherens, közös megközelítésmódot tesz szükségessé a tagállamok részéről; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy tárgyalják tovább a szíriai helyzetet a Külügyek Tanácsa keretében, és vizsgálják meg, hogy milyen intézkedéseket tud elfogadni az EU a szíriai ellenzék demokratikus erőinek támogatása, a nemzetközi közösség többi tagjával folytatott párbeszéd és a velük kialakított közös megközelítés elősegítése, illetve a szíriai és a szomszédos országokban élő lakosságnak nyújtott további humanitárius segítség érdekében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak fokozott figyelmet kell fordítania valamennyi érintett szereplő bevonására és az egész térségre kiterjedő enyhülési folyamat előmozdítására; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az EU által Szíriával kapcsolatban az uniós külügyminiszterek 2013. szeptember 7-i nem hivatalos ülésén elfogadott álláspontot; hangsúlyozza, hogy a szíriai helyzet koherens, közös megközelítésmódot tesz szükségessé a tagállamok részéről; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy tárgyalják tovább a szíriai helyzetet a Külügyek Tanácsa keretében, és vizsgálják meg, hogy milyen intézkedéseket tud elfogadni az EU a szíriai ellenzék demokratikus erőinek támogatása, a nemzetközi közösség többi tagjával folytatott párbeszéd és a velük kialakított közös megközelítés elősegítése, illetve a szíriai és a szomszédos országokban élő lakosságnak nyújtott további humanitárius segítség érdekében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak fokozott figyelmet kell fordítania valamennyi érintett szereplő bevonására és az egész térségre kiterjedő enyhülési folyamat előmozdítására;

| 4. | kéri az ENSZ-t, hogy minél előbb zárja le a vegyi fegyverek Szíriában történő alkalmazásának megállapítása tekintetében végzett alapos vizsgálatát; kéri a vizsgálóbizottság jelentésének mihamarabbi eljuttatását a Biztonsági Tanácshoz, hogy az az ENSZ vizsgálóbizottságának megállapításai alapján megvitathassa a Szíriában elkövetett tömeggyilkosságot, és megfontolhassa, hogy következésképpen milyen intézkedések elfogadására van szükség a vegyi fegyverek Szíriában történő bevetésére adandó válasz érdekében, illetve elszámoltathassa a felelősöket; |
| --- | --- |

4.

kéri az ENSZ-t, hogy minél előbb zárja le a vegyi fegyverek Szíriában történő alkalmazásának megállapítása tekintetében végzett alapos vizsgálatát; kéri a vizsgálóbizottság jelentésének mihamarabbi eljuttatását a Biztonsági Tanácshoz, hogy az az ENSZ vizsgálóbizottságának megállapításai alapján megvitathassa a Szíriában elkövetett tömeggyilkosságot, és megfontolhassa, hogy következésképpen milyen intézkedések elfogadására van szükség a vegyi fegyverek Szíriában történő bevetésére adandó válasz érdekében, illetve elszámoltathassa a felelősöket;

| 5. | üdvözli azt a javaslatot, amely a szíriai vegyifegyver-állomány megsemmisítés céljából a nemzetközi közösség részére történő mielőbbi átadására irányul a nemzetközi közösség által adott ultimátumot követően, mely javaslatot az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező erejű határozata kísér, amelyet be nem tartása esetén az ENSZ Alapokmányában foglalt valamennyi eszköz révén végre lehet hajtatni; |
| --- | --- |

5.

üdvözli azt a javaslatot, amely a szíriai vegyifegyver-állomány megsemmisítés céljából a nemzetközi közösség részére történő mielőbbi átadására irányul a nemzetközi közösség által adott ultimátumot követően, mely javaslatot az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező erejű határozata kísér, amelyet be nem tartása esetén az ENSZ Alapokmányában foglalt valamennyi eszköz révén végre lehet hajtatni;

| 6. | úgy véli, hogy a nemzetközi közösségnek olyan politikai megoldást kell találnia Szíria számára, amely képes az erőszak megfékezésére, elejét veszi a vegyi fegyverek további bevetésének és előmozdítja a demokratikus átmenetet; különösen Oroszországot és Kínát mint az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjait hívja fel, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek, és segítsék elő egy közös álláspont kialakítását és a szíriai válság diplomáciai úton történő megoldását, anélkül, hogy kizárná az ENSZ Közgyűlésének bevonását, amely tárgyalhatná az ügyet a Biztonsági Tanácsban tapasztalható folyamatos vétó esetén; meggyőződése, hogy a jelenlegi szíriai válságra csak egy szíriaiak által vezetett, a nemzetközi közösség támogatását élvező, befogadó politikai folyamat révén található tartós megoldás; ennek jegyében továbbra is támogatja az EU és tagállamai, valamint az ENSZ és az Arab Liga közös különleges képviselője, Lakhdar Brahimi által tett erőfeszítéseket, melyek célja, hogy előrelépés történjen a Genf II. folyamatban és a Biztonsági Tanácsban; megismétli a Biztonsági Tanács felé irányuló azon kérését, hogy hivatalos kivizsgálás céljából utalja a szíriai helyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróság elé; megismétli a Bassár el-Aszad elnökhöz és rezsimjéhez intézett azon felhívását, hogy mondjanak le és tegyék lehetővé a demokratikus átmenetet; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a nemzetközi közösségnek olyan politikai megoldást kell találnia Szíria számára, amely képes az erőszak megfékezésére, elejét veszi a vegyi fegyverek további bevetésének és előmozdítja a demokratikus átmenetet; különösen Oroszországot és Kínát mint az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjait hívja fel, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek, és segítsék elő egy közös álláspont kialakítását és a szíriai válság diplomáciai úton történő megoldását, anélkül, hogy kizárná az ENSZ Közgyűlésének bevonását, amely tárgyalhatná az ügyet a Biztonsági Tanácsban tapasztalható folyamatos vétó esetén; meggyőződése, hogy a jelenlegi szíriai válságra csak egy szíriaiak által vezetett, a nemzetközi közösség támogatását élvező, befogadó politikai folyamat révén található tartós megoldás; ennek jegyében továbbra is támogatja az EU és tagállamai, valamint az ENSZ és az Arab Liga közös különleges képviselője, Lakhdar Brahimi által tett erőfeszítéseket, melyek célja, hogy előrelépés történjen a Genf II. folyamatban és a Biztonsági Tanácsban; megismétli a Biztonsági Tanács felé irányuló azon kérését, hogy hivatalos kivizsgálás céljából utalja a szíriai helyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróság elé; megismétli a Bassár el-Aszad elnökhöz és rezsimjéhez intézett azon felhívását, hogy mondjanak le és tegyék lehetővé a demokratikus átmenetet;

| 7. | súlyos aggodalmának ad hangot a jelenlegi szíriai humanitárius válság és a szomszédos országokra gyakorolt következményei miatt; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy teljesítsék humanitárius kötelezettségeiket és fokozzák a szíriai menekülteknek nyújtott segítséget; megismétli a minden országhoz intézett azon kérését, hogy teljesítsék a 2013. január 30-i kuvaiti támogatói konferencián tett ígéreteiket; felhívja a konfliktusban érintett feleket, hogy segítsék elő a humanitárius segítségnyújtásnak és támogatásnak az összes lehetséges csatornán keresztüli – határokat és konfliktuszónákat is átívelő – biztosítását, és gondoskodjanak az egészségügyi személyzet és a humanitárius szakemberek biztonságáról; |
| --- | --- |

7.

súlyos aggodalmának ad hangot a jelenlegi szíriai humanitárius válság és a szomszédos országokra gyakorolt következményei miatt; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy teljesítsék humanitárius kötelezettségeiket és fokozzák a szíriai menekülteknek nyújtott segítséget; megismétli a minden országhoz intézett azon kérését, hogy teljesítsék a 2013. január 30-i kuvaiti támogatói konferencián tett ígéreteiket; felhívja a konfliktusban érintett feleket, hogy segítsék elő a humanitárius segítségnyújtásnak és támogatásnak az összes lehetséges csatornán keresztüli – határokat és konfliktuszónákat is átívelő – biztosítását, és gondoskodjanak az egészségügyi személyzet és a humanitárius szakemberek biztonságáról;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, valamint a szíriai konfliktusban érintett összes félnek. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, valamint a szíriai konfliktusban érintett összes félnek.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/127 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/127

---

P7_TA(2013)0379

Az egyiptomi helyzet

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2013/2820(RSP))

(2016/C 093/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az arab tavasz átmeneti időszakot élő országai általi vagyonvisszaszerzésről szóló, 2013. május 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az arab tavasz átmeneti időszakot élő országai általi vagyonvisszaszerzésről szóló, 2013. május 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Tanács arab tavaszról szóló 2013. február 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács arab tavaszról szóló 2013. február 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács Egyiptomra vonatkozó, 2013. augusztus 21-i és július 22-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Egyiptomra vonatkozó, 2013. augusztus 21-i és július 22-i következtetéseire,

| — | tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke és José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke által az Egyiptomi helyzetről 2013. augusztus 18-án kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke és José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke által az Egyiptomi helyzetről 2013. augusztus 18-án kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2013. augusztus 21-i, Egyiptom kapcsán összehívott különleges ülését követően Catherine Ashton főképviselő által tett megjegyzésekre, a főképviselő által az egyiptomi helyzetről és fejleményekről 2013 augusztusában és júliusában tett nyilatkozatokra, valamint a főképviselő és az Egyesült Államok külügyminisztere, John Kerry által 2013. augusztus 7-én Egyiptomról tett közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2013. augusztus 21-i, Egyiptom kapcsán összehívott különleges ülését követően Catherine Ashton főképviselő által tett megjegyzésekre, a főképviselő által az egyiptomi helyzetről és fejleményekről 2013 augusztusában és júliusában tett nyilatkozatokra, valamint a főképviselő és az Egyesült Államok külügyminisztere, John Kerry által 2013. augusztus 7-én Egyiptomról tett közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU és Egyiptom közötti, 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, továbbá az ennek végrehajtása terén tett előrelépésről szóló 2013. március 20-i bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Egyiptom közötti, 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, továbbá az ennek végrehajtása terén tett előrelépésről szóló 2013. március 20-i bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel az EU–Egyiptom munkacsoport társelnökeinek a 2012. november 14-i ülést követően közzétett következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Egyiptom munkacsoport társelnökeinek a 2012. november 14-i ülést követően közzétett következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén” című, 2013. június 18-án közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén” című, 2013. június 18-án közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Egyiptom részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Egyiptom részes fele,

| — | tekintettel Egyiptom 2013. július 8-án közzétett alkotmányos nyilatkozatára, amely menetrendet javasol az alkotmánymódosítások és az új választások számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Egyiptom 2013. július 8-án közzétett alkotmányos nyilatkozatára, amely menetrendet javasol az alkotmánymódosítások és az új választások számára,

| — | tekintettel az egyiptomi átmeneti kormánynak a demokrácia felé vezető út fenntartásáról szóló programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyiptomi átmeneti kormánynak a demokrácia felé vezető út fenntartásáról szóló programjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Egyiptom a legnagyobb arab ország, amely kulcsszerepet játszik a dél-mediterrán térségben, az EU fontos kereskedelmi partnere és az uniós támogatások jelentős kedvezményezettje; mivel az egyiptomi politikai fejlemények jelentős következményekkel járnak a régió egészében és annak határain túl; |
| --- | --- |

A.

mivel Egyiptom a legnagyobb arab ország, amely kulcsszerepet játszik a dél-mediterrán térségben, az EU fontos kereskedelmi partnere és az uniós támogatások jelentős kedvezményezettje; mivel az egyiptomi politikai fejlemények jelentős következményekkel járnak a régió egészében és annak határain túl;

| B. | mivel annak eredményképpen, hogy a Murszi elnök vezette kormány nem tartotta be gazdasági ígéreteit, nem vette figyelembe maradéktalanul az egyiptomi társadalom demokratikus erőinek jogos aggodalmait, és elmulasztotta a lakosság által két éve sürgetett demokratikus átalakulás végrehajtását, a politikai polarizáció felerősödött, tömegtüntetéseken követelték Murszi elnök lemondását, és erőszakos összecsapásokra került sor; |
| --- | --- |

B.

mivel annak eredményképpen, hogy a Murszi elnök vezette kormány nem tartotta be gazdasági ígéreteit, nem vette figyelembe maradéktalanul az egyiptomi társadalom demokratikus erőinek jogos aggodalmait, és elmulasztotta a lakosság által két éve sürgetett demokratikus átalakulás végrehajtását, a politikai polarizáció felerősödött, tömegtüntetéseken követelték Murszi elnök lemondását, és erőszakos összecsapásokra került sor;

| C. | mivel 2013. június 30-án a Murszi elnököt elutasítók milliói gyülekeztek Kairóban és más egyiptomi nagyvárosokban, és Murszi lemondását követelték; mivel e tüntetéseket követően, 2013. július 3-án a fegyveres erők parancsnoka, Abdel-Fattah Kalil asz-Szíszi tábornok vezetésével katonai puccsot hajtottak végre, amelynek során Murszi elnököt és kormányát elmozdították a helyéről; mivel 2013. július 4-i nyilatkozatában a legfelső katonai tanács bejelentette az alkotmány felfüggesztését, és a hatalom átruházását az alkotmánybíróság elnökére az előrehozott elnöki választásokig, amelyet parlamenti választások követnek, majd nemzeti koalíciós kormány alakul, és egy bizottság megvizsgálja az alkotmánymódosításokat; mivel ugyanazon a napon Adli Manszúr felesküdött ideiglenes elnökként; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013. június 30-án a Murszi elnököt elutasítók milliói gyülekeztek Kairóban és más egyiptomi nagyvárosokban, és Murszi lemondását követelték; mivel e tüntetéseket követően, 2013. július 3-án a fegyveres erők parancsnoka, Abdel-Fattah Kalil asz-Szíszi tábornok vezetésével katonai puccsot hajtottak végre, amelynek során Murszi elnököt és kormányát elmozdították a helyéről; mivel 2013. július 4-i nyilatkozatában a legfelső katonai tanács bejelentette az alkotmány felfüggesztését, és a hatalom átruházását az alkotmánybíróság elnökére az előrehozott elnöki választásokig, amelyet parlamenti választások követnek, majd nemzeti koalíciós kormány alakul, és egy bizottság megvizsgálja az alkotmánymódosításokat; mivel ugyanazon a napon Adli Manszúr felesküdött ideiglenes elnökként;

| D. | mivel az ideiglenes elnök július 5-én feloszlatta a parlament felső házát, és egy kilenc hónap alatt megvalósítandó útitervet jelentett be, amelynek során a 2012-es alkotmányt módosítanák és népszavazás útján elfogadnák, ezt követően pedig parlamenti- és elnökválasztásokat tartanának; mivel az ideiglenes elnök megbízott miniszterelnököt nevezett ki; mivel Egyiptom legmagasabb szintű iszlám és kopt hatóságai, kiemelkedő liberális politikusok, valamint a szalafita Nour párt támogatásukat adták az átmenetre vonatkozó útitervhez; mivel 2013. szeptember 1-jén 50 szakértőből álló új alkotmányozó bizottságot neveztek ki az alkotmánymódosítások kidolgozására; |
| --- | --- |

D.

mivel az ideiglenes elnök július 5-én feloszlatta a parlament felső házát, és egy kilenc hónap alatt megvalósítandó útitervet jelentett be, amelynek során a 2012-es alkotmányt módosítanák és népszavazás útján elfogadnák, ezt követően pedig parlamenti- és elnökválasztásokat tartanának; mivel az ideiglenes elnök megbízott miniszterelnököt nevezett ki; mivel Egyiptom legmagasabb szintű iszlám és kopt hatóságai, kiemelkedő liberális politikusok, valamint a szalafita Nour párt támogatásukat adták az átmenetre vonatkozó útitervhez; mivel 2013. szeptember 1-jén 50 szakértőből álló új alkotmányozó bizottságot neveztek ki az alkotmánymódosítások kidolgozására;

| E. | mivel Murszi volt elnököt 2013. július 3. óta ismeretlen helyen fogva tartják, és az ország államügyésze gyilkosság és erőszakra való felbujtás vádjával bíróság elé állította őt és 14 másik személyt, köztük a Muzulmán Testvériség vezetőit; mivel a Muzulmán Testvériség sok tagját, köztük vezetőinek többségét letartóztatták, és jelenleg tárgyalásukra várnak; mivel Mubarak egykori diktátort 2013. augusztus 22-én szabadon bocsátották, és azóta házi őrizetben van; |
| --- | --- |

E.

mivel Murszi volt elnököt 2013. július 3. óta ismeretlen helyen fogva tartják, és az ország államügyésze gyilkosság és erőszakra való felbujtás vádjával bíróság elé állította őt és 14 másik személyt, köztük a Muzulmán Testvériség vezetőit; mivel a Muzulmán Testvériség sok tagját, köztük vezetőinek többségét letartóztatták, és jelenleg tárgyalásukra várnak; mivel Mubarak egykori diktátort 2013. augusztus 22-én szabadon bocsátották, és azóta házi őrizetben van;

| F. | mivel a katonai beavatkozást követően a Muzulmán Testvériség nagyszabású tüntetéseket szervezett Egyiptom-szerte, Murszi elnök szabadon engedését és hivatalába való visszahelyezését követelve; mivel számos, a Muzulmán Testvériség által tervezett tüntetés erőszakba torkollott, és halálos összecsapásokhoz vezetett a polgárok, valamint a Muzulmán Testvériség támogatói és a fegyveres és biztonsági erők között; mivel 2013. augusztus 14-én az egyiptomi hadsereg és rendőrség Murszi volt elnök és a Muzulmán Testvériség mellett tüntető két ülődemonstrációt oszlatott fel a Rábia kereszteződésnél és a Nahda téren Kairóban, amelynek következtében tüntetők százai és tucatnyi rendőr vesztette életét; |
| --- | --- |

F.

mivel a katonai beavatkozást követően a Muzulmán Testvériség nagyszabású tüntetéseket szervezett Egyiptom-szerte, Murszi elnök szabadon engedését és hivatalába való visszahelyezését követelve; mivel számos, a Muzulmán Testvériség által tervezett tüntetés erőszakba torkollott, és halálos összecsapásokhoz vezetett a polgárok, valamint a Muzulmán Testvériség támogatói és a fegyveres és biztonsági erők között; mivel 2013. augusztus 14-én az egyiptomi hadsereg és rendőrség Murszi volt elnök és a Muzulmán Testvériség mellett tüntető két ülődemonstrációt oszlatott fel a Rábia kereszteződésnél és a Nahda téren Kairóban, amelynek következtében tüntetők százai és tucatnyi rendőr vesztette életét;

| G. | mivel az átmeneti kormány egyhónapos szükségállapotot hirdetett ki, és bejelentette, hogy közéleti szereplőkből álló független bizottságot hoznak létre a Rábia és a Nahda téri ülődemonstrációk feloszlatásának kivizsgálására; mivel a regionális és egyiptomi nem kormányzati szervezetek arra szólítottak fel, hogy az Arab Liga tényfeltáró missziója vizsgálja ki a közelmúltban Egyiptomban bekövetkezett erőszakos cselekményeket; mivel az uniós és nemzetközi közvetítés eddig sikertelenül próbálkozott egy befogadó jellegű politikai párbeszéd kialakításával, és mivel folytatódnak a tiltakozások, összecsapások és letartóztatások; |
| --- | --- |

G.

mivel az átmeneti kormány egyhónapos szükségállapotot hirdetett ki, és bejelentette, hogy közéleti szereplőkből álló független bizottságot hoznak létre a Rábia és a Nahda téri ülődemonstrációk feloszlatásának kivizsgálására; mivel a regionális és egyiptomi nem kormányzati szervezetek arra szólítottak fel, hogy az Arab Liga tényfeltáró missziója vizsgálja ki a közelmúltban Egyiptomban bekövetkezett erőszakos cselekményeket; mivel az uniós és nemzetközi közvetítés eddig sikertelenül próbálkozott egy befogadó jellegű politikai párbeszéd kialakításával, és mivel folytatódnak a tiltakozások, összecsapások és letartóztatások;

| H. | mivel az ülődemonstrációk erőszakos felszámolását követően a Muzulmán Testvériség hívei tragikus módon szektariánus erőszakot követtek el az egyiptomi keresztények ellen; mivel az egyiptomi biztonsági erőket megvádolták azzal, hogy nem védték meg a templomokat és a kopt közösségeket az előre várható megtorló támadásoktól; |
| --- | --- |

H.

mivel az ülődemonstrációk erőszakos felszámolását követően a Muzulmán Testvériség hívei tragikus módon szektariánus erőszakot követtek el az egyiptomi keresztények ellen; mivel az egyiptomi biztonsági erőket megvádolták azzal, hogy nem védték meg a templomokat és a kopt közösségeket az előre várható megtorló támadásoktól;

| I. | mivel a biztonsági erők ellen elkövetett terrorista cselekedetek és erőszakos támadások fokozódtak a Sínai-félszigeten, amelynek északi részén 25 szolgálaton kívüli rendőrt gyilkoltak meg 2013. augusztus 19-én; mivel 2013. szeptember 5-én bombatámadást hajtottak végre Kairóban Mohammed Ibrahim egyiptomi belügyminiszter ellen; |
| --- | --- |

I.

mivel a biztonsági erők ellen elkövetett terrorista cselekedetek és erőszakos támadások fokozódtak a Sínai-félszigeten, amelynek északi részén 25 szolgálaton kívüli rendőrt gyilkoltak meg 2013. augusztus 19-én; mivel 2013. szeptember 5-én bombatámadást hajtottak végre Kairóban Mohammed Ibrahim egyiptomi belügyminiszter ellen;

| J. | mivel az átmeneti kormány kijelentette, hogy a nemzeti megbékélés és a jogállamiság megvalósítását legfontosabb feladatainak tartja; |
| --- | --- |

J.

mivel az átmeneti kormány kijelentette, hogy a nemzeti megbékélés és a jogállamiság megvalósítását legfontosabb feladatainak tartja;

| K. | mivel Egyiptom egyre súlyosabb gazdasági nehézségekkel küszködik; mivel az ország gazdasági fellendülése politikai stabilitást, józan gazdaságpolitikát, korrupcióellenes fellépést, valamint nemzetközi támogatást tesz szükségessé; mivel a társadalmi igazságosság és a polgárok magasabb életszínvonala a nyitott, stabil, demokratikus, szabad és virágzó egyiptomi társadalom felé vezető átmenet létfontosságú szempontjai; |
| --- | --- |

K.

mivel Egyiptom egyre súlyosabb gazdasági nehézségekkel küszködik; mivel az ország gazdasági fellendülése politikai stabilitást, józan gazdaságpolitikát, korrupcióellenes fellépést, valamint nemzetközi támogatást tesz szükségessé; mivel a társadalmi igazságosság és a polgárok magasabb életszínvonala a nyitott, stabil, demokratikus, szabad és virágzó egyiptomi társadalom felé vezető átmenet létfontosságú szempontjai;

| L. | mivel az egyiptomi politikai és társadalmi átmenet e kritikus időszakában a független szakszervezetek és a civil társadalmi szervezetek döntő szerepet játszanak a munkaügyi viszonyok területén; mivel egy valódi demokráciában a független és szabad sajtó és média a társadalom kulcsfontosságú részét képezi; mivel Egyiptomban fokozódik az újságírókkal szembeni fizikai erőszak és zaklatás, és mivel 2013. szeptember 3-án egy kairói bíróság elrendelte négy, a Muzulmán Testvériséggel szimpatizáló vagy általuk üzemeltetett televíziós csatorna bezárását, azt állítva, hogy illegálisan működtek; mivel az elmúlt hat hétben a biztonsági erők számos televíziós csatorna irodáját átkutatták; |
| --- | --- |

L.

mivel az egyiptomi politikai és társadalmi átmenet e kritikus időszakában a független szakszervezetek és a civil társadalmi szervezetek döntő szerepet játszanak a munkaügyi viszonyok területén; mivel egy valódi demokráciában a független és szabad sajtó és média a társadalom kulcsfontosságú részét képezi; mivel Egyiptomban fokozódik az újságírókkal szembeni fizikai erőszak és zaklatás, és mivel 2013. szeptember 3-án egy kairói bíróság elrendelte négy, a Muzulmán Testvériséggel szimpatizáló vagy általuk üzemeltetett televíziós csatorna bezárását, azt állítva, hogy illegálisan működtek; mivel az elmúlt hat hétben a biztonsági erők számos televíziós csatorna irodáját átkutatták;

| M. | mivel az egyiptomi nők különösen veszélyeztetett helyzetben vannak a politikai válság jelenlegi, hosszúra nyúlt időszakában; mivel a tüntető nőkkel szemben gyakran alkalmaznak erőszakot és a megalázó bánásmód egyéb formáit, míg a nőjogi aktivisták fenyegetésekkel és zaklatással szembesülnek; |
| --- | --- |

M.

mivel az egyiptomi nők különösen veszélyeztetett helyzetben vannak a politikai válság jelenlegi, hosszúra nyúlt időszakában; mivel a tüntető nőkkel szemben gyakran alkalmaznak erőszakot és a megalázó bánásmód egyéb formáit, míg a nőjogi aktivisták fenyegetésekkel és zaklatással szembesülnek;

| N. | mivel Egyiptom 2007 és 2013 között mintegy 1 milliárd eurónyi uniós támogatásban részesült, és mivel az EU 5 milliárd eurónyi támogatásra vállalt kötelezettséget, amely teljes mértékben csak akkor bocsátható rendelkezésre, ha az IMF által meghatározott feltételekhez kötött kritériumok teljesülnek; |
| --- | --- |

N.

mivel Egyiptom 2007 és 2013 között mintegy 1 milliárd eurónyi uniós támogatásban részesült, és mivel az EU 5 milliárd eurónyi támogatásra vállalt kötelezettséget, amely teljes mértékben csak akkor bocsátható rendelkezésre, ha az IMF által meghatározott feltételekhez kötött kritériumok teljesülnek;

| O. | mivel az Egyiptomról szóló, 2013. augusztus 21-i következtetéseiben a Külügyek Tanácsa megbízta a főképviselőt, hogy a Bizottsággal együttműködésben vizsgálja felül az európai szomszédságpolitika és a társulási megállapodás keretében Egyiptom számára biztosított uniós segítségnyújtást annak tükrében, hogy Egyiptom milyen mértékben kötelezi el magát az alapjukat képező elvek iránt; mivel a tagállamok megállapodtak, hogy felfüggesztik a belső elnyomásra alkalmas eszközök Egyiptomba irányuló kivitelére vonatkozó engedélyeket, áttekintik az egyéb katonai eszközökre vonatkozó kiviteli engedélyeket, valamint felülvizsgálják az Egyiptom számára biztosított biztonsági segítségnyújtásukat; |
| --- | --- |

O.

mivel az Egyiptomról szóló, 2013. augusztus 21-i következtetéseiben a Külügyek Tanácsa megbízta a főképviselőt, hogy a Bizottsággal együttműködésben vizsgálja felül az európai szomszédságpolitika és a társulási megállapodás keretében Egyiptom számára biztosított uniós segítségnyújtást annak tükrében, hogy Egyiptom milyen mértékben kötelezi el magát az alapjukat képező elvek iránt; mivel a tagállamok megállapodtak, hogy felfüggesztik a belső elnyomásra alkalmas eszközök Egyiptomba irányuló kivitelére vonatkozó engedélyeket, áttekintik az egyéb katonai eszközökre vonatkozó kiviteli engedélyeket, valamint felülvizsgálják az Egyiptom számára biztosított biztonsági segítségnyújtásukat;

| P. | mivel az átdolgozott európai szomszédságpolitikája és különösen a „többért többet” megközelítés alapján az EU Egyiptommal szembeni szerepvállalása ösztönzőkön alapul, következésképpen az országnak a demokráciával, a jogállamisággal, az emberi jogokkal és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban vállalt kötelezettségeinek tiszteletben tartása terén elért eredményeitől függ; |
| --- | --- |

P.

mivel az átdolgozott európai szomszédságpolitikája és különösen a „többért többet” megközelítés alapján az EU Egyiptommal szembeni szerepvállalása ösztönzőkön alapul, következésképpen az országnak a demokráciával, a jogállamisággal, az emberi jogokkal és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban vállalt kötelezettségeinek tiszteletben tartása terén elért eredményeitől függ;

| 1. | mély együttérzéséről biztosítja az egyiptomi népet, és kifejezi őszinte részvétét a közelmúltbeli összecsapások és erőszak áldozatainak családtagjai felé; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy az egyiptomi elnökség 2013. július 8-i ígéretének megfelelően állítsanak fel bírói bizottságot valamennyi haláleset független kivizsgálására; |
| --- | --- |

1.

mély együttérzéséről biztosítja az egyiptomi népet, és kifejezi őszinte részvétét a közelmúltbeli összecsapások és erőszak áldozatainak családtagjai felé; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy az egyiptomi elnökség 2013. július 8-i ígéretének megfelelően állítsanak fel bírói bizottságot valamennyi haláleset független kivizsgálására;

| 2. | elítéli az egyiptomi biztonsági erők által alkalmazott súlyosan túlzott erőszakot, valamint a Rábia al-Adavíja mecsetnél és a Nahda téren található táborok felszámolása során bekövetkezett haláleseteket; kéri az egyiptomi kormányt, hogy biztosítsa, hogy a biztonsági erők megfelelő belső ellenőrzési eljárásokat vezessenek be annak érdekében, hogy megállapítható legyen a felelősség a túlzott erő alkalmazásáért, és a felelősöket bíróság elé állíthassák; |
| --- | --- |

2.

elítéli az egyiptomi biztonsági erők által alkalmazott súlyosan túlzott erőszakot, valamint a Rábia al-Adavíja mecsetnél és a Nahda téren található táborok felszámolása során bekövetkezett haláleseteket; kéri az egyiptomi kormányt, hogy biztosítsa, hogy a biztonsági erők megfelelő belső ellenőrzési eljárásokat vezessenek be annak érdekében, hogy megállapítható legyen a felelősség a túlzott erő alkalmazásáért, és a felelősöket bíróság elé állíthassák;

| 3. | sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a Muzulmán Testvériség vezetősége nem utasította egyértelműen a politikai bázisát arra, hogy tartózkodjon az erőszak valamennyi formájától polgártársaikkal, a hadsereggel és a rendőrséggel szemben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Muzulmán Testvériség vezetése nem tett semmit e támadások megakadályozására és leállítására, és csak késve ítélte el ezeket; felszólítja a Muzulmán Testvériség vezetőit, hogy tartózkodjanak az erőszakra való felbujtástól és az erőszak dicsőítésétől, és támogatja a jogi eljárás megindítását azon vezetőkkel szemben, akik erőszak alkalmazására szólítottak fel; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a Muzulmán Testvériség vezetősége nem utasította egyértelműen a politikai bázisát arra, hogy tartózkodjon az erőszak valamennyi formájától polgártársaikkal, a hadsereggel és a rendőrséggel szemben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Muzulmán Testvériség vezetése nem tett semmit e támadások megakadályozására és leállítására, és csak késve ítélte el ezeket; felszólítja a Muzulmán Testvériség vezetőit, hogy tartózkodjanak az erőszakra való felbujtástól és az erőszak dicsőítésétől, és támogatja a jogi eljárás megindítását azon vezetőkkel szemben, akik erőszak alkalmazására szólítottak fel;

| 4. | elítéli a terrorcselekmények, a felbujtás, az erőszak és gyűlöletbeszéd minden formáját; sürgeti az összes politikai szereplőt és a biztonsági erőket, hogy a további erőszak elkerülése céljából az ország érdekében tanúsítsanak önmérsékletet, és kerüljék el a provokációt; emlékezteti Egyiptom ideiglenes elnökét, átmeneti kormányát és az egyiptomi hadsereget, hogy teljesítsék azon kötelességüket, mely szerint politikai nézettől és hovatartozástól függetlenül valamennyi polgár számára garantálják a biztonságot az országban; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelentések szerint a Muzulmán Testvériség támogatóival szembeni fellépéssel összefüggésben gyermekek tucatjait tartóztatták le, és sürgeti azonnali szabadon bocsátásukat; |
| --- | --- |

4.

elítéli a terrorcselekmények, a felbujtás, az erőszak és gyűlöletbeszéd minden formáját; sürgeti az összes politikai szereplőt és a biztonsági erőket, hogy a további erőszak elkerülése céljából az ország érdekében tanúsítsanak önmérsékletet, és kerüljék el a provokációt; emlékezteti Egyiptom ideiglenes elnökét, átmeneti kormányát és az egyiptomi hadsereget, hogy teljesítsék azon kötelességüket, mely szerint politikai nézettől és hovatartozástól függetlenül valamennyi polgár számára garantálják a biztonságot az országban; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelentések szerint a Muzulmán Testvériség támogatóival szembeni fellépéssel összefüggésben gyermekek tucatjait tartóztatták le, és sürgeti azonnali szabadon bocsátásukat;

| 5. | aggodalmának ad hangot az egyiptomi politikai fejlemények miatt; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy az inkluzív politikai folyamathoz szükséges feltételek kialakítása érdekében a lehető leghamarabb vessenek véget a szükségállapotnak, bocsássanak szabadon minden politikai foglyot, beleértve az eltávolított Murszi korábbi elnököt, valamint a fogva tartottakkal szemben alkalmazzanak a nemzetközi kötelezettségvállalásaikat tiszteletben tartó bánásmódot; |
| --- | --- |

5.

aggodalmának ad hangot az egyiptomi politikai fejlemények miatt; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy az inkluzív politikai folyamathoz szükséges feltételek kialakítása érdekében a lehető leghamarabb vessenek véget a szükségállapotnak, bocsássanak szabadon minden politikai foglyot, beleértve az eltávolított Murszi korábbi elnököt, valamint a fogva tartottakkal szemben alkalmazzanak a nemzetközi kötelezettségvállalásaikat tiszteletben tartó bánásmódot;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a hatalmat mielőbb demokratikusan megválasztott polgári hatóságoknak kell átadni; mély együttérzését fejezi ki az országuk számára demokratikus törekvéseket és értékeket kívánó valamennyi egyiptomi számára, és szorgalmazza a demokratikus folyamathoz való gyors visszatérést, beleértve a szabad és tisztességes parlamenti és elnökválasztás inkluzív folyamat keretében, valamennyi demokratikus szereplő részvételével történő megtartását, valamint a szükséges gazdasági és kormányzati reformok végrehajtását; sürgeti a Muzulmán Testvériséget, hogy járuljon hozzá a megbékélési erőfeszítésekhez; úgy véli, hogy a demokratikus politikai erők vagy szereplők ellen irányuló bárminemű tiltás, kirekesztés vagy üldözés múltbeli hibák megismétlését jelentené, és tovább erősítené a radikalizmust Egyiptomban; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a hatalmat mielőbb demokratikusan megválasztott polgári hatóságoknak kell átadni; mély együttérzését fejezi ki az országuk számára demokratikus törekvéseket és értékeket kívánó valamennyi egyiptomi számára, és szorgalmazza a demokratikus folyamathoz való gyors visszatérést, beleértve a szabad és tisztességes parlamenti és elnökválasztás inkluzív folyamat keretében, valamennyi demokratikus szereplő részvételével történő megtartását, valamint a szükséges gazdasági és kormányzati reformok végrehajtását; sürgeti a Muzulmán Testvériséget, hogy járuljon hozzá a megbékélési erőfeszítésekhez; úgy véli, hogy a demokratikus politikai erők vagy szereplők ellen irányuló bárminemű tiltás, kirekesztés vagy üldözés múltbeli hibák megismétlését jelentené, és tovább erősítené a radikalizmust Egyiptomban;

| 7. | támogatja az alkotmány folyamatban lévő elkészítését és reformját, és hangsúlyozza, hogy ennek keretében le kell fektetni egy valóban demokratikus, új Egyiptom alapjait, biztosítva az alapvető jogokat és szabadságokat – ideértve a vallásszabadságot – valamennyi egyiptomi polgár javára (legyen szó nőről vagy férfiról), előmozdítva a vallások közötti toleranciát és együttélést, valamint garantálva a kisebbségek védelmét, az egyesülési és gyülekezési szabadságot és a tömegtájékoztatás szabadságát; határozott véleménye, hogy az új alkotmánytervezettel kapcsolatos konzultációba az egyiptomi politikai spektrum valamennyi szereplőjét be kell vonni, beleértve a Muzulmán Testvériség mérsékelt erőit és a nők megfelelő képviseletét, és hogy a konzultációt követően szabad és tisztességes parlamenti és elnökválasztást, valamint népszavazást kell tartani az új, pluralista alkotmányról; |
| --- | --- |

7.

támogatja az alkotmány folyamatban lévő elkészítését és reformját, és hangsúlyozza, hogy ennek keretében le kell fektetni egy valóban demokratikus, új Egyiptom alapjait, biztosítva az alapvető jogokat és szabadságokat – ideértve a vallásszabadságot – valamennyi egyiptomi polgár javára (legyen szó nőről vagy férfiról), előmozdítva a vallások közötti toleranciát és együttélést, valamint garantálva a kisebbségek védelmét, az egyesülési és gyülekezési szabadságot és a tömegtájékoztatás szabadságát; határozott véleménye, hogy az új alkotmánytervezettel kapcsolatos konzultációba az egyiptomi politikai spektrum valamennyi szereplőjét be kell vonni, beleértve a Muzulmán Testvériség mérsékelt erőit és a nők megfelelő képviseletét, és hogy a konzultációt követően szabad és tisztességes parlamenti és elnökválasztást, valamint népszavazást kell tartani az új, pluralista alkotmányról;

| 8. | felszólít a tüntető nők és nőjogi aktivisták elleni összes erőszakos cselekmény, szemérem elleni támadás és a megalázó bánásmód más formáinak azonnali megszüntetésére, továbbá minden ilyen eset komoly és pártatlan kivizsgálására és a felelősök bíróság elé állítására; |
| --- | --- |

8.

felszólít a tüntető nők és nőjogi aktivisták elleni összes erőszakos cselekmény, szemérem elleni támadás és a megalázó bánásmód más formáinak azonnali megszüntetésére, továbbá minden ilyen eset komoly és pártatlan kivizsgálására és a felelősök bíróság elé állítására;

| 9. | elítéli a kopt közösség elleni erőszakot és országszerte számos templom, közösségi központ és üzlet lerombolását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hatóságok a számos figyelmeztetés ellenére sem hoztak megfelelő biztonsági intézkedéseket a kopt közösség védelme érdekében; kiemeli, hogy az egyiptomi társadalmat történelmileg pluralizmus jellemzi, és rámutat az egyiptomi kopt közösség több évszázados hagyományára; kéri az egyiptomi kormányt, hogy minden lehetséges módon támogassa a kopt közösséget annak érdekében, hogy az egyiptomi kopt közösség továbbra is az egyiptomi gazdasági és társadalmi színtér fontos elemét alkothassa, és gyorsan helyreálljon Egyiptom többi közösségével a békés együttélés; |
| --- | --- |

9.

elítéli a kopt közösség elleni erőszakot és országszerte számos templom, közösségi központ és üzlet lerombolását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hatóságok a számos figyelmeztetés ellenére sem hoztak megfelelő biztonsági intézkedéseket a kopt közösség védelme érdekében; kiemeli, hogy az egyiptomi társadalmat történelmileg pluralizmus jellemzi, és rámutat az egyiptomi kopt közösség több évszázados hagyományára; kéri az egyiptomi kormányt, hogy minden lehetséges módon támogassa a kopt közösséget annak érdekében, hogy az egyiptomi kopt közösség továbbra is az egyiptomi gazdasági és társadalmi színtér fontos elemét alkothassa, és gyorsan helyreálljon Egyiptom többi közösségével a békés együttélés;

| 10. | ismételten hangsúlyozza a civil társadalom, a szakszervezetek és a média részvételének jelentőségét egy erős és fenntartható demokrácia kialakításában Egyiptomban; felhívja az ideiglenes kormányt, hogy biztosítsa a helyi és nemzetközi civil szervezetek, független szakszervezetek és újságírók szabad, a kormány beavatkozásától mentes működését az országban; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy gondoskodjon arról, hogy a nem kormányzati szervezetekről szóló új törvény összeállításával megbízott bizottság egy olyan tervezetet terjesszen elő, amely összhangban áll a nemzetközi normákkal; támogatja a Külügyek Tanácsa 2013. augusztus 21-i határozatát, amelynek értelmében a társadalmi-gazdasági szektor és a civil társadalom számára nyújtott uniós támogatást fenntartják, tekintettel arra, hogy a gazdasági helyzet károsan hat az egyiptomi társadalom legsérülékenyebb csoportjaira; |
| --- | --- |

10.

ismételten hangsúlyozza a civil társadalom, a szakszervezetek és a média részvételének jelentőségét egy erős és fenntartható demokrácia kialakításában Egyiptomban; felhívja az ideiglenes kormányt, hogy biztosítsa a helyi és nemzetközi civil szervezetek, független szakszervezetek és újságírók szabad, a kormány beavatkozásától mentes működését az országban; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy gondoskodjon arról, hogy a nem kormányzati szervezetekről szóló új törvény összeállításával megbízott bizottság egy olyan tervezetet terjesszen elő, amely összhangban áll a nemzetközi normákkal; támogatja a Külügyek Tanácsa 2013. augusztus 21-i határozatát, amelynek értelmében a társadalmi-gazdasági szektor és a civil társadalom számára nyújtott uniós támogatást fenntartják, tekintettel arra, hogy a gazdasági helyzet károsan hat az egyiptomi társadalom legsérülékenyebb csoportjaira;

| 11. | üdvözli az Egyiptomi Nemzeti Emberi Jogi Tanács kormányhoz intézett azon ajánlását, hogy nyisson regionális irodát az ENSZ emberi jogi főbiztosa számára Kairóban, és sürgeti az egyiptomi kormányt, hogy hagyja jóvá ezen iroda megnyitását; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az Egyiptomi Nemzeti Emberi Jogi Tanács kormányhoz intézett azon ajánlását, hogy nyisson regionális irodát az ENSZ emberi jogi főbiztosa számára Kairóban, és sürgeti az egyiptomi kormányt, hogy hagyja jóvá ezen iroda megnyitását;

| 12. | sürgeti az Uniót, hogy az Egyiptommal fenntartott kétoldalú kapcsolatait és az ország számára nyújtott pénzügyi támogatást illetően vegye figyelembe a feltételesség elvét („többet többért”), valamint azt is, hogy Egyiptom komoly gazdasági kihívásokkal küzd; e tekintetben sürgeti világos és közös megegyezésen alapuló mutatók kidolgozását; üdvözli a Külügyek Tanácsa azon közelmúltbeli döntését, hogy felfüggesztik a belső elnyomásra alkalmas eszközök Egyiptomba irányuló kivitelére vonatkozó engedélyeket, áttekintik a közös álláspont hatálya alá tartozó eszközökre vonatkozó kiviteli engedélyeket valamint felülvizsgálják az Egyiptom számára biztosított biztonsági segítségnyújtást; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az Uniót, hogy az Egyiptommal fenntartott kétoldalú kapcsolatait és az ország számára nyújtott pénzügyi támogatást illetően vegye figyelembe a feltételesség elvét („többet többért”), valamint azt is, hogy Egyiptom komoly gazdasági kihívásokkal küzd; e tekintetben sürgeti világos és közös megegyezésen alapuló mutatók kidolgozását; üdvözli a Külügyek Tanácsa azon közelmúltbeli döntését, hogy felfüggesztik a belső elnyomásra alkalmas eszközök Egyiptomba irányuló kivitelére vonatkozó engedélyeket, áttekintik a közös álláspont hatálya alá tartozó eszközökre vonatkozó kiviteli engedélyeket valamint felülvizsgálják az Egyiptom számára biztosított biztonsági segítségnyújtást;

| 13. | megerősíti elkötelezettségét amellett, hogy támogatja az egyiptomi népet a demokratikus átmenet és a gazdasági reformok felé vezető úton; üdvözli és támogatja a Catherine Ashton főképviselő/alelnök és Bernardino León különleges képviselő által a felek közötti közvetítésre tett erőfeszítéseket, melyek célja a jelenlegi politikai válságból való kilábalás módjával kapcsolatos megállapodás elérése; |
| --- | --- |

13.

megerősíti elkötelezettségét amellett, hogy támogatja az egyiptomi népet a demokratikus átmenet és a gazdasági reformok felé vezető úton; üdvözli és támogatja a Catherine Ashton főképviselő/alelnök és Bernardino León különleges képviselő által a felek közötti közvetítésre tett erőfeszítéseket, melyek célja a jelenlegi politikai válságból való kilábalás módjával kapcsolatos megállapodás elérése;

| 14. | nyugtázza a Számvevőszék „Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén” című, 2013. június 18-i különjelentésének megállapításait, és sürgeti, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy az Egyiptomban elköltött uniós támogatások tekintetében fokozottabb átláthatóságot és elszámoltathatóságot biztosítsanak, különös figyelmet fordítva a civil társadalom megerősítését és a kisebbségek és a nők jogainak védelmét célzó projektekre; |
| --- | --- |

14.

nyugtázza a Számvevőszék „Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén” című, 2013. június 18-i különjelentésének megállapításait, és sürgeti, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy az Egyiptomban elköltött uniós támogatások tekintetében fokozottabb átláthatóságot és elszámoltathatóságot biztosítsanak, különös figyelmet fordítva a civil társadalom megerősítését és a kisebbségek és a nők jogainak védelmét célzó projektekre;

| 15. | ismételten sürgeti, hogy haladéktalanul hozzanak létre uniós mechanizmust az arab tavasz országai részére a vagyonvisszaszerzés terén biztosított jogi és technikai segítségnyújtásra, ahogyan azt már a 2013. május 23-i állásfoglalásában is említette, azonban az egyiptomi zavargások miatt ez a kezdeményezés késedelmet szenvedett; ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak erkölcsi kötelessége az egykori diktátorok és rendszereik által ellopott vagyon visszaszolgáltatásának elősegítése; úgy véli, hogy a vagyonvisszaszerzés szimbolikus értéke miatt erősen politikai kérdés, és rendkívüli módon hozzájárulhat az elszámoltathatóság helyreállításához, a stabilitás kialakításához, valamint erős intézmények létrehozásához az érintett partnerországokban a demokrácia és a jogállamiság szellemében; |
| --- | --- |

15.

ismételten sürgeti, hogy haladéktalanul hozzanak létre uniós mechanizmust az arab tavasz országai részére a vagyonvisszaszerzés terén biztosított jogi és technikai segítségnyújtásra, ahogyan azt már a 2013. május 23-i állásfoglalásában is említette, azonban az egyiptomi zavargások miatt ez a kezdeményezés késedelmet szenvedett; ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak erkölcsi kötelessége az egykori diktátorok és rendszereik által ellopott vagyon visszaszolgáltatásának elősegítése; úgy véli, hogy a vagyonvisszaszerzés szimbolikus értéke miatt erősen politikai kérdés, és rendkívüli módon hozzájárulhat az elszámoltathatóság helyreállításához, a stabilitás kialakításához, valamint erős intézmények létrehozásához az érintett partnerországokban a demokrácia és a jogállamiság szellemében;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0224.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/131 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/131

---

P7_TA(2013)0380

A közös biztonság- és védelempolitika tengerészeti vonatkozásai

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika tengerészeti vonatkozásairól (2012/2318(INI))

(2016/C 093/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címére és különösen annak 42., 43. és 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címére és különösen annak 42., 43. és 45. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 222. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 222. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 194. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Biztonságos Európa egy jobb világban” elnevezésű európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, amelyet az Európai Tanács a 2008. december 11–12-i ülésén fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Biztonságos Európa egy jobb világban” elnevezésű európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, amelyet az Európai Tanács a 2008. december 11–12-i ülésén fogadott el,

| — | tekintettel az Európai Unió 2007-es integrált tengerpolitikájára (COM(2007)0575) és az annak terén elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésre (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007-es integrált tengerpolitikájára (COM(2007)0575) és az annak terén elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésre (COM(2012)0491),

| — | tekintettel az integrált tengerpolitikáért felelős európai miniszterek és az Európai Bizottság növekedést és foglalkoztatást célzó tengerészeti és tengerhasznosítási menetrendről szóló, 2012. október 7-i nyilatkozatára (limassoli nyilatkozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitikáért felelős európai miniszterek és az Európai Bizottság növekedést és foglalkoztatást célzó tengerészeti és tengerhasznosítási menetrendről szóló, 2012. október 7-i nyilatkozatára (limassoli nyilatkozat),

| — | tekintettel a tengerbiztonsági stratégiáról szóló, 2010. április 26-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengerbiztonsági stratégiáról szóló, 2010. április 26-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Északkelet-Afrika térségére vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2013. január 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északkelet-Afrika térségére vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2013. január 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményére (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményére (UNCLOS),

| — | tekintettel a szolidaritási klauzula uniós végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2012. december 21-i együttes javaslatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolidaritási klauzula uniós végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2012. december 21-i együttes javaslatra (2),

| — | tekintettel „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé: európai elképzelések az óceánok és a tengerek jövőjéről” című, 2006. június 7-i bizottsági zöld könyvre (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé: európai elképzelések az óceánok és a tengerek jövőjéről” című, 2006. június 7-i bizottsági zöld könyvre (COM(2006)0275),

| — | tekintettel az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3) és „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása terén 2008 óta elért haladás és a következő lépések” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2012. június 26-i bizottsági közleményre (4),, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3) és „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása terén 2008 óta elért haladás és a következő lépések” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2012. június 26-i bizottsági közleményre (4),,

| — | tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) 2012. évi, a képesség-összevonásról és -megosztásról szóló magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) 2012. évi, a képesség-összevonásról és -megosztásról szóló magatartási kódexére,

| — | tekintettel a Szövetség Tengeri Stratégiája című, a NATO által 2011. március 18-án elfogadott dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szövetség Tengeri Stratégiája című, a NATO által 2011. március 18-án elfogadott dokumentumra,

| — | tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről (ATALANTA) szóló, 2008. évi együttes tanácsi fellépésre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről (ATALANTA) szóló, 2008. évi együttes tanácsi fellépésre (5),

| — | tekintettel az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESTOR) szóló, 2012. évi tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESTOR) szóló, 2012. évi tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a polgári katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Északkelet-Afrika térségéről szóló, 2011. november 14-i tanácsi következtetésekre, és különösen az annak mellékletében szereplő stratégiai keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északkelet-Afrika térségéről szóló, 2011. november 14-i tanácsi következtetésekre, és különösen az annak mellékletében szereplő stratégiai keretre,

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a tengeri kalózkodásról szóló 2008. október 23-i (10) és 2012. május 10-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri kalózkodásról szóló 2008. október 23-i (10) és 2012. május 10-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0220/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0220/2013),

| A. | mivel az uniós tagállamokhoz több mint 90 000 km hosszúságú, két óceánnal és négy tengerrel határos partvonal tartozik, a tengerentúli területeken és más óceánokon található nemzetbiztonsági létesítményeken túlmenően; mivel az uniós tagállamok felelnek az európai part menti és felségvizek, a kizárólagos gazdasági övezetek, a kontinentális talapzat, a tengeri infrastruktúra és a tengeri erőforrások ellenőrzéséért, biztonságáért és védelméért; mivel elsősorban a tagállamok felelnek a lobogójuk alatt közlekedő hajókon dolgozó tengerészek és az állampolgáraik biztonságáért; mivel az, hogy a tagállamok nem képesek ellenőrizni tengeri térségüket, jóval part menti és tengeri övezeteiken túlra is kihat; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós tagállamokhoz több mint 90 000 km hosszúságú, két óceánnal és négy tengerrel határos partvonal tartozik, a tengerentúli területeken és más óceánokon található nemzetbiztonsági létesítményeken túlmenően; mivel az uniós tagállamok felelnek az európai part menti és felségvizek, a kizárólagos gazdasági övezetek, a kontinentális talapzat, a tengeri infrastruktúra és a tengeri erőforrások ellenőrzéséért, biztonságáért és védelméért; mivel elsősorban a tagállamok felelnek a lobogójuk alatt közlekedő hajókon dolgozó tengerészek és az állampolgáraik biztonságáért; mivel az, hogy a tagállamok nem képesek ellenőrizni tengeri térségüket, jóval part menti és tengeri övezeteiken túlra is kihat;

| B. | mivel a tagállamok tengeri határai az Európai Unió külső határait alkotják; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok tengeri határai az Európai Unió külső határait alkotják;

| C. | mivel a tengeri térségek nyílt, hatalmas és határok nélküli térségek, amelyeket csak tengeri joghatóságok korlátoznak; mivel a tengeri térségek ellenőrzése nehézkes, különösen azért, mert a nemzetközi tengerjog főként a kereskedelem elősegítésére és a szabad mozgás garantálására törekszik; |
| --- | --- |

C.

mivel a tengeri térségek nyílt, hatalmas és határok nélküli térségek, amelyeket csak tengeri joghatóságok korlátoznak; mivel a tengeri térségek ellenőrzése nehézkes, különösen azért, mert a nemzetközi tengerjog főként a kereskedelem elősegítésére és a szabad mozgás garantálására törekszik;

| D. | mivel az EU külkereskedelmének 90 %-a, belső kereskedelmének pedig 40 %-a a tengeren bonyolódik le; mivel az Unió a világ vezető tengerhajózási szereplője, hiszen az európai hajótulajdonosok kezében van a hajók 30 %-a és a világ hajófuvarozási kapacitásának 35 %-a – többek között a konténerhajók 55 %-a és a tartályhajók 35 %-a, amelyek a tengeri világkereskedelem értékének 42 %-át képviselik; mivel mindent egybevéve az uniós tagállamok alkotják a világ legnagyobb (körülbelül 25 millió négyzetkilométert kitevő) kizárólagos gazdasági övezetét; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU külkereskedelmének 90 %-a, belső kereskedelmének pedig 40 %-a a tengeren bonyolódik le; mivel az Unió a világ vezető tengerhajózási szereplője, hiszen az európai hajótulajdonosok kezében van a hajók 30 %-a és a világ hajófuvarozási kapacitásának 35 %-a – többek között a konténerhajók 55 %-a és a tartályhajók 35 %-a, amelyek a tengeri világkereskedelem értékének 42 %-át képviselik; mivel mindent egybevéve az uniós tagállamok alkotják a világ legnagyobb (körülbelül 25 millió négyzetkilométert kitevő) kizárólagos gazdasági övezetét;

| E. | mivel bármilyen uniós tengeri stratégiának mindenekelőtt az EUMSZ 21. cikkében foglalt alapelveket kell előmozdítania, például a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogok és az alapvető szabadságok egyetemlegességét és oszthatatlanságát, az emberi méltóság tiszteletben tartását, az egyenlőség és a szolidaritás elvét, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és a nemzetközi jogban foglalt elvek tiszteletben tartását; mivel a tagállamoknak törekedniük kell a nemzetközi jog, különösen a Tengerjogi Egyezmény alkalmazására és megszilárdítására, biztosítaniuk kell továbbá a tengeri útvonalakon zajló forgalom zavartalanságát és a globális közjavak megőrzését, a kereskedelmi és környezeti érdekek védelmét; |
| --- | --- |

E.

mivel bármilyen uniós tengeri stratégiának mindenekelőtt az EUMSZ 21. cikkében foglalt alapelveket kell előmozdítania, például a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogok és az alapvető szabadságok egyetemlegességét és oszthatatlanságát, az emberi méltóság tiszteletben tartását, az egyenlőség és a szolidaritás elvét, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és a nemzetközi jogban foglalt elvek tiszteletben tartását; mivel a tagállamoknak törekedniük kell a nemzetközi jog, különösen a Tengerjogi Egyezmény alkalmazására és megszilárdítására, biztosítaniuk kell továbbá a tengeri útvonalakon zajló forgalom zavartalanságát és a globális közjavak megőrzését, a kereskedelmi és környezeti érdekek védelmét;

| F. | mivel a gazdasági növekedés, a globalizáció és a globális szintű kölcsönös függőség növekedése következtében az Unió számára exponenciálisan nőtt a globális tengeri forgalom jelentősége; mivel a tengeri geostratégiai egyensúly gyorsan változik, a feltörekvő hatalmak a hozzáférés megtagadásából álló technológiákat és stratégiákat alkalmaznak annak érdekében, hogy helyzetüket megszilárdítsák a regionális és globális tengeri területeken, korlátozva az Egyesült Államok és Európa hozzáférését; mivel az összetettebb és szerteágazóbb tengeri biztonsági környezet – a nemzetközi szerződések laza és eltérő alkalmazásával együtt – megnehezíti a tengeri kérdések szabályozása területén a hatékony multilateralizmus és nemzetközi együttműködés megvalósulását; mivel az EU érdeke, hogy a tengerbiztonságot ne csak a saját partjainál található vizeken, hanem a világ óceánjain és tengerein is biztosítsa; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági növekedés, a globalizáció és a globális szintű kölcsönös függőség növekedése következtében az Unió számára exponenciálisan nőtt a globális tengeri forgalom jelentősége; mivel a tengeri geostratégiai egyensúly gyorsan változik, a feltörekvő hatalmak a hozzáférés megtagadásából álló technológiákat és stratégiákat alkalmaznak annak érdekében, hogy helyzetüket megszilárdítsák a regionális és globális tengeri területeken, korlátozva az Egyesült Államok és Európa hozzáférését; mivel az összetettebb és szerteágazóbb tengeri biztonsági környezet – a nemzetközi szerződések laza és eltérő alkalmazásával együtt – megnehezíti a tengeri kérdések szabályozása területén a hatékony multilateralizmus és nemzetközi együttműködés megvalósulását; mivel az EU érdeke, hogy a tengerbiztonságot ne csak a saját partjainál található vizeken, hanem a világ óceánjain és tengerein is biztosítsa;

| G. | mivel számos tényező – például a szegénység, a fejlődés hiánya, az állami ellenőrzés és a bűnüldözés alacsony szintje, valamint az útvonalak sérülékenysége – megkönnyíti a tengerbiztonságot fenyegető különböző típusú veszélyek terjedését; mivel e veszélyek egyaránt származhatnak azon államok magatartásából, amelyek érdekeltek lehetnek a nemzetközi tengeri forgalom megzavarásában, valamint nem állami szereplők illegális tevékenységeiből is, például nemzetközi bűncselekményekből (például fegyver- vagy kábítószer-kereskedelemből), nemzetközi terrorizmusból vagy kalóztevékenységekből, amelyek kihasználják a széttöredezett helyi, regionális és globális tengeri irányítási rendszer gyengeségeit; mivel a tengeri szereplők e megsokszorozódásának eredményeként a legális és illegális tengeri tevékenységek is elterjedtebbé és összetettebbé váltak, ami miatt egyre nehezebb a legális tevékenységek illegálisaktól való elkülönítése; mivel mindez nyomást gyakorol az EU-ra abban az irányban, hogy az összetett transznacionális kihívások kezelése érdekében alkalmazzon holisztikus megközelítést, minthogy e kihívásokkal a tagállamok egyedül nem tudnak megbirkózni; |
| --- | --- |

G.

mivel számos tényező – például a szegénység, a fejlődés hiánya, az állami ellenőrzés és a bűnüldözés alacsony szintje, valamint az útvonalak sérülékenysége – megkönnyíti a tengerbiztonságot fenyegető különböző típusú veszélyek terjedését; mivel e veszélyek egyaránt származhatnak azon államok magatartásából, amelyek érdekeltek lehetnek a nemzetközi tengeri forgalom megzavarásában, valamint nem állami szereplők illegális tevékenységeiből is, például nemzetközi bűncselekményekből (például fegyver- vagy kábítószer-kereskedelemből), nemzetközi terrorizmusból vagy kalóztevékenységekből, amelyek kihasználják a széttöredezett helyi, regionális és globális tengeri irányítási rendszer gyengeségeit; mivel a tengeri szereplők e megsokszorozódásának eredményeként a legális és illegális tengeri tevékenységek is elterjedtebbé és összetettebbé váltak, ami miatt egyre nehezebb a legális tevékenységek illegálisaktól való elkülönítése; mivel mindez nyomást gyakorol az EU-ra abban az irányban, hogy az összetett transznacionális kihívások kezelése érdekében alkalmazzon holisztikus megközelítést, minthogy e kihívásokkal a tagállamok egyedül nem tudnak megbirkózni;

| H. | mivel a haditengerészeti és bevetési kapacitással kapcsolatos globális kilátások gyorsan változnak, és a feltörekvő, illetve a meglévő hatalmak egyre inkább kétségbe vonják a Tengerjogi Egyezmény elveit, a nemzetközi választottbíráskodást vagy szabályozást; mivel kiemelt fontosságú kérdést jelent, hogy Kína továbbra is fenntartja az ún. „String of Pearls” (a kínai szárazföldtől Port Szudánig futó tengeri útvonalakkal kapcsolatos) politikáját, és – számos nyílt és burkolt okból, a kereskedelmi és energiaellátási útvonalak biztosításától kezdve a tengeri erőforrások és a kulcsfontosságú tengeri infrastruktúrák ellenőrzéséig – tengeri jelenlétének növelésére és kiterjesztésére törekszik, ami szinte az összes kelet- és dél-kínai-tengeri szomszédjának tengeri érdekeivel ellentétes; |
| --- | --- |

H.

mivel a haditengerészeti és bevetési kapacitással kapcsolatos globális kilátások gyorsan változnak, és a feltörekvő, illetve a meglévő hatalmak egyre inkább kétségbe vonják a Tengerjogi Egyezmény elveit, a nemzetközi választottbíráskodást vagy szabályozást; mivel kiemelt fontosságú kérdést jelent, hogy Kína továbbra is fenntartja az ún. „String of Pearls” (a kínai szárazföldtől Port Szudánig futó tengeri útvonalakkal kapcsolatos) politikáját, és – számos nyílt és burkolt okból, a kereskedelmi és energiaellátási útvonalak biztosításától kezdve a tengeri erőforrások és a kulcsfontosságú tengeri infrastruktúrák ellenőrzéséig – tengeri jelenlétének növelésére és kiterjesztésére törekszik, ami szinte az összes kelet- és dél-kínai-tengeri szomszédjának tengeri érdekeivel ellentétes;

| I. | mivel az EU és tagállamai a Tengerjogi Egyezmény szerződő felei, ennélfogva az egyezmény az uniós vívmányok részét képezi; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és tagállamai a Tengerjogi Egyezmény szerződő felei, ennélfogva az egyezmény az uniós vívmányok részét képezi;

| J. | mivel globális szereplőként az Uniónak figyelembe kell vennie a világ különböző részeit – különös tekintettel a közeli Földközi-tengerre, Északkelet-Afrikára és az Atlanti-óceán nyugati térségére a Csendes-óceánig, kelet-nyugati irányban, valamint az Északi-sarkvidéktől az Antarktiszig húzódó területeket – jellemző biztonsági kihívásokat és a lehetséges egyedi válaszokat; |
| --- | --- |

J.

mivel globális szereplőként az Uniónak figyelembe kell vennie a világ különböző részeit – különös tekintettel a közeli Földközi-tengerre, Északkelet-Afrikára és az Atlanti-óceán nyugati térségére a Csendes-óceánig, kelet-nyugati irányban, valamint az Északi-sarkvidéktől az Antarktiszig húzódó területeket – jellemző biztonsági kihívásokat és a lehetséges egyedi válaszokat;

| K. | mivel növekszik az illegális, nem állami tengeri szereplők száma, ami fenyegetést jelent a kulcsfontosságú tengeri útvonalakra és infrastruktúrákra, valamint az államok és joghatóságuk gyengeségeinek kihasználását teszi lehetővé; |
| --- | --- |

K.

mivel növekszik az illegális, nem állami tengeri szereplők száma, ami fenyegetést jelent a kulcsfontosságú tengeri útvonalakra és infrastruktúrákra, valamint az államok és joghatóságuk gyengeségeinek kihasználását teszi lehetővé;

| L. | mivel e nem hagyományos veszélyek elleni küzdelemre gyakran kihívást jelentő és veszélyes környezetben kerül sor, ennek következtében polgári és katonai eszközöket egyaránt szükségessé tesz; mivel a KBVP – mind polgári, mind katonai dimenziójával – megfelelő keretet biztosít a veszélyes tengeri és part menti fenyegetésekkel szembeni küzdelemhez; |
| --- | --- |

L.

mivel e nem hagyományos veszélyek elleni küzdelemre gyakran kihívást jelentő és veszélyes környezetben kerül sor, ennek következtében polgári és katonai eszközöket egyaránt szükségessé tesz; mivel a KBVP – mind polgári, mind katonai dimenziójával – megfelelő keretet biztosít a veszélyes tengeri és part menti fenyegetésekkel szembeni küzdelemhez;

| M. | mivel az EU egyedül nem tudja biztosítani a globális tengerbiztonságot; mivel erőteljes partnerségeket kell megvalósítania harmadik országokkal és regionális szervezetekkel, különösen a távoli területeken, például Ázsiában, ahol az EU számára nehezebb saját erőforrásainak bevetése; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU egyedül nem tudja biztosítani a globális tengerbiztonságot; mivel erőteljes partnerségeket kell megvalósítania harmadik országokkal és regionális szervezetekkel, különösen a távoli területeken, például Ázsiában, ahol az EU számára nehezebb saját erőforrásainak bevetése;

| N. | mivel az európai biztonsági stratégia nem utal kifejezetten a tengeri dimenzióra, kivéve azt, hogy a kalóztevékenységeket az EU-t fenyegető veszélyként azonosítja; mivel az integrált európai tengerpolitika foglalkozik tengeri vonatkozású kérdésekkel, de alig érinti a biztonsági dimenziót, ezzel figyelmen kívül hagyva egy, az Unió számára egyre nagyobb aggodalmat jelentő területet; mivel feltétlenül felül kell vizsgálni az EU tengeri védelemmel kapcsolatos megközelítését, történetesen egy európai tengerbiztonsági stratégia elfogadásával, mely pontosítva azt, hogy az integrált tengerpolitikának miként kell hozzájárulnia az európai biztonsági stratégia végrehajtásához; mivel az európai tengerbiztonsági stratégiának meg kell határoznia az EU biztonsági érdekeit és stratégiai céljait, valamint meg kell jelölnie a beavatkozáshoz elérhető és szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

N.

mivel az európai biztonsági stratégia nem utal kifejezetten a tengeri dimenzióra, kivéve azt, hogy a kalóztevékenységeket az EU-t fenyegető veszélyként azonosítja; mivel az integrált európai tengerpolitika foglalkozik tengeri vonatkozású kérdésekkel, de alig érinti a biztonsági dimenziót, ezzel figyelmen kívül hagyva egy, az Unió számára egyre nagyobb aggodalmat jelentő területet; mivel feltétlenül felül kell vizsgálni az EU tengeri védelemmel kapcsolatos megközelítését, történetesen egy európai tengerbiztonsági stratégia elfogadásával, mely pontosítva azt, hogy az integrált tengerpolitikának miként kell hozzájárulnia az európai biztonsági stratégia végrehajtásához; mivel az európai tengerbiztonsági stratégiának meg kell határoznia az EU biztonsági érdekeit és stratégiai céljait, valamint meg kell jelölnie a beavatkozáshoz elérhető és szükséges eszközöket;

| O. | mivel azon érdekeltségek, kockázatok és kihívások egységes kezelése érdekében, amelyekkel az Európai Unió a tengeren szembesül – beleértve az európai polgárok és vagyonuk védelmét is –, európai tengerbiztonsági stratégiára van szükség; mivel a stratégiának amellett, hogy elő kell mozdítania az európai értékeket és elveket, előretekintőnek és proaktívnak kell lennie, illetve valamennyi releváns – mind katonai, mind polgári – intézményt és szereplőt mozgósítania kell, és különösen azt kell hangsúlyoznia, hogy az uniós tagállamok többé már nem engedhetik meg maguknak, hogy haditengerészeti képességeket azzal az egyetlen céllal fejlesszenek ki és tartsanak fenn, hogy kizárólag potenciális nagy intenzitású műveletekben alkalmazzák azokat; |
| --- | --- |

O.

mivel azon érdekeltségek, kockázatok és kihívások egységes kezelése érdekében, amelyekkel az Európai Unió a tengeren szembesül – beleértve az európai polgárok és vagyonuk védelmét is –, európai tengerbiztonsági stratégiára van szükség; mivel a stratégiának amellett, hogy elő kell mozdítania az európai értékeket és elveket, előretekintőnek és proaktívnak kell lennie, illetve valamennyi releváns – mind katonai, mind polgári – intézményt és szereplőt mozgósítania kell, és különösen azt kell hangsúlyoznia, hogy az uniós tagállamok többé már nem engedhetik meg maguknak, hogy haditengerészeti képességeket azzal az egyetlen céllal fejlesszenek ki és tartsanak fenn, hogy kizárólag potenciális nagy intenzitású műveletekben alkalmazzák azokat;

| P. | mivel az Uniónak a tengeri forgalom nyitottságával és a biztonságos hozzáféréssel kapcsolatos érdekeit is befolyásoló konfliktusok és instabilitás miatt nagyobb rálátással kell rendelkeznünk a humánbiztonság, az államirányítás és a fejlesztés közötti összefüggésre, és mivel az Északkelet-Afrikára vonatkozó európai uniós stratégiát ezért egy átfogó, az Unió politikai, diplomáciai, társadalmi és gazdasági eszközeit magában foglaló megközelítés modelljéül kell használni; mivel ezen átfogó megközelítésnek az európai tengerbiztonsági stratégia lényegét kell képeznie és magában kell foglalnia a különböző uniós kezdeményezések, ügynökségek és eszközök közötti koordinációt az instabilitás kiváltó okainak kezelése és annak érdekében, hogy hozzájáruljunk a konfliktusok megoldásához, a béke megszilárdításához, valamint támogatást nyújtsunk az államépítéshez, a kormányzáshoz és a fejlesztéshez, köztük a biztonsági ágazat reformjához, az energiaellátáshoz, a tengeri és egyéb kereskedelem és szállítás biztonságához, a halászathoz és a környezetvédelemhez, valamint az éghajlatváltozás hatásainak kezeléséhez, |
| --- | --- |

P.

mivel az Uniónak a tengeri forgalom nyitottságával és a biztonságos hozzáféréssel kapcsolatos érdekeit is befolyásoló konfliktusok és instabilitás miatt nagyobb rálátással kell rendelkeznünk a humánbiztonság, az államirányítás és a fejlesztés közötti összefüggésre, és mivel az Északkelet-Afrikára vonatkozó európai uniós stratégiát ezért egy átfogó, az Unió politikai, diplomáciai, társadalmi és gazdasági eszközeit magában foglaló megközelítés modelljéül kell használni; mivel ezen átfogó megközelítésnek az európai tengerbiztonsági stratégia lényegét kell képeznie és magában kell foglalnia a különböző uniós kezdeményezések, ügynökségek és eszközök közötti koordinációt az instabilitás kiváltó okainak kezelése és annak érdekében, hogy hozzájáruljunk a konfliktusok megoldásához, a béke megszilárdításához, valamint támogatást nyújtsunk az államépítéshez, a kormányzáshoz és a fejlesztéshez, köztük a biztonsági ágazat reformjához, az energiaellátáshoz, a tengeri és egyéb kereskedelem és szállítás biztonságához, a halászathoz és a környezetvédelemhez, valamint az éghajlatváltozás hatásainak kezeléséhez,

Általános megjegyzések a jövőbeni európai tengerbiztonsági stratégiáról

| 1. | határozott meggyőződése, hogy az Uniónak elemi érdeke a biztonságos, nyitott és tiszta tengeri környezet létrejötte, amelynek révén sor kerülhet a kereskedelmi és személyforgalom szabad áthaladására és az óceánok gazdagságának békés, jogszerű, méltányos és fenntartható hasznosítására; hogy a tengeri forgalom az európai kereskedelem éltető eleme, és egyben Európa prosperitásának és befolyásának kifejezője; hogy az EU és a tagállamok felelőssége az európai polgárok biztonsága és az EUMSZ 21. cikkében foglalt alapelvek előmozdítása; és hogy az e feladat teljesítéséhez szükséges célkitűzések meghatározása, valamint eszközök és képességek biztosítása érdekében ezért tovább kell fejleszteni az EU intézményi – polgári és katonai – keretét; |
| --- | --- |

1.

határozott meggyőződése, hogy az Uniónak elemi érdeke a biztonságos, nyitott és tiszta tengeri környezet létrejötte, amelynek révén sor kerülhet a kereskedelmi és személyforgalom szabad áthaladására és az óceánok gazdagságának békés, jogszerű, méltányos és fenntartható hasznosítására; hogy a tengeri forgalom az európai kereskedelem éltető eleme, és egyben Európa prosperitásának és befolyásának kifejezője; hogy az EU és a tagállamok felelőssége az európai polgárok biztonsága és az EUMSZ 21. cikkében foglalt alapelvek előmozdítása; és hogy az e feladat teljesítéséhez szükséges célkitűzések meghatározása, valamint eszközök és képességek biztosítása érdekében ezért tovább kell fejleszteni az EU intézményi – polgári és katonai – keretét;

| 2. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy kizárólag az elkötelezettség, a kölcsönös megértés és a valódi szolidaritás szellemében képes az Unió a Lisszaboni Szerződésben megállapított szerepét betölteni és a globális biztonságot nyújtó szereplővé válásra irányuló törekvéseit megvalósítani; emlékeztet e tekintetben arra, hogy az Unió biztonsága és védelme területén az összes tagállam közötti hatékony szolidaritás intézményi keretét az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése („kölcsönös védelmi záradék” vagy „kölcsönös segítségnyújtási záradék”), az EUMSZ 222. cikke („szolidaritási klauzula”) és az EUSZ 42. cikkének (6) bekezdése (állandó strukturált együttműködés) állapítja meg, amelyeket a Lisszaboni Szerződés vezetett be; emlékeztet arra, hogy ezen eszközök végrehajtására még nem került sor; elismerését fejezi ki különösen a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) a szolidaritási klauzula Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló együttes javaslat kapcsán, és felkéri az említett szereplőket annak felmérésére, hogy milyen következményei lehetnek annak, ha e klauzulát a tengeri kihívások kezelése érdekében aktiválják, vagy ha a tengeri eszközökre vagy infrastruktúrákra is kiterjesztik; sürgeti a Tanácsot, hogy mielőbb hagyja jóvá a javaslatot; |
| --- | --- |

2.

emlékezteti a tagállamokat arra, hogy kizárólag az elkötelezettség, a kölcsönös megértés és a valódi szolidaritás szellemében képes az Unió a Lisszaboni Szerződésben megállapított szerepét betölteni és a globális biztonságot nyújtó szereplővé válásra irányuló törekvéseit megvalósítani; emlékeztet e tekintetben arra, hogy az Unió biztonsága és védelme területén az összes tagállam közötti hatékony szolidaritás intézményi keretét az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése („kölcsönös védelmi záradék” vagy „kölcsönös segítségnyújtási záradék”), az EUMSZ 222. cikke („szolidaritási klauzula”) és az EUSZ 42. cikkének (6) bekezdése (állandó strukturált együttműködés) állapítja meg, amelyeket a Lisszaboni Szerződés vezetett be; emlékeztet arra, hogy ezen eszközök végrehajtására még nem került sor; elismerését fejezi ki különösen a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) a szolidaritási klauzula Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló együttes javaslat kapcsán, és felkéri az említett szereplőket annak felmérésére, hogy milyen következményei lehetnek annak, ha e klauzulát a tengeri kihívások kezelése érdekében aktiválják, vagy ha a tengeri eszközökre vagy infrastruktúrákra is kiterjesztik; sürgeti a Tanácsot, hogy mielőbb hagyja jóvá a javaslatot;

| 3. | kiemeli, hogy az ENSZ Tengerjogi Egyezménye biztosítja az óceánokon és tengereken végzett mindenféle tevékenység jogi keretét, és hogy iránymutatásul szolgálhat a tengerekkel kapcsolatos viták békés rendezéséhez; felkéri ezért az EU-t és a tagállamait, hogy támogassák az egyezmény egyetemlegességét, és ragaszkodjanak ahhoz, hogy annak rendelkezéseit egységesen és következetesen végre kell hajtani; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy az ENSZ Tengerjogi Egyezménye biztosítja az óceánokon és tengereken végzett mindenféle tevékenység jogi keretét, és hogy iránymutatásul szolgálhat a tengerekkel kapcsolatos viták békés rendezéséhez; felkéri ezért az EU-t és a tagállamait, hogy támogassák az egyezmény egyetemlegességét, és ragaszkodjanak ahhoz, hogy annak rendelkezéseit egységesen és következetesen végre kell hajtani;

| 4. | elismeri, hogy az Európai Unió már jelenleg is rendelkezik az ahhoz szükséges eszközök némelyikével – az EKSZ és az Európai Bizottság irányítása alatt álló pénzügyi eszközökkel, a fejlesztési együttműködés, a humanitárius segítségnyújtás, a válságkezelés, a kereskedelmi együttműködés és a fellépés egyéb vonatkozó eszközeivel –, hogy választ adjon a globális tengeri biztonsági kihívásokra és megfeleljen a biztonságos és stabil környezet iránti igénynek; megjegyzi azonban, hogy a műszaki és anyagi eszközök többségét a tagállamok birtokolják, és az együttműködések megerősítésére való készségük kiemelkedő jelentőségű az európai tengerbiztonság jövője szempontjából; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy az Európai Unió már jelenleg is rendelkezik az ahhoz szükséges eszközök némelyikével – az EKSZ és az Európai Bizottság irányítása alatt álló pénzügyi eszközökkel, a fejlesztési együttműködés, a humanitárius segítségnyújtás, a válságkezelés, a kereskedelmi együttműködés és a fellépés egyéb vonatkozó eszközeivel –, hogy választ adjon a globális tengeri biztonsági kihívásokra és megfeleljen a biztonságos és stabil környezet iránti igénynek; megjegyzi azonban, hogy a műszaki és anyagi eszközök többségét a tagállamok birtokolják, és az együttműködések megerősítésére való készségük kiemelkedő jelentőségű az európai tengerbiztonság jövője szempontjából;

| 5. | megjegyzi ugyanakkor, hogy az integrált és átfogó megközelítés érdekében európai tengerbiztonsági stratégiára van szükség, amely külön figyelmet fordít a tengereket jellemző veszélyekre, kockázatokra, kihívásokra és lehetőségekre; megjegyzi továbbá, hogy amellett, hogy az európai tengerbiztonsági stratégiának az európai értékeken és elveken kell nyugodnia, szinergiákat is kell teremtenie és közös válaszokat kell adnia, továbbá mozgósítania kell valamennyi releváns, mind katonai, mind polgári intézményt és szereplőt; az európai tengerbiztonsági stratégiának azonosítania kell valamennyi lehetséges veszélyt, a hagyományos biztonsági veszélyektől a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás jelentette veszélyekig, továbbá az alapvető tengeri erőforrások védelmét érintő veszélyektől a tengeri infrastruktúra és a kereskedelmi forgalom biztonságával kapcsolatos veszélyekig; a stratégiának azonosítania kell továbbá az e kihívások kezeléséhez szükséges különleges eszközöket és képességeket, beleértve a hírszerzést, a felügyeletet és a járőrtevékenységet, a kutatást és a mentést, a vízi szállítást, az uniós polgárok és más állampolgárok válságövezetekből való evakuálását, embargók érvényesítését, valamint a közös biztonság- és védelempolitikán belüli missziókhoz és műveletekhez nyújtott segítséget is; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi ugyanakkor, hogy az integrált és átfogó megközelítés érdekében európai tengerbiztonsági stratégiára van szükség, amely külön figyelmet fordít a tengereket jellemző veszélyekre, kockázatokra, kihívásokra és lehetőségekre; megjegyzi továbbá, hogy amellett, hogy az európai tengerbiztonsági stratégiának az európai értékeken és elveken kell nyugodnia, szinergiákat is kell teremtenie és közös válaszokat kell adnia, továbbá mozgósítania kell valamennyi releváns, mind katonai, mind polgári intézményt és szereplőt; az európai tengerbiztonsági stratégiának azonosítania kell valamennyi lehetséges veszélyt, a hagyományos biztonsági veszélyektől a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás jelentette veszélyekig, továbbá az alapvető tengeri erőforrások védelmét érintő veszélyektől a tengeri infrastruktúra és a kereskedelmi forgalom biztonságával kapcsolatos veszélyekig; a stratégiának azonosítania kell továbbá az e kihívások kezeléséhez szükséges különleges eszközöket és képességeket, beleértve a hírszerzést, a felügyeletet és a járőrtevékenységet, a kutatást és a mentést, a vízi szállítást, az uniós polgárok és más állampolgárok válságövezetekből való evakuálását, embargók érvényesítését, valamint a közös biztonság- és védelempolitikán belüli missziókhoz és műveletekhez nyújtott segítséget is;

| 6. | felkéri a főképviselőt, a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki olyan európai tengerbiztonsági stratégiát, amely központi kérdésként kezeli a tengerbiztonság szempontjából releváns összes európai szereplő és uniós tagállam közötti kapcsolatokat és feladataik összehangolását; ennek megfelelően sürgeti a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy orvosolják a 2007. évi integrált tengerpolitika hiányosságait, mivel az foglal magában biztonsági vetületet, illetve foglalkozzanak az európai biztonsági stratégia korlátaival, mivel e stratégia nem oldja meg a tengerbiztonsági veszélyeket és kockázatokat; azon a véleményen van, hogy az európai tengerbiztonsági stratégiában foglalt törekvéseket, eszközöket és képességeket rögzíteni kellene az európai biztonsági stratégiában, és a globális biztonságteremtőként való fellépés igénye keretébe kell foglalni, ezáltal világszerte biztosítva a szabad tengeri kereskedelmi forgalmat és a nyílt tengeri hozzáférést; kiemeli, hogy a tengeri biztonság szabályozása rövid, a közép- és a hosszú távon az európai biztonság és jólét többi elemére is hatással lesz; |
| --- | --- |

6.

felkéri a főképviselőt, a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki olyan európai tengerbiztonsági stratégiát, amely központi kérdésként kezeli a tengerbiztonság szempontjából releváns összes európai szereplő és uniós tagállam közötti kapcsolatokat és feladataik összehangolását; ennek megfelelően sürgeti a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy orvosolják a 2007. évi integrált tengerpolitika hiányosságait, mivel az foglal magában biztonsági vetületet, illetve foglalkozzanak az európai biztonsági stratégia korlátaival, mivel e stratégia nem oldja meg a tengerbiztonsági veszélyeket és kockázatokat; azon a véleményen van, hogy az európai tengerbiztonsági stratégiában foglalt törekvéseket, eszközöket és képességeket rögzíteni kellene az európai biztonsági stratégiában, és a globális biztonságteremtőként való fellépés igénye keretébe kell foglalni, ezáltal világszerte biztosítva a szabad tengeri kereskedelmi forgalmat és a nyílt tengeri hozzáférést; kiemeli, hogy a tengeri biztonság szabályozása rövid, a közép- és a hosszú távon az európai biztonság és jólét többi elemére is hatással lesz;

| 7. | felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak közvetlen segítséget és tevőlegesen működjenek együtt az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal az új európai tengerbiztonsági stratégia kidolgozásában az összes különböző eszközük hatékony használata céljából, valamint tartsák szem előtt az új képességek képesség-összevonás és -megosztás révén történő azonosítását és létrehozását; úgy véli továbbá, hogy az új stratégiának integrálnia kell a közös kétoldalú vagy többoldalú erőegyesítési kezdeményezéseket is, például a 2010. november 2-i francia–brit nyilatkozatot; |
| --- | --- |

7.

felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak közvetlen segítséget és tevőlegesen működjenek együtt az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal az új európai tengerbiztonsági stratégia kidolgozásában az összes különböző eszközük hatékony használata céljából, valamint tartsák szem előtt az új képességek képesség-összevonás és -megosztás révén történő azonosítását és létrehozását; úgy véli továbbá, hogy az új stratégiának integrálnia kell a közös kétoldalú vagy többoldalú erőegyesítési kezdeményezéseket is, például a 2010. november 2-i francia–brit nyilatkozatot;

| 8. | hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban nemzeti szinten már kezd formát ölteni – valamint egyes tagállamok között kétoldalúan alkalmazásra is kerül – a tengerügyekkel kapcsolatos, a fentieknek megfelelő integrált megközelítés, amely egyesíti magában a polgári és katonai eszközöket, és egyaránt magában foglalja a belső és külső biztonság szempontjait, és amelyet ezért uniós szinten is meg kell erősíteni; hangsúlyozza, hogy a tengeri nemzetek szerepet játszhatnak, és szerepet is kell játszaniuk a pozitív irányú regionális tengeri integráció előmozdításában; hangsúlyozza, hogy az uniós kapacitási igényeknek való megfelelés érdekében a regionális tengeri integrációval kapcsolatos kezdeményezések a kulcsfontosságú haditengerészeti eszközök összevonását és megosztását eredményezhetik és kell is eredményezniük; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban nemzeti szinten már kezd formát ölteni – valamint egyes tagállamok között kétoldalúan alkalmazásra is kerül – a tengerügyekkel kapcsolatos, a fentieknek megfelelő integrált megközelítés, amely egyesíti magában a polgári és katonai eszközöket, és egyaránt magában foglalja a belső és külső biztonság szempontjait, és amelyet ezért uniós szinten is meg kell erősíteni; hangsúlyozza, hogy a tengeri nemzetek szerepet játszhatnak, és szerepet is kell játszaniuk a pozitív irányú regionális tengeri integráció előmozdításában; hangsúlyozza, hogy az uniós kapacitási igényeknek való megfelelés érdekében a regionális tengeri integrációval kapcsolatos kezdeményezések a kulcsfontosságú haditengerészeti eszközök összevonását és megosztását eredményezhetik és kell is eredményezniük;

Potenciális kockázatok

| 9. | elismeri, hogy a növekvő tengeri forgalom, valamint a tengeri és part menti tevékenységek alakulása kihívást jelent a tengerbiztonság szempontjából, mivel egyre nehezebb a legális tengeri tevékenységek illegálisaktól való elkülönítése; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy a növekvő tengeri forgalom, valamint a tengeri és part menti tevékenységek alakulása kihívást jelent a tengerbiztonság szempontjából, mivel egyre nehezebb a legális tengeri tevékenységek illegálisaktól való elkülönítése;

| 10. | megjegyzi, hogy az Unió a biztonságát fenyegető hagyományos veszélyekkel szembesül, és különösen az új tengeri hatalmak megjelenése óta még inkább várhatóak az államok között a tengeri területek tulajdona miatt folyó potenciális versengések (joghatósággal kapcsolatos viták, területi követelések, a mélytengeri övezetekben az erőforrások feltárására és kiaknázására vonatkozó engedélyek); megjegyzi továbbá, hogy a feltörekvő országok fejlesztették tengeri képességeiket (haditengerészet, tengeralattjárók), ugyanakkor hajlamosak kétségbe vonni a nemzetközi tengerjogi elveket; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az Unió a biztonságát fenyegető hagyományos veszélyekkel szembesül, és különösen az új tengeri hatalmak megjelenése óta még inkább várhatóak az államok között a tengeri területek tulajdona miatt folyó potenciális versengések (joghatósággal kapcsolatos viták, területi követelések, a mélytengeri övezetekben az erőforrások feltárására és kiaknázására vonatkozó engedélyek); megjegyzi továbbá, hogy a feltörekvő országok fejlesztették tengeri képességeiket (haditengerészet, tengeralattjárók), ugyanakkor hajlamosak kétségbe vonni a nemzetközi tengerjogi elveket;

| 11. | óva int az uniós tagállamok vizein vagy a szomszédos tengereken a fontos természeti erőforrások és ásványkincsek fokozott illegális kiaknázásától; megjegyzi, hogy a tengeri, természeti és ásványi erőforrások utáni kontrollálatlan verseny káros hatást gyakorolhat a tengeri ökoszisztémára, ezzel fokozva a tengeri tevékenységek környezeti hatását; emlékeztet arra, hogy a tengeri erőforrások kiaknázása emellett a tengeri övezetek nemkívánatos militarizálásához vezethet; hangsúlyozza azonban, hogy minden tagállamnak joga van arra, hogy tengeri természeti erőforrásait – a nemzetközi jognak és a környezetvédelmi előírásoknak megfelelően – feltárja és kiaknázza; |
| --- | --- |

11.

óva int az uniós tagállamok vizein vagy a szomszédos tengereken a fontos természeti erőforrások és ásványkincsek fokozott illegális kiaknázásától; megjegyzi, hogy a tengeri, természeti és ásványi erőforrások utáni kontrollálatlan verseny káros hatást gyakorolhat a tengeri ökoszisztémára, ezzel fokozva a tengeri tevékenységek környezeti hatását; emlékeztet arra, hogy a tengeri erőforrások kiaknázása emellett a tengeri övezetek nemkívánatos militarizálásához vezethet; hangsúlyozza azonban, hogy minden tagállamnak joga van arra, hogy tengeri természeti erőforrásait – a nemzetközi jognak és a környezetvédelmi előírásoknak megfelelően – feltárja és kiaknázza;

| 12. | megjegyzi, hogy az Uniónak erőteljes partnerségeket kell kiépítenie harmadik országokkal és regionális szervezetekkel a kereskedelem és az erőforrás-kiaknázás biztonságának és stabilitásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a KBVP erőteljes tengeri dimenziója képessé tenné az Uniót arra, hogy szükség esetén eredményes nemzetközi egyeztetőként lépjen fel; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy az Uniónak erőteljes partnerségeket kell kiépítenie harmadik országokkal és regionális szervezetekkel a kereskedelem és az erőforrás-kiaknázás biztonságának és stabilitásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a KBVP erőteljes tengeri dimenziója képessé tenné az Uniót arra, hogy szükség esetén eredményes nemzetközi egyeztetőként lépjen fel;

| 13. | figyelmeztet arra, hogy jelenleg azon államok okozzák az egyik legjelentősebb tengerbiztonsági aggályt, amelyek nem hajlandók együttműködni a nemzetközi közösséggel és betartani a nemzetközi szerződéseket és normákat, és amelyek földrajzi elhelyezkedésüknél fogva el tudják zárni a kereskedelmi útvonalakat, illetve rendelkeznek ez ehhez szükséges technológiai és katonai képességekkel; úgy véli, hogy az Európai Külügyi Szolgálatnak és az alelnöknek/főképviselőnek minden diplomáciai erőfeszítést meg kell tennie, hogy párbeszédet és együttműködést folytasson velük; |
| --- | --- |

13.

figyelmeztet arra, hogy jelenleg azon államok okozzák az egyik legjelentősebb tengerbiztonsági aggályt, amelyek nem hajlandók együttműködni a nemzetközi közösséggel és betartani a nemzetközi szerződéseket és normákat, és amelyek földrajzi elhelyezkedésüknél fogva el tudják zárni a kereskedelmi útvonalakat, illetve rendelkeznek ez ehhez szükséges technológiai és katonai képességekkel; úgy véli, hogy az Európai Külügyi Szolgálatnak és az alelnöknek/főképviselőnek minden diplomáciai erőfeszítést meg kell tennie, hogy párbeszédet és együttműködést folytasson velük;

| 14. | megjegyzi, hogy – jóllehet az államok közötti katonai konfrontációkat nem lehet teljesen megszüntetni – többnyire a hagyományostól eltérő veszélyek és azok a szereplők jelentenek közvetlen és közvetett kockázatot az Unió biztonságára, amelyek kihasználják, hogy a tengeri övezetekben és a part menti területeken – általában az állam kudarcából, instabil helyzetéből vagy az állami ellenőrzés hiányából fakadóan – nehézséget jelent a jog érvényesítése; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy – jóllehet az államok közötti katonai konfrontációkat nem lehet teljesen megszüntetni – többnyire a hagyományostól eltérő veszélyek és azok a szereplők jelentenek közvetlen és közvetett kockázatot az Unió biztonságára, amelyek kihasználják, hogy a tengeri övezetekben és a part menti területeken – általában az állam kudarcából, instabil helyzetéből vagy az állami ellenőrzés hiányából fakadóan – nehézséget jelent a jog érvényesítése;

| 15. | megjegyzi, hogy az Unió tengerbiztonságára nézve az egyik legnagyobb veszélyt az jelenti, hogy világszerte egyre nő a terrorcselekmények száma, amelyek fenyegetik az uniós polgári és katonai hajókat, kikötői létesítményeket és energiatermelő létesítményeket, és arra használják fel a tengereket, hogy szárazföldi célpontokat támadjanak meg és azokra behatoljanak; megjegyzi, hogy ezek a szereplők kapcsolatban állnak a tengeren folytatott illegális tevékenységekben, például a csempészetben, emberkereskedelemben, illegális bevándorlásban, kábítószer- és fegyverkereskedelemben – többek között a kézi lőfegyvekkel, a könnyű fegyverekkel és a tömegpusztító fegyverek alkotóelemeivel való kereskedelemben – érintett, nemzetközi szervezett bűnözői hálózatokkal; hangsúlyozza, hogy ezek az illegális tevékenységek súlyosbítják a politikai és humanitárius válságokat, meghiúsítják a szociális és gazdasági fejlődést, a demokrácia és a jogállamiság érvényesülését, fokozzák a nélkülözést, valamint migrációt, belföldi lakóhelyelhagyást és mérhetetlen emberi szenvedést okoznak; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az Unió tengerbiztonságára nézve az egyik legnagyobb veszélyt az jelenti, hogy világszerte egyre nő a terrorcselekmények száma, amelyek fenyegetik az uniós polgári és katonai hajókat, kikötői létesítményeket és energiatermelő létesítményeket, és arra használják fel a tengereket, hogy szárazföldi célpontokat támadjanak meg és azokra behatoljanak; megjegyzi, hogy ezek a szereplők kapcsolatban állnak a tengeren folytatott illegális tevékenységekben, például a csempészetben, emberkereskedelemben, illegális bevándorlásban, kábítószer- és fegyverkereskedelemben – többek között a kézi lőfegyvekkel, a könnyű fegyverekkel és a tömegpusztító fegyverek alkotóelemeivel való kereskedelemben – érintett, nemzetközi szervezett bűnözői hálózatokkal; hangsúlyozza, hogy ezek az illegális tevékenységek súlyosbítják a politikai és humanitárius válságokat, meghiúsítják a szociális és gazdasági fejlődést, a demokrácia és a jogállamiság érvényesülését, fokozzák a nélkülözést, valamint migrációt, belföldi lakóhelyelhagyást és mérhetetlen emberi szenvedést okoznak;

| 16. | aggodalmát fejezi ki annak kapcsán, hogy egyre több bizonyíték támasztja alá, hogy a terrorista hálózatok és a nem állami szereplők kifinomult tengeri képességekre tesznek szert, beleértve a tengeralattjáró-képességeket vagy a radar- és felderítési technológiákat, valamint hozzáférnek a nemzetközi hajózási ágazattal kapcsolatos logisztikai adatokhoz, rendelkeznek bányászati képességekkel és rögtönzött vízálló robbanóeszközökkel is, ami nagymértékben fokozza az általuk jelentett potenciális veszélyt és jelzi a tevékenységeik kiterjesztését az Európához közeli területeken, különösen az Atlanti-óceán déli térségének két oldalán; |
| --- | --- |

16.

aggodalmát fejezi ki annak kapcsán, hogy egyre több bizonyíték támasztja alá, hogy a terrorista hálózatok és a nem állami szereplők kifinomult tengeri képességekre tesznek szert, beleértve a tengeralattjáró-képességeket vagy a radar- és felderítési technológiákat, valamint hozzáférnek a nemzetközi hajózási ágazattal kapcsolatos logisztikai adatokhoz, rendelkeznek bányászati képességekkel és rögtönzött vízálló robbanóeszközökkel is, ami nagymértékben fokozza az általuk jelentett potenciális veszélyt és jelzi a tevékenységeik kiterjesztését az Európához közeli területeken, különösen az Atlanti-óceán déli térségének két oldalán;

| 17. | úgy véli, hogy a különböző tengeri területekhez – például a Dél-Kaukázushoz, a Földközi-tenger délkeleti térségéhez vagy a Japán-tengerhez – közeli, befagyasztott konfliktusok fenntartása világszerte az instabilitás egyik fő forrását jelenti, veszélyeztetve a szállítási és energia-útvonalakat, elősegítve a fegyverkereskedelmet, valamint megkönnyítve a nem állami szereplők, például a bűnözi hálózatok és a terrorista sejtek tevékenységeit; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a különböző tengeri területekhez – például a Dél-Kaukázushoz, a Földközi-tenger délkeleti térségéhez vagy a Japán-tengerhez – közeli, befagyasztott konfliktusok fenntartása világszerte az instabilitás egyik fő forrását jelenti, veszélyeztetve a szállítási és energia-útvonalakat, elősegítve a fegyverkereskedelmet, valamint megkönnyítve a nem állami szereplők, például a bűnözi hálózatok és a terrorista sejtek tevékenységeit;

| 18. | továbbra is aggodalommal töltik el az Afrika keleti és nyugati partjait jellemző kalóztevékenységek; rámutat arra, hogy a kalóztámadások (a fegyveres rablások, a hajók és a személyzet elrablása és a zsarolás) súlyosan hátráltatják e tengereken a hozzáférés szabadságát és forgalmat, és ezáltal jelentős veszélyt jelentenek a nemzetközi kereskedelemre és tengerbiztonságra nézve; rámutat, hogy a kalóztevékenységekkel kapcsolatos problémát általában az érintett part menti államok kormányzásának és fejlődésének hiánya idézi elő; reméli, hogy az Unió a KBVP EUNAVFOR Atalanta műveletének eredményeire építve máshol is KBVP-műveleteket fog kezdeményezni a kalóztevékenységek elleni küzdelem céljából; |
| --- | --- |

18.

továbbra is aggodalommal töltik el az Afrika keleti és nyugati partjait jellemző kalóztevékenységek; rámutat arra, hogy a kalóztámadások (a fegyveres rablások, a hajók és a személyzet elrablása és a zsarolás) súlyosan hátráltatják e tengereken a hozzáférés szabadságát és forgalmat, és ezáltal jelentős veszélyt jelentenek a nemzetközi kereskedelemre és tengerbiztonságra nézve; rámutat, hogy a kalóztevékenységekkel kapcsolatos problémát általában az érintett part menti államok kormányzásának és fejlődésének hiánya idézi elő; reméli, hogy az Unió a KBVP EUNAVFOR Atalanta műveletének eredményeire építve máshol is KBVP-műveleteket fog kezdeményezni a kalóztevékenységek elleni küzdelem céljából;

| 19. | figyelmeztet azokra a problémákra, amelyeket a nélkülözhetetlen szűk tengeri átjárókon való hajózás biztonságára általában a kalózkodás, a nemzetközi terrorizmus és a szervezett bűnözés jelent; hangsúlyozza, hogy a globális energiaellátást biztosító egyes legfontosabb vízi utak – így a Szuezi-csatorna, a Hormuzi-szoros vagy a Malaka-szoros – földrajzilag a leginstabilabb tengeri övezetekben helyezkednek el vagy ezeken keresztül közelíthetők meg; |
| --- | --- |

19.

figyelmeztet azokra a problémákra, amelyeket a nélkülözhetetlen szűk tengeri átjárókon való hajózás biztonságára általában a kalózkodás, a nemzetközi terrorizmus és a szervezett bűnözés jelent; hangsúlyozza, hogy a globális energiaellátást biztosító egyes legfontosabb vízi utak – így a Szuezi-csatorna, a Hormuzi-szoros vagy a Malaka-szoros – földrajzilag a leginstabilabb tengeri övezetekben helyezkednek el vagy ezeken keresztül közelíthetők meg;

| 20. | megjegyzi, hogy a hagyományostól eltérő tevékenységek elleni küzdelemnek a KBVP-eszközök teljes körét fel kell használnia, beleértve a katonai eszközöket is, mivel a beavatkozásokra gyakran igen nehéz terepen kerül sor, olyan szereplők ellen, akiknek számos veszélyes fegyver áll rendelkezésükre; azt állítja – az Északkelet-Afrikában folyó uniós fellépés, az UNAVFOR Atalanta művelet és az EUCAP NESTOR művelet modellje alapján –, hogy a KBVP-műveletekhez más uniós külső eszközöknek is kapcsolódniuk kell a válságot kiváltó társadalmi, gazdasági és politikai okok megoldása és az érintett térségek fenntartható biztonságának megteremtése céljából; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a hagyományostól eltérő tevékenységek elleni küzdelemnek a KBVP-eszközök teljes körét fel kell használnia, beleértve a katonai eszközöket is, mivel a beavatkozásokra gyakran igen nehéz terepen kerül sor, olyan szereplők ellen, akiknek számos veszélyes fegyver áll rendelkezésükre; azt állítja – az Északkelet-Afrikában folyó uniós fellépés, az UNAVFOR Atalanta művelet és az EUCAP NESTOR művelet modellje alapján –, hogy a KBVP-műveletekhez más uniós külső eszközöknek is kapcsolódniuk kell a válságot kiváltó társadalmi, gazdasági és politikai okok megoldása és az érintett térségek fenntartható biztonságának megteremtése céljából;

| 21. | megjegyzi, hogy a szabálytalan migráció várhatóan további nyomást gyakorol az EU tengeri határaira, különösen a déli szomszédságban bekövetkezett politikai és gazdasági fejlemények és az Észak-Afrikában, a Száhil övben, Északkelet-Afrikában és Szubszaharai-Afrikában várhatóan folytatódó instabilitás fényében; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a migrációra nem a biztonság elleni fenyegetésként, hanem olyan emberi jelenségként kell tekinteni, amely regionális, politikai és diplomáciai együttműködést és fejlesztési politikákat, valamint a regionális partnerségekbe való beruházást magában foglaló határozott irányítási stratégiát igényel; felhívja a figyelmet arra, hogy ezen erőfeszítés a tengeri képességek és a parti őrség tevékenységeinek fejlesztését igényli a hajókon utazó illegális migránsokkal kapcsolatos járőrtevékenységek és e migránsok megmentése érdekében; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy a szabálytalan migráció várhatóan további nyomást gyakorol az EU tengeri határaira, különösen a déli szomszédságban bekövetkezett politikai és gazdasági fejlemények és az Észak-Afrikában, a Száhil övben, Északkelet-Afrikában és Szubszaharai-Afrikában várhatóan folytatódó instabilitás fényében; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a migrációra nem a biztonság elleni fenyegetésként, hanem olyan emberi jelenségként kell tekinteni, amely regionális, politikai és diplomáciai együttműködést és fejlesztési politikákat, valamint a regionális partnerségekbe való beruházást magában foglaló határozott irányítási stratégiát igényel; felhívja a figyelmet arra, hogy ezen erőfeszítés a tengeri képességek és a parti őrség tevékenységeinek fejlesztését igényli a hajókon utazó illegális migránsokkal kapcsolatos járőrtevékenységek és e migránsok megmentése érdekében;

| 22. | elismeri, hogy a fokozódó tengeri forgalom várhatóan növeli a katasztrófák – például az olajszennyezések és más, környezetszennyezéssel járó események, mérgező hulladékok lerakása és illegális olajtárolás – bekövetkezésének valószínűségét; hangsúlyozza, hogy az Uniónak tovább kell dolgoznia egy, a súlyos tengeri környezeti katasztrófákkal kapcsolatos múltbeli tapasztalatokra támaszkodó stratégia kialakításán annak biztosítása révén, hogy minden uniós szereplő, szerv és ügynökség a tagállami hatóságokkal együtt összehangolt módon lépjen fel, azzal a céllal, hogy a szolidaritás és a hatékonyabb fellépés szellemében megfelelő szinergiákat alakítsanak ki; |
| --- | --- |

22.

elismeri, hogy a fokozódó tengeri forgalom várhatóan növeli a katasztrófák – például az olajszennyezések és más, környezetszennyezéssel járó események, mérgező hulladékok lerakása és illegális olajtárolás – bekövetkezésének valószínűségét; hangsúlyozza, hogy az Uniónak tovább kell dolgoznia egy, a súlyos tengeri környezeti katasztrófákkal kapcsolatos múltbeli tapasztalatokra támaszkodó stratégia kialakításán annak biztosítása révén, hogy minden uniós szereplő, szerv és ügynökség a tagállami hatóságokkal együtt összehangolt módon lépjen fel, azzal a céllal, hogy a szolidaritás és a hatékonyabb fellépés szellemében megfelelő szinergiákat alakítsanak ki;

Kulcsfontosságú tengeri övezetek

A Földközi-tenger térsége

| 23. | hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger számos olyan kihívást hordoz, amelyek potenciális veszélyt jelentenek az EU stabilitására és közvetlen érdekeire, különös tekintettel az egyes part menti államokban várhatóan elhúzódó politikai zavargásokra, valamint társadalmi és gazdasági nehézségekre; megjegyzi, hogy az emiatt felélénkülő illegális tevékenységek – így a terrorizmus és a különböző illegális kereskedelmi formák – hatást gyakorolnak az EU tengerbiztonságára, beleértve a déli energiaellátás biztonságát is; véleménye szerint mielőbb el kell mélyíteni a regionális tengeri együttműködést, amelynek magában kell foglalnia az európai és regionális együttműködést, a hírszerzést, a felügyeletet, a járőrtevékenységet és a parti őrségi tevékenységeket is, amelyek mindegyike megfelelő haditengerészeti bevetési eszközöket igényel; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger számos olyan kihívást hordoz, amelyek potenciális veszélyt jelentenek az EU stabilitására és közvetlen érdekeire, különös tekintettel az egyes part menti államokban várhatóan elhúzódó politikai zavargásokra, valamint társadalmi és gazdasági nehézségekre; megjegyzi, hogy az emiatt felélénkülő illegális tevékenységek – így a terrorizmus és a különböző illegális kereskedelmi formák – hatást gyakorolnak az EU tengerbiztonságára, beleértve a déli energiaellátás biztonságát is; véleménye szerint mielőbb el kell mélyíteni a regionális tengeri együttműködést, amelynek magában kell foglalnia az európai és regionális együttműködést, a hírszerzést, a felügyeletet, a járőrtevékenységet és a parti őrségi tevékenységeket is, amelyek mindegyike megfelelő haditengerészeti bevetési eszközöket igényel;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger térségét a tengeri határokkal kapcsolatos vitákat felölelő számos regionális konfliktus jellemzi, és ezért sürgeti az Uniót, hogy kötelezze el magát a földközi-tengeri régiót övező konfliktusok súlyosbodásának elkerülése mellett, mivel az felerősítené a már meglévő veszélyeket, például a szíriai polgárháború következményeit és a háborúnak az ország és a szomszédos országok tengeri övezetére gyakorolt hatását, Líbiában, Egyiptomban és Tunéziában a politikai instabilitást és a kormányzási kapacitások hiányát, valamint a továbbgyűrűző hatásokat a szomszédos Marokkóban és Algériában, amelyek továbbra sem tudják megfelelően kezelni a nyugat-szaharai konfliktust és közvetlenül érinti őket a mali és a száhil övi konfliktus kiéleződése; figyelmeztet továbbá a Földközi-tenger térségét jellemző válságok egymással való kölcsönös összefonódásából fakadó veszélyre, valamint a Közel-Keleten, a Száhil övben, Északkelet-Afrikában, Nyugat-Afrikában és Szubszaharai-Afrikában uralkodó instabilitásra és konfliktusra; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger térségét a tengeri határokkal kapcsolatos vitákat felölelő számos regionális konfliktus jellemzi, és ezért sürgeti az Uniót, hogy kötelezze el magát a földközi-tengeri régiót övező konfliktusok súlyosbodásának elkerülése mellett, mivel az felerősítené a már meglévő veszélyeket, például a szíriai polgárháború következményeit és a háborúnak az ország és a szomszédos országok tengeri övezetére gyakorolt hatását, Líbiában, Egyiptomban és Tunéziában a politikai instabilitást és a kormányzási kapacitások hiányát, valamint a továbbgyűrűző hatásokat a szomszédos Marokkóban és Algériában, amelyek továbbra sem tudják megfelelően kezelni a nyugat-szaharai konfliktust és közvetlenül érinti őket a mali és a száhil övi konfliktus kiéleződése; figyelmeztet továbbá a Földközi-tenger térségét jellemző válságok egymással való kölcsönös összefonódásából fakadó veszélyre, valamint a Közel-Keleten, a Száhil övben, Északkelet-Afrikában, Nyugat-Afrikában és Szubszaharai-Afrikában uralkodó instabilitásra és konfliktusra;

| 25. | megjegyzi, hogy a Földközi-tenger keleti térségében a közelmúltban felfedezett földgázforrások új geopolitikai környezetet teremtettek és lényegesen megnövelték a viták lehetőségét, ami közvetlenül érinti európai uniós tagállamok jogos érdekeit és szuverén jogait; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Törökország, Oroszország, az USA és Izrael fokozta haditengerészeti jelenlétét a Földközi-tenger térségében; rámutat továbbá a Törökországgal az Égei-tengeren fennálló megoldatlan vita következményeire és a Görögország és Ciprus part menti kőolajtartalékainak tervezett kiaknázásából fakadó feszültség fokozódására; sürgeti ezért az Uniót, hogy tegyen lépéseket helyzetének megszilárdítása és annak érdekében, hogy elkerüljék a Földközi-tenger térségében a természeti erőforrásokkal kapcsolatos konfliktusokat és az azokból fakadó, a térség uniós tagállamaival szembeni biztonsági fenyegetéseket, amelyek végső soron az EU egészét érinthetik; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a Földközi-tenger keleti térségében a közelmúltban felfedezett földgázforrások új geopolitikai környezetet teremtettek és lényegesen megnövelték a viták lehetőségét, ami közvetlenül érinti európai uniós tagállamok jogos érdekeit és szuverén jogait; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Törökország, Oroszország, az USA és Izrael fokozta haditengerészeti jelenlétét a Földközi-tenger térségében; rámutat továbbá a Törökországgal az Égei-tengeren fennálló megoldatlan vita következményeire és a Görögország és Ciprus part menti kőolajtartalékainak tervezett kiaknázásából fakadó feszültség fokozódására; sürgeti ezért az Uniót, hogy tegyen lépéseket helyzetének megszilárdítása és annak érdekében, hogy elkerüljék a Földközi-tenger térségében a természeti erőforrásokkal kapcsolatos konfliktusokat és az azokból fakadó, a térség uniós tagállamaival szembeni biztonsági fenyegetéseket, amelyek végső soron az EU egészét érinthetik;

A Balti-tenger

| 26. | megállapítja, hogy Oroszország tengeri területei kivételével a Balti-tenger az EU belső tengere és több parti állam számára létfontosságú közlekedési folyosó; a Balti-tenger régiójának egyensúlya és a tengeri közlekedés zavartalan működése az EU tagállamai közötti, valamint az EU és Oroszország közötti politikai érdekegyeztetéstől függ; a Balti-tenger politikai egyensúlyához kapcsolódnak a parti államok nyelvi kisebbségei helyzete biztosításának, az energiaszállítási műveletek, az élénk kereskedelmi hajózás, az esetleges olajszállítótartályhajó-balesetek, a halállomány és a környezet romlásának kérdései; megjegyzi, hogy további kihívásokat jelentenek a Balti-tenger tengeri biztonsága tekintetében a második világháborúban elsüllyesztett és most a tengerfenéken lévő vegyi fegyverek, a part mentén működő, korszerűtlen atomerőművek, az energiaszállítmányokra leselkedő esetleges terrortámadások, valamint a Balti-tenger kikötőin keresztül történő, esetleges illegális fegyverszállítások; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy Oroszország tengeri területei kivételével a Balti-tenger az EU belső tengere és több parti állam számára létfontosságú közlekedési folyosó; a Balti-tenger régiójának egyensúlya és a tengeri közlekedés zavartalan működése az EU tagállamai közötti, valamint az EU és Oroszország közötti politikai érdekegyeztetéstől függ; a Balti-tenger politikai egyensúlyához kapcsolódnak a parti államok nyelvi kisebbségei helyzete biztosításának, az energiaszállítási műveletek, az élénk kereskedelmi hajózás, az esetleges olajszállítótartályhajó-balesetek, a halállomány és a környezet romlásának kérdései; megjegyzi, hogy további kihívásokat jelentenek a Balti-tenger tengeri biztonsága tekintetében a második világháborúban elsüllyesztett és most a tengerfenéken lévő vegyi fegyverek, a part mentén működő, korszerűtlen atomerőművek, az energiaszállítmányokra leselkedő esetleges terrortámadások, valamint a Balti-tenger kikötőin keresztül történő, esetleges illegális fegyverszállítások;

A Fekete-tenger

| 27. | úgy véli, hogy jelenleg geostratégiai szempontból a Fekete-tenger az Unióval határos egyik legjelentősebb tengeri térség, mégpedig az Unió energiabiztonsága és energiaellátásának diverzifikációja szempontjából; tudomásul veszi, hogy a térség közép- és hosszú távon rendkívül nagy kockázatokat rejt magában, tekintettel arra, hogy fontos áru- és energiaszállítási útvonalként stratégiai helyzetben van, hogy közel van az elhúzódó konfliktusok instabil területeihez, például a vitatott abház és dél-oszét területekhez, valamint a kapcsolódó Moszkva-Tbiliszi konfliktushoz; hangsúlyozza, hogy mivel az Európai Unió számos tagállamának energiabiztonsága jelentős mértékben függ a Fekete-tengeren keresztül vagy a közelében haladó földgáz- és kőolaj-útvonalak biztonságától, az Uniónak stratégiai érdeke az elhúzódó regionális konfliktusok fokozódásának megakadályozása és tartós megoldások meghatározása; rámutat, hogy e célból adott esetben szükség lehet az európai haditengerészeti eszközök mozgósítására; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy jelenleg geostratégiai szempontból a Fekete-tenger az Unióval határos egyik legjelentősebb tengeri térség, mégpedig az Unió energiabiztonsága és energiaellátásának diverzifikációja szempontjából; tudomásul veszi, hogy a térség közép- és hosszú távon rendkívül nagy kockázatokat rejt magában, tekintettel arra, hogy fontos áru- és energiaszállítási útvonalként stratégiai helyzetben van, hogy közel van az elhúzódó konfliktusok instabil területeihez, például a vitatott abház és dél-oszét területekhez, valamint a kapcsolódó Moszkva-Tbiliszi konfliktushoz; hangsúlyozza, hogy mivel az Európai Unió számos tagállamának energiabiztonsága jelentős mértékben függ a Fekete-tengeren keresztül vagy a közelében haladó földgáz- és kőolaj-útvonalak biztonságától, az Uniónak stratégiai érdeke az elhúzódó regionális konfliktusok fokozódásának megakadályozása és tartós megoldások meghatározása; rámutat, hogy e célból adott esetben szükség lehet az európai haditengerészeti eszközök mozgósítására;

| 28. | emlékeztet az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (12), és megismétli, hogy az Uniónak aktívabb szerepet kell vállalnia a fekete-tengeri biztonsági környezet alakításában; ismételten felkéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy dolgozzon ki stratégiát a fekete-tengeri térségre vonatkozóan, amely hatékonyan foglalkozik a tengeri biztonsági és védelmi kérdésekkel; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (12), és megismétli, hogy az Uniónak aktívabb szerepet kell vállalnia a fekete-tengeri biztonsági környezet alakításában; ismételten felkéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy dolgozzon ki stratégiát a fekete-tengeri térségre vonatkozóan, amely hatékonyan foglalkozik a tengeri biztonsági és védelmi kérdésekkel;

| 29. | hangsúlyozza, hogy megerősített párbeszédre van szükség a stratégiai partnerekkel a konfliktusok megelőzéséről és rendezéséről, de hangsúlyozza annak jelentőségét is, hogy többoldalú regionális kezdeményezésekbe fogjanak (mint például a fekete-tengeri szinergia) annak édekében, hogy felvegyék a küzdelmet az ember-, kábítószer- és fegyverkereskedelemmel foglalkozó bűnszervezetekkel, illetve az illegális halászattal, a környezet állapotromlásával és hasonló problémákkal szemben; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy megerősített párbeszédre van szükség a stratégiai partnerekkel a konfliktusok megelőzéséről és rendezéséről, de hangsúlyozza annak jelentőségét is, hogy többoldalú regionális kezdeményezésekbe fogjanak (mint például a fekete-tengeri szinergia) annak édekében, hogy felvegyék a küzdelmet az ember-, kábítószer- és fegyverkereskedelemmel foglalkozó bűnszervezetekkel, illetve az illegális halászattal, a környezet állapotromlásával és hasonló problémákkal szemben;

Az Atlanti-óceán és Nyugat-Afrika

| 30. | megjegyzi, hogy az Atlanti-óceán Európa létfontosságú kereskedelmi útvonala; aggasztja, hogy az Atlanti-óceán – különösen a Karib-térségben – a Dél-Amerikából érkező kábítószer tranzitútvonalául szolgál; nyugtalanítja, hogy a következő évtizedekben a gazdasági tevékenységek fejlesztése – különösen a Panama-csatorna bővítésével – támogathatja a bűncselekmények számának növekedését az övezetben; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy az Atlanti-óceán Európa létfontosságú kereskedelmi útvonala; aggasztja, hogy az Atlanti-óceán – különösen a Karib-térségben – a Dél-Amerikából érkező kábítószer tranzitútvonalául szolgál; nyugtalanítja, hogy a következő évtizedekben a gazdasági tevékenységek fejlesztése – különösen a Panama-csatorna bővítésével – támogathatja a bűncselekmények számának növekedését az övezetben;

| 31. | véleménye szerint az Európát érintő jelenlegi legjelentősebb veszélyek közül jó néhány Nyugat-Afrika partjaitól, és különösen a Guineai-öbölből ered; mély aggodalommal tölti el, hogy Nyugat-Afrika partjai mentén a bűncselekményekkel és a kábítószer-, ember- és fegyverkereskedelemmel kapcsolatos súlyos veszélyek alakulnak ki; ezzel párhuzamosan a Guineai-öböl országaiban egyre több regionális terrorista hálózat működik, például Nigériában a Boko Haram, amelynek tevékenységei a szomszédos államokra is kiterjednek, és e hálózatok összefonódnak a globális lefedettségű hálózatokkal, például az iszlám Maghreb-országokban az al-Kaidával – amint azt a mali válság is élénken szemlélteti; |
| --- | --- |

31.

véleménye szerint az Európát érintő jelenlegi legjelentősebb veszélyek közül jó néhány Nyugat-Afrika partjaitól, és különösen a Guineai-öbölből ered; mély aggodalommal tölti el, hogy Nyugat-Afrika partjai mentén a bűncselekményekkel és a kábítószer-, ember- és fegyverkereskedelemmel kapcsolatos súlyos veszélyek alakulnak ki; ezzel párhuzamosan a Guineai-öböl országaiban egyre több regionális terrorista hálózat működik, például Nigériában a Boko Haram, amelynek tevékenységei a szomszédos államokra is kiterjednek, és e hálózatok összefonódnak a globális lefedettségű hálózatokkal, például az iszlám Maghreb-országokban az al-Kaidával – amint azt a mali válság is élénken szemlélteti;

| 32. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a Guineai-öböl országaiban folyamatos politikai instabilitás uralkodik, egyes országok pedig államkudarccal szembesülnek, köztük Bissau-Guinea is, amely a Latin-Amerikából Európába irányuló kábítószer-kereskedelem platformja lett; |
| --- | --- |

32.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a Guineai-öböl országaiban folyamatos politikai instabilitás uralkodik, egyes országok pedig államkudarccal szembesülnek, köztük Bissau-Guinea is, amely a Latin-Amerikából Európába irányuló kábítószer-kereskedelem platformja lett;

| 33. | megjegyzi, hogy a régió emellett fontos energiaszolgáltató, mivel jelenleg a Guineai-öböl országai adják az EU kőolaj- és földgázimportjának 13, illetve 6 %-át, és Nigéria szolgáltatja a teljes uniós kőolajimport 5,8 %-át; számításai szerint a part menti kőolaj- és földgázkészletek közelmúltbeli felfedezése nyomán megnövekszik a régió jelentősége; aggodalmát fejezi ki ezért annak kapcsán, hogy a part menti természetes erőforrásokért folytatott verseny további konfliktusokat és bűncselekményeket szülhet; |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy a régió emellett fontos energiaszolgáltató, mivel jelenleg a Guineai-öböl országai adják az EU kőolaj- és földgázimportjának 13, illetve 6 %-át, és Nigéria szolgáltatja a teljes uniós kőolajimport 5,8 %-át; számításai szerint a part menti kőolaj- és földgázkészletek közelmúltbeli felfedezése nyomán megnövekszik a régió jelentősége; aggodalmát fejezi ki ezért annak kapcsán, hogy a part menti természetes erőforrásokért folytatott verseny további konfliktusokat és bűncselekményeket szülhet;

| 34. | rámutat arra, hogy a Nyugat-Afrika partjait jellemző instabilitás, terrorizmus és bűncselekmények szorosan összefonódnak a Száhil öv egészének instabilitásával; sürgeti ezért az EU-t, hogy a KBVP EUCAP Sahel Niger polgári missziójával összefüggésben integrálják a Száhil övben alkalmazott terrorizmusellenes erőfeszítéseket egy átfogó regionális stratégiába, amelynek célja, hogy Nyugat-Afrika partjainál, különösen a Guineai-öbölben felvegye a küzdelmet a tengeri fenyegetésekkel szemben; ezzel összefüggésben felszólítja az Uniót, hogy a régiót jellemző terrorizmus és egyéb szervezett bűnözés leküzdése érdekében biztosítsa a régióban jelen lévő két KBVP-misszió – az EUCAP Sahel Niger és az EUTM Mali – közötti koordinációt, valamint e missziók szárazföldi és a tengeri erőfeszítésekkel való koordinációját; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy a Nyugat-Afrika partjait jellemző instabilitás, terrorizmus és bűncselekmények szorosan összefonódnak a Száhil öv egészének instabilitásával; sürgeti ezért az EU-t, hogy a KBVP EUCAP Sahel Niger polgári missziójával összefüggésben integrálják a Száhil övben alkalmazott terrorizmusellenes erőfeszítéseket egy átfogó regionális stratégiába, amelynek célja, hogy Nyugat-Afrika partjainál, különösen a Guineai-öbölben felvegye a küzdelmet a tengeri fenyegetésekkel szemben; ezzel összefüggésben felszólítja az Uniót, hogy a régiót jellemző terrorizmus és egyéb szervezett bűnözés leküzdése érdekében biztosítsa a régióban jelen lévő két KBVP-misszió – az EUCAP Sahel Niger és az EUTM Mali – közötti koordinációt, valamint e missziók szárazföldi és a tengeri erőfeszítésekkel való koordinációját;

| 35. | üdvözli a Guineai-öböl kulcsfontosságú tengeri útvonalairól szóló program (CRIMGO) Bizottság általi bejelentését, amely program célja a Guineai-öböl biztonságának javítása a parti őrségnek nyújtott képzés, valamint Nyugat-Afrika hét, part menti államának hatóságai közötti, a Stabilitási Eszközből finanszírozandó információmegosztási hálózat létrehozása révén; felszólít a Guineai-öböl kulcsfontosságú tengeri útvonalairól szóló program (CRIMGO) Nyugat-Afrika partjainál való gyors végrehajtására; kéri továbbá, hogy hozzanak létre különleges együttműködési mechanizmusokat a Bizottság által finanszírozott program és a KBVP-missziók (az EUCAP Sahel Niger és az EUTM Mali) összekapcsolása érdekében, mivel az e missziók által vállalt feladatok szorosan kapcsolódnak a Guineai-öböl partjait jellemző instabilitás okaihoz; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Guineai-öböl kulcsfontosságú tengeri útvonalairól szóló program (CRIMGO) Bizottság általi bejelentését, amely program célja a Guineai-öböl biztonságának javítása a parti őrségnek nyújtott képzés, valamint Nyugat-Afrika hét, part menti államának hatóságai közötti, a Stabilitási Eszközből finanszírozandó információmegosztási hálózat létrehozása révén; felszólít a Guineai-öböl kulcsfontosságú tengeri útvonalairól szóló program (CRIMGO) Nyugat-Afrika partjainál való gyors végrehajtására; kéri továbbá, hogy hozzanak létre különleges együttműködési mechanizmusokat a Bizottság által finanszírozott program és a KBVP-missziók (az EUCAP Sahel Niger és az EUTM Mali) összekapcsolása érdekében, mivel az e missziók által vállalt feladatok szorosan kapcsolódnak a Guineai-öböl partjait jellemző instabilitás okaihoz;

| 36. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a Guineai-öbölben folytatott uniós tevékenységek hatékonyságát; javaslata szerint különleges szinergiákat kell létrehozni annak érdekében, hogy a meglévő uniós eszközök és struktúrák – mint az Európa Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA) – összehangolása révén hozzáadott értéket teremtsenek; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a Guineai-öbölben folytatott uniós tevékenységek hatékonyságát; javaslata szerint különleges szinergiákat kell létrehozni annak érdekében, hogy a meglévő uniós eszközök és struktúrák – mint az Európa Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA) – összehangolása révén hozzáadott értéket teremtsenek;

| 37. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy térképezze fel az uniós tagállamok és az AKCS-partnerek stratégiai helyszíneken – például a Portugáliához tartozó Azori-szigeteken található Lajes légibázison, valamint a Zöld-foki-szigeteken – lévő létesítményeit, amelyeket különleges haditengerészeti és légi műveletek fejlesztésére használhatnának annak érdekében, hogy felvegyék a küzdelmet a fegyverek terjedésével, a terrorizmussal, a kalóztevékenységekkel és a szervezett bűnözéssel szemben a Guineai-öbölben és az Atlanti-óceán szélesebb déli térségében, mindezt egy olyan háromoldalú partnerség keretében, amely magában foglalja az Egyesült Államokkal, Kanadával, Brazíliával és más latin-amerikai országokkal folytatott transzatlanti együttműködést, valamint az EU és az Afrikai Unió közötti együttműködést; |
| --- | --- |

37.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy térképezze fel az uniós tagállamok és az AKCS-partnerek stratégiai helyszíneken – például a Portugáliához tartozó Azori-szigeteken található Lajes légibázison, valamint a Zöld-foki-szigeteken – lévő létesítményeit, amelyeket különleges haditengerészeti és légi műveletek fejlesztésére használhatnának annak érdekében, hogy felvegyék a küzdelmet a fegyverek terjedésével, a terrorizmussal, a kalóztevékenységekkel és a szervezett bűnözéssel szemben a Guineai-öbölben és az Atlanti-óceán szélesebb déli térségében, mindezt egy olyan háromoldalú partnerség keretében, amely magában foglalja az Egyesült Államokkal, Kanadával, Brazíliával és más latin-amerikai országokkal folytatott transzatlanti együttműködést, valamint az EU és az Afrikai Unió közötti együttműködést;

Az Ádeni-öböl és az Indiai-óceán nyugati térsége

| 38. | rámutat arra, hogy a kalóztevékenységek miatt az Ádeni-öböl jelenleg a világ egyik legveszélyesebb tengeri övezete; emlékeztet arra, hogy a kalóztevékenységek a köztük és a szociális, politikai és gazdasági irányítás közötti okozati összefüggést kezelő különleges, átfogó és holisztikus megközelítést igénylő szervezett bűnözési formát jelentenek, amint azt Északkelet-Afrika és Szomália példája is mutatja; megjegyzi, hogy a váltságdíjakból befolyó pénzek mozgásának nyomon követése, a bűnözői hálózatok felszámolása és a bűnelkövetők üldözése szintén alapvető fontosságú a kalóztevékenységekkel szembeni küzdelemben, de megvalósításukra kizárólag a tagállami hatóságok, az Europol és az Interpol közötti együttműködés jelentette előnyök kihasználása révén kerülhet sor; megjegyzi, hogy e tekintetben konkrét kapcsolat van a külső biztonságpolitika és a belső bűnüldözés között; |
| --- | --- |

38.

rámutat arra, hogy a kalóztevékenységek miatt az Ádeni-öböl jelenleg a világ egyik legveszélyesebb tengeri övezete; emlékeztet arra, hogy a kalóztevékenységek a köztük és a szociális, politikai és gazdasági irányítás közötti okozati összefüggést kezelő különleges, átfogó és holisztikus megközelítést igénylő szervezett bűnözési formát jelentenek, amint azt Északkelet-Afrika és Szomália példája is mutatja; megjegyzi, hogy a váltságdíjakból befolyó pénzek mozgásának nyomon követése, a bűnözői hálózatok felszámolása és a bűnelkövetők üldözése szintén alapvető fontosságú a kalóztevékenységekkel szembeni küzdelemben, de megvalósításukra kizárólag a tagállami hatóságok, az Europol és az Interpol közötti együttműködés jelentette előnyök kihasználása révén kerülhet sor; megjegyzi, hogy e tekintetben konkrét kapcsolat van a külső biztonságpolitika és a belső bűnüldözés között;

| 39. | üdvözli a KBVP polgári EUCAP Nestor misszióját, amelynek a célja a tengeri kapacitások megerősítése Északkelet-Afrikában és az Indiai-óceán nyugati térségében, valamint az EUNAVFOR Atalanta művelet célkitűzéseinek eléréséhez való fenntarthatóbb helyi hozzájárulás biztosítása; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a KBVP polgári EUCAP Nestor misszióját, amelynek a célja a tengeri kapacitások megerősítése Északkelet-Afrikában és az Indiai-óceán nyugati térségében, valamint az EUNAVFOR Atalanta művelet célkitűzéseinek eléréséhez való fenntarthatóbb helyi hozzájárulás biztosítása;

| 40. | kiemeli a közelmúltban elért, és remélhetőleg tartós sikert, amelyet az EUNAVFOR Atalanta ért el az Indiai-óceán nyugati térségében a kalóztámadások gyakoriságának visszaszorításában és a KBVP hitelességének megerősítésében; megjegyzi, hogy az Atalanta-művelet a KBVP-n belüli első haditengerészeti misszió, és – a sikerek, a hiányosságok és a levont tanulságok figyelembe vétele mellett – e műveletnek kell alapul szolgálnia a KBVP tengeri dimenziójának további fejlesztéséhez és végrehajtásához; üdvözli az EUNAVFOR Atalanta által a SHADE-mechanizmus (Shared Awareness and De-confliction – közös tájékoztatás és konfliktusfelszámolás) keretében vállalt pozitív európai uniós szerepet a térségben működő többnemzetiségű, nemzeti és regionális haditengerészeti erők közötti, és különösen a NATO Ocean Shield művelettel való együttműködés előmozdítása céljából; üdvözli az uniós ügynökségek – például az Európai Unió Műholdközpontja (EUMK – SatCen) és az EMSA – és harmadik felek közötti sikeres együttműködést is, különösen a műholdas hajómegfigyelési adatok feldolgozása területén, még ha nem is áll rendelkezésre az ilyen együttműködést alátámasztó hivatalos megállapodás; felszólítja az Uniót a meglévő uniós eszközök és szervek közötti kapcsolatok hivatalos formába öntésére, amint az az Atalanta, az EMSA és az EUMK között már megtörtént, ezzel elkerülve a feladatok, erőforrások és a szakértelem párhuzamosságát, valamint kihasználva az ilyen szinergiák jelentette egyértelmű operatív előnyöket; |
| --- | --- |

40.

kiemeli a közelmúltban elért, és remélhetőleg tartós sikert, amelyet az EUNAVFOR Atalanta ért el az Indiai-óceán nyugati térségében a kalóztámadások gyakoriságának visszaszorításában és a KBVP hitelességének megerősítésében; megjegyzi, hogy az Atalanta-művelet a KBVP-n belüli első haditengerészeti misszió, és – a sikerek, a hiányosságok és a levont tanulságok figyelembe vétele mellett – e műveletnek kell alapul szolgálnia a KBVP tengeri dimenziójának további fejlesztéséhez és végrehajtásához; üdvözli az EUNAVFOR Atalanta által a SHADE-mechanizmus (Shared Awareness and De-confliction – közös tájékoztatás és konfliktusfelszámolás) keretében vállalt pozitív európai uniós szerepet a térségben működő többnemzetiségű, nemzeti és regionális haditengerészeti erők közötti, és különösen a NATO Ocean Shield művelettel való együttműködés előmozdítása céljából; üdvözli az uniós ügynökségek – például az Európai Unió Műholdközpontja (EUMK – SatCen) és az EMSA – és harmadik felek közötti sikeres együttműködést is, különösen a műholdas hajómegfigyelési adatok feldolgozása területén, még ha nem is áll rendelkezésre az ilyen együttműködést alátámasztó hivatalos megállapodás; felszólítja az Uniót a meglévő uniós eszközök és szervek közötti kapcsolatok hivatalos formába öntésére, amint az az Atalanta, az EMSA és az EUMK között már megtörtént, ezzel elkerülve a feladatok, erőforrások és a szakértelem párhuzamosságát, valamint kihasználva az ilyen szinergiák jelentette egyértelmű operatív előnyöket;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítés koncepciója, amely e különleges esetben az Északkelet-Afrikára vonatkozó stratégiai keretstratégiából származik, alapvető fontosságú a régió három folyamatban lévő, a politikai elkötelezettség és a fejlesztési politikák által is támogatott KBVP-missziójának (EUNAVFOR Atalanta, az Unió szomáliai kiképző missziója és az EUCAP Nestor) egymás melletti működésében; üdvözli az Unió műveleti központjának működésbe lépését, amelynek célja az említett missziók közötti együttműködés elősegítése és a köztük lévő szinergiák megerősítése, ami fontos lépést jelent a KVBP fejlesztésében; rámutat arra, hogy a kiegészítő jelleg és a koordináció e példája alapján további olyan fellépéseket kell kialakítani, amelyek a sokrétű problémákra való válaszadáskor igénybe veszik a KVBP-missziókat és -műveleteket; megjegyzi, hogy egy állandó katonai tervezési és végrehajtási képesség tovább erősítheti a haditengerészeti komponensek KVBP-missziókba és műveletekbe való bevonását; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítés koncepciója, amely e különleges esetben az Északkelet-Afrikára vonatkozó stratégiai keretstratégiából származik, alapvető fontosságú a régió három folyamatban lévő, a politikai elkötelezettség és a fejlesztési politikák által is támogatott KBVP-missziójának (EUNAVFOR Atalanta, az Unió szomáliai kiképző missziója és az EUCAP Nestor) egymás melletti működésében; üdvözli az Unió műveleti központjának működésbe lépését, amelynek célja az említett missziók közötti együttműködés elősegítése és a köztük lévő szinergiák megerősítése, ami fontos lépést jelent a KVBP fejlesztésében; rámutat arra, hogy a kiegészítő jelleg és a koordináció e példája alapján további olyan fellépéseket kell kialakítani, amelyek a sokrétű problémákra való válaszadáskor igénybe veszik a KVBP-missziókat és -műveleteket; megjegyzi, hogy egy állandó katonai tervezési és végrehajtási képesség tovább erősítheti a haditengerészeti komponensek KVBP-missziókba és műveletekbe való bevonását;

| 42. | elismeri a hajózási társaságok által a hajókra telepített fedélzeti védelmi intézkedéseket; ezért támogatja a tengerészeti ágazat tengerészeti biztonsággal foglalkozó magánvállalkozásokra vonatkozó szabályozással kapcsolatos legutóbbi kéréseit; mgismétli továbbá felhívását, melyben egyrészt Nemzetközi Tengerészeti Szervezethez, a lobogó szerinti államokhoz és a tengerészeti ágazathoz szól, hogy működjenek együtt és dolgozzanak ki közösen egy magatartási kódexet, amely nemzetközileg elfogadott, világos, következetes és érvényesíthető rendelkezésekkel szabályozza a hajókon szolgáló fegyveres biztonsági magánszemélyzet alkalmazását, másrészt a tengeri biztonsági magáncégekhez, hogy e szabályokat szigorúan tartsák be; |
| --- | --- |

42.

elismeri a hajózási társaságok által a hajókra telepített fedélzeti védelmi intézkedéseket; ezért támogatja a tengerészeti ágazat tengerészeti biztonsággal foglalkozó magánvállalkozásokra vonatkozó szabályozással kapcsolatos legutóbbi kéréseit; mgismétli továbbá felhívását, melyben egyrészt Nemzetközi Tengerészeti Szervezethez, a lobogó szerinti államokhoz és a tengerészeti ágazathoz szól, hogy működjenek együtt és dolgozzanak ki közösen egy magatartási kódexet, amely nemzetközileg elfogadott, világos, következetes és érvényesíthető rendelkezésekkel szabályozza a hajókon szolgáló fegyveres biztonsági magánszemélyzet alkalmazását, másrészt a tengeri biztonsági magáncégekhez, hogy e szabályokat szigorúan tartsák be;

Az Északi-sarkvidék

| 43. | hangsúlyozza, hogy az északi-sarkvidéki átjárók megnyílása az éghajlatváltozás közvetlen következménye, és rámutat arra, hogy elsősorban magának az Uniónak kell befektetnie a régiónak és kulcsfontosságú környezeti értékeinek megőrzésébe és fenntartásába, biztosítva ugyanakkor, hogy a sarkvidéki régió erőforrásait fenntartható és a helyi lakosságot tiszteletben tartó módon hasznosítsák; hangsúlyozza a régióban fenntartandó általános stabilitás és béke jelentőségét; hangsúlyozza ezért, hogy olyan egységes és összehangolt uniós politikára van szükség a régióban, amely egyértelműen megállapítja az uniós prioritásokat, a lehetséges kihívásokat és a követendő stratégiát; rámutat arra, hogy Dánia, Finnország és Svédország Északi-sarkvidékkel kapcsolatos érdekei mellett Izland jövőbeni uniós csatlakozása tovább mélyítené az Unió északi-sarkvidéki parti entitássá való átalakulását, ami még inkább rámutat az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos, minden korábbinál jobban összehangolt uniós szintű szakpolitika szükségességére; e tekintetben üdvözli a fent említett, „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása terén 2008 óta elért eredmények és a következő lépések” című közös közleményt, és megismétli, hogy politikai párbeszédre van szükség minden régióbeli partnerrel, többek között Oroszországgal; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az északi-sarkvidéki átjárók megnyílása az éghajlatváltozás közvetlen következménye, és rámutat arra, hogy elsősorban magának az Uniónak kell befektetnie a régiónak és kulcsfontosságú környezeti értékeinek megőrzésébe és fenntartásába, biztosítva ugyanakkor, hogy a sarkvidéki régió erőforrásait fenntartható és a helyi lakosságot tiszteletben tartó módon hasznosítsák; hangsúlyozza a régióban fenntartandó általános stabilitás és béke jelentőségét; hangsúlyozza ezért, hogy olyan egységes és összehangolt uniós politikára van szükség a régióban, amely egyértelműen megállapítja az uniós prioritásokat, a lehetséges kihívásokat és a követendő stratégiát; rámutat arra, hogy Dánia, Finnország és Svédország Északi-sarkvidékkel kapcsolatos érdekei mellett Izland jövőbeni uniós csatlakozása tovább mélyítené az Unió északi-sarkvidéki parti entitássá való átalakulását, ami még inkább rámutat az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos, minden korábbinál jobban összehangolt uniós szintű szakpolitika szükségességére; e tekintetben üdvözli a fent említett, „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása terén 2008 óta elért eredmények és a következő lépések” című közös közleményt, és megismétli, hogy politikai párbeszédre van szükség minden régióbeli partnerrel, többek között Oroszországgal;

| 44. | hangsúlyozza a sarkvidéki tengeri átjárókat igénybe vevő új kereskedelmi útvonalak jelentőségét, többek között az EU és tagállamai gazdaságára nézve; hangsúlyozza, hogy az Uniónak és tagállamainak aktívan védelmezniük kell a tengerek szabadságát és a nemzetközi vízi utakon való szabad áthaladás jogát; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidék államai közötti, hosszú ideje fennálló területi vitákat békésen kell rendezni, és határozottabb fellépésre kéri az Uniót e régióban, illetve annak felmérésére, hogy milyen eszközökre és képességekre lehet szükség a területet jellemző konfliktusokra való válaszadáshoz; hangsúlyozza, hogy mindenféleképpen el kell kerülni az Északi-sarkvidék militarizálódását; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be arról szóló javaslatokat, hogy a Galileo projekt miként támogathatja az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos szakpolitikát, továbbá milyen irányban kell átalakítani azt annak érdekében, hogy hozzájáruljon az Északi-sarkvidék vizein való biztonságosabb hajózáshoz, hiszen ez különösen az északkeleti átjáró biztonságába és hozzáférhetőségébe való befektetést jelentene; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a sarkvidéki tengeri átjárókat igénybe vevő új kereskedelmi útvonalak jelentőségét, többek között az EU és tagállamai gazdaságára nézve; hangsúlyozza, hogy az Uniónak és tagállamainak aktívan védelmezniük kell a tengerek szabadságát és a nemzetközi vízi utakon való szabad áthaladás jogát; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidék államai közötti, hosszú ideje fennálló területi vitákat békésen kell rendezni, és határozottabb fellépésre kéri az Uniót e régióban, illetve annak felmérésére, hogy milyen eszközökre és képességekre lehet szükség a területet jellemző konfliktusokra való válaszadáshoz; hangsúlyozza, hogy mindenféleképpen el kell kerülni az Északi-sarkvidék militarizálódását; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be arról szóló javaslatokat, hogy a Galileo projekt miként támogathatja az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos szakpolitikát, továbbá milyen irányban kell átalakítani azt annak érdekében, hogy hozzájáruljon az Északi-sarkvidék vizein való biztonságosabb hajózáshoz, hiszen ez különösen az északkeleti átjáró biztonságába és hozzáférhetőségébe való befektetést jelentene;

A Csendes-óceán

| 45. | hangsúlyozza a Csendes-óceán, és különösen a Dél-kínai-tenger globális jelentőségét, hiszen e tengeren bonyolódik le a világ kereskedelmének egyharmada; aggódik az egyre fokozódó feszültség miatt, és sürgősen felszólítja az összes érdekelt felet, hogy a régió stabilitása érdekében tartózkodjanak az egyoldalú politikai és katonai fellépésektől, tompítsák a nyilatkozatok élét, és nemzetközi választottbíróság útján rendezzék a Dél-kínai-tengerrel kapcsolatos vitatott területi követeléseiket a nemzetközi jognak, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének megfelelően, a régió stabilitása és a Dél-kínai-tengeren való hajózás szabadsága és biztonsága érdekében; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza a Csendes-óceán, és különösen a Dél-kínai-tenger globális jelentőségét, hiszen e tengeren bonyolódik le a világ kereskedelmének egyharmada; aggódik az egyre fokozódó feszültség miatt, és sürgősen felszólítja az összes érdekelt felet, hogy a régió stabilitása érdekében tartózkodjanak az egyoldalú politikai és katonai fellépésektől, tompítsák a nyilatkozatok élét, és nemzetközi választottbíróság útján rendezzék a Dél-kínai-tengerrel kapcsolatos vitatott területi követeléseiket a nemzetközi jognak, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének megfelelően, a régió stabilitása és a Dél-kínai-tengeren való hajózás szabadsága és biztonsága érdekében;

| 46. | megítélése szerint a Kelet- és Dél-kínai-tenger térségében tapasztalható feszültségek lehetséges békés rendezéséhez vezető utat a tárgyalás és a szóban forgó tengeri területek békés kiaknázására vonatkozó magatartási kódex közös végrehajtása jelenti, beleértve a biztonságos kereskedelmi útvonalak és a halászati kvóták létrehozását vagy területek erőforrások feltárására való kijelölését; |
| --- | --- |

46.

megítélése szerint a Kelet- és Dél-kínai-tenger térségében tapasztalható feszültségek lehetséges békés rendezéséhez vezető utat a tárgyalás és a szóban forgó tengeri területek békés kiaknázására vonatkozó magatartási kódex közös végrehajtása jelenti, beleértve a biztonságos kereskedelmi útvonalak és a halászati kvóták létrehozását vagy területek erőforrások feltárására való kijelölését;

| 47. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy azonosítsa a békét és a biztonságot a Kelet- és Dél-kínai-tengeren a feszültségek vagy a fegyveres konfliktusok súlyosbodása esetén veszélyeztető kockázatokat; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy azonosítsa a békét és a biztonságot a Kelet- és Dél-kínai-tengeren a feszültségek vagy a fegyveres konfliktusok súlyosbodása esetén veszélyeztető kockázatokat;

| 48. | megjegyzi, hogy bizonyos államok – különösen Ausztrália – politikai szempontból már most is igen aktívak a Csendes-óceán térségében, és hogy a térség biztonságának és védelmének biztosítása érdekében az EU-nak két- és többoldalú együttműködésre kell támaszkodnia; |
| --- | --- |

48.

megjegyzi, hogy bizonyos államok – különösen Ausztrália – politikai szempontból már most is igen aktívak a Csendes-óceán térségében, és hogy a térség biztonságának és védelmének biztosítása érdekében az EU-nak két- és többoldalú együttműködésre kell támaszkodnia;

| 49. | hangsúlyozza a Panama-csatorna várhatóan 2014-ben befejeződő bővítésének jelentőségét, mivel ez átalakítaná a tengeri geostratégiai egyensúlyt és rendkívüli lehetőségeket kínálna az EU és a tagállamok számára; figyelmeztet arra, hogy a tagállamok hajó- és kikötői infrastruktúráit fel kell készíteni arra, hogy szembenézzenek a tengeri kereskedelmi forgalom várható növekedésével és az ezzel járó biztonsági és védelmi kockázatokkal, amelyek többek között a fokozódó környezeti károkból és a bűnözői tevékenységből fakadnak; hangsúlyozza, hogy a Csendes-óceánt az Atlanti-óceánnal összekötő csatorna fontos alternatív szállítási útvonalat jelent Ázsiából Európába és fordítva, nyugati irányba; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza a Panama-csatorna várhatóan 2014-ben befejeződő bővítésének jelentőségét, mivel ez átalakítaná a tengeri geostratégiai egyensúlyt és rendkívüli lehetőségeket kínálna az EU és a tagállamok számára; figyelmeztet arra, hogy a tagállamok hajó- és kikötői infrastruktúráit fel kell készíteni arra, hogy szembenézzenek a tengeri kereskedelmi forgalom várható növekedésével és az ezzel járó biztonsági és védelmi kockázatokkal, amelyek többek között a fokozódó környezeti károkból és a bűnözői tevékenységből fakadnak; hangsúlyozza, hogy a Csendes-óceánt az Atlanti-óceánnal összekötő csatorna fontos alternatív szállítási útvonalat jelent Ázsiából Európába és fordítva, nyugati irányba;

Meglévő eszközök és kapacitásfejlesztés

| 50. | határozott véleménye szerint a pénzügyi és gazdasági válságot lehetőségként kell megragadni arra, hogy a tengeri képesség megteremtésének területén valóban európai módon hajtsák végre a képesség-összevonási és -megosztási kezdeményezést, különösen a LeaderSHIP 2020 kezdeményezés kihasználásával és a hajóépítési és -javítási ágazat, valamint a kapcsolódó ágazatok szereplőinek hálózatba szervezésének elősegítésével, ami hozzájárulhat a megbízható katonai képességek fenntartásához, mivel csak így biztosítható, hogy Európa meg tudjon felelni a haditengerészeti kapacitásaival és a tengeri környezet biztonságával kapcsolatos globális kihívásoknak; |
| --- | --- |

50.

határozott véleménye szerint a pénzügyi és gazdasági válságot lehetőségként kell megragadni arra, hogy a tengeri képesség megteremtésének területén valóban európai módon hajtsák végre a képesség-összevonási és -megosztási kezdeményezést, különösen a LeaderSHIP 2020 kezdeményezés kihasználásával és a hajóépítési és -javítási ágazat, valamint a kapcsolódó ágazatok szereplőinek hálózatba szervezésének elősegítésével, ami hozzájárulhat a megbízható katonai képességek fenntartásához, mivel csak így biztosítható, hogy Európa meg tudjon felelni a haditengerészeti kapacitásaival és a tengeri környezet biztonságával kapcsolatos globális kihívásoknak;

| 51. | sajnálja ugyanakkor, hogy a pénzügyi válságra és a gazdasági lassulásra válaszul az uniós tagállamok szigorú megszorításokat hajtanak végre a nemzeti védelmi költségvetésekben, és ezek az uniós szinten többnyire össze nem hangolt és az európai biztonsági stratégiát figyelmen kívül hagyó megszorítások súlyos következményeket vonhatnak maguk után az EU azon képessége és arra való felkészültsége tekintetében, hogy szembenézzen a tengeri és egyéb biztonsági kihívásokkal, valamint eleget tegyen nemzetközi kötelezettségeinek, továbbá hátráltatják a globális biztonság biztosítójaként játszott szerepét; |
| --- | --- |

51.

sajnálja ugyanakkor, hogy a pénzügyi válságra és a gazdasági lassulásra válaszul az uniós tagállamok szigorú megszorításokat hajtanak végre a nemzeti védelmi költségvetésekben, és ezek az uniós szinten többnyire össze nem hangolt és az európai biztonsági stratégiát figyelmen kívül hagyó megszorítások súlyos következményeket vonhatnak maguk után az EU azon képessége és arra való felkészültsége tekintetében, hogy szembenézzen a tengeri és egyéb biztonsági kihívásokkal, valamint eleget tegyen nemzetközi kötelezettségeinek, továbbá hátráltatják a globális biztonság biztosítójaként játszott szerepét;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az EU által előtérbe helyezett, a koordináció növelését, a védelmi kiadások racionalizálását és a tagállamok közötti jobb méretgazdaságosság elérését célzó képesség-összevonási és -megosztási prioritás csak ezután hozza meg az eredményeit, többek között a tengeri biztonsági képességek területén is; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az EU által előtérbe helyezett, a koordináció növelését, a védelmi kiadások racionalizálását és a tagállamok közötti jobb méretgazdaságosság elérését célzó képesség-összevonási és -megosztási prioritás csak ezután hozza meg az eredményeit, többek között a tengeri biztonsági képességek területén is;

| 53. | méltatja az EVÜ által a kapacitás-összevonás és -megosztás elérésének megalapozása terén – a követelmények harmonizálása, valamint a haditengerészeti képzéssel és a logisztikával kapcsolatos projektek révén – végzett munkát; üdvözli a szerkesztő-szakértő csoport tengeri követelményekről és képességekről szóló, 2012. évi tanulmányát; az EVÜ megbízatására és szakértelmére való tekintettel sürgeti a tagállamokat, hogy amennyiben megszorításokat kell végrehajtaniuk a védelmi költségvetésben, támaszkodjanak az Ügynökség tanácsaira és technikai segítségnyújtására, ezzel elkerülve az EU területén a stratégiai képességfejlesztés veszélybe sodrását, amely képességfejlesztésnek összehangolt módon kell kezelnie a hiányosságokat; ösztönzi a tagállamokat, hogy a tengeri kérdésekben működjenek együtt az EVÜ-vel a – különösen a polgári, a katonai és a kettős felhasználású – képességi igények azonosítása érdekében; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy az EVÜ és a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság támogatásával azonosítson minden olyan haditengerészeti és tengeri eszközt, amely megfelel a 2012. évi tengeri képességeknek és követelményeknek, de amelynek esetében fennáll annak kockázata, hogy azt az uniós tagállamok a pénzügyi és gazdasági korlátok miatt elveszítik, valamint tárja fel, hogy ezek az eszközök miként tarthatók meg, illetve állíthatók az Unió integrált tengerpolitikájának és a jövőbeni európai tengerbiztonsági stratégiának a szolgálatába; |
| --- | --- |

53.

méltatja az EVÜ által a kapacitás-összevonás és -megosztás elérésének megalapozása terén – a követelmények harmonizálása, valamint a haditengerészeti képzéssel és a logisztikával kapcsolatos projektek révén – végzett munkát; üdvözli a szerkesztő-szakértő csoport tengeri követelményekről és képességekről szóló, 2012. évi tanulmányát; az EVÜ megbízatására és szakértelmére való tekintettel sürgeti a tagállamokat, hogy amennyiben megszorításokat kell végrehajtaniuk a védelmi költségvetésben, támaszkodjanak az Ügynökség tanácsaira és technikai segítségnyújtására, ezzel elkerülve az EU területén a stratégiai képességfejlesztés veszélybe sodrását, amely képességfejlesztésnek összehangolt módon kell kezelnie a hiányosságokat; ösztönzi a tagállamokat, hogy a tengeri kérdésekben működjenek együtt az EVÜ-vel a – különösen a polgári, a katonai és a kettős felhasználású – képességi igények azonosítása érdekében; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy az EVÜ és a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság támogatásával azonosítson minden olyan haditengerészeti és tengeri eszközt, amely megfelel a 2012. évi tengeri képességeknek és követelményeknek, de amelynek esetében fennáll annak kockázata, hogy azt az uniós tagállamok a pénzügyi és gazdasági korlátok miatt elveszítik, valamint tárja fel, hogy ezek az eszközök miként tarthatók meg, illetve állíthatók az Unió integrált tengerpolitikájának és a jövőbeni európai tengerbiztonsági stratégiának a szolgálatába;

| 54. | emlékeztet arra, hogy a világ jelenlegi összetett biztonsági kihívásainak fényében a kettős felhasználású képességek szükségesek a KBVP végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy a Száhil öv és Északkelet-Afrika jelenlegi válságai rámutatnak arra, hogy olyan átfogó megközelítésre van szükség, amely egyrészt a polgári-katonai szerepvállalás széles skáláját, másrészt a kettős felhasználású eszközöket és képességeket, köztük az európai haditengerészeti képességeket és a hajók biztonságának és ellenálló képességének biztosítását célzó polgári és védelmi hajóépítési kapacitásokat is mobilizálja; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a megfelelő uniós szervekkel és ügynökségekkel, különösen a Bizottsággal, az EVÜ-vel és az Európai Űrügynökséggel (ESA) a kettős felhasználású képesség fejlesztéséhez szükséges uniós finanszírozás megtalálásában, mivel e finanszírozás jelenti a nemzeti, regionális és uniós szintű képességbeli hiányosságok áthidalásának egyik módját; emlékeztet a Galileo programon belül a kettős felhasználású termékekkel kapcsolatos lehetőségekre és – különösen a tengeri kérdésekben – e programnak a KBVP-műveletek végrehajtásával és hatékonyságával kapcsolatos értékére; hangsúlyozza azonban, hogy a képességfejlesztés terén a nagyobb átláthatóság, a hatékonyság és a többoldalú megközelítések számára kell prioritást biztosítani; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet arra, hogy a világ jelenlegi összetett biztonsági kihívásainak fényében a kettős felhasználású képességek szükségesek a KBVP végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy a Száhil öv és Északkelet-Afrika jelenlegi válságai rámutatnak arra, hogy olyan átfogó megközelítésre van szükség, amely egyrészt a polgári-katonai szerepvállalás széles skáláját, másrészt a kettős felhasználású eszközöket és képességeket, köztük az európai haditengerészeti képességeket és a hajók biztonságának és ellenálló képességének biztosítását célzó polgári és védelmi hajóépítési kapacitásokat is mobilizálja; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a megfelelő uniós szervekkel és ügynökségekkel, különösen a Bizottsággal, az EVÜ-vel és az Európai Űrügynökséggel (ESA) a kettős felhasználású képesség fejlesztéséhez szükséges uniós finanszírozás megtalálásában, mivel e finanszírozás jelenti a nemzeti, regionális és uniós szintű képességbeli hiányosságok áthidalásának egyik módját; emlékeztet a Galileo programon belül a kettős felhasználású termékekkel kapcsolatos lehetőségekre és – különösen a tengeri kérdésekben – e programnak a KBVP-műveletek végrehajtásával és hatékonyságával kapcsolatos értékére; hangsúlyozza azonban, hogy a képességfejlesztés terén a nagyobb átláthatóság, a hatékonyság és a többoldalú megközelítések számára kell prioritást biztosítani;

| 55. | emlékeztet arra, hogy a védelem területén meg kell erősíteni az Unió által finanszírozott, az Unió területén kialakított technológiai bázist, beleértve a hadihajó-építési és a berendezésgyártási képességeket is; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság fényében a jól teljesítő és önfenntartó európai védelmi iparágak elindítása és támogatása egyet jelent a munkahelyteremtéssel és a növekedéssel; felszólít arra, hogy folytassanak minőségi párbeszédet az ipari szereplőkkel, mivel a haditengerészeti kapacitások fejlesztése több évnyi elkötelezettséget von maga után; hangsúlyozza, hogy a tengeri és haditengerészeti képességek – köztük a kommunikációs rendszerek és technológiák – területén az uniós tagállamoknak és az iparágnak racionalizálniuk és harmonizálniuk kell az előírásokat az európai műveletek egymással való összeegyeztethetősége érdekében; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy a védelem területén meg kell erősíteni az Unió által finanszírozott, az Unió területén kialakított technológiai bázist, beleértve a hadihajó-építési és a berendezésgyártási képességeket is; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság fényében a jól teljesítő és önfenntartó európai védelmi iparágak elindítása és támogatása egyet jelent a munkahelyteremtéssel és a növekedéssel; felszólít arra, hogy folytassanak minőségi párbeszédet az ipari szereplőkkel, mivel a haditengerészeti kapacitások fejlesztése több évnyi elkötelezettséget von maga után; hangsúlyozza, hogy a tengeri és haditengerészeti képességek – köztük a kommunikációs rendszerek és technológiák – területén az uniós tagállamoknak és az iparágnak racionalizálniuk és harmonizálniuk kell az előírásokat az európai műveletek egymással való összeegyeztethetősége érdekében;

| 56. | véleménye szerint az egyik ilyen innováció az EVÜ tengerfelügyeleti hálózata (MARSUR), amely hozzáadott értéket képvisel a KBVP tengeri dimenziójának fejlesztésében; nyomatékosan kiáll amellett, hogy hozzanak létre megfelelő együttműködési területet a MARSUR és a tengerfelügyeleti projektek kialakítására irányuló más uniós projektek, például a Copernicus (az európai Föld-megfigyelési program, a korábbi GMES, azaz a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés), továbbá a tengeri és biztonsági szolgáltatások nyújtását célzó projektek vagy az EMSA tengerfelügyelettel kapcsolatos munkája között; |
| --- | --- |

56.

véleménye szerint az egyik ilyen innováció az EVÜ tengerfelügyeleti hálózata (MARSUR), amely hozzáadott értéket képvisel a KBVP tengeri dimenziójának fejlesztésében; nyomatékosan kiáll amellett, hogy hozzanak létre megfelelő együttműködési területet a MARSUR és a tengerfelügyeleti projektek kialakítására irányuló más uniós projektek, például a Copernicus (az európai Föld-megfigyelési program, a korábbi GMES, azaz a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés), továbbá a tengeri és biztonsági szolgáltatások nyújtását célzó projektek vagy az EMSA tengerfelügyelettel kapcsolatos munkája között;

| 57. | véleménye szerint az EMSA, az Európai Űrügynökség és a Copernicus program továbbra is igénybe vehető – és hivatalosan igénybe is kell azokat venni – a KBVP tengeri dimenziójának végrehajtására; hangsúlyozza, hogy szakértelmüknek köszönhetően az említett szereplők kiváló helyzetben vannak ahhoz, hogy szolgáltatásokat és támogatást nyújtsanak a folyamatban lévő KBVP-missziók számára a felügyelet, a járőrtevékenységek vagy a műholdas adatok gyűjtése, tanulmányozása és terjesztése területén, amit az EMSA és az EUNAVFOR Atalanta művelet közötti, noha informális úton létrehozott partnerség ihletett; |
| --- | --- |

57.

véleménye szerint az EMSA, az Európai Űrügynökség és a Copernicus program továbbra is igénybe vehető – és hivatalosan igénybe is kell azokat venni – a KBVP tengeri dimenziójának végrehajtására; hangsúlyozza, hogy szakértelmüknek köszönhetően az említett szereplők kiváló helyzetben vannak ahhoz, hogy szolgáltatásokat és támogatást nyújtsanak a folyamatban lévő KBVP-missziók számára a felügyelet, a járőrtevékenységek vagy a műholdas adatok gyűjtése, tanulmányozása és terjesztése területén, amit az EMSA és az EUNAVFOR Atalanta művelet közötti, noha informális úton létrehozott partnerség ihletett;

| 58. | felszólít arra, hogy a Frontex és az Európai Parti Őrségek Hálózata által korábban szerzett tapasztalatokra építve hozzanak létre valódi európai parti őrségi funkciót, amelyhez különböző kormányzati szervek és szervezetek biztosítanak kapacitásokat, a bel- és igazságügyi együttműködésből származó ítélkezési gyakorlat keretében eljárva, az EU határainak, az európai polgárok és az Európai Unió parti vizein veszélyben lévő emberek életének védelme céljából; |
| --- | --- |

58.

felszólít arra, hogy a Frontex és az Európai Parti Őrségek Hálózata által korábban szerzett tapasztalatokra építve hozzanak létre valódi európai parti őrségi funkciót, amelyhez különböző kormányzati szervek és szervezetek biztosítanak kapacitásokat, a bel- és igazságügyi együttműködésből származó ítélkezési gyakorlat keretében eljárva, az EU határainak, az európai polgárok és az Európai Unió parti vizein veszélyben lévő emberek életének védelme céljából;

| 59. | méltatja a közös információmegosztási környezet (CISE) fejlesztésének keretében a hatékony európai tengerfelügyeleti kapacitás elérése érdekében végzett munkát; felszólítja ezért az Európai Uniót, hogy az uniós tagállamok vizein vagy az EU szomszédságában a tengeri kihívások nyomon követésére, ellenőrzésére és a válaszadásra való felkészültség érdekében hajtson végre jelentős beruházást a CISE keretének továbbfejlesztésébe, többek között a MARSUNO, a BluemassMed és az EUROSUR projektek kapcsán szerzett tapasztalatok alapján; |
| --- | --- |

59.

méltatja a közös információmegosztási környezet (CISE) fejlesztésének keretében a hatékony európai tengerfelügyeleti kapacitás elérése érdekében végzett munkát; felszólítja ezért az Európai Uniót, hogy az uniós tagállamok vizein vagy az EU szomszédságában a tengeri kihívások nyomon követésére, ellenőrzésére és a válaszadásra való felkészültség érdekében hajtson végre jelentős beruházást a CISE keretének továbbfejlesztésébe, többek között a MARSUNO, a BluemassMed és az EUROSUR projektek kapcsán szerzett tapasztalatok alapján;

| 60. | tekintettel arra, hogy az EU és a NATO tagjai mindössze egyetlen haditengerészeti erővel rendelkeznek, felszólít arra, hogy biztosítsanak nagyobb fokú stratégiai koordinációt a két szervezet között a tengerbiztonsági kérdésekben; véleménye szerint a jövőbeni uniós tengerbiztonsági stratégiának függetlennek kell lennie a Szövetség stratégiájától, ám ki is kell egészítenie azt annak érdekében, hogy e stratégiák hozzájáruljanak a fent említett minél több kihívás leküzdéséhez, mindeközben biztosítva a korlátozott tengeri eszközök optimális használatát; üdvözli a két szervezet northwoodi műveleti parancsnokságainak helymegosztásából fakadó pozitív eredményeket; véleménye szerint az EU-nak központi kérdésként kell kezelnie azt a hozzáadott értéket, amely a sokrétű kihívásokkal kapcsolatos átfogó megközelítéséből származik, amint azt az Atalanta művelet kalóztevékenységekkel szembeni hatékony küzdelmének diplomáciai, pénzügyi és jogi nyomon követése is alátámasztja; felhív a NATO és az EU közötti információmegosztás további fejlesztésére, valamint a többi nemzetközi szereplővel való fokozott koordinációra; |
| --- | --- |

60.

tekintettel arra, hogy az EU és a NATO tagjai mindössze egyetlen haditengerészeti erővel rendelkeznek, felszólít arra, hogy biztosítsanak nagyobb fokú stratégiai koordinációt a két szervezet között a tengerbiztonsági kérdésekben; véleménye szerint a jövőbeni uniós tengerbiztonsági stratégiának függetlennek kell lennie a Szövetség stratégiájától, ám ki is kell egészítenie azt annak érdekében, hogy e stratégiák hozzájáruljanak a fent említett minél több kihívás leküzdéséhez, mindeközben biztosítva a korlátozott tengeri eszközök optimális használatát; üdvözli a két szervezet northwoodi műveleti parancsnokságainak helymegosztásából fakadó pozitív eredményeket; véleménye szerint az EU-nak központi kérdésként kell kezelnie azt a hozzáadott értéket, amely a sokrétű kihívásokkal kapcsolatos átfogó megközelítéséből származik, amint azt az Atalanta művelet kalóztevékenységekkel szembeni hatékony küzdelmének diplomáciai, pénzügyi és jogi nyomon követése is alátámasztja; felhív a NATO és az EU közötti információmegosztás további fejlesztésére, valamint a többi nemzetközi szereplővel való fokozott koordinációra;

| 61. | sajnálja, hogy továbbra is jellemző a tengerbiztonságért felelős uniós szervek és ügynökségek között az erőforrások párhuzamossága, átfedése és pazarlása, valamint a hatáskörökért vívott harc; annak felmérésére sürgeti az EU-t, hogy miként csökkenthető a számos uniós szerv és szereplő között a feladatok, a szakértelem, a felszerelések és az erőforrások szükségtelen átfedéséből eredő adminisztratív és pénzügyi teher, mivel ennek ismeretében az alelnök/főképviselő megfelelőbben tölthetné be koordinációs szerepét; |
| --- | --- |

61.

sajnálja, hogy továbbra is jellemző a tengerbiztonságért felelős uniós szervek és ügynökségek között az erőforrások párhuzamossága, átfedése és pazarlása, valamint a hatáskörökért vívott harc; annak felmérésére sürgeti az EU-t, hogy miként csökkenthető a számos uniós szerv és szereplő között a feladatok, a szakértelem, a felszerelések és az erőforrások szükségtelen átfedéséből eredő adminisztratív és pénzügyi teher, mivel ennek ismeretében az alelnök/főképviselő megfelelőbben tölthetné be koordinációs szerepét;

| 62. | ennek fényében felszólít arra, hogy az EU tengerbiztonsági stratégiája tükrözze a koordinációra és a feladatok összehangolására irányuló erőfeszítéseket, valamint nyújtsanak benne egyértelmű iránymutatást a vonatkozó bizottsági főigazgatóságok, köztük a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, a Belügyi Főigazgatóság, a Jogérvényesülési Főigazgatóság, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, a Fejlesztési Főigazgatóság, valamint az Európai Külügyi Szolgálat és a Külpolitikai Eszközök Szolgálata közötti különleges együttműködésről; ezt a munkát az EVÜ, az EMSA, az EUMK, az Europol, a Frontex, az Unió Katonai Törzse, a Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság, az Európai Unió Helyzetelemző Központja és az illetékes tagállami hatóságok közötti intézményközi együttműködés tekintetében is el kell végezni; |
| --- | --- |

62.

ennek fényében felszólít arra, hogy az EU tengerbiztonsági stratégiája tükrözze a koordinációra és a feladatok összehangolására irányuló erőfeszítéseket, valamint nyújtsanak benne egyértelmű iránymutatást a vonatkozó bizottsági főigazgatóságok, köztük a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, a Belügyi Főigazgatóság, a Jogérvényesülési Főigazgatóság, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, a Fejlesztési Főigazgatóság, valamint az Európai Külügyi Szolgálat és a Külpolitikai Eszközök Szolgálata közötti különleges együttműködésről; ezt a munkát az EVÜ, az EMSA, az EUMK, az Europol, a Frontex, az Unió Katonai Törzse, a Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság, az Európai Unió Helyzetelemző Központja és az illetékes tagállami hatóságok közötti intézményközi együttműködés tekintetében is el kell végezni;

| 63. | üdvözli az európai haditengerészeti vezetőknek az európai haditengerészetek közötti megértés előmozdítása és a kölcsönös érdekű kérdések megvizsgálása terén végzett tevékenységét; felszólít arra, hogy a további együttműködés előmozdítása és egy integrált és hatékony megközelítés kialakítása érdekében használják fel az európai haditengerészeti vezetők éves ülései, valamint szakosodott munkacsoportjai által végzett munka eredményeit az európai tengerbiztonsági stratégia elkészítéséhez és KBVP szintű végrehajtásához; |
| --- | --- |

63.

üdvözli az európai haditengerészeti vezetőknek az európai haditengerészetek közötti megértés előmozdítása és a kölcsönös érdekű kérdések megvizsgálása terén végzett tevékenységét; felszólít arra, hogy a további együttműködés előmozdítása és egy integrált és hatékony megközelítés kialakítása érdekében használják fel az európai haditengerészeti vezetők éves ülései, valamint szakosodott munkacsoportjai által végzett munka eredményeit az európai tengerbiztonsági stratégia elkészítéséhez és KBVP szintű végrehajtásához;

| 64. | felszólítja a 2013 decemberében összeülő soron következő Európai Védelmi Tanácsot egy olyan uniós tengerbiztonsági stratégia elfogadására, amely tartalmazza az Európai Parlament e jelentésben kifejtett nézeteit; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a mai világban, és különösen e világ kihívásaira és veszélyeire tekintettel, valamint az 500 millió uniós polgár védelme érdekében következetes, koherens és hathatós fellépésre van szükség; emlékeztet továbbá arra, hogy e kihívások emellett olyan uniós külpolitikát követelnek, amely a béke és a biztonság iránti igényen és ezek világszerte történő előmozdításán alapul; |
| --- | --- |

64.

felszólítja a 2013 decemberében összeülő soron következő Európai Védelmi Tanácsot egy olyan uniós tengerbiztonsági stratégia elfogadására, amely tartalmazza az Európai Parlament e jelentésben kifejtett nézeteit; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a mai világban, és különösen e világ kihívásaira és veszélyeire tekintettel, valamint az 500 millió uniós polgár védelme érdekében következetes, koherens és hathatós fellépésre van szükség; emlékeztet továbbá arra, hogy e kihívások emellett olyan uniós külpolitikát követelnek, amely a béke és a biztonság iránti igényen és ezek világszerte történő előmozdításán alapul;

o

o o

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO főtitkárának és a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének. |
| --- | --- |

65.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO főtitkárának és a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0006.

(2)  JOIN(2012)0039 – 2012/0370(NLE).

(3)  HL C 136. E, 2012.5.11., 71. o.

(4)  JOIN(2012)0019.

(5)  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

(6)  HL L 187., 2012.7.17., 40. o.

(7)  HL C 99. E, 2012.4.3., 7. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0455.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0097.

(10)  HL C 15. E, 2010.1.21., 61. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0203.

(12)  HL C 136. E, 2012.5.11., 81. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/144 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/144

---

P7_TA(2013)0381

Az EU katonai struktúrái: jelenlegi helyzet és kilátások

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az EU katonai struktúráiról: jelenlegi helyzet és kilátások (2012/2319(INI))

(2016/C 093/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címére,

| — | tekintettel a 2012. december 13–14-i Európai Tanács következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. december 13–14-i Európai Tanács következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács katonai képességfejlesztésről szóló, 2012. november 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács katonai képességfejlesztésről szóló, 2012. november 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2004. június 17–18-i ülésén jóváhagyott, 2010. évi legfőbb célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2004. június 17–18-i ülésén jóváhagyott, 2010. évi legfőbb célra,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés kölcsönös védelemi és szolidaritási klauzuláira, amelyek előírják, hogy a katasztrófa, terrortámadás, vagy fegyveres támadás áldozatául esett tagállam számára a tagállamok támogatást és segítségnyújtást biztosítsanak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés kölcsönös védelemi és szolidaritási klauzuláira, amelyek előírják, hogy a katasztrófa, terrortámadás, vagy fegyveres támadás áldozatául esett tagállam számára a tagállamok támogatást és segítségnyújtást biztosítsanak,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint a végrehajtásáról szóló, az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén jóváhagyott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint a végrehajtásáról szóló, az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén jóváhagyott jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena) létrehozásáról szóló, 2011. december 19-i 2011/871/KKBP tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena) létrehozásáról szóló, 2011. december 19-i 2011/871/KKBP tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. július 12-i 2011/411/KKBP tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. július 12-i 2011/411/KKBP tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a védelmi miniszterek között 2013. április 23-án a Külügyi Tanács (ülése) keretében az Európai Tanács biztonsággal és védelemmel foglalkozó 2013. decemberi ülésének előkészítéséről lezajlott eszmecserére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a védelmi miniszterek között 2013. április 23-án a Külügyi Tanács (ülése) keretében az Európai Tanács biztonsággal és védelemmel foglalkozó 2013. decemberi ülésének előkészítéséről lezajlott eszmecserére,

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (3), „Az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási záradékai: politikai és műveleti dimenziók” című, 2012. november 22-i állásfoglalására (4), a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (5), valamint a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (3), „Az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási záradékai: politikai és műveleti dimenziók” című, 2012. november 22-i állásfoglalására (4), a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (5), valamint a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0205/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0205/2013),

Általános megfontolások

| 1. | egyre sürgetőbb problémaként érzékeli, hogy az Unió annak ellenére nem rendelkezik elegendő kapacitással a nemzetközi válságokra való időszerű és hatékony válaszadáshoz, hogy az ENSZ Alapokmányában foglalt elvekkel összhangban hosszú ideje elkötelezett a béke fenntartása, az emberi jogok védelme, a konfliktusok megelőzése és a nemzetközi biztonság megerősítése mellett; hangsúlyozza, hogy az Uniónak teljesítenie kell az Európában és annak szomszédságában a biztonság megteremtőjeként rá háruló feladatokat; hangsúlyozza, hogy mind az Európai Uniónak, mind a tagállamoknak érdeke a biztonság megteremtőjeként való egységes fellépés, nem csupán Európában, hanem a világ egyéb részein is, főleg a szomszédos területeken; |
| --- | --- |

1.

egyre sürgetőbb problémaként érzékeli, hogy az Unió annak ellenére nem rendelkezik elegendő kapacitással a nemzetközi válságokra való időszerű és hatékony válaszadáshoz, hogy az ENSZ Alapokmányában foglalt elvekkel összhangban hosszú ideje elkötelezett a béke fenntartása, az emberi jogok védelme, a konfliktusok megelőzése és a nemzetközi biztonság megerősítése mellett; hangsúlyozza, hogy az Uniónak teljesítenie kell az Európában és annak szomszédságában a biztonság megteremtőjeként rá háruló feladatokat; hangsúlyozza, hogy mind az Európai Uniónak, mind a tagállamoknak érdeke a biztonság megteremtőjeként való egységes fellépés, nem csupán Európában, hanem a világ egyéb részein is, főleg a szomszédos területeken;

| 2. | emlékeztet a közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP) és a közös biztonság- és védelempolitikáról (KBVP) készített éves jelentésekről szóló állásfoglalásaiban kifejezett határozott elkötelezettségére a válságkezelés átfogó megközelítése mellett, széleskörű diplomáciai, gazdasági, fejlesztési, és végső esetben katonai eszköztárat felhasználva; hangsúlyozza, hogy a katonai struktúrák és képességek az átfogó megközelítés szerves részét képezik, és növelik az Unió reagálóképességét fenyegetések, konfliktusok és válságok esetén, beleértve a humanitárius válságokat és természeti katasztrófákat, amennyiben minden más eszköz elégtelenek bizonyul; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet a közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP) és a közös biztonság- és védelempolitikáról (KBVP) készített éves jelentésekről szóló állásfoglalásaiban kifejezett határozott elkötelezettségére a válságkezelés átfogó megközelítése mellett, széleskörű diplomáciai, gazdasági, fejlesztési, és végső esetben katonai eszköztárat felhasználva; hangsúlyozza, hogy a katonai struktúrák és képességek az átfogó megközelítés szerves részét képezik, és növelik az Unió reagálóképességét fenyegetések, konfliktusok és válságok esetén, beleértve a humanitárius válságokat és természeti katasztrófákat, amennyiben minden más eszköz elégtelenek bizonyul;

| 3. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a közelmúlt katonai műveletei Líbiában és Maliban bizonyságul szolgáltak a valóban közös biztonság- és védelempolitika felé tett előrelépés elmaradására, és hangsúlyozza a szorosabb európai szintű koordináció és együttműködés szükségességét, annak érdekében, hogy az Uniót komolyan vegyék a nemzetközi színtéren, mint hiteles és hatékony szereplőt; |
| --- | --- |

3.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a közelmúlt katonai műveletei Líbiában és Maliban bizonyságul szolgáltak a valóban közös biztonság- és védelempolitika felé tett előrelépés elmaradására, és hangsúlyozza a szorosabb európai szintű koordináció és együttműködés szükségességét, annak érdekében, hogy az Uniót komolyan vegyék a nemzetközi színtéren, mint hiteles és hatékony szereplőt;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a Szerződés felszólítja az Uniót egy közös uniós védelempolitika fokozatos kialakítására, amely közös védelemhez vezethet; emlékeztet továbbá a tagállamok kölcsönös védelmi klauzula szerinti kötelezettségeire; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a Szerződés felszólítja az Uniót egy közös uniós védelempolitika fokozatos kialakítására, amely közös védelemhez vezethet; emlékeztet továbbá a tagállamok kölcsönös védelmi klauzula szerinti kötelezettségeire;

| 5. | ismét hangot ad amiatti komoly aggodalmának, hogy a tagállamok további és nem összehangolt megszorításokat eszközölnek a nemzeti védelmi költségvetésekben, ami hátráltatja a képességbeli hiányosságok áthidalására irányuló erőfeszítéseket, valamint aláássa a közös biztonság- és védelempolitika hitelességét; sürgeti a tagállamokat, hogy állítsák meg és fordítsák meg e felelőtlen tendenciát, valamint a megerősített együttműködés, továbbá összevonás és megosztás révén fokozzák e tendencia következményeinek korlátozására irányuló nemzeti és uniós szintű erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

5.

ismét hangot ad amiatti komoly aggodalmának, hogy a tagállamok további és nem összehangolt megszorításokat eszközölnek a nemzeti védelmi költségvetésekben, ami hátráltatja a képességbeli hiányosságok áthidalására irányuló erőfeszítéseket, valamint aláássa a közös biztonság- és védelempolitika hitelességét; sürgeti a tagállamokat, hogy állítsák meg és fordítsák meg e felelőtlen tendenciát, valamint a megerősített együttműködés, továbbá összevonás és megosztás révén fokozzák e tendencia következményeinek korlátozására irányuló nemzeti és uniós szintű erőfeszítéseket;

| 6. | emlékeztet a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló állásfoglalására, és megerősíti azon ajánlásait, amelyek szerint – a védelmi tervezés jobb koordinációja, a képességek összevonása és megosztása, a védelmi kutatás és a technológiafejlesztés támogatása, az európai védelmi szektor integráltabb, fenntarthatóbb, innovatívabb és versenyképesebb technológiai és ipari alapjainak létrehozása, a honvédelmi felszerelések európai piaca, valamint új, uniós szintű finanszírozási formák felkutatása révén – le kell küzdeni a válságnak az uniós szintű katonai képességekre gyakorolt káros hatásait; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló állásfoglalására, és megerősíti azon ajánlásait, amelyek szerint – a védelmi tervezés jobb koordinációja, a képességek összevonása és megosztása, a védelmi kutatás és a technológiafejlesztés támogatása, az európai védelmi szektor integráltabb, fenntarthatóbb, innovatívabb és versenyképesebb technológiai és ipari alapjainak létrehozása, a honvédelmi felszerelések európai piaca, valamint új, uniós szintű finanszírozási formák felkutatása révén – le kell küzdeni a válságnak az uniós szintű katonai képességekre gyakorolt káros hatásait;

| 7. | sürgeti az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyék meg a védelmi ipari kapacitások átfogó átalakításához és konszolidációjához szükséges lépéseket, a jelenlegi, nem fenntartható kapacitásfeleslegek csökkentése érdekében(, amelyek nem fenntarthatóak); |
| --- | --- |

7.

sürgeti az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyék meg a védelmi ipari kapacitások átfogó átalakításához és konszolidációjához szükséges lépéseket, a jelenlegi, nem fenntartható kapacitásfeleslegek csökkentése érdekében(, amelyek nem fenntarthatóak);

| 8. | üdvözli az Európai Bizottság Védelmi Ipari és Piaci Munkacsoportjának munkáját és a Bizottság 2013. július 24-i„Úton a versenyképesebb és hatékonyabb európai védelmi és biztonsági ágazat felé” című közleményét (COM(2013)0542), és felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatokat arról, hogy rugalmas megközelítést alkalmazva miként használhatók fel a tágabb uniós szakpolitikák és eszközök a védelmi és biztonsági célkitűzések támogatására, különösen az olyan átfogó jellegű területeken, mint a kettős felhasználású technológiák; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az Európai Bizottság Védelmi Ipari és Piaci Munkacsoportjának munkáját és a Bizottság 2013. július 24-i„Úton a versenyképesebb és hatékonyabb európai védelmi és biztonsági ágazat felé” című közleményét (COM(2013)0542), és felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatokat arról, hogy rugalmas megközelítést alkalmazva miként használhatók fel a tágabb uniós szakpolitikák és eszközök a védelmi és biztonsági célkitűzések támogatására, különösen az olyan átfogó jellegű területeken, mint a kettős felhasználású technológiák;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az Unión belül uniós, multinacionális és nemzeti szinten meglévő katonai struktúráknak továbbra is részt kell venniük az arra irányuló átalakítási folyamatban, hogy moduláris, interoperábilis és bevethető, a multinacionális műveletekre alkalmas fegyveres erőket hozzanak létre; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az Unión belül uniós, multinacionális és nemzeti szinten meglévő katonai struktúráknak továbbra is részt kell venniük az arra irányuló átalakítási folyamatban, hogy moduláris, interoperábilis és bevethető, a multinacionális műveletekre alkalmas fegyveres erőket hozzanak létre;

| 10. | üdvözli, hogy a 2012. decemberi Európai Tanács új lendületet adott a közös biztonság- és védelempolitika szerinti műveletek operatív hatékonyságának és eredményességének fokozásához, szorosabbá téve az európai együttműködést a jövőorientált képességek biztosítása és a kulcsfontosságú területeken meglévő hiányosságok áthidalása, továbbá az európai védelmi ipar megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a 2012. decemberi Európai Tanács új lendületet adott a közös biztonság- és védelempolitika szerinti műveletek operatív hatékonyságának és eredményességének fokozásához, szorosabbá téve az európai együttműködést a jövőorientált képességek biztosítása és a kulcsfontosságú területeken meglévő hiányosságok áthidalása, továbbá az európai védelmi ipar megerősítése érdekében;

| 11. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy az Európai Tanács 2013. decemberi ülésére tekintettel nyújtson be az ebben az állásfoglalásban található ajánlásokat tükröző javaslatokat, amelyek felvázolják annak lehetőségeit, hogy – a Szerződésnek az állandó strukturált együttműködésről szóló rendelkezései alapján – a biztonság és a védelem területén folytatott európai együttműködést az arra hajlandó tagállamok akkor is elmélyíthessék, ha nem lehetséges egy valamennyi tagállamot felölelő ambiciózus menetrendben való megállapodás; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy az Európai Tanács 2013. decemberi ülésére tekintettel nyújtson be az ebben az állásfoglalásban található ajánlásokat tükröző javaslatokat, amelyek felvázolják annak lehetőségeit, hogy – a Szerződésnek az állandó strukturált együttműködésről szóló rendelkezései alapján – a biztonság és a védelem területén folytatott európai együttműködést az arra hajlandó tagállamok akkor is elmélyíthessék, ha nem lehetséges egy valamennyi tagállamot felölelő ambiciózus menetrendben való megállapodás;

| 12. | úgy dönt, hogy a következő alkotmányozó konventre összeállítandó saját menetrendje részeként javaslatokat készít elő a Szerződés megerősítéséről a közös biztonsági és védelmi politika kidolgozását illetően; |
| --- | --- |

12.

úgy dönt, hogy a következő alkotmányozó konventre összeállítandó saját menetrendje részeként javaslatokat készít elő a Szerződés megerősítéséről a közös biztonsági és védelmi politika kidolgozását illetően;

Az Unió katonai műveletek tervezésére és vezetésére való képességének javítása

| 13. | sajnálattal jegyzi meg, hogy tíz évvel az Unió által vezetett első önálló katonai műveletet követően az Unió továbbra sem rendelkezik állandó katonai tervezési és végrehajtási képességgel, és sajnálja, hogy ez gátolja az Unió súlyos válságokra való válaszadási képességét; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi rendszer, amely valamely nemzeti parancsnokság eseti igénybevételét teszi szükségessé, tisztán reaktív megközelítést jelent, és nem biztosít erőforrásokat a szükséges előzetes tervezéshez; |
| --- | --- |

13.

sajnálattal jegyzi meg, hogy tíz évvel az Unió által vezetett első önálló katonai műveletet követően az Unió továbbra sem rendelkezik állandó katonai tervezési és végrehajtási képességgel, és sajnálja, hogy ez gátolja az Unió súlyos válságokra való válaszadási képességét; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi rendszer, amely valamely nemzeti parancsnokság eseti igénybevételét teszi szükségessé, tisztán reaktív megközelítést jelent, és nem biztosít erőforrásokat a szükséges előzetes tervezéshez;

| 14. | véleménye szerint, jóllehet az Afrika szarván folytatott missziók koordinálásában betöltött szerepe miatt üdvözlendő a már működő műveleti központ, az korántsem jelent elégséges lépést egy állandó képesség irányába, mivel korlátozottak az erőforrásai és kizárólag a támogatással összefüggő funkciókat láthat el; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az öt „Weimar Plus” ország kezdeményezése nem vezetett jelentősebb eredményre; sürgeti a tagállamokat, hogy első lépésként állapodjanak meg a műveleti központ operatív tervezési feladatokkal való megbízásában a nem végrehajtó feladatokat ellátó missziók, például az Unió Maliban és Szomáliában működő kiképző missziói tekintetében; |
| --- | --- |

14.

véleménye szerint, jóllehet az Afrika szarván folytatott missziók koordinálásában betöltött szerepe miatt üdvözlendő a már működő műveleti központ, az korántsem jelent elégséges lépést egy állandó képesség irányába, mivel korlátozottak az erőforrásai és kizárólag a támogatással összefüggő funkciókat láthat el; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az öt „Weimar Plus” ország kezdeményezése nem vezetett jelentősebb eredményre; sürgeti a tagállamokat, hogy első lépésként állapodjanak meg a műveleti központ operatív tervezési feladatokkal való megbízásában a nem végrehajtó feladatokat ellátó missziók, például az Unió Maliban és Szomáliában működő kiképző missziói tekintetében;

| 15. | ismét felszólít egy teljes értékű uniós műveleti parancsnokság Európai Külügyi Szolgálaton belüli, adott esetben állandó strukturált együttműködés révén való létrehozására; hangsúlyozza, hogy e parancsnokságnak egy polgári-katonai struktúrának kell lennie, amely egyaránt felelős az uniós polgári missziók, valamint katonai műveletek tervezéséért és vezetéséért, és külön polgári és katonai parancsnoki lánccal rendelkezik; |
| --- | --- |

15.

ismét felszólít egy teljes értékű uniós műveleti parancsnokság Európai Külügyi Szolgálaton belüli, adott esetben állandó strukturált együttműködés révén való létrehozására; hangsúlyozza, hogy e parancsnokságnak egy polgári-katonai struktúrának kell lennie, amely egyaránt felelős az uniós polgári missziók, valamint katonai műveletek tervezéséért és vezetéséért, és külön polgári és katonai parancsnoki lánccal rendelkezik;

| 16. | rámutat arra, hogy az uniós műveleti parancsnokság létrehozása nagymértékben megerősítené az Unió válságkezeléssel kapcsolatos intézményi tudásállományát, a tagállamok személyzetének külföldi kirendelése révén hozzájárulna egy közös stratégiai kultúra kialakításához, maximalizálná a polgári-katonai koordináció előnyeit, lehetővé tenné bizonyos funkciók összevonását, hosszabb távon csökkentené a költségeket, valamint elősegítené a Parlament és a Tanács által gyakorolt politikai ellenőrzést; |
| --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy az uniós műveleti parancsnokság létrehozása nagymértékben megerősítené az Unió válságkezeléssel kapcsolatos intézményi tudásállományát, a tagállamok személyzetének külföldi kirendelése révén hozzájárulna egy közös stratégiai kultúra kialakításához, maximalizálná a polgári-katonai koordináció előnyeit, lehetővé tenné bizonyos funkciók összevonását, hosszabb távon csökkentené a költségeket, valamint elősegítené a Parlament és a Tanács által gyakorolt politikai ellenőrzést;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönös védelmi és a szolidaritási klauzulákból fakadó kötelezettségek tekintetében is szükséges az állandó katonai tervezési és vezetési képesség, hangsúlyozza továbbá, hogy bármely klauzula életbelépése esetén megfelelő felkészültségű és gyorsaságú választ kell adni; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy tegyen javaslatot gyakorlati intézkedésekre annak érdekében, hogy a kölcsönös védelmi záradék uniós szintű válaszadást határozzon meg; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönös védelmi és a szolidaritási klauzulákból fakadó kötelezettségek tekintetében is szükséges az állandó katonai tervezési és vezetési képesség, hangsúlyozza továbbá, hogy bármely klauzula életbelépése esetén megfelelő felkészültségű és gyorsaságú választ kell adni; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy tegyen javaslatot gyakorlati intézkedésekre annak érdekében, hogy a kölcsönös védelmi záradék uniós szintű válaszadást határozzon meg;

Az uniós harccsoportok fejlesztése: az Unió gyorsreagálású és stabilizációs eszköze

| 18. | elismeri, hogy az Unió harccsoportjai hozzájárulnak a tagállamok fegyveres erőinek átalakításához, előmozdítva a katonai interoperabilitást és a multinacionális együttműködést; sajnálja, hogy a harccsoportok koncepciója mindeddig nem bizonyította, hogy gyorsreagálási eszközként hasznos lenne a műveletekben, és érdemi módosítások híján a bevetéssel kapcsolatos bármilyen megállapodás valószínűtlennek tűnik; úgy véli, hogy a Maliban uralkodó helyzet az uniós harccsoportok első bevetésének elszalasztott lehetősége; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy az Unió harccsoportjai hozzájárulnak a tagállamok fegyveres erőinek átalakításához, előmozdítva a katonai interoperabilitást és a multinacionális együttműködést; sajnálja, hogy a harccsoportok koncepciója mindeddig nem bizonyította, hogy gyorsreagálási eszközként hasznos lenne a műveletekben, és érdemi módosítások híján a bevetéssel kapcsolatos bármilyen megállapodás valószínűtlennek tűnik; úgy véli, hogy a Maliban uralkodó helyzet az uniós harccsoportok első bevetésének elszalasztott lehetősége;

| 19. | úgy véli, hogy a harccsoportok hatékonyságának növelése érdekében megfelelő figyelmet kell fordítani összetételükre, tudván, hogy az azonos régióban található államok hasonló fenyegetéseket észlelnek/hasonló fenyegetésekben van részük, amely megkönnyíti a szükséges válaszadást; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a harccsoportok hatékonyságának növelése érdekében megfelelő figyelmet kell fordítani összetételükre, tudván, hogy az azonos régióban található államok hasonló fenyegetéseket észlelnek/hasonló fenyegetésekben van részük, amely megkönnyíti a szükséges válaszadást;

| 20. | álláspontja szerint a katonai műveletek közös költségeivel kapcsolatos, felülvizsgált ATHENA mechanizmus továbbra sem veszi kellően figyelembe a harccsoportok koncepciójának sajátosságait, és felszólít a gyorsreagálású műveletek közös költségeinek jelentős kiterjesztésére, egészen a költségek teljes fedezéséig a harccsoportok bevetése esetén; véleménye szerint „a költségeket ott kell megfizetni, ahol felmerülnek” elvének alkalmazása a harccsoportokra, amelyeket önkéntes és rotációs alapon helyeznek készenléti állapotba, ellentétes a terhek méltányos elosztásának elvével; |
| --- | --- |

20.

álláspontja szerint a katonai műveletek közös költségeivel kapcsolatos, felülvizsgált ATHENA mechanizmus továbbra sem veszi kellően figyelembe a harccsoportok koncepciójának sajátosságait, és felszólít a gyorsreagálású műveletek közös költségeinek jelentős kiterjesztésére, egészen a költségek teljes fedezéséig a harccsoportok bevetése esetén; véleménye szerint „a költségeket ott kell megfizetni, ahol felmerülnek” elvének alkalmazása a harccsoportokra, amelyeket önkéntes és rotációs alapon helyeznek készenléti állapotba, ellentétes a terhek méltányos elosztásának elvével;

| 21. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy tegyen javaslatokat az ATHENA mechanizmusnak a harccsoportok sajátosságait figyelembe vevő kiigazítására, amennyiben szükséges, úgy állandó, strukturált együttműködés révén, amely az állandó műveleti parancsnoksággal párhuzamosan kerül kialakításra; ezzel egyidejűleg sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy nyújtson be javaslatot az uniós katonai műveletek előkészítő tevékenységeihez szükséges induló alap létrehozásáról és finanszírozásáról; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy tegyen javaslatokat az ATHENA mechanizmusnak a harccsoportok sajátosságait figyelembe vevő kiigazítására, amennyiben szükséges, úgy állandó, strukturált együttműködés révén, amely az állandó műveleti parancsnoksággal párhuzamosan kerül kialakításra; ezzel egyidejűleg sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy nyújtson be javaslatot az uniós katonai műveletek előkészítő tevékenységeihez szükséges induló alap létrehozásáról és finanszírozásáról;

| 22. | tudomásul veszi a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat erőfeszítéseit a harccsoportok rugalmasságának és bevethetőségének fokozására, jóllehet ez idáig csak kevés kézzelfogható eredményt hoztak; rámutat arra, hogy nagyfokú interoperabilitásra van szükség, nemcsak műszaki szinten, hanem az eljárás és a koncepció szintjén is, különösen a művelet-végrehajtási szabályok és a hatáskörátadás összehangolása, továbbá a nemzeti akadályok elmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat erőfeszítéseit a harccsoportok rugalmasságának és bevethetőségének fokozására, jóllehet ez idáig csak kevés kézzelfogható eredményt hoztak; rámutat arra, hogy nagyfokú interoperabilitásra van szükség, nemcsak műszaki szinten, hanem az eljárás és a koncepció szintjén is, különösen a művelet-végrehajtási szabályok és a hatáskörátadás összehangolása, továbbá a nemzeti akadályok elmozdítása érdekében;

| 23. | felkéri az Európai Tanácsot, hogy tárja fel uniós és nemzeti szinten a politikai döntéshozatali folyamat egyszerűsítésének módjait, a valóban gyors reagálóképesség érdekében; ragaszkodik a kihívásokkal való szembenézéshez szükséges politikai szándék kinyilvánításához; ösztönzi az egyszerűsített eljárások esetleges bevezetésének mérlegelését a harccsoportok korlátozott időtartamra való bevetésére vonatkozóan, bizonyos, egyértelműen meghatározott feltételek (például az Egyesült Nemzetek Szervezetétől származó kifejezett felkérés) teljesülése esetén; |
| --- | --- |

23.

felkéri az Európai Tanácsot, hogy tárja fel uniós és nemzeti szinten a politikai döntéshozatali folyamat egyszerűsítésének módjait, a valóban gyors reagálóképesség érdekében; ragaszkodik a kihívásokkal való szembenézéshez szükséges politikai szándék kinyilvánításához; ösztönzi az egyszerűsített eljárások esetleges bevezetésének mérlegelését a harccsoportok korlátozott időtartamra való bevetésére vonatkozóan, bizonyos, egyértelműen meghatározott feltételek (például az Egyesült Nemzetek Szervezetétől származó kifejezett felkérés) teljesülése esetén;

| 24. | üdvözli a tagállamoknak a harccsoportok nagyszabású koncepciójával kapcsolatos megújított elkötelezettségét, valamint üdvözli azt az ígéretet, miszerint a hozzájárulások tervezésénél rendszeresen megújuló kötelezettségvállalásokra támaszkodnak, ezzel elkerülve, hogy a jövőben hiányosságok alakuljanak ki a harccsoportok jegyzékében; ösztönzi a harccsoportok olyan hosszabb távú partnerségekként való fejlesztését, amelyek a közös felszerelés- és szolgáltatásbeszerzés, valamint az erőforrások összevonása és megosztása jelentette katonai és gazdasági előnyök legteljesebb kihasználása érdekében a készenléti időszakon túl is megmaradnak; megjegyzi, hogy a 2012-es év második félévében készenlétben álló uniós harccsoportok számára nyújtott alapvető logisztikai szolgáltatásokról szóló, az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) által kötött keretszerződés is az ebbe az irányba mutató konkrét példa; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a tagállamoknak a harccsoportok nagyszabású koncepciójával kapcsolatos megújított elkötelezettségét, valamint üdvözli azt az ígéretet, miszerint a hozzájárulások tervezésénél rendszeresen megújuló kötelezettségvállalásokra támaszkodnak, ezzel elkerülve, hogy a jövőben hiányosságok alakuljanak ki a harccsoportok jegyzékében; ösztönzi a harccsoportok olyan hosszabb távú partnerségekként való fejlesztését, amelyek a közös felszerelés- és szolgáltatásbeszerzés, valamint az erőforrások összevonása és megosztása jelentette katonai és gazdasági előnyök legteljesebb kihasználása érdekében a készenléti időszakon túl is megmaradnak; megjegyzi, hogy a 2012-es év második félévében készenlétben álló uniós harccsoportok számára nyújtott alapvető logisztikai szolgáltatásokról szóló, az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) által kötött keretszerződés is az ebbe az irányba mutató konkrét példa;

| 25. | rámutat arra, hogy a katonai műveletekhez nem kapcsolódó valamennyi költség fedezhető lenne az uniós költségvetésből, így a harccsoportok felkészítési és készenléti költségei is; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy a katonai műveletekhez nem kapcsolódó valamennyi költség fedezhető lenne az uniós költségvetésből, így a harccsoportok felkészítési és készenléti költségei is;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a harccsoportok olyan különleges, korlátozott méretű és fenntarthatóságú eszközt jelentenek, amelyeket bizonyos, meghatározott számú forgatókönyvre szabtak, ezért nem tekinthetőek általános válságkezelési eszköznek; emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács által 2008-ban megerősített, 1999. évi kezdeti helsinki nagy közös célkitűzés azt a célt határozta meg az Unió számára, hogy egy nagyobb művelet keretében képes legyen 60 napon belül 60 000 embert bevetni; megjegyzi, hogy e célkitűzést, jóllehet hivatalosan nem mondtak le róla, az állandó képességbeli hiányosságok miatt ténylegesen sosem teljesítették; rámutat arra, hogy a képességbeli hiányosságok áthidalása, valamint általában az Unió katonai műveletei tekintetében a haderő-generálás és a haderő határokon kívüli bevetésének javítása érdekében az Unió hitelességét veszélyeztető önkényes célok meghatározása helyett mielőbb fenntartható erőfeszítésre van szükség; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a harccsoportok olyan különleges, korlátozott méretű és fenntarthatóságú eszközt jelentenek, amelyeket bizonyos, meghatározott számú forgatókönyvre szabtak, ezért nem tekinthetőek általános válságkezelési eszköznek; emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács által 2008-ban megerősített, 1999. évi kezdeti helsinki nagy közös célkitűzés azt a célt határozta meg az Unió számára, hogy egy nagyobb művelet keretében képes legyen 60 napon belül 60 000 embert bevetni; megjegyzi, hogy e célkitűzést, jóllehet hivatalosan nem mondtak le róla, az állandó képességbeli hiányosságok miatt ténylegesen sosem teljesítették; rámutat arra, hogy a képességbeli hiányosságok áthidalása, valamint általában az Unió katonai műveletei tekintetében a haderő-generálás és a haderő határokon kívüli bevetésének javítása érdekében az Unió hitelességét veszélyeztető önkényes célok meghatározása helyett mielőbb fenntartható erőfeszítésre van szükség;

Struktúra- és képességépítés a kulcsfontosságú képességbeli hiányosságok áthidalása érdekében

| 27. | emlékeztet az Európai Védelmi Ügynökségnek az EUSZ 42. cikke (3) bekezdésében és 45. cikkében meghatározott küldetésére és feladataira, különösen alapvető szerepére a következő területeken: az uniós fegyverzet- és képességpolitika kialakítása és végrehajtása, műveleti igények harmonizálása, javaslattétel többoldalú projektekre, a tagállamok által végrehajtott programok összehangolása, az európai védelmi technológiai és ipari bázis erősítése, és a katonai kiadások hatékonyságának növelése; sürgeti a tagállamokat, az Európai Védelmi Ügynökség komoly költséghatékonysági erőfeszítéseire tekintettel, hogy lássák el az ügynökséget megfelelő forrásokkal a benne rejlő összes lehetőség kihasználása érdekében, és megismétli az alelnökhöz/főképviselőhöz intézett felhívását, hogy álljon elő javaslatokkal az ügynökség személyzeti és fenntartási költségeinek az uniós költségvetésből való finanszírozására; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet az Európai Védelmi Ügynökségnek az EUSZ 42. cikke (3) bekezdésében és 45. cikkében meghatározott küldetésére és feladataira, különösen alapvető szerepére a következő területeken: az uniós fegyverzet- és képességpolitika kialakítása és végrehajtása, műveleti igények harmonizálása, javaslattétel többoldalú projektekre, a tagállamok által végrehajtott programok összehangolása, az európai védelmi technológiai és ipari bázis erősítése, és a katonai kiadások hatékonyságának növelése; sürgeti a tagállamokat, az Európai Védelmi Ügynökség komoly költséghatékonysági erőfeszítéseire tekintettel, hogy lássák el az ügynökséget megfelelő forrásokkal a benne rejlő összes lehetőség kihasználása érdekében, és megismétli az alelnökhöz/főképviselőhöz intézett felhívását, hogy álljon elő javaslatokkal az ügynökség személyzeti és fenntartási költségeinek az uniós költségvetésből való finanszírozására;

| 28. | sajnálja a tagállamok képességekre vonatkozó határozott kötelezettségvállalásainak hiányát, és felhívja a Tanácsot, hogy gondoskodjon a kapcsolódó, az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdésében és 45. cikkének (1) bekezdésébenmeghatározott értékelési követelmények végrehajtásáról. felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy e célból tegyen megfelelő javaslatokat; véleménye szerint rendszeresen tájékoztatni kell a Parlamentet a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtása szempontjából releváns katonai képességek létrehozása terén elért erőlelépésekről; |
| --- | --- |

28.

sajnálja a tagállamok képességekre vonatkozó határozott kötelezettségvállalásainak hiányát, és felhívja a Tanácsot, hogy gondoskodjon a kapcsolódó, az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdésében és 45. cikkének (1) bekezdésébenmeghatározott értékelési követelmények végrehajtásáról. felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy e célból tegyen megfelelő javaslatokat; véleménye szerint rendszeresen tájékoztatni kell a Parlamentet a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtása szempontjából releváns katonai képességek létrehozása terén elért erőlelépésekről;

| 29. | ösztönzi a további előrelépést az Európai Védelmi Ügynökség képességfejlesztési tervének végrehajtása terén, és a 2013-as felülvizsgálat tekintetében sürgeti annak fokozottabb integrációját a további harmonizációra szoruló nemzeti védelmi tervezésbe; megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását a védelmi tervezés fokozottabb koordinációját célzó intézményesített folyamat indítására, mind egymás között, mind az Unió katonai Bizottságában, különösen az Európai Védelmi Ügynökség tanácsadói szakértelmére alapozva. felhívja a figyelmet az Európai Védelmi Ügynökség, valamint az Európai Unió Katonai Bizottsága/Európai Unió Katonai Törzse közti együttműködés szorosabbá tételének általános szükségességére; elvárja, hogy az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2013. decemberi biztonsági és védelmi találkozóján megindítsák az európai védelem felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi a további előrelépést az Európai Védelmi Ügynökség képességfejlesztési tervének végrehajtása terén, és a 2013-as felülvizsgálat tekintetében sürgeti annak fokozottabb integrációját a további harmonizációra szoruló nemzeti védelmi tervezésbe; megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását a védelmi tervezés fokozottabb koordinációját célzó intézményesített folyamat indítására, mind egymás között, mind az Unió katonai Bizottságában, különösen az Európai Védelmi Ügynökség tanácsadói szakértelmére alapozva. felhívja a figyelmet az Európai Védelmi Ügynökség, valamint az Európai Unió Katonai Bizottsága/Európai Unió Katonai Törzse közti együttműködés szorosabbá tételének általános szükségességére; elvárja, hogy az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2013. decemberi biztonsági és védelmi találkozóján megindítsák az európai védelem felülvizsgálatát;

| 30. | felszólít strukturáltabb megközelítés alkalmazására a kulcsfontosságú európai szintű képességbeli hiányosságok kezelésével kapcsolatban, különösen a haderőt megerősítő és hatékonyságát fokozó kulcsfontosságú tényezők, például a hírszerzési, megfigyelési és felderítési (ISR) eszközök, a stratégiai légi szállítás, a helikopterek, az orvosi támogatás, légi utántöltés és precíziós lövedékek területén, teljes mértékben kiegészítve a NATO munkáját és szorosan együttműködve vele; üdvözli az EVÜ által igazgatott képesség-összevonási és -megosztási kezdeményezések első eredményeit, azonban hangsúlyozza, hogy további előrelépésekre van szükség mind ezen, mind más területeken; sajnálja hogy annak ellenére, hogy az európai fegyveres erők a KBVP- és más műveletekben ismételten szembesültek ezeknek a haderőt megerősítő és megsokszorozó tényezőknek a hiányával, ez idáig egyik feltárt képességbeli hiányosságot sem hidalták át kielégítő módon; |
| --- | --- |

30.

felszólít strukturáltabb megközelítés alkalmazására a kulcsfontosságú európai szintű képességbeli hiányosságok kezelésével kapcsolatban, különösen a haderőt megerősítő és hatékonyságát fokozó kulcsfontosságú tényezők, például a hírszerzési, megfigyelési és felderítési (ISR) eszközök, a stratégiai légi szállítás, a helikopterek, az orvosi támogatás, légi utántöltés és precíziós lövedékek területén, teljes mértékben kiegészítve a NATO munkáját és szorosan együttműködve vele; üdvözli az EVÜ által igazgatott képesség-összevonási és -megosztási kezdeményezések első eredményeit, azonban hangsúlyozza, hogy további előrelépésekre van szükség mind ezen, mind más területeken; sajnálja hogy annak ellenére, hogy az európai fegyveres erők a KBVP- és más műveletekben ismételten szembesültek ezeknek a haderőt megerősítő és megsokszorozó tényezőknek a hiányával, ez idáig egyik feltárt képességbeli hiányosságot sem hidalták át kielégítő módon;

| 31. | Kéri egy állandó KBVP raktár létesítésének megfontolását és értékelését (ez hasonló feladatot látna el, mint a NATO támogató ügynökség), amely integrált nemzetközi támogatást nyújtana az uniós katonai struktúrák és tagállamok számára, beleértve a missziók alapvető felszerelését, körülményes beszerzési eljárások nélkül; |
| --- | --- |

31.

Kéri egy állandó KBVP raktár létesítésének megfontolását és értékelését (ez hasonló feladatot látna el, mint a NATO támogató ügynökség), amely integrált nemzetközi támogatást nyújtana az uniós katonai struktúrák és tagállamok számára, beleértve a missziók alapvető felszerelését, körülményes beszerzési eljárások nélkül;

| 32. | rámutat annak szükségességére, hogy az Unió kialakítsa a biztonságát és stratégiai érdekeit egyre nagyobb mértékben fenyegető számítástechnikai bűnözés elleni, hatékony és a veszély mértékének megfelelő kapacitásokat és stratégiákat; hangsúlyozza, hogy a siker, továbbá a digitális szabadságok és a nemzetközi jog teljes mértékű tiszteletben tartása, és a megfelelő demokratikus ellenőrzés érdekében szükséges a magánszektorbeli szereplőkkel való együttműködés, |
| --- | --- |

32.

rámutat annak szükségességére, hogy az Unió kialakítsa a biztonságát és stratégiai érdekeit egyre nagyobb mértékben fenyegető számítástechnikai bűnözés elleni, hatékony és a veszély mértékének megfelelő kapacitásokat és stratégiákat; hangsúlyozza, hogy a siker, továbbá a digitális szabadságok és a nemzetközi jog teljes mértékű tiszteletben tartása, és a megfelelő demokratikus ellenőrzés érdekében szükséges a magánszektorbeli szereplőkkel való együttműködés,

| 33. | kiemeli az Európai Légi Szállítási Parancsnokság (EATC) példáját, amely a műveletek során bizonyságot tett működőképességéről és hozzáadott értékéről, és amely különösen hasznos modell a képesség-összevonás és -megosztás – amely a nemzeti felelősségvállalás feladása nélkül bizonyos hatáskörök közös struktúrába való utalásán alapul – tekintetében; felszólít az EATC-modellnek az operatív segítségnyújtás más területein való alkalmazására, és különösen számít arra, hogy az EVÜ lehetséges multinacionális helikopteralakulattal kapcsolatos munkájának eredményei révén kezelhetőek lesznek az egyéb kulcsfontosságú képességek terén mutatkozó hiányosságok; |
| --- | --- |

33.

kiemeli az Európai Légi Szállítási Parancsnokság (EATC) példáját, amely a műveletek során bizonyságot tett működőképességéről és hozzáadott értékéről, és amely különösen hasznos modell a képesség-összevonás és -megosztás – amely a nemzeti felelősségvállalás feladása nélkül bizonyos hatáskörök közös struktúrába való utalásán alapul – tekintetében; felszólít az EATC-modellnek az operatív segítségnyújtás más területein való alkalmazására, és különösen számít arra, hogy az EVÜ lehetséges multinacionális helikopteralakulattal kapcsolatos munkájának eredményei révén kezelhetőek lesznek az egyéb kulcsfontosságú képességek terén mutatkozó hiányosságok;

| 34. | megismétli a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy vegyék fontolóra bizonyos költséges képességek – például űrhajózási képességek, a pilóta nélküli légi járművek vagy a stratégiai légi szállítási eszközök – közös irányítását; méltányolja az Unió irányítása alatt lévő képességek fejlesztési lehetőségeinek feltárásáról, valamint a védelmi és a polgári biztonsági, például a polgári védelem vagy a határőrizet területén felmerülő, szükségletek közötti szinergiapotenciál kiaknázásáról folytatott bizottsági munkát; |
| --- | --- |

34.

megismétli a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy vegyék fontolóra bizonyos költséges képességek – például űrhajózási képességek, a pilóta nélküli légi járművek vagy a stratégiai légi szállítási eszközök – közös irányítását; méltányolja az Unió irányítása alatt lévő képességek fejlesztési lehetőségeinek feltárásáról, valamint a védelmi és a polgári biztonsági, például a polgári védelem vagy a határőrizet területén felmerülő, szükségletek közötti szinergiapotenciál kiaknázásáról folytatott bizottsági munkát;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a MALE RPAS (medium-altitude long-endurance remotely piloted air system – közepes magasságon alkalmazott tartós távirányítású légi rendszer) létrehozásával kapcsolatban közös megközelítést kell kialakítani Európában, és ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki e törekvés megvalósításával kapcsolatos innovatív megközelítést; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a MALE RPAS (medium-altitude long-endurance remotely piloted air system – közepes magasságon alkalmazott tartós távirányítású légi rendszer) létrehozásával kapcsolatban közös megközelítést kell kialakítani Európában, és ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki e törekvés megvalósításával kapcsolatos innovatív megközelítést;

| 36. | hangsúlyozza a műholdas eszközök kulcsszerepét napjaink műveletei során, különösen a hírszerzési, megfigyelési és felderítési (ISR), a hírközlési és a navigációs képességeket illetően, valamint a szűkös erőforrások maximális felhasználása érdekében egy közös megközelítésre és – a szükségtelen átfedések elkerülése érdekében – valamennyi lehetséges polgári-katonai szinergia kiaknázására alapozva; ezzel kapcsolatban ösztönzi az Európai Űrügynökség, az EVÜ és a Bizottság közötti további együttműködést, és kiáll a Copernicus (európai Föld-megfigyelési) program és a Galileo program folytatódó uniós finanszírozása mellett; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a műholdas eszközök kulcsszerepét napjaink műveletei során, különösen a hírszerzési, megfigyelési és felderítési (ISR), a hírközlési és a navigációs képességeket illetően, valamint a szűkös erőforrások maximális felhasználása érdekében egy közös megközelítésre és – a szükségtelen átfedések elkerülése érdekében – valamennyi lehetséges polgári-katonai szinergia kiaknázására alapozva; ezzel kapcsolatban ösztönzi az Európai Űrügynökség, az EVÜ és a Bizottság közötti további együttműködést, és kiáll a Copernicus (európai Föld-megfigyelési) program és a Galileo program folytatódó uniós finanszírozása mellett;

| 37. | ösztönzi, hogy az új generációs Föld-megfigyelési műholdak által készített műholdképek megosztásának elősegítése érdekében folytassák a MUSIS program fejlesztését, és felszólít a programban való közvetlen uniós pénzügyi részvételre, valamint az Unió Műholdközpontjának bevonására abból a célból, hogy hozzáférést biztosítsanak az Unió és különösen a közös biztonság- és védelempolitika igényeihez szabott műholdképekhez; |
| --- | --- |

37.

ösztönzi, hogy az új generációs Föld-megfigyelési műholdak által készített műholdképek megosztásának elősegítése érdekében folytassák a MUSIS program fejlesztését, és felszólít a programban való közvetlen uniós pénzügyi részvételre, valamint az Unió Műholdközpontjának bevonására abból a célból, hogy hozzáférést biztosítsanak az Unió és különösen a közös biztonság- és védelempolitika igényeihez szabott műholdképekhez;

| 38. | üdvözli a képesség-összevonásról és -megosztásról szóló magatartási kódex elfogadását, amely a fokozott európai koordináció irányában tett jelentős lépés, és hangsúlyozza, hogy év végéig el kell készíteni a kódex végrehajtásáról szóló első stratégiai értékelést reményei szerint a 2013. decemberi Európai Tanács fontos mérföldkövet jelent majd azáltal, hogy politikai ösztönzést ad a képesség-összevonásnak és -megosztásnak, és egyértelmű iránymutatást nyújt a végrehajtással kapcsolatban; felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy az Unió fokozza az információszolgáltatási/tájékoztatási tevékenységeket, a képesség-összevonás és -megosztás szerepének növelése érdekében; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a képesség-összevonásról és -megosztásról szóló magatartási kódex elfogadását, amely a fokozott európai koordináció irányában tett jelentős lépés, és hangsúlyozza, hogy év végéig el kell készíteni a kódex végrehajtásáról szóló első stratégiai értékelést reményei szerint a 2013. decemberi Európai Tanács fontos mérföldkövet jelent majd azáltal, hogy politikai ösztönzést ad a képesség-összevonásnak és -megosztásnak, és egyértelmű iránymutatást nyújt a végrehajtással kapcsolatban; felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy az Unió fokozza az információszolgáltatási/tájékoztatási tevékenységeket, a képesség-összevonás és -megosztás szerepének növelése érdekében;

| 39. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok fegyveres erőinek szükséges felszerelésekkel való ellátása biztosítva legyen, annak érdekében, hogy a nemzetközi válságok esetén teljesítsék kötelezettségvállalásaikat; súlyos aggodalmát fejezi ki az Európán kívüli technológiáktól és ellátási forrásoktól való függőség, valamint ennek Európa önállóságára gyakorolt hatásai kapcsán; hangsúlyozza a védelmi ipar stratégiai jelentőségét, és felszólítja az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy folytassák a megőrzendő vagy fejlesztendő kulcsfontosságú ipari képességek azonosítása, valamint Európának a külső beszállítóktól való függésének csökkentése érdekében végzett munkájukat; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a tagállamok fegyveres erőinek szükséges felszerelésekkel való ellátása biztosítva legyen, annak érdekében, hogy a nemzetközi válságok esetén teljesítsék kötelezettségvállalásaikat; súlyos aggodalmát fejezi ki az Európán kívüli technológiáktól és ellátási forrásoktól való függőség, valamint ennek Európa önállóságára gyakorolt hatásai kapcsán; hangsúlyozza a védelmi ipar stratégiai jelentőségét, és felszólítja az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy folytassák a megőrzendő vagy fejlesztendő kulcsfontosságú ipari képességek azonosítása, valamint Európának a külső beszállítóktól való függésének csökkentése érdekében végzett munkájukat;

| 40. | sajnálatának ad hangot a védelmi célú kutatásra szánt csökkenő nemzeti költségvetések és annak kapcsán, hogy e kutatás többnyire a nemzeti határok mentén széttöredezett; rámutat arra, hogy az európai együttműködési keret révén az Unió számára adott a lehetőség, hogy lényeges hozzáadott értéket teremtsen, valamint nagyobb szinergiákat hozzon létre a védelmi és polgári biztonsági kutatás között; rámutat különösen arra, hogy a befektetéseket a kulcsfontosságú alaptechnológiák, így a robotika vagy a nano- és mikroelektronika ágazataiban kell összpontosítani, továbbá gondoskodni kell arról, hogy az e területeken felhasznált uniós alapok a védelmi igényeket is kielégítsék; |
| --- | --- |

40.

sajnálatának ad hangot a védelmi célú kutatásra szánt csökkenő nemzeti költségvetések és annak kapcsán, hogy e kutatás többnyire a nemzeti határok mentén széttöredezett; rámutat arra, hogy az európai együttműködési keret révén az Unió számára adott a lehetőség, hogy lényeges hozzáadott értéket teremtsen, valamint nagyobb szinergiákat hozzon létre a védelmi és polgári biztonsági kutatás között; rámutat különösen arra, hogy a befektetéseket a kulcsfontosságú alaptechnológiák, így a robotika vagy a nano- és mikroelektronika ágazataiban kell összpontosítani, továbbá gondoskodni kell arról, hogy az e területeken felhasznált uniós alapok a védelmi igényeket is kielégítsék;

Az uniós tagállamok állandó multinacionális struktúrái közötti koherencia fokozása

| 41. | megjegyzi, hogy számos kétoldalú/regionális/többoldalú partnerségi kezdeményezés létezik Európában, amelyek célja az erőforrások összevonása és az interoperabilitás előmozdítása, és amelyek hozzá tudnak járulni az Unió, az Egyesült Nemzetek Szervezete, a NATO vagy az eseti koalíciók műveleteihez; bár üdvözli az együttműködés előnyeit, és teljes mértékben támogatja a képességek összevonását annak ésszerűsége miatt, arra ösztönöz, hogy racionalizálják és jobban koordinálják a multinacionális dimenzióval rendelkező számos struktúrát, amelyek globális és koherens tervezés nélkül jöttek létre; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy számos kétoldalú/regionális/többoldalú partnerségi kezdeményezés létezik Európában, amelyek célja az erőforrások összevonása és az interoperabilitás előmozdítása, és amelyek hozzá tudnak járulni az Unió, az Egyesült Nemzetek Szervezete, a NATO vagy az eseti koalíciók műveleteihez; bár üdvözli az együttműködés előnyeit, és teljes mértékben támogatja a képességek összevonását annak ésszerűsége miatt, arra ösztönöz, hogy racionalizálják és jobban koordinálják a multinacionális dimenzióval rendelkező számos struktúrát, amelyek globális és koherens tervezés nélkül jöttek létre;

| 42. | felszólít az Európai Hadtest (Eurocorps) és az Unió Katonai Törzse közötti kapcsolatok megerősítésére, valamint arra, hogy minél több tagállam csatlakozzon az Eurocorps multinacionális struktúrájához, amely az európai fegyveres erők egy teljesen integrált elemének központi részét képezhetné; |
| --- | --- |

42.

felszólít az Európai Hadtest (Eurocorps) és az Unió Katonai Törzse közötti kapcsolatok megerősítésére, valamint arra, hogy minél több tagállam csatlakozzon az Eurocorps multinacionális struktúrájához, amely az európai fegyveres erők egy teljesen integrált elemének központi részét képezhetné;

| 43. | tudomásul veszi az EUROFOR leállítását, és elismeri a múltban az uniós műveletekhez és a harccsoportok jegyzékének elkészítéséhez való hozzájárulását; megjegyzi, hogy különösen az EUROMARFOR, az EUROGENDFOR, a balti államok védelmi együttműködése, az északi védelmi együttműködés, az egyesült királysági–holland kétéltű haderő, a spanyol–olasz kétéltű haderő, a német–holland hadtest, a belga–holland haditengerészeti együttműködés, valamint az angol–francia kezdeményezések járultak hozzá egy egyesített közös expedíciós haderő, egy integrált anyahajós csapásmérő (hadihajó)kötelék, egy egyesített közös hadiparancsnokság és más meglévő vagy kibontakozóban lévő regionális és kétoldalú állandó struktúrák kiépítéséhez; |
| --- | --- |

43.

tudomásul veszi az EUROFOR leállítását, és elismeri a múltban az uniós műveletekhez és a harccsoportok jegyzékének elkészítéséhez való hozzájárulását; megjegyzi, hogy különösen az EUROMARFOR, az EUROGENDFOR, a balti államok védelmi együttműködése, az északi védelmi együttműködés, az egyesült királysági–holland kétéltű haderő, a spanyol–olasz kétéltű haderő, a német–holland hadtest, a belga–holland haditengerészeti együttműködés, valamint az angol–francia kezdeményezések járultak hozzá egy egyesített közös expedíciós haderő, egy integrált anyahajós csapásmérő (hadihajó)kötelék, egy egyesített közös hadiparancsnokság és más meglévő vagy kibontakozóban lévő regionális és kétoldalú állandó struktúrák kiépítéséhez;

| 44. | megismétli, hogy általános összhangot kell biztosítani uniós szinten, és felkéri a tagállamokat, hogy az EVÜ-től kapott információk alapján hangolják össze szorosabban a kezdeményezéseiket az Európai Unió Katonai Bizottságán belül; |
| --- | --- |

44.

megismétli, hogy általános összhangot kell biztosítani uniós szinten, és felkéri a tagállamokat, hogy az EVÜ-től kapott információk alapján hangolják össze szorosabban a kezdeményezéseiket az Európai Unió Katonai Bizottságán belül;

Az európai dimenzió megerősítése az oktatásban, a kiképzésben és a gyakorlatokban

| 45. | megerősíti, hogy teljes mértékben támogatja az európai struktúrákat és projekteket az oktatás és kiképzés terén, és külön kiemeli az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskolának (EBVF) a közös biztonsági kultúra előmozdításához való hozzájárulását, valamint a benne rejlő lehetőségeket arra nézve, hogy meghatározza és fejlessze a nemzeti intézmények közötti költségtakarékos együttműködési projekteket; üdvözli a Tanács 2013. április 12-i határozatát a Főiskola erősítéséről a jogképesség megadása, továbbá az uniós költségvetésből származó támogatás révén; úgy véli, hogy ez modellértékű a KVBP egyéb struktúráinak – mint az EVÜ vagy az Unió Műholdközpontja – uniós költségvetésből való támogatása számára; ösztönzi a fiatal tisztviselők Erasmus program által inspirált cseréjére irányuló európai kezdeményezés továbbfejlesztését, valamint az európai katonai tisztviselők oktatási és kiképzési intézményeinek Erasmus programban való részvételét; |
| --- | --- |

45.

megerősíti, hogy teljes mértékben támogatja az európai struktúrákat és projekteket az oktatás és kiképzés terén, és külön kiemeli az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskolának (EBVF) a közös biztonsági kultúra előmozdításához való hozzájárulását, valamint a benne rejlő lehetőségeket arra nézve, hogy meghatározza és fejlessze a nemzeti intézmények közötti költségtakarékos együttműködési projekteket; üdvözli a Tanács 2013. április 12-i határozatát a Főiskola erősítéséről a jogképesség megadása, továbbá az uniós költségvetésből származó támogatás révén; úgy véli, hogy ez modellértékű a KVBP egyéb struktúráinak – mint az EVÜ vagy az Unió Műholdközpontja – uniós költségvetésből való támogatása számára; ösztönzi a fiatal tisztviselők Erasmus program által inspirált cseréjére irányuló európai kezdeményezés továbbfejlesztését, valamint az európai katonai tisztviselők oktatási és kiképzési intézményeinek Erasmus programban való részvételét;

| 46. | határozottan támogatja a „képesség-összevonási és -megosztási” kezdeményezéseket az oktatás és a képzés terén, ahol a nemzeti szuverenitás csorbítása nélkül is jelentős megtakarítások érhetők el a műveleti tevékenységek tekintetében; rámutat az EVÜ helikopteres kiképzési programjának sikerére, és üdvözli az EVÜ által elindított taktikai légi szállítási gyakorlatokat, amelynek egy állandó európai légi szállítási taktikai kiképzés kialakításához kell vezetnie; várakozással tekint az elé, hogy további előrelépéseket érjenek el egy közös integrált kiképzési rendszer kialakításában, hogy kiképezzék a jövő harci pilótáit; üdvözli az EVÜ által a kibervédelem, a rögtönzött robbanóeszközök elleni védekezés és a haditengerészeti műveletek területén a kiképzések további összevonása és megosztása terén végzett munkát; felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Védelmi Ügynökségnek figyelembe kell vennie azon tagállamok képzési szükségleteit, amelyek repülőgépeit nem uniós vállalatok gyártják; |
| --- | --- |

46.

határozottan támogatja a „képesség-összevonási és -megosztási” kezdeményezéseket az oktatás és a képzés terén, ahol a nemzeti szuverenitás csorbítása nélkül is jelentős megtakarítások érhetők el a műveleti tevékenységek tekintetében; rámutat az EVÜ helikopteres kiképzési programjának sikerére, és üdvözli az EVÜ által elindított taktikai légi szállítási gyakorlatokat, amelynek egy állandó európai légi szállítási taktikai kiképzés kialakításához kell vezetnie; várakozással tekint az elé, hogy további előrelépéseket érjenek el egy közös integrált kiképzési rendszer kialakításában, hogy kiképezzék a jövő harci pilótáit; üdvözli az EVÜ által a kibervédelem, a rögtönzött robbanóeszközök elleni védekezés és a haditengerészeti műveletek területén a kiképzések további összevonása és megosztása terén végzett munkát; felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Védelmi Ügynökségnek figyelembe kell vennie azon tagállamok képzési szükségleteit, amelyek repülőgépeit nem uniós vállalatok gyártják;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az uniós harccsoportok révén lehetőség nyílik a közös kiképzésre és hadgyakorlatokra; ösztönzi a harccsoportok keretében részt vevő országokat, hogy nyissák meg a harccsoportok gyakorlataiban való részvétel lehetőségét további résztvevők, például a stratégiák és műveletek sikeréhez potenciálisan hozzájáruló szereplők, valamint olyan partnerszervezetek előtt is mint az Egyesült Nemzetek Szervezete; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az uniós harccsoportok révén lehetőség nyílik a közös kiképzésre és hadgyakorlatokra; ösztönzi a harccsoportok keretében részt vevő országokat, hogy nyissák meg a harccsoportok gyakorlataiban való részvétel lehetőségét további résztvevők, például a stratégiák és műveletek sikeréhez potenciálisan hozzájáruló szereplők, valamint olyan partnerszervezetek előtt is mint az Egyesült Nemzetek Szervezete;

| 48. | felhívja a figyelmet a lehetséges átfedések elkerülésére a NATO projektekkel, pl. a kiberbiztonsági képzés területén; |
| --- | --- |

48.

felhívja a figyelmet a lehetséges átfedések elkerülésére a NATO projektekkel, pl. a kiberbiztonsági képzés területén;

Az Unió és a NATO közötti együttműködés előnyeinek jobb kihasználása

| 49. | hangsúlyozza, hogy az európai katonai képességek határozott uniós struktúrák révén való megerősítése a NATO számára is előnyös lesz, és hozzájárul a szövetségen belüli méltányosabb teherelosztáshoz; méltatja azt a gyakorlati együttműködést, amelynek célja a képesség-összevonás és -megosztás, valamint az intelligens védelem kezdeményezései közötti átfedések elkerülése, különösen az EVÜ és a NATO Transzformációs Parancsnoksága (ACT) közötti együttműködés révén;; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az európai katonai képességek határozott uniós struktúrák révén való megerősítése a NATO számára is előnyös lesz, és hozzájárul a szövetségen belüli méltányosabb teherelosztáshoz; méltatja azt a gyakorlati együttműködést, amelynek célja a képesség-összevonás és -megosztás, valamint az intelligens védelem kezdeményezései közötti átfedések elkerülése, különösen az EVÜ és a NATO Transzformációs Parancsnoksága (ACT) közötti együttműködés révén;;

| 50. | sokkal szorosabb és rendszeresebb politikai szintű együttműködést sürget a főképviselő/alelnök és a NATO főtitkára között a – mind polgári, mind katonai – KBVP műveletek kockázatértékelése, erőforrás-gazdálkodása, politikai tervezése és kivitelezése tekintetében; hangsúlyozza a már meglévő EU–NATO műveleti együttműködési keretek fejlesztésének szükségességét a „Berlin Plus” megállapodások révén, amelynek a végrehajtása elé Törökország még mindig akadályt gördít; |
| --- | --- |

50.

sokkal szorosabb és rendszeresebb politikai szintű együttműködést sürget a főképviselő/alelnök és a NATO főtitkára között a – mind polgári, mind katonai – KBVP műveletek kockázatértékelése, erőforrás-gazdálkodása, politikai tervezése és kivitelezése tekintetében; hangsúlyozza a már meglévő EU–NATO műveleti együttműködési keretek fejlesztésének szükségességét a „Berlin Plus” megállapodások révén, amelynek a végrehajtása elé Törökország még mindig akadályt gördít;

| 51. | rámutat arra, hogy a nemzeti képességek, függetlenül attól, hogy azokat az Unió vagy a NATO keretében alakították ki, továbbra is nemzeti hatáskörbe tartoznak, ezért azok bármilyen, nemzeti szinten megállapított műveletben felhasználhatók; |
| --- | --- |

51.

rámutat arra, hogy a nemzeti képességek, függetlenül attól, hogy azokat az Unió vagy a NATO keretében alakították ki, továbbra is nemzeti hatáskörbe tartoznak, ezért azok bármilyen, nemzeti szinten megállapított műveletben felhasználhatók;

| 52. | hangsúlyozza a NATO-szabványok fontosságát az európai védelmi együttműködésben; hangsúlyozza továbbá a NATO-val való teljes körű interoperabilitást biztosító, Unión belüli képességek kialakításának szükségességét; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a NATO-szabványok fontosságát az európai védelmi együttműködésben; hangsúlyozza továbbá a NATO-val való teljes körű interoperabilitást biztosító, Unión belüli képességek kialakításának szükségességét;

| 53. | megjegyzi, hogy a NATO készenléti erői és az Unió harccsoportjai egymást kiegészítő és kölcsönösen megerősítő kezdeményezések, amelyek ugyanakkor hasonló erőfeszítéseket kívánnak a tagállamoktól; felszólít arra, hogy törekedjenek a kezdeményezések közötti szinergiák maximalizálására; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy a NATO készenléti erői és az Unió harccsoportjai egymást kiegészítő és kölcsönösen megerősítő kezdeményezések, amelyek ugyanakkor hasonló erőfeszítéseket kívánnak a tagállamoktól; felszólít arra, hogy törekedjenek a kezdeményezések közötti szinergiák maximalizálására;

A közös biztonság- és védelempolitika új szintre emelése

| 54. | felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek minőségi előrelépést az európai védelem területén az Unió katonai struktúráinak ezen állásfoglalással összhangban való megerősítése révén; arra bátorítja az ekként eljárni kívánó tagállamokat, hogy adott esetben az EUSZ állandó strukturált együttműködésről szóló 46. cikkével és 42. cikkének (6) bekezdésével, illetve 44. cikkével összhangban lépjenek tovább; álláspontja szerint elindítása esetén egy ilyen együttműködési formának mindenekelőtt azon kell alapulnia, hogy a részt vevő tagállamok hajlandóak legyenek teljesíteni a nemzetközi közösségen belül rájuk háruló feladatokat és biztosítani, hogy az Unió jobban fel legyen vértezve a válságkezelési műveletekhez; |
| --- | --- |

54.

felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek minőségi előrelépést az európai védelem területén az Unió katonai struktúráinak ezen állásfoglalással összhangban való megerősítése révén; arra bátorítja az ekként eljárni kívánó tagállamokat, hogy adott esetben az EUSZ állandó strukturált együttműködésről szóló 46. cikkével és 42. cikkének (6) bekezdésével, illetve 44. cikkével összhangban lépjenek tovább; álláspontja szerint elindítása esetén egy ilyen együttműködési formának mindenekelőtt azon kell alapulnia, hogy a részt vevő tagállamok hajlandóak legyenek teljesíteni a nemzetközi közösségen belül rájuk háruló feladatokat és biztosítani, hogy az Unió jobban fel legyen vértezve a válságkezelési műveletekhez;

| 55. | véleménye szerint ezért az állandó strukturált együttműködésnek magában kell foglalnia különösen a műveleti hatékonyság fokozását célzó következő elemeket:






  — | egy állandó uniós műveleti parancsnokság létrehozása; |
| --- | --- | --- |

55.

véleménye szerint ezért az állandó strukturált együttműködésnek magában kell foglalnia különösen a műveleti hatékonyság fokozását célzó következő elemeket:

—

egy állandó uniós műveleti parancsnokság létrehozása;

| — | az uniós harccsoportok részvételével zajló gyorsreagálási műveletek közös finanszírozása; |
| --- | --- |

—

az uniós harccsoportok részvételével zajló gyorsreagálási műveletek közös finanszírozása;

| — | a harccsoportok jegyzékéhez való hozzájárulás melletti kötelezettségvállalás, amelyhez a művelet-végrehajtásra és az egyszerűsített határozathozatali eljárásokra vonatkozó kiigazított szabályok társulnak; |
| --- | --- |

—

a harccsoportok jegyzékéhez való hozzájárulás melletti kötelezettségvállalás, amelyhez a művelet-végrehajtásra és az egyszerűsített határozathozatali eljárásokra vonatkozó kiigazított szabályok társulnak;

| 56. | rámutat arra, hogy a tagállamoknak – különösen a képesség-összevonás- és -megosztás révén – szintén meg kell erősíteniük a képességépítéssel kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, azonban továbbra is maximális rugalmasságot és befogadást kell biztosítaniuk annak érdekében, hogy a lehető legteljesebben kihasználják a különböző kétoldalú, regionális vagy multilaterális szinergiákat; véleménye szerint ugyanakkor az állandó strukturált együttműködésre vonatkozó megállapodásnak magában kell foglalnia legalább a következők melletti kötelezettségvállalásokat:






  — | a védelmi tervezés strukturált koordinálása; |
| --- | --- | --- |

56.

rámutat arra, hogy a tagállamoknak – különösen a képesség-összevonás- és -megosztás révén – szintén meg kell erősíteniük a képességépítéssel kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, azonban továbbra is maximális rugalmasságot és befogadást kell biztosítaniuk annak érdekében, hogy a lehető legteljesebben kihasználják a különböző kétoldalú, regionális vagy multilaterális szinergiákat; véleménye szerint ugyanakkor az állandó strukturált együttműködésre vonatkozó megállapodásnak magában kell foglalnia legalább a következők melletti kötelezettségvállalásokat:

—

a védelmi tervezés strukturált koordinálása;

| — | a képességépítés közös értékelése és felülvizsgálata; |
| --- | --- |

—

a képességépítés közös értékelése és felülvizsgálata;

| — | az EVÜ számára nyújtott fokozott finanszírozás; |
| --- | --- |

—

az EVÜ számára nyújtott fokozott finanszírozás;

| 57. | megjegyzi, hogy a Szerződés egyértelműen kimondja, hogy az állandó strukturált együttműködést az Unió keretén belül kell létrehozni, és megjegyzi, hogy az együttműködés alapján kialakított tevékenységek túlnyomó többsége ezért az EUSZ 41. cikkével összhangban ugyanolyan feltételek mellett részesülhet az uniós költségvetésből mint az egyéb uniós tevékenységek; |
| --- | --- |

57.

megjegyzi, hogy a Szerződés egyértelműen kimondja, hogy az állandó strukturált együttműködést az Unió keretén belül kell létrehozni, és megjegyzi, hogy az együttműködés alapján kialakított tevékenységek túlnyomó többsége ezért az EUSZ 41. cikkével összhangban ugyanolyan feltételek mellett részesülhet az uniós költségvetésből mint az egyéb uniós tevékenységek;

| 58. | véleménye szerint az állandó strukturált együttműködésnek emellett a befogadás és a rugalmasság szellemében elő kell segítenie az európai együttműködési kezdeményezések közötti fokozott koherenciát a megerősített KBVP-kereten belüli különböző együttműködési tömörülések közötti kapcsolatok szorosabbra fonása révén; |
| --- | --- |

58.

véleménye szerint az állandó strukturált együttműködésnek emellett a befogadás és a rugalmasság szellemében elő kell segítenie az európai együttműködési kezdeményezések közötti fokozott koherenciát a megerősített KBVP-kereten belüli különböző együttműködési tömörülések közötti kapcsolatok szorosabbra fonása révén;

o

o o

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az alelnöknek/főképviselőnek, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének és főtitkárának. |
| --- | --- |

59.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az alelnöknek/főképviselőnek, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének és főtitkárának.

---

(1)  HL L 343., 2011.12.23., 35. o.

(2)  HL L 183., 2011.7.13., 16. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0455.

(4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 9. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0334.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0574.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/152 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/152

---

P7_TA(2013)0383

Az Oroszország által a keleti partnerség országaira gyakorolt nyomás (a keleti partnerséggel foglalkozó közelgő vilniusi csúcstalálkozó kapcsán)

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Oroszország által a keleti partnerség országaira gyakorolt nyomásról (a közeljövőben Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóval összefüggésben) (2013/2826(RSP))

(2016/C 093/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2013 novemberében Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013 novemberében Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel arra, hogy Ukrajna, Grúzia és Moldova várhatóan társulási megállapodást írhat alá vagy parafálhat az Európai Unióval, attól függően, hogy az egyes országok a tárgyalások mely szakaszában vannak; tekintettel különösen a szóban forgó társulások új, kibővített jellegére, mely széles körű és elmélyült kapcsolatok kialakítását teszi lehetővé az európai partnerekkel, és ennélfogva messze túllép a puszta gazdasági előnyökön a szoros politikai és társadalmi kapcsolatok irányában; |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Ukrajna, Grúzia és Moldova várhatóan társulási megállapodást írhat alá vagy parafálhat az Európai Unióval, attól függően, hogy az egyes országok a tárgyalások mely szakaszában vannak; tekintettel különösen a szóban forgó társulások új, kibővített jellegére, mely széles körű és elmélyült kapcsolatok kialakítását teszi lehetővé az európai partnerekkel, és ennélfogva messze túllép a puszta gazdasági előnyökön a szoros politikai és társadalmi kapcsolatok irányában;

| — | emlékeztetve arra, hogy az Ukrajna nukleáris leszereléséről szóló 1994-es budapesti memorandum garanciákat nyújt Ukrajna számára az erő alkalmazásával vagy az azzal való fenyegetéssel szemben, továbbá támogatást biztosít az ország számára gazdasági kényszer révén történő nyomásgyakorlás kísérlete esetén; |
| --- | --- |

—

emlékeztetve arra, hogy az Ukrajna nukleáris leszereléséről szóló 1994-es budapesti memorandum garanciákat nyújt Ukrajna számára az erő alkalmazásával vagy az azzal való fenyegetéssel szemben, továbbá támogatást biztosít az ország számára gazdasági kényszer révén történő nyomásgyakorlás kísérlete esetén;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a keleti partnerség keretében tett állandó kötelezettségvállalás a partnerországok számára átfogó ütemtervet kínál az állampolgáraik javát szolgáló reformok megvalósításához, míg az EU és a keleti partnerség országai között létrejövő társulási megállapodások és mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások az arra hajlandó és képes országok részéről tett kötelezettségvállalás arra, hogy számos területen elmélyítik és sikeresen megvalósítják a köztük folyó együttműködést; |
| --- | --- |

A.

mivel a keleti partnerség keretében tett állandó kötelezettségvállalás a partnerországok számára átfogó ütemtervet kínál az állampolgáraik javát szolgáló reformok megvalósításához, míg az EU és a keleti partnerség országai között létrejövő társulási megállapodások és mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások az arra hajlandó és képes országok részéről tett kötelezettségvállalás arra, hogy számos területen elmélyítik és sikeresen megvalósítják a köztük folyó együttműködést;

| B. | mivel a keleti partnerség társulási megállapodások megkötése felé haladó országaira való közelmúltbeli orosz nyomásgyakorlás, amely magában foglalta az ukrán exporttal szembeni célzott szankciókat, a moldovai borászati ágazatát sújtó kiviteli tilalmat, továbbá más, a Dnyeszteren túli régió válságának megoldásához vezető folyamatot ellehetetlenítő akadályokat, valamint az Örményországgal szembeni biztonsági vonatkozású fenyegetéseket, és amelynek célja, hogy arra kényszerítsék a keleti partnerség országait, hogy ne írják alá, illetőleg ne parafálják a társulási megállapodásokat vagy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokat, hanem csatlakozzanak az orosz vezetéssel létrehozott vámunióhoz, melyet Oroszország egy Eurázsiai Unióvá kíván kibővíteni, kényes helyzetbe hozta ezen országokat olyan geopolitikai kényszerek révén, amelyeket nem szabadna velük szemben alkalmazni; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerség társulási megállapodások megkötése felé haladó országaira való közelmúltbeli orosz nyomásgyakorlás, amely magában foglalta az ukrán exporttal szembeni célzott szankciókat, a moldovai borászati ágazatát sújtó kiviteli tilalmat, továbbá más, a Dnyeszteren túli régió válságának megoldásához vezető folyamatot ellehetetlenítő akadályokat, valamint az Örményországgal szembeni biztonsági vonatkozású fenyegetéseket, és amelynek célja, hogy arra kényszerítsék a keleti partnerség országait, hogy ne írják alá, illetőleg ne parafálják a társulási megállapodásokat vagy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokat, hanem csatlakozzanak az orosz vezetéssel létrehozott vámunióhoz, melyet Oroszország egy Eurázsiai Unióvá kíván kibővíteni, kényes helyzetbe hozta ezen országokat olyan geopolitikai kényszerek révén, amelyeket nem szabadna velük szemben alkalmazni;

| C. | mivel a keleti partnerség országaira való nyomásgyakorlás, amely a jelenlegi gazdasági és politikai vonatkozásokon túl jövőbeli gazdasági korlátozások bejelentését is magában foglalja, jelzi Oroszország azon szándékát, hogy a keleti partnerség régióját a továbbiakban is a saját kizárólagos befolyási övezeteként tartsa számon, és célja annak akadályozása, hogy az említett országok társulási megállapodások révén szorosabbra fűzzék az EU-val fenntartott kapcsolataikat, és ez az eljárás nem egyeztethető össze a nemzeti szuverenitás, a kölcsönös bizalom és a jószomszédi kapcsolatok elvével; |
| --- | --- |

C.

mivel a keleti partnerség országaira való nyomásgyakorlás, amely a jelenlegi gazdasági és politikai vonatkozásokon túl jövőbeli gazdasági korlátozások bejelentését is magában foglalja, jelzi Oroszország azon szándékát, hogy a keleti partnerség régióját a továbbiakban is a saját kizárólagos befolyási övezeteként tartsa számon, és célja annak akadályozása, hogy az említett országok társulási megállapodások révén szorosabbra fűzzék az EU-val fenntartott kapcsolataikat, és ez az eljárás nem egyeztethető össze a nemzeti szuverenitás, a kölcsönös bizalom és a jószomszédi kapcsolatok elvével;

| D. | mivel a keleti partnerség országainak a Helsinki Záróokmánnyal összhangban szuverén joga, hogy egyenlő partnerekként kapcsolatokat építsenek bármely más, általuk szabadon választott partnerekkel; |
| --- | --- |

D.

mivel a keleti partnerség országainak a Helsinki Záróokmánnyal összhangban szuverén joga, hogy egyenlő partnerekként kapcsolatokat építsenek bármely más, általuk szabadon választott partnerekkel;

| E. | mivel most minden eddiginél fontosabb felhívni a figyelmet az EU keleti szomszédságára és magára a keleti partnerség projektjére gyakorolt riasztó nyomásra, melyet Oroszország vitat és megkérdőjelez; |
| --- | --- |

E.

mivel most minden eddiginél fontosabb felhívni a figyelmet az EU keleti szomszédságára és magára a keleti partnerség projektjére gyakorolt riasztó nyomásra, melyet Oroszország vitat és megkérdőjelez;

| F. | mivel az EU-val aláírt társulási megállapodás a jogállamiság megerősítését, a korrupció visszaszorítását és az emberi jogok fokozottabb tiszteletben tartásának biztosítását előmozdító politikai és jogi reformok végrehajtását vonja maga után; mivel a vámunió ezzel ellentétben nem foglal magában semmilyen, értékek érvényesítésével kapcsolatos feltételrendszert, ennélfogva nem értékelhető a belső reformok előmozdítójaként; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU-val aláírt társulási megállapodás a jogállamiság megerősítését, a korrupció visszaszorítását és az emberi jogok fokozottabb tiszteletben tartásának biztosítását előmozdító politikai és jogi reformok végrehajtását vonja maga után; mivel a vámunió ezzel ellentétben nem foglal magában semmilyen, értékek érvényesítésével kapcsolatos feltételrendszert, ennélfogva nem értékelhető a belső reformok előmozdítójaként;

| G. | mivel Oroszország rendszeresen kijátssza a befagyott konfliktusokkal kapcsolatos ütőkártyáját a keleti partnerséghez tartozó bizonyos országok teljes szuverenitásának meggyengítése vagy aláásása érdekében, Moszkva geopolitikai és gazdasági érdekeinek megfelelően; |
| --- | --- |

G.

mivel Oroszország rendszeresen kijátssza a befagyott konfliktusokkal kapcsolatos ütőkártyáját a keleti partnerséghez tartozó bizonyos országok teljes szuverenitásának meggyengítése vagy aláásása érdekében, Moszkva geopolitikai és gazdasági érdekeinek megfelelően;

| 1. | emlékeztet rá, hogy az egyenlőség és a szuverenitásban foglalt jogok tiszteletben tartása, a belügyekbe való be nem avatkozás, az államok közötti együttműködés, valamint a nemzetközi jogi kötelezettségek jóhiszemű teljesítése mint a Helsinki Záróokmányban vállalt elvek a független államok közötti nemzetközi kapcsolatok alapjai, ezért ezeket semmi esetre sem szabad megsérteni; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet rá, hogy az egyenlőség és a szuverenitásban foglalt jogok tiszteletben tartása, a belügyekbe való be nem avatkozás, az államok közötti együttműködés, valamint a nemzetközi jogi kötelezettségek jóhiszemű teljesítése mint a Helsinki Záróokmányban vállalt elvek a független államok közötti nemzetközi kapcsolatok alapjai, ezért ezeket semmi esetre sem szabad megsérteni;

| 2. | sajnálattal állapítja meg, hogy a keleti partnerséggel foglalkozó vilniusi csúcstalálkozó közeledtével különböző fajta nyomásgyakorlásnak vannak kitéve a keleti partnerség azon országai, amelyek a társulási megállapodásuk aláírásáról vagy parafálásáról szóló tárgyalások végső szakaszában járnak; elfogadhatatlannak tartja ezt a nyomásgyakorlást; úgy véli továbbá, hogy a partnerországoknak az Európai Unióba való fokozatos integrálása összhangban áll azzal, hogy ezen országok jószomszédi viszony kialakítására törekszenek Oroszországgal, és felszólítja Oroszországot, hogy tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely egyértelműen ellentétes a Helsinki Záróokmányban rögzített, fent említett elvekkel; felszólítja az Orosz Föderációt, hogy ne helyezze további nyomás alá a keleti partnerség országait, és teljes mértékben tartsa tiszteletben szuverén jogukat arra, hogy saját maguk hozzák meg politikai döntéseiket; |
| --- | --- |

2.

sajnálattal állapítja meg, hogy a keleti partnerséggel foglalkozó vilniusi csúcstalálkozó közeledtével különböző fajta nyomásgyakorlásnak vannak kitéve a keleti partnerség azon országai, amelyek a társulási megállapodásuk aláírásáról vagy parafálásáról szóló tárgyalások végső szakaszában járnak; elfogadhatatlannak tartja ezt a nyomásgyakorlást; úgy véli továbbá, hogy a partnerországoknak az Európai Unióba való fokozatos integrálása összhangban áll azzal, hogy ezen országok jószomszédi viszony kialakítására törekszenek Oroszországgal, és felszólítja Oroszországot, hogy tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely egyértelműen ellentétes a Helsinki Záróokmányban rögzített, fent említett elvekkel; felszólítja az Orosz Föderációt, hogy ne helyezze további nyomás alá a keleti partnerség országait, és teljes mértékben tartsa tiszteletben szuverén jogukat arra, hogy saját maguk hozzák meg politikai döntéseiket;

| 3. | határozottan hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség országainak szabad döntése, amely az Oroszországgal folytatott kereskedelmükre semmilyen hátrányos hatást nem gyakorol, nem vonhat maga után olyan következményeket, mint a kereskedelmi védintézkedések, vízumkorlátozások, a munkavállalói mobilitást akadályozó korlátozások vagy az állandósult konfliktusokba való külső beavatkozás; ezenfelül határozottan elutasítja, hogy az EU és Oroszország, valamint a keleti partnerség országai közötti kapcsolatok paradigmája a nulla összegű játszma legyen; |
| --- | --- |

3.

határozottan hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség országainak szabad döntése, amely az Oroszországgal folytatott kereskedelmükre semmilyen hátrányos hatást nem gyakorol, nem vonhat maga után olyan következményeket, mint a kereskedelmi védintézkedések, vízumkorlátozások, a munkavállalói mobilitást akadályozó korlátozások vagy az állandósult konfliktusokba való külső beavatkozás; ezenfelül határozottan elutasítja, hogy az EU és Oroszország, valamint a keleti partnerség országai közötti kapcsolatok paradigmája a nulla összegű játszma legyen;

| 4. | meggyőződése, hogy a szóban forgó országokban végrehajtott, az uniós értékeken és normákon alapuló további politikai és gazdasági reformok végső soron Oroszország érdekeit szolgálják, mivel ez Oroszország határai mentén kiterjesztené a stabilitás, a jólét és az együttműködés térségét; emlékeztet rá, hogy az Unió továbbra is arra kéri Oroszországot, hogy a keleti partnerség országaival való építő jellegű együttműködés révén járuljon hozzá ehhez a folyamathoz; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy a szóban forgó országokban végrehajtott, az uniós értékeken és normákon alapuló további politikai és gazdasági reformok végső soron Oroszország érdekeit szolgálják, mivel ez Oroszország határai mentén kiterjesztené a stabilitás, a jólét és az együttműködés térségét; emlékeztet rá, hogy az Unió továbbra is arra kéri Oroszországot, hogy a keleti partnerség országaival való építő jellegű együttműködés révén járuljon hozzá ehhez a folyamathoz;

| 5. | kéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy ne csupán tisztán kereskedelmi szempontból tekintsenek e fejleményekre, mivel a kereskedelmi dimenzió valójában nyílt politikai nyomásgyakorlást rejt, és lépjenek fel az Unió partnerei védelmében, egyúttal azt a határozott üzenetet közvetítve feléjük, hogy az Unió kiáll a keleti partnerség országainak európai törekvései és az erre irányuló döntései mellett; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy ne csupán tisztán kereskedelmi szempontból tekintsenek e fejleményekre, mivel a kereskedelmi dimenzió valójában nyílt politikai nyomásgyakorlást rejt, és lépjenek fel az Unió partnerei védelmében, egyúttal azt a határozott üzenetet közvetítve feléjük, hogy az Unió kiáll a keleti partnerség országainak európai törekvései és az erre irányuló döntései mellett;

| 6. | ismételten kijelenti, hogy határozottan támogatja a keleti partnerség azon országaival való társulási megállapodásoknak a vilniusi csúcstalálkozón történő parafálását és aláírását, amelyek készek és hajlandók ezen megállapodás megkötésére, amennyiben a vonatkozó követelmények teljesülnek; úgy véli, hogy ez új lendületet ad a fokozatos integrációnak, és alapvetően elmélyíti a kapcsolatokat, ezáltal válaszolva a szóban forgó országok európai törekvéseire; e tekintetben felhívja a keleti partnerség országait, hogy folytassák és fokozzák a jelenlegi munkájuk lezárására irányuló erőfeszítéseiket a csúcstalálkozót megelőző időszakban, és ne engedjenek a rájuk gyakorolt nyomásnak; |
| --- | --- |

6.

ismételten kijelenti, hogy határozottan támogatja a keleti partnerség azon országaival való társulási megállapodásoknak a vilniusi csúcstalálkozón történő parafálását és aláírását, amelyek készek és hajlandók ezen megállapodás megkötésére, amennyiben a vonatkozó követelmények teljesülnek; úgy véli, hogy ez új lendületet ad a fokozatos integrációnak, és alapvetően elmélyíti a kapcsolatokat, ezáltal válaszolva a szóban forgó országok európai törekvéseire; e tekintetben felhívja a keleti partnerség országait, hogy folytassák és fokozzák a jelenlegi munkájuk lezárására irányuló erőfeszítéseiket a csúcstalálkozót megelőző időszakban, és ne engedjenek a rájuk gyakorolt nyomásnak;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió kötelessége, hogy a szolidaritás szellemében kiálljon a keleti partnerség azon országai védelmében, amelyek ki vannak téve a nyílt, aggasztó és egyre fokozódó orosz nyomásgyakorlásnak, melynek célja ezen országok EU-val való társulásának megakadályozása, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzanak konkrét és hatékony intézkedéseket a partnerországok támogatására; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió kötelessége, hogy a szolidaritás szellemében kiálljon a keleti partnerség azon országai védelmében, amelyek ki vannak téve a nyílt, aggasztó és egyre fokozódó orosz nyomásgyakorlásnak, melynek célja ezen országok EU-val való társulásának megakadályozása, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzanak konkrét és hatékony intézkedéseket a partnerországok támogatására;

| 8. | emlékeztet rá, hogy a társulási megállapodások és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások célja a partnerországok és az EU versenyképességének, gazdasági termelékenységének és teljesítményének fokozása, egyben oly módon tartva tiszteletben a keleti partnerség országainak Oroszországgal való együttműködését, amely valamennyi fél számára előnyökkel jár; rámutat, hogy a megállapodások ilyen módon nem ássák alá a keleti partnerség országai által a régióban hosszú ideje fenntartott kereskedelmi kapcsolatokat; sőt, véleménye szerint ezek nem tekinthetők összeegyeztethetetleneknek e kereskedelmi kapcsolatokkal, és hogy a társulási megállapodásokból és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokból eredő kötelezettségek sérelme nélkül, mindennemű kereskedelmi vitát a Kereskedelmi Világszervezetben megállapított szabályokkal és kötelezettségekkel összhangban kell megoldani; kijelenti továbbá, hogy az EU kész segítséget nyújtani a keleti partnerségben részt vevő partnerországainak integrációs törekvéseikben oly módon, hogy a társulási megállapodások és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások aláírásakor támogatja ezek vonatkozó szakaszainak ideiglenes alkalmazását, a megállapodások parafálását és aláírását követően az előírt feltételek teljesülése esetén megszüntetve a felfüggesztett kölcsönök és segítségnyújtási programok befagyasztását, és folytatva a vízumkönnyítést célzó intézkedéseket és a vízummentes utazás lehetőségének megvalósítását; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet rá, hogy a társulási megállapodások és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások célja a partnerországok és az EU versenyképességének, gazdasági termelékenységének és teljesítményének fokozása, egyben oly módon tartva tiszteletben a keleti partnerség országainak Oroszországgal való együttműködését, amely valamennyi fél számára előnyökkel jár; rámutat, hogy a megállapodások ilyen módon nem ássák alá a keleti partnerség országai által a régióban hosszú ideje fenntartott kereskedelmi kapcsolatokat; sőt, véleménye szerint ezek nem tekinthetők összeegyeztethetetleneknek e kereskedelmi kapcsolatokkal, és hogy a társulási megállapodásokból és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokból eredő kötelezettségek sérelme nélkül, mindennemű kereskedelmi vitát a Kereskedelmi Világszervezetben megállapított szabályokkal és kötelezettségekkel összhangban kell megoldani; kijelenti továbbá, hogy az EU kész segítséget nyújtani a keleti partnerségben részt vevő partnerországainak integrációs törekvéseikben oly módon, hogy a társulási megállapodások és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások aláírásakor támogatja ezek vonatkozó szakaszainak ideiglenes alkalmazását, a megállapodások parafálását és aláírását követően az előírt feltételek teljesülése esetén megszüntetve a felfüggesztett kölcsönök és segítségnyújtási programok befagyasztását, és folytatva a vízumkönnyítést célzó intézkedéseket és a vízummentes utazás lehetőségének megvalósítását;

| 9. | rámutat, hogy az európai integrációhoz általános többségi támogatásra van szükség a társulási megállapodások parafálására és megkötésére várakozó országokban; mindazonáltal sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a polgárok Európa melletti elköteleződésére vonatkozó politikai konszenzus megerősítéseként fokozza a keleti partnerség láthatóságának és hozadékának a partnerországok lakosságával való jobb megismertetésére irányuló erőfeszítéseit; kéri, hogy a közeli jövőben dolgozzanak ki és indítsanak széleskörű tájékoztató és figyelemfelhívó kampányt az érintett partnerországokban a társulási megállapodások jellegéről, előnyeiről és a hozzájuk kapcsolódó követelményekről; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy az európai integrációhoz általános többségi támogatásra van szükség a társulási megállapodások parafálására és megkötésére várakozó országokban; mindazonáltal sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a polgárok Európa melletti elköteleződésére vonatkozó politikai konszenzus megerősítéseként fokozza a keleti partnerség láthatóságának és hozadékának a partnerországok lakosságával való jobb megismertetésére irányuló erőfeszítéseit; kéri, hogy a közeli jövőben dolgozzanak ki és indítsanak széleskörű tájékoztató és figyelemfelhívó kampányt az érintett partnerországokban a társulási megállapodások jellegéről, előnyeiről és a hozzájuk kapcsolódó követelményekről;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamoknak, a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek, illetve Oroszország kormányának és parlamentjének, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamoknak, a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek, illetve Oroszország kormányának és parlamentjének, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/154 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/154

---

P7_TA(2013)0384

Az EU belső biztonsági stratégiája

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentésről (2013/2636(RSP))

(2016/C 093/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentéssel kapcsolatos, 2013. április 10-i bizottsági közleményre (COM(2013)0179), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentéssel kapcsolatos, 2013. április 10-i bizottsági közleményre (COM(2013)0179),

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló 2012. május 22-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájáról szóló 2012. május 22-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a 2013. június 11-i állásfoglalására a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (időközi jelentés) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. június 11-i állásfoglalására a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (időközi jelentés) (2),

| — | tekintettel a stockholmi programra és az annak végrehajtásáról szóló cselekvési tervre (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stockholmi programra és az annak végrehajtásáról szóló cselekvési tervre (COM(2010)0171),

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájára, melyet a Tanács 2010. február 25-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájára, melyet a Tanács 2010. február 25-én fogadott el,

| — | tekintettel a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, a 2014 és 2017 közötti időszakra vonatkozó uniós prioritások meghatározásáról szóló 2013. június 7-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, a 2014 és 2017 közötti időszakra vonatkozó uniós prioritások meghatározásáról szóló 2013. június 7-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Unióban a terrorizmus helyzetével és alakulásával foglalkozó 2013-as Europol-jelentésre (TE-SAT), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a terrorizmus helyzetével és alakulásával foglalkozó 2013-as Europol-jelentésre (TE-SAT),

| — | tekintettel az Unióban elkövetett súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettséggel kapcsolatban az Europol által kidolgozott 2013-as értékelésre (SOCTA), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unióban elkövetett súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettséggel kapcsolatban az Europol által kidolgozott 2013-as értékelésre (SOCTA),

| — | tekintettel a súlyos és szervezett bűnözéssel kapcsolatos 2011–2013-as uniós szakpolitikai ciklus értékeléséről szóló bizottsági munkadokumentumra (SWD(2013)0017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a súlyos és szervezett bűnözéssel kapcsolatos 2011–2013-as uniós szakpolitikai ciklus értékeléséről szóló bizottsági munkadokumentumra (SWD(2013)0017),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (2) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) V. címének 1., 2., 4. és 5. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (2) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) V. címének 1., 2., 4. és 5. fejezetére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 6., 7. és 8. cikkére, 10. cikkének (1) bekezdésére, továbbá 11., 12., 21., 47–50., 52. és 53. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 6., 7. és 8. cikkére, 10. cikkének (1) bekezdésére, továbbá 11., 12., 21., 47–50., 52. és 53. cikkére,

| — | tekintettel az arányosság kritériumával foglalkozó, vonatkozó európai és nemzeti alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlatra, valamint arra, hogy az állami hatóságoknak ezt alkalmazniuk kell a demokratikus társadalmakban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az arányosság kritériumával foglalkozó, vonatkozó európai és nemzeti alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlatra, valamint arra, hogy az állami hatóságoknak ezt alkalmazniuk kell a demokratikus társadalmakban,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletekre,

| — | tekintettel François Crépeau az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különelőadója által készített, „Az Európai Unió külső határigazgatása és annak hatásai a migránsok emberi jogaira” című 2013. április 24-i tanulmányban megjelent jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel François Crépeau az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különelőadója által készített, „Az Európai Unió külső határigazgatása és annak hatásai a migránsok emberi jogaira” című 2013. április 24-i tanulmányban megjelent jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentéssel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000068/2013 – B7-0213/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentéssel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000068/2013 – B7-0213/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásáról rendelkező Maastrichti Szerződés folytatása és segít megalapozni az Európai Unió biztonságpolitikájának kialakítását, valamint az Unióval és a tagállamokkal közös biztonsági menetrend kidolgozását, amelyeknek a jogállamiságon, a demokratikus értékek, a polgári szabadságjogok és az alapvető jogok tiszteletben tartásán és a szolidaritáson kell alapulniuk, és amelyeket európai és nemzeti szinten kell kidolgozni és demokratikus ellenőrzés alá vonni; mivel ezek az előfeltételek az EU és a tagállamok nemzetközi kötelezettségeit tükrözik, különös tekintettel azokra, amelyek az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményből, valamint azokból az ENSZ megállapodásokból és egyezményekből erednek, amelyeknek részes felei; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásáról rendelkező Maastrichti Szerződés folytatása és segít megalapozni az Európai Unió biztonságpolitikájának kialakítását, valamint az Unióval és a tagállamokkal közös biztonsági menetrend kidolgozását, amelyeknek a jogállamiságon, a demokratikus értékek, a polgári szabadságjogok és az alapvető jogok tiszteletben tartásán és a szolidaritáson kell alapulniuk, és amelyeket európai és nemzeti szinten kell kidolgozni és demokratikus ellenőrzés alá vonni; mivel ezek az előfeltételek az EU és a tagállamok nemzetközi kötelezettségeit tükrözik, különös tekintettel azokra, amelyek az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményből, valamint azokból az ENSZ megállapodásokból és egyezményekből erednek, amelyeknek részes felei;

| B. | mivel a biztonságpolitikák nem irányulhatnak csupán a visszaszorításra, hanem a megelőzést is célul kell kitűzniük, amelyre különösen nagy szükség van egy olyan időszakban, amikor a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek egyre inkább mélyülnek és kétségessé teszik a szociális paktumot és az alapvető jogok és a polgári szabadságjogok érvényesülését; |
| --- | --- |

B.

mivel a biztonságpolitikák nem irányulhatnak csupán a visszaszorításra, hanem a megelőzést is célul kell kitűzniük, amelyre különösen nagy szükség van egy olyan időszakban, amikor a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek egyre inkább mélyülnek és kétségessé teszik a szociális paktumot és az alapvető jogok és a polgári szabadságjogok érvényesülését;

| C. | mivel az uniós polgárok biztonsága elsődleges jelentőségű; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós polgárok biztonsága elsődleges jelentőségű;

| D. | mivel a tagállamok és a Bizottság mostanáig ténylegesen nem érvényesítették a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének összes vonatkozását, és mivel ennek következtében az Európai Parlament továbbra is viszonylagosan marginális szerepet játszik ebben a folyamatban, tekintettel arra, hogy a döntéshozatali folyamatban figyelmen kívül hagyják a témával kapcsolatos álláspontjait, különösen az EU Alapjogi Chartájának figyelembevételének szükségességét (3); |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamok és a Bizottság mostanáig ténylegesen nem érvényesítették a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének összes vonatkozását, és mivel ennek következtében az Európai Parlament továbbra is viszonylagosan marginális szerepet játszik ebben a folyamatban, tekintettel arra, hogy a döntéshozatali folyamatban figyelmen kívül hagyják a témával kapcsolatos álláspontjait, különösen az EU Alapjogi Chartájának figyelembevételének szükségességét (3);

| E. | mivel a 2010–2014-es időszakra szóló belső biztonsági stratégia az alábbi öt kiemelt területet határozta meg, melyekben az Unió hozzáadott értéket tud teremteni: a nemzetközi bűnözői hálózatok tevékenységeinek meggátolása és részvétel a felszámolásukban, a terrortámadások megelőzése, a számítógépes biztonság fokozása, a határvédelem biztosítása, valamint a természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség növelése; mivel ez a stratégia csak akkor hajtható végre, ha garantálja a személyek szabad mozgását, a migránsok és a menedékkérők jogait, valamint az EU és a tagállamok összes nemzetközi kötelezettségének betartását; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2010–2014-es időszakra szóló belső biztonsági stratégia az alábbi öt kiemelt területet határozta meg, melyekben az Unió hozzáadott értéket tud teremteni: a nemzetközi bűnözői hálózatok tevékenységeinek meggátolása és részvétel a felszámolásukban, a terrortámadások megelőzése, a számítógépes biztonság fokozása, a határvédelem biztosítása, valamint a természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség növelése; mivel ez a stratégia csak akkor hajtható végre, ha garantálja a személyek szabad mozgását, a migránsok és a menedékkérők jogait, valamint az EU és a tagállamok összes nemzetközi kötelezettségének betartását;

| F. | mivel a belső biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló második éves jelentés elismerte, hogy mind az öt cél továbbra is érvényes, és körvonalazta az aktuális helyzetet, az eddig elért előrelépéseket és a továbbhaladás útját; |
| --- | --- |

F.

mivel a belső biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló második éves jelentés elismerte, hogy mind az öt cél továbbra is érvényes, és körvonalazta az aktuális helyzetet, az eddig elért előrelépéseket és a továbbhaladás útját;

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló, 2013. április 10-i második bizottsági közlemény csak csekély mértékben kritikus a belső biztonsági stratégia keretében végrehajtott intézkedésekkel kapcsolatban és ugyanazokat a prioritásokat erősíti meg újra, mint a 2010. novemberi első közleményben anélkül, hogy figyelembe venné többek között az EU Alapjogi Chartája integrálásának következményeit, amely rendelkezéseinek többsége nemcsak az európai polgárokra, hanem az EU területén élő összes személyre vonatkozik; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló, 2013. április 10-i második bizottsági közlemény csak csekély mértékben kritikus a belső biztonsági stratégia keretében végrehajtott intézkedésekkel kapcsolatban és ugyanazokat a prioritásokat erősíti meg újra, mint a 2010. novemberi első közleményben anélkül, hogy figyelembe venné többek között az EU Alapjogi Chartája integrálásának következményeit, amely rendelkezéseinek többsége nemcsak az európai polgárokra, hanem az EU területén élő összes személyre vonatkozik;

| 2. | tudomásul veszi a belső biztonsági stratégia és az azt vezérlő fő alapelvek kidolgozása érdekében megkezdett munkát, amely valamennyi uniós intézmény és tagállam számára lehetővé teszi, hogy ugyanazon célok eléréséért tevékenykedjenek; hangsúlyozza, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése olyan célkitűzések, amelyeket párhuzamosan kell megvalósítani, és emlékeztet arra, hogy a biztonságra – a szabadság és a jog érvényesülésének megvalósulása érdekében – mindenkor a Szerződések elveivel, a jogállamisággal és az Unió alapjogi kötelezettségeivel összhangban kell törekedni; úgy véli, hogy az uniós biztonsági intézkedéseknek a szükségesség és az arányosság elvével összhangban, az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett, valamint megfelelő felügyelet és elszámoltathatóság alapján végzett olyan tevékenységekre kell összpontosítaniuk, amelyek bizonyítottan képesek csökkenteni a bűncselekmények számát és megakadályozni a terrortámadásokat; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a belső biztonsági stratégia és az azt vezérlő fő alapelvek kidolgozása érdekében megkezdett munkát, amely valamennyi uniós intézmény és tagállam számára lehetővé teszi, hogy ugyanazon célok eléréséért tevékenykedjenek; hangsúlyozza, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése olyan célkitűzések, amelyeket párhuzamosan kell megvalósítani, és emlékeztet arra, hogy a biztonságra – a szabadság és a jog érvényesülésének megvalósulása érdekében – mindenkor a Szerződések elveivel, a jogállamisággal és az Unió alapjogi kötelezettségeivel összhangban kell törekedni; úgy véli, hogy az uniós biztonsági intézkedéseknek a szükségesség és az arányosság elvével összhangban, az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett, valamint megfelelő felügyelet és elszámoltathatóság alapján végzett olyan tevékenységekre kell összpontosítaniuk, amelyek bizonyítottan képesek csökkenteni a bűncselekmények számát és megakadályozni a terrortámadásokat;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a belső biztonság nem mentesül az alapvető jogokra vonatkozó uniós és nemzeti kötelezettségek alól, és súlyosan aggasztónak találja, hogy tagállamok, harmadik országok és harmadik felek – magáncégek közreműködésével – titkos megfigyeléseket folytattak uniós intézményekkel, valamint tagállami hatóságokkal és állampolgárokkal kapcsolatban; sürgeti az uniós és tagállami intézményeket, hogy indítsanak vizsgálatot az üggyel kapcsolatban, és hozzák meg az eredmények alapján szükséges intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az Unió bármely belső biztonsági stratégiájának a „belső” és a „külső” vonatkozások közös értelmezésén kell alapulnia, céljának pedig az uniós intézmények, valamint az uniós tagállamok és polgáraik törvénytelen külső megfigyelése, illetve nemkívánatos befolyásolása és manipulációja elleni védelmének kell lennie; sürgeti az uniós kommunikációs és logisztikai rendszerek biztonságának és titkosságának harmadik felek általi vagy idegen megfigyeléssel szembeni megerősítését; rámutat arra, hogy a polgároknak a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való joga, továbbá a dokumentumokhoz és az információkhoz való hozzáférés joga európai alapértékek és -jogok, amelyeket minden szinten és fórumon érvényesíteni kell; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a belső biztonság nem mentesül az alapvető jogokra vonatkozó uniós és nemzeti kötelezettségek alól, és súlyosan aggasztónak találja, hogy tagállamok, harmadik országok és harmadik felek – magáncégek közreműködésével – titkos megfigyeléseket folytattak uniós intézményekkel, valamint tagállami hatóságokkal és állampolgárokkal kapcsolatban; sürgeti az uniós és tagállami intézményeket, hogy indítsanak vizsgálatot az üggyel kapcsolatban, és hozzák meg az eredmények alapján szükséges intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az Unió bármely belső biztonsági stratégiájának a „belső” és a „külső” vonatkozások közös értelmezésén kell alapulnia, céljának pedig az uniós intézmények, valamint az uniós tagállamok és polgáraik törvénytelen külső megfigyelése, illetve nemkívánatos befolyásolása és manipulációja elleni védelmének kell lennie; sürgeti az uniós kommunikációs és logisztikai rendszerek biztonságának és titkosságának harmadik felek általi vagy idegen megfigyeléssel szembeni megerősítését; rámutat arra, hogy a polgároknak a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való joga, továbbá a dokumentumokhoz és az információkhoz való hozzáférés joga európai alapértékek és -jogok, amelyeket minden szinten és fórumon érvényesíteni kell;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a Parlament mára a biztonságpolitikai terület teljes jogú intézményi szereplőjévé vált, és így jogosult arra, hogy aktívan részt vegyen a belső biztonsági stratégia jellemzőinek és prioritásainak meghatározásában és a vonatkozó eszközök értékelésében, beleértve a belső biztonsági stratégia végrehajtásának rendszeres ellenőrzését, amelyet az EUMSZ 70. és 71. cikke alapján az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek és a Tanács közösen végeznek; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a Parlament mára a biztonságpolitikai terület teljes jogú intézményi szereplőjévé vált, és így jogosult arra, hogy aktívan részt vegyen a belső biztonsági stratégia jellemzőinek és prioritásainak meghatározásában és a vonatkozó eszközök értékelésében, beleértve a belső biztonsági stratégia végrehajtásának rendszeres ellenőrzését, amelyet az EUMSZ 70. és 71. cikke alapján az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek és a Tanács közösen végeznek;

| 5. | úgy véli, hogy a hatékony belső biztonsági stratégia alapvető előfeltétele a kezelendő biztonsági fenyegetések megfelelő elemzése; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy kötelezettséget vállalt az Unió természeti kockázatait és ember okozta (szándékos és nem szándékos) veszélyeit vizsgáló, több ágazatot átfogó áttekintés elkészítésére; emlékezteti az Európai Tanácsot arra, hogy az EUMSZ 222. cikke szerint szerződéses kötelezettsége az Uniót fenyegető veszélyek rendszeres értékelése, és felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat a fent említett kötelezettségek teljesítésének legjobb módjairól, összegyűjtve a jelenlegi széttöredezett és szűk területekre összpontosító uniós és nemzeti szintű veszély- és kockázatértékeléseket; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a hatékony belső biztonsági stratégia alapvető előfeltétele a kezelendő biztonsági fenyegetések megfelelő elemzése; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy kötelezettséget vállalt az Unió természeti kockázatait és ember okozta (szándékos és nem szándékos) veszélyeit vizsgáló, több ágazatot átfogó áttekintés elkészítésére; emlékezteti az Európai Tanácsot arra, hogy az EUMSZ 222. cikke szerint szerződéses kötelezettsége az Uniót fenyegető veszélyek rendszeres értékelése, és felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat a fent említett kötelezettségek teljesítésének legjobb módjairól, összegyűjtve a jelenlegi széttöredezett és szűk területekre összpontosító uniós és nemzeti szintű veszély- és kockázatértékeléseket;

| 6. | megállapítja, hogy az Europol terrorfenyegetések és más bűncselekmények értékelése és elemzése terén elért eredményessége nagyban függ a tagállami szolgálatok információszolgáltatási hajlandóságától; javasolja, hogy az Europollal való együttműködésre vonatkozó tagállami kötelezettségek erősítésével fokozzák a tagállamoktól az Europol felé történő információáramlást; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy az Europol terrorfenyegetések és más bűncselekmények értékelése és elemzése terén elért eredményessége nagyban függ a tagállami szolgálatok információszolgáltatási hajlandóságától; javasolja, hogy az Europollal való együttműködésre vonatkozó tagállami kötelezettségek erősítésével fokozzák a tagállamoktól az Europol felé történő információáramlást;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az Unió belső biztonságára az egyik legnagyobb veszélyt a szervezett bűnözés, többek között a maffiaszervezetek jelentik; kielégítőnek tartja a tagállamok és a Bizottság által a súlyos és szervezett nemzetközi bűnözéssel kapcsolatos uniós szakpolitikai ciklus keretében tett előrelépéseket, és felszólítja a tagállamokat, hogy újítsák meg elkötelezettségüket és biztosítsanak megfelelő forrásokat; úgy véli, hogy támogatni kell a közös jogszabályi normákat és az olyan közös operatív eszközöket, mint a lefoglalás, az európai nyomozási határozat, a közös nyomozócsoportok; szükségesnek tartja a tagállamok és az Unió közötti, illetve harmadik országokkal folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés megerősítését, az alapvető szabadságokkal és jogokkal, a jogállamisággal, az uniós polgárok és az EU-ban élők személyes adatainak és magánéletének védelmével kapcsolatos jogszabályok és uniós nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartása mellett, valamint kéri, hogy az Európai Parlament játsszon kulcsszerepet a belső biztonsági politikák értékelésében és meghatározásában, hiszen ezek jelentős mértékben kihatnak az EU-ban élők alapvető jogaira; véleménye szerint mindezek alapján a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos uniós politikák demokratikus felügyeletének és ellenőrzésének érdekében biztosítani kell, hogy e politikák az egyetlen olyan európai intézmény hatáskörébe tartozzanak, amelyet közvetlenül választanak meg; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az Unió belső biztonságára az egyik legnagyobb veszélyt a szervezett bűnözés, többek között a maffiaszervezetek jelentik; kielégítőnek tartja a tagállamok és a Bizottság által a súlyos és szervezett nemzetközi bűnözéssel kapcsolatos uniós szakpolitikai ciklus keretében tett előrelépéseket, és felszólítja a tagállamokat, hogy újítsák meg elkötelezettségüket és biztosítsanak megfelelő forrásokat; úgy véli, hogy támogatni kell a közös jogszabályi normákat és az olyan közös operatív eszközöket, mint a lefoglalás, az európai nyomozási határozat, a közös nyomozócsoportok; szükségesnek tartja a tagállamok és az Unió közötti, illetve harmadik országokkal folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés megerősítését, az alapvető szabadságokkal és jogokkal, a jogállamisággal, az uniós polgárok és az EU-ban élők személyes adatainak és magánéletének védelmével kapcsolatos jogszabályok és uniós nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartása mellett, valamint kéri, hogy az Európai Parlament játsszon kulcsszerepet a belső biztonsági politikák értékelésében és meghatározásában, hiszen ezek jelentős mértékben kihatnak az EU-ban élők alapvető jogaira; véleménye szerint mindezek alapján a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos uniós politikák demokratikus felügyeletének és ellenőrzésének érdekében biztosítani kell, hogy e politikák az egyetlen olyan európai intézmény hatáskörébe tartozzanak, amelyet közvetlenül választanak meg;

| 8. | ismételten hangsúlyozza – az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti meglévő együttműködés alapján – a belső biztonsági stratégiát illető aktuális helyzetről szóló éves parlamenti jelentéssel végződő „parlamenti politikai ciklusról” alkotott elképzelését, amelyet alaposan össze kell hangolni a Bizottság éves jelentéstételével ezen a területen; |
| --- | --- |

8.

ismételten hangsúlyozza – az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti meglévő együttműködés alapján – a belső biztonsági stratégiát illető aktuális helyzetről szóló éves parlamenti jelentéssel végződő „parlamenti politikai ciklusról” alkotott elképzelését, amelyet alaposan össze kell hangolni a Bizottság éves jelentéstételével ezen a területen;

| 9. | úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a gyermekek és a nők elleni erőszak elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a gyermekek és a nők elleni erőszak elleni küzdelemre;

| 10. | üdvözli, hogy a tiltott lőfegyver-kereskedelem elleni küzdelmet beillesztették a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós prioritások közé; várakozással tekint azonban a Bizottság által kidolgozandó, lőfegyverekkel kapcsolatos átfogó stratégiai iránymutatások elé, melyek kiterjednek majd a lőfegyverek illegális kereskedelem, szervezett bűnözés, terrorcselekmények céljaira történő használatára is; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a tiltott lőfegyver-kereskedelem elleni küzdelmet beillesztették a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós prioritások közé; várakozással tekint azonban a Bizottság által kidolgozandó, lőfegyverekkel kapcsolatos átfogó stratégiai iránymutatások elé, melyek kiterjednek majd a lőfegyverek illegális kereskedelem, szervezett bűnözés, terrorcselekmények céljaira történő használatára is;

| 11. | sajnálatosnak tartja, hogy a pénzmosás elleni küzdelmet az Europol ajánlásai ellenére sem vették fel a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós prioritások közé; határozottan úgy véli, hogy a szervezett bűnözés különféle típusai, mint a pénzmosás, a környezeti vagy a vállalati bűnözés és a korrupció egymással összefüggő és egymást kölcsönösen erősítő elemek, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegye prioritássá a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

11.

sajnálatosnak tartja, hogy a pénzmosás elleni küzdelmet az Europol ajánlásai ellenére sem vették fel a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós prioritások közé; határozottan úgy véli, hogy a szervezett bűnözés különféle típusai, mint a pénzmosás, a környezeti vagy a vállalati bűnözés és a korrupció egymással összefüggő és egymást kölcsönösen erősítő elemek, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegye prioritássá a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelmet;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a belső biztonsági stratégián belül a terrorizmus elleni küzdelem prioritás; rámutat arra, hogy az Europol szerint az Unióban a terrorizmus általi fenyegetettség valós, még ha az rendkívül változatos formákat ölt is, ugyanakkor a terrortámadások tényleges eredetére tekintettel megkérdőjelezi az EU prioritásait ezen a területen; hangsúlyozza, hogy a visszaszorító intézkedésekkel párhuzamosan nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a megelőzési politikáknak; ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy elsősorban a szükséges pénzügyi és emberi eszközök biztosításával inkább a célzott rendészeti intézkedésekre és a hírszerző szolgálatokra kell összpontosítani, amelyek ténylegesen lehetővé teszik a terrortámadások megelőzését; emlékeztet arra, milyen fontos a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, és várakozással tekint az igazságügyi és a közigazgatási intézkedéseket – például a terrorizmussal gyanúsítható személyek pénzeszközeinek az EUMSZ 75. cikke szerinti befagyasztását – magában foglaló keretre vonatkozó javaslatra; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék az erőszakos politikai radikalizáció ismételt megjelenésével járó fenyegetés jellegét és mértékét; alapvető fontosságúnak tartja olyan mechanizmusok kidolgozását, amelyek lehetővé teszik az ilyen radikalizálódásra utaló jelek korai felismerését, továbbá felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy saját hatáskörükben figyeljenek oda e problémára, ideértve a megelőzését is; nyugtalanítónak tartja az uniós állampolgárságú vagy a közösségen kívüli úgynevezett „magányos farkasok” tevékenységének fokozódását, akik válságterületekre utaznak mielőtt az Európai Unió területére visszatérnének, mivel olyan új kockázatokat jelentenek, amelyek nem közelíthetők meg a terrorizmus elleni küzdelem hagyományos eszközeivel; a fiatalok radikalizálódásának megelőzése érdekében ösztönzi a helyes gyakorlatok cseréjét és támogatja az uniós eszköztár projektjét; elvárja, hogy a terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározat értékelése vegye figyelembe e szempontokat, valamint hangsúlyozza, hogy jobban össze kell kapcsolni a meglévő terrorizmusellenes eszközöket; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a belső biztonsági stratégián belül a terrorizmus elleni küzdelem prioritás; rámutat arra, hogy az Europol szerint az Unióban a terrorizmus általi fenyegetettség valós, még ha az rendkívül változatos formákat ölt is, ugyanakkor a terrortámadások tényleges eredetére tekintettel megkérdőjelezi az EU prioritásait ezen a területen; hangsúlyozza, hogy a visszaszorító intézkedésekkel párhuzamosan nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a megelőzési politikáknak; ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy elsősorban a szükséges pénzügyi és emberi eszközök biztosításával inkább a célzott rendészeti intézkedésekre és a hírszerző szolgálatokra kell összpontosítani, amelyek ténylegesen lehetővé teszik a terrortámadások megelőzését; emlékeztet arra, milyen fontos a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, és várakozással tekint az igazságügyi és a közigazgatási intézkedéseket – például a terrorizmussal gyanúsítható személyek pénzeszközeinek az EUMSZ 75. cikke szerinti befagyasztását – magában foglaló keretre vonatkozó javaslatra; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék az erőszakos politikai radikalizáció ismételt megjelenésével járó fenyegetés jellegét és mértékét; alapvető fontosságúnak tartja olyan mechanizmusok kidolgozását, amelyek lehetővé teszik az ilyen radikalizálódásra utaló jelek korai felismerését, továbbá felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy saját hatáskörükben figyeljenek oda e problémára, ideértve a megelőzését is; nyugtalanítónak tartja az uniós állampolgárságú vagy a közösségen kívüli úgynevezett „magányos farkasok” tevékenységének fokozódását, akik válságterületekre utaznak mielőtt az Európai Unió területére visszatérnének, mivel olyan új kockázatokat jelentenek, amelyek nem közelíthetők meg a terrorizmus elleni küzdelem hagyományos eszközeivel; a fiatalok radikalizálódásának megelőzése érdekében ösztönzi a helyes gyakorlatok cseréjét és támogatja az uniós eszköztár projektjét; elvárja, hogy a terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározat értékelése vegye figyelembe e szempontokat, valamint hangsúlyozza, hogy jobban össze kell kapcsolni a meglévő terrorizmusellenes eszközöket;

| 13. | felszólítja az Európai Bizottságot, a tagállamokat, valamint az egyéb európai intézményeket és szerveket, hogy folytassanak alapos vizsgálatokat az Unióban működő erőszakos mozgalmakról, és hozzanak konkrét intézkedéseket az ilyen jellegű erőszakos cselekmények elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az Európai Bizottságot, a tagállamokat, valamint az egyéb európai intézményeket és szerveket, hogy folytassanak alapos vizsgálatokat az Unióban működő erőszakos mozgalmakról, és hozzanak konkrét intézkedéseket az ilyen jellegű erőszakos cselekmények elleni küzdelem érdekében;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a magánszektor – és különösen a pénzügyi szektor – a csalások, a pénzmosás és más gyanús tranzakciók azonosítása és bejelentése révén döntő szerepet játszik a szervezett bűnözés és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi ágazatnak szorosabban együtt kell működnie a kormányzati ügynökségekkel a hatályos szabályozások hiányosságainak azonosítása érdekében, valamint innovatív technikákat kell alkalmaznia a problémák kiküszöbölése végett; elsődleges fontosságúnak tartja annak megértését, hogy a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni hatékony küzdelem feltétele egy olyan integrált megközelítés, amely valamennyi érintett felet bevon, nemzeti és uniós szinten egyaránt; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a magánszektor – és különösen a pénzügyi szektor – a csalások, a pénzmosás és más gyanús tranzakciók azonosítása és bejelentése révén döntő szerepet játszik a szervezett bűnözés és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi ágazatnak szorosabban együtt kell működnie a kormányzati ügynökségekkel a hatályos szabályozások hiányosságainak azonosítása érdekében, valamint innovatív technikákat kell alkalmaznia a problémák kiküszöbölése végett; elsődleges fontosságúnak tartja annak megértését, hogy a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni hatékony küzdelem feltétele egy olyan integrált megközelítés, amely valamennyi érintett felet bevon, nemzeti és uniós szinten egyaránt;

| 15. | úgy véli, hogy meg kell erősíteni a kritikus infrastruktúrák ember által előidézett és természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képességét; sajnálatosnak tartja, hogy az európai kritikus infrastruktúrák védelméről szóló hatályos (2008/114/EK) irányelv (4) nem működik megfelelően, és felszólítja a Bizottságot, hogy az irányelv javítása érdekében javasolja annak módosítását; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy meg kell erősíteni a kritikus infrastruktúrák ember által előidézett és természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képességét; sajnálatosnak tartja, hogy az európai kritikus infrastruktúrák védelméről szóló hatályos (2008/114/EK) irányelv (4) nem működik megfelelően, és felszólítja a Bizottságot, hogy az irányelv javítása érdekében javasolja annak módosítását;

| 16. | úgy véli, hogy el kell készíteni egy, a természeti kockázatokra vonatkozó, a leginkább kritikus területeket felsoroló statisztikai tanulmányt, amelynek alapján ki kell dolgozni egy automatikus beavatkozási és mentési rendszert, amellyel azonnal és hatékonyan lehet reagálni a vészhelyzetekre; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy el kell készíteni egy, a természeti kockázatokra vonatkozó, a leginkább kritikus területeket felsoroló statisztikai tanulmányt, amelynek alapján ki kell dolgozni egy automatikus beavatkozási és mentési rendszert, amellyel azonnal és hatékonyan lehet reagálni a vészhelyzetekre;

| 17. | úgy véli, kiemelkedő jelentőségű a bármilyen eredetű környezeti, gazdasági bűnözés elleni határozott küzdelem, amelyek hatása, főként válság idején, különösen káros az uniós polgárok életkörülményeire; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, kiemelkedő jelentőségű a bármilyen eredetű környezeti, gazdasági bűnözés elleni határozott küzdelem, amelyek hatása, főként válság idején, különösen káros az uniós polgárok életkörülményeire;

| 18. | üdvözli a cigarettacsempészettel kapcsolatban az Európai Bizottság által bejelentett kezdeményezést, és nagy várakozással tekint elé; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a cigarettacsempészettel kapcsolatban az Európai Bizottság által bejelentett kezdeményezést, és nagy várakozással tekint elé;

| 19. | tudomásul veszi, hogy a belső biztonsági stratégia prioritása a számítógépes bűnözés elleni küzdelem; úgy véli, hogy a számítógépes bűnözés egyre nagyobb veszélyt jelent az Unió számára, és jelentős mértékben megkönnyíti az egyéb bűncselekmények elkövetését; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson elegendő forrást az új Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ rendelkezésére, és sürgeti a tagállamokat, hogy ratifikálják az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményét; emlékeztet rá, hogy a belső biztonsági stratégia részeként végzett személyesadat-kezelés és -gyűjtés során mindig tiszteletben kell tartani az Unió adatvédelmi elveit, és különösen a szükségesség, az arányosság és a jogszerűség elveit, valamint az uniós jogszabályokat és az Európa Tanács vonatkozó egyezményeit; emlékeztet rá, hogy a digitális környezetben különös figyelmet kell fordítani a gyermekekre, és felhívja a figyelmet a gyermekpornográfia elleni küzdelem fontosságára; támogatja a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni globális szövetség bővítését; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi, hogy a belső biztonsági stratégia prioritása a számítógépes bűnözés elleni küzdelem; úgy véli, hogy a számítógépes bűnözés egyre nagyobb veszélyt jelent az Unió számára, és jelentős mértékben megkönnyíti az egyéb bűncselekmények elkövetését; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson elegendő forrást az új Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ rendelkezésére, és sürgeti a tagállamokat, hogy ratifikálják az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményét; emlékeztet rá, hogy a belső biztonsági stratégia részeként végzett személyesadat-kezelés és -gyűjtés során mindig tiszteletben kell tartani az Unió adatvédelmi elveit, és különösen a szükségesség, az arányosság és a jogszerűség elveit, valamint az uniós jogszabályokat és az Európa Tanács vonatkozó egyezményeit; emlékeztet rá, hogy a digitális környezetben különös figyelmet kell fordítani a gyermekekre, és felhívja a figyelmet a gyermekpornográfia elleni küzdelem fontosságára; támogatja a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni globális szövetség bővítését;

| 20. | megismétli, hogy az uniós rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek többek között az Europol, az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) és az Eurojust közreműködésével, valamint megfelelő szakképzés révén történő fokozása alapvető fontosságú a megfelelő belső biztonsági stratégia szempontjából, és magában kell foglalnia a tagállamok illetékes hatóságait, valamint az EU intézményeit és ügynökségeit; úgy véli, hogy ez az együttműködés nem korlátozódhat a bűncselekményekkel gyanúsított személyek felkutatására és letartóztatására, hanem az ilyen cselekmények megelőzésére és megismétlődésének megakadályozására is irányulnia kell; tudomásul veszi az Európai Bizottság vonatkozó javaslatait, amelyek többek között az Eurojust megreformálására és az európai ügyészség létrehozásáról szóló jogszabályjavaslatra irányulnak; felhívja a figyelmet arra, hogy tiszteletben kell tartani az igazságszolgáltatási és a rendfenntartó ágak hatásköreinek szétválasztását és autonómiáját; |
| --- | --- |

20.

megismétli, hogy az uniós rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek többek között az Europol, az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) és az Eurojust közreműködésével, valamint megfelelő szakképzés révén történő fokozása alapvető fontosságú a megfelelő belső biztonsági stratégia szempontjából, és magában kell foglalnia a tagállamok illetékes hatóságait, valamint az EU intézményeit és ügynökségeit; úgy véli, hogy ez az együttműködés nem korlátozódhat a bűncselekményekkel gyanúsított személyek felkutatására és letartóztatására, hanem az ilyen cselekmények megelőzésére és megismétlődésének megakadályozására is irányulnia kell; tudomásul veszi az Európai Bizottság vonatkozó javaslatait, amelyek többek között az Eurojust megreformálására és az európai ügyészség létrehozásáról szóló jogszabályjavaslatra irányulnak; felhívja a figyelmet arra, hogy tiszteletben kell tartani az igazságszolgáltatási és a rendfenntartó ágak hatásköreinek szétválasztását és autonómiáját;

| 21. | támogatja az Európai Ügyészség létrehozását, különösen az Unió költségvetésének jobb védelme érdekében, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő erre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

21.

támogatja az Európai Ügyészség létrehozását, különösen az Unió költségvetésének jobb védelme érdekében, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő erre irányuló javaslatot;

| 22. | sajnálatosnak tartja, hogy a belső biztonsági stratégia továbbra sem rendelkezik megfelelő „igazságügyi dimenzióval”; a stockholmi programmal összefüggésben emlékeztet rá, hogy a jogrendszerek sokszínűségén és az európai jog általi egységességén alapuló európai igazságügyi kultúra fokozatos kialakítása révén meg kell erősíteni a kölcsönös bizalmat, és hogy ennek magában kell foglalnia a jogállamiság, a demokratikus értékek és az emberi jogok tiszteletben tartását, és nem korlátozódhat csak a bűncselekménnyel vagy terrorizmussal gyanúsított személyek üldözésére; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bizalom az igazságügyi együttműködés előmozdításának alapvető fontosságú előfeltétele, és úgy véli, hogy ez a kölcsönös bizalom csak a polgári szabadságjogokra és az eljárási garanciákra vonatkozó egyenlő szabályok bevezetésével és tiszteletben tartásával teremthető meg; |
| --- | --- |

22.

sajnálatosnak tartja, hogy a belső biztonsági stratégia továbbra sem rendelkezik megfelelő „igazságügyi dimenzióval”; a stockholmi programmal összefüggésben emlékeztet rá, hogy a jogrendszerek sokszínűségén és az európai jog általi egységességén alapuló európai igazságügyi kultúra fokozatos kialakítása révén meg kell erősíteni a kölcsönös bizalmat, és hogy ennek magában kell foglalnia a jogállamiság, a demokratikus értékek és az emberi jogok tiszteletben tartását, és nem korlátozódhat csak a bűncselekménnyel vagy terrorizmussal gyanúsított személyek üldözésére; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bizalom az igazságügyi együttműködés előmozdításának alapvető fontosságú előfeltétele, és úgy véli, hogy ez a kölcsönös bizalom csak a polgári szabadságjogokra és az eljárási garanciákra vonatkozó egyenlő szabályok bevezetésével és tiszteletben tartásával teremthető meg;

| 23. | hangsúlyozza egy olyan integrált határigazgatás kialakításának fontosságát, amely egységes, biztonságos és magas minőségű ellenőrzést biztosít a külső határokon, miközben megkönnyíti a külső határokon keresztüli jogszerű utazást és ösztönzi a schengeni térségen belüli mobilitást; üdvözli a Schengeni Információs Rendszer (SIS) II. közelmúltbeli üzembe állítását, és felhívja az eu-LISA ügynökséget, hogy biztosítsa az új rendszer magas minőségű üzemeltetési igazgatását; elvárja, hogy az új európai határőrizeti rendszer (Eurosur) 2014 végére teljesen működőképessé váljon, és úgy véli, hogy hatékony eszköz lesz, amely hozzájárul a határokon átnyúló bűncselekmények és az illegális bevándorlás felderítéséhez, megelőzéséhez és az ellenük való küzdelemhez, valamint a migránsok védelméhez és életének megóvásához; hangsúlyozza, hogy a migráció és a határigazgatás területén az „intelligens határellenőrzés” kezdeményezéshez hasonló, új informatikai rendszerek esetleges fejlesztését gondosan elemezni kell, különösen a szükségesség és az arányosság elveinek tekintetében, és hogy ilyen rendszerek fejlesztését csak a jogi eszközök elfogadását követően lehet megkezdeni; különösen üdvözli a schengeni értékelési mechanizmussal kapcsolatos közelmúltbeli megállapodást, és felhívja a Bizottságot, hogy új felelősségi körének betöltésével biztosítsa az egész schengeni térségben a schengeni acquis-nak való magas szintű megfelelést; hangsúlyozza, hogy a belső határokon való ellenőrzést csak kivételes esetben, végső megoldásként szabad újra bevezetni, és alkalmazásakor nemcsak a biztonsági vonatkozásokat, hanem a mobilitásra és a szabad mozgásra gyakorolt hatását is figyelembe kell venni; kiemeli, hogy a harmadik országok állampolgárainak nagyarányú migrációját és a külső határokon való belépését önmagában véve nem szabad a közrendet és a belső biztonságot fenyegető veszélynek tekinteni; megismétli, hogy határozottan támogatja Bulgária és Románia csatlakozását a schengeni térséghez, és felhívja a Tanácsot, hogy szintén támogassa csatlakozásukat, mivel az növelni fogja a kölcsönös bizalmat és szolidaritást, amelyek szükséges előfeltételei az Európai Unión belüli magas szintű biztonság biztosításának; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza egy olyan integrált határigazgatás kialakításának fontosságát, amely egységes, biztonságos és magas minőségű ellenőrzést biztosít a külső határokon, miközben megkönnyíti a külső határokon keresztüli jogszerű utazást és ösztönzi a schengeni térségen belüli mobilitást; üdvözli a Schengeni Információs Rendszer (SIS) II. közelmúltbeli üzembe állítását, és felhívja az eu-LISA ügynökséget, hogy biztosítsa az új rendszer magas minőségű üzemeltetési igazgatását; elvárja, hogy az új európai határőrizeti rendszer (Eurosur) 2014 végére teljesen működőképessé váljon, és úgy véli, hogy hatékony eszköz lesz, amely hozzájárul a határokon átnyúló bűncselekmények és az illegális bevándorlás felderítéséhez, megelőzéséhez és az ellenük való küzdelemhez, valamint a migránsok védelméhez és életének megóvásához; hangsúlyozza, hogy a migráció és a határigazgatás területén az „intelligens határellenőrzés” kezdeményezéshez hasonló, új informatikai rendszerek esetleges fejlesztését gondosan elemezni kell, különösen a szükségesség és az arányosság elveinek tekintetében, és hogy ilyen rendszerek fejlesztését csak a jogi eszközök elfogadását követően lehet megkezdeni; különösen üdvözli a schengeni értékelési mechanizmussal kapcsolatos közelmúltbeli megállapodást, és felhívja a Bizottságot, hogy új felelősségi körének betöltésével biztosítsa az egész schengeni térségben a schengeni acquis-nak való magas szintű megfelelést; hangsúlyozza, hogy a belső határokon való ellenőrzést csak kivételes esetben, végső megoldásként szabad újra bevezetni, és alkalmazásakor nemcsak a biztonsági vonatkozásokat, hanem a mobilitásra és a szabad mozgásra gyakorolt hatását is figyelembe kell venni; kiemeli, hogy a harmadik országok állampolgárainak nagyarányú migrációját és a külső határokon való belépését önmagában véve nem szabad a közrendet és a belső biztonságot fenyegető veszélynek tekinteni; megismétli, hogy határozottan támogatja Bulgária és Románia csatlakozását a schengeni térséghez, és felhívja a Tanácsot, hogy szintén támogassa csatlakozásukat, mivel az növelni fogja a kölcsönös bizalmat és szolidaritást, amelyek szükséges előfeltételei az Európai Unión belüli magas szintű biztonság biztosításának;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az együttműködések, a közös nyomozócsoportok és az információcsere előmozdítása érdekében fontos megerősíteni a rendfenntartó erők közötti kölcsönös bizalmat; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a rendfenntartó erők európai képzése kulcsfontosságú; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az együttműködések, a közös nyomozócsoportok és az információcsere előmozdítása érdekében fontos megerősíteni a rendfenntartó erők közötti kölcsönös bizalmat; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a rendfenntartó erők európai képzése kulcsfontosságú;

| 25. | úgy véli, hogy a belső biztonsági stratégia meghatározásának és végrehajtásának nagyobb mértékben figyelembe kellene vennie a biztonságpolitika belső és külső dimenziói közötti kölcsönhatást, és hogy e két dimenzión belül a bel- és igazságügyi területen működő uniós intézményeknek és ügynökségeknek feladataikat teljes mértékben az uniós értékeknek és elveknek, a jogszabályoknak és az alapjogi chartának megfelelően kell ellátniuk; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék a belső biztonsági stratégia által az EU külső biztonsági stratégiájára gyakorolt hatást, a szabadságok és az alapjogok, valamint a nemzetközi szövegekben, egyezményekben és megállapodásokban szereplő demokratikus értékek és elvek tiszteletben tartásával és előmozdításával kapcsolatos kötelezettségek tekintetében is; sajnálatosnak tartja, hogy a közös biztonság- és védelempolitika és a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés közötti kapcsolatok erősítésére vonatkozó 2011. évi menetrend végrehajtása nem halad, és sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy gyorsítsa fel a munkát; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a belső biztonsági stratégia meghatározásának és végrehajtásának nagyobb mértékben figyelembe kellene vennie a biztonságpolitika belső és külső dimenziói közötti kölcsönhatást, és hogy e két dimenzión belül a bel- és igazságügyi területen működő uniós intézményeknek és ügynökségeknek feladataikat teljes mértékben az uniós értékeknek és elveknek, a jogszabályoknak és az alapjogi chartának megfelelően kell ellátniuk; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék a belső biztonsági stratégia által az EU külső biztonsági stratégiájára gyakorolt hatást, a szabadságok és az alapjogok, valamint a nemzetközi szövegekben, egyezményekben és megállapodásokban szereplő demokratikus értékek és elvek tiszteletben tartásával és előmozdításával kapcsolatos kötelezettségek tekintetében is; sajnálatosnak tartja, hogy a közös biztonság- és védelempolitika és a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés közötti kapcsolatok erősítésére vonatkozó 2011. évi menetrend végrehajtása nem halad, és sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy gyorsítsa fel a munkát;

| 26. | rámutat, hogy a jelenlegi belső biztonsági stratégia 2014-ben hatályát veszti; felszólítja a Bizottságot, hogy kezdje meg a 2015–2019-es időszakra vonatkozó új belső biztonsági stratégia előkészítését, amely figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését és az EU Alapjogi Chartájának uniós jogba történt integrációját; úgy véli, hogy ennek az új politikának a jelenlegi stratégia és a jelenlegi eszközök mélyreható, független és külső elemzésén, a jövő kihívásainak figyelembe vételén, valamint az érintettekkel folytatott széles körű konzultáción kell nyugodnia; felszólítja a Tanácsot, hogy az új belső biztonsági stratégia elfogadását megelőzően vegye kellően figyelembe a Parlament észrevételeit; |
| --- | --- |

26.

rámutat, hogy a jelenlegi belső biztonsági stratégia 2014-ben hatályát veszti; felszólítja a Bizottságot, hogy kezdje meg a 2015–2019-es időszakra vonatkozó új belső biztonsági stratégia előkészítését, amely figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését és az EU Alapjogi Chartájának uniós jogba történt integrációját; úgy véli, hogy ennek az új politikának a jelenlegi stratégia és a jelenlegi eszközök mélyreható, független és külső elemzésén, a jövő kihívásainak figyelembe vételén, valamint az érintettekkel folytatott széles körű konzultáción kell nyugodnia; felszólítja a Tanácsot, hogy az új belső biztonsági stratégia elfogadását megelőzően vegye kellően figyelembe a Parlament észrevételeit;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0207.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0245.

(3)  Lásd az Európai Parlament 2010. december 15-i állásfoglalását az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2009) – a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás (HL C 169. E, 2012.6.15., 49. o..).

(4)  HL L 345., 2008.12.23., 75. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/159 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/159

---

P7_TA(2013)0385

Az európai munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégia

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az európai munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiáról (2013/2685(RSP))

(2016/C 093/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak preambulumára, illetve 3. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak preambulumára, illetve 3. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 4., 9., 145., 151., 152., 153., 154., 156. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 4., 9., 145., 151., 152., 153., 154., 156. és 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 1., 3., 27., 31., 32. és 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 1., 3., 27., 31., 32. és 33. cikkére,

| — | tekintettel a 2007–2012-es európai munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégia értékelésével kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000073/2013 – B7-0214/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007–2012-es európai munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégia értékelésével kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000073/2013 – B7-0214/2013),

| — | tekintettel az „Alkalmazkodás a változáshoz a munkahelyen és a társadalomban: új közösségi stratégia a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról 2002–2006” című, 2002. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2002)0118), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Alkalmazkodás a változáshoz a munkahelyen és a társadalomban: új közösségi stratégia a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról 2002–2006” című, 2002. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2002)0118),

| — | tekintettel „A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között” című, 2007. február 21-i bizottsági közleményre (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között” című, 2007. február 21-i bizottsági közleményre (COM(2007)0062),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékelése” című, 2011. április 27-i munkadokumentumára (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékelése” című, 2011. április 27-i munkadokumentumára (SEC(2011)0547),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia értékelése” című, 2013. május 31-i munkadokumentumára (SWD(2013)0202), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia értékelése” című, 2013. május 31-i munkadokumentumára (SWD(2013)0202),

| — | tekintettel a munkahelyi biztonság és egészségvédelem elősegítéséről szóló, 2005. február 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi biztonság és egészségvédelem elősegítéséről szóló, 2005. február 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európa 2020 stratégia célja, hogy a népesség 20–64 éves korú csoportjában 2020-ra 75 %-os legyen a foglalkoztatási arány; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európa 2020 stratégia célja, hogy a népesség 20–64 éves korú csoportjában 2020-ra 75 %-os legyen a foglalkoztatási arány;

| B. | mivel a technológiai fejlődés, a gazdasági események, valamint a gazdasági és társadalmi válság folyamatosan hatást gyakorolnak a munkahelyi környezetre, és mivel a munkahelyi egészség és biztonság magas színvonalú garantálása érdekében e változásokra gyorsan kell reagálni; |
| --- | --- |

B.

mivel a technológiai fejlődés, a gazdasági események, valamint a gazdasági és társadalmi válság folyamatosan hatást gyakorolnak a munkahelyi környezetre, és mivel a munkahelyi egészség és biztonság magas színvonalú garantálása érdekében e változásokra gyorsan kell reagálni;

| C. | mivel a gazdasági válságot nem szabad ürügyként használni a foglalkoztatásikockázat-megelőzési politikák aláásásához; |
| --- | --- |

C.

mivel a gazdasági válságot nem szabad ürügyként használni a foglalkoztatásikockázat-megelőzési politikák aláásásához;

| D. | mivel a jogalkotási intézkedések támogatása érdekében a munkahelyi biztonságról és egészségvédelemről 1978 óta születnek szakpolitikai dokumentumok és cselekvési programok uniós szinten; |
| --- | --- |

D.

mivel a jogalkotási intézkedések támogatása érdekében a munkahelyi biztonságról és egészségvédelemről 1978 óta születnek szakpolitikai dokumentumok és cselekvési programok uniós szinten;

| E. | mivel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégia 2012-ben lejárt, és azt még nem követte uniós szintű szakpolitikai kiadvány; |
| --- | --- |

E.

mivel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégia 2012-ben lejárt, és azt még nem követte uniós szintű szakpolitikai kiadvány;

| F. | mivel a Bizottság elismeri, hogy a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégia Unió szerte pozitív hatással járt, és hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén még számos kihívással kell szembenéznünk az elkövetkezendő években; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság elismeri, hogy a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégia Unió szerte pozitív hatással járt, és hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén még számos kihívással kell szembenéznünk az elkövetkezendő években;

| 1. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság mindmáig nem fogadott el új európai stratégiát a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról; |
| --- | --- |

1.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság mindmáig nem fogadott el új európai stratégiát a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról;

| 2. | ismételten felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013 vége előtt terjesszen elő az elkövetkezendő, 2020-ig tartó időszakra vonatkozó új európai stratégiát a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

ismételten felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013 vége előtt terjesszen elő az elkövetkezendő, 2020-ig tartó időszakra vonatkozó új európai stratégiát a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról vonatkozóan;

| 3. | helyteleníti, hogy a Bizottság mindmáig nem nyújtott be irányelvre irányuló javaslatot akár a munkavégzés miatt kialakuló izom- és csontrendszeri megbetegedésekről, akár a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv felülvizsgálata kapcsán, annak ellenére, hogy ezeket már 2011. évi munkaprogramjában meghirdette; |
| --- | --- |

3.

helyteleníti, hogy a Bizottság mindmáig nem nyújtott be irányelvre irányuló javaslatot akár a munkavégzés miatt kialakuló izom- és csontrendszeri megbetegedésekről, akár a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv felülvizsgálata kapcsán, annak ellenére, hogy ezeket már 2011. évi munkaprogramjában meghirdette;

| 4. | megismétli az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalásában megfogalmazott üzenetet; |
| --- | --- |

4.

megismétli az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalásában megfogalmazott üzenetet;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és Bizottságnak.

---

(1)  HL C 304. E, 2005.12.1., 400. o.

(2)  HL C 41. E, 2009.2.19., 14. o.

(3)  HL C 168. E, 2013.6.14., 102. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/161 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/161

---

P7_TA(2013)0386

Határokon átnyúló kollektív tárgyalások és transznacionális társadalmi párbeszéd

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokról és a transznacionális szociális párbeszédről (2012/2292(INI))

(2016/C 093/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdésére, valamint 6. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdésére, valamint 6. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 151., 152., 154., 155. és 156. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 151., 152., 154., 155. és 156. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12. és 28. cikkére, 52. cikkének (3) bekezdésére és 53. cikkére, valamint preambulumára és a vonatkozó magyarázatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12. és 28. cikkére, 52. cikkének (3) bekezdésére és 53. cikkére, valamint preambulumára és a vonatkozó magyarázatokra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményének 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményének 11. cikkére,

| — | tekintettel a (felülvizsgált) Európai Szociális Charta 5. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a (felülvizsgált) Európai Szociális Charta 5. és 6. cikkére,

| — | tekintettel a szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról szóló, 1998. május 20-i 98/500/EK bizottsági határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról szóló, 1998. május 20-i 98/500/EK bizottsági határozatra,

| — | tekintettel a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvre és az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvre és az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a 2011. december 1-jén elfogadott, 17423/11 sz. tanácsi következtetésekre (EPSCO), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. december 1-jén elfogadott, 17423/11 sz. tanácsi következtetésekre (EPSCO),

| — | tekintettel a „Transznacionális vállalati megállapodások: a szociális párbeszédben rejlő lehetőségek kihasználása” című, 2012. szeptember 10-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0264), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Transznacionális vállalati megállapodások: a szociális párbeszédben rejlő lehetőségek kihasználása” című, 2012. szeptember 10-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0264),

| — | tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0173),

| — | tekintettel a Bizottság transznacionális vállalati megállapodásokkal foglalkozó szakértői csoportjának 2012. január 31-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság transznacionális vállalati megállapodásokkal foglalkozó szakértői csoportjának 2012. január 31-i jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság transznacionális vállalati megállapodásokkal foglalkozó szakértői csoportjának 2012. január 31-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság transznacionális vállalati megállapodásokkal foglalkozó szakértői csoportjának 2012. január 31-i jelentésére,

| — | tekintettel a „Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra: a közelmúlt tapasztalataiból levonható tanulságok” című, 2012. január 17-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0007) és az azt kísérő, „Szerkezetátalakítás Európában – 2011” című, 2012. január 17-i szolgálati munkadokumentumra (SEC(2012)0059), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra: a közelmúlt tapasztalataiból levonható tanulságok” című, 2012. január 17-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0007) és az azt kísérő, „Szerkezetátalakítás Európában – 2011” című, 2012. január 17-i szolgálati munkadokumentumra (SEC(2012)0059),

| — | tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614),

| — | tekintettel a „Vállalati szinten megtárgyalt transznacionális szövegek feltérképezése” című, 2008. július 2-i bizottsági felmérésre (EMPL F2 EP/bp 2008(D) 14511), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati szinten megtárgyalt transznacionális szövegek feltérképezése” című, 2008. július 2-i bizottsági felmérésre (EMPL F2 EP/bp 2008(D) 14511),

| — | tekintettel „A transznacionális vállalati megállapodások szerepe a bővülő nemzetközi integrációval összefüggésben” című, 2008. évi bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)2155), tekintettel a „Transznacionális kollektív tárgyalások: |
| --- | --- |

—

tekintettel „A transznacionális vállalati megállapodások szerepe a bővülő nemzetközi integrációval összefüggésben” című, 2008. évi bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)2155), tekintettel a „Transznacionális kollektív tárgyalások:

| — | tekintettel a „Transznacionális kollektív tárgyalások: múlt, jelen és jövő” című, 2006. februári bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Transznacionális kollektív tárgyalások: múlt, jelen és jövő” című, 2006. februári bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a Szociálpolitikai Menetrendről szóló, 2005. február 9-i bizottsági közleményre (COM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociálpolitikai Menetrendről szóló, 2005. február 9-i bizottsági közleményre (COM(2005)0033),

| — | tekintettel az ILO munkaügyi záradékokról (állami szerződésekről) szóló (94. számú) és a kollektív tárgyalások előmozdításáról szóló (154. számú) egyezményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO munkaügyi záradékokról (állami szerződésekről) szóló (94. számú) és a kollektív tárgyalások előmozdításáról szóló (154. számú) egyezményeire,

| — | tekintettel az ILO felügyeleti szervei által hozott döntésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO felügyeleti szervei által hozott döntésekre,

| — | tekintettel a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló, 1977. évi háromoldalú ILO-nyilatkozatra (a multinacionális vállalatokról szóló nyilatkozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló, 1977. évi háromoldalú ILO-nyilatkozatra (a multinacionális vállalatokról szóló nyilatkozat),

| — | tekintettel az ILO-nak a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, 2008. június 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO-nak a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, 2008. június 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munkahelyi alapvető elvekről és jogokról szóló, 1998. június 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munkahelyi alapvető elvekről és jogokról szóló, 1998. június 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel (többek között) az alábbi egyetemes alapvető munkaügyi normákat előíró ILO-egyezményekre: az egyesülés szabadsága és a kollektív tárgyaláshoz való jog (87. egyezmény (1948) és 98. egyezmény (1949); a munkavállalásban érvényesülő megkülönböztetésmentesség (100. számú egyezmény (1951) és 111. számú egyezmény (1958)), |
| --- | --- |

—

tekintettel (többek között) az alábbi egyetemes alapvető munkaügyi normákat előíró ILO-egyezményekre: az egyesülés szabadsága és a kollektív tárgyaláshoz való jog (87. egyezmény (1948) és 98. egyezmény (1949); a munkavállalásban érvényesülő megkülönböztetésmentesség (100. számú egyezmény (1951) és 111. számú egyezmény (1958)),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság által megrendelt, „Az alapvető munkavállalói jogok érvényesítése az EU-ban” tárgyú, 2012. szeptemberi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság által megrendelt, „Az alapvető munkavállalói jogok érvényesítése az EU-ban” tárgyú, 2012. szeptemberi tanulmányára,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság által megrendelt, „Határokon átnyúló kollektív tárgyalások és transznacionális szociális párbeszéd” tárgyú, 2011. júniusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság által megrendelt, „Határokon átnyúló kollektív tárgyalások és transznacionális szociális párbeszéd” tárgyú, 2011. júniusi tanulmányára,

| — | tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2013. január 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2013. január 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0258/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0258/2013),

| A. | mivel a Bizottság szerint (2) az európai transznacionális vállalati megállapodások („TCA-k”) száma 2012-ben 244 volt; mivel ez a transznacionális vállalatokon belüli foglalkoztatási viszonyok fokozódó európai integrációját jelzi; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság szerint (2) az európai transznacionális vállalati megállapodások („TCA-k”) száma 2012-ben 244 volt; mivel ez a transznacionális vállalatokon belüli foglalkoztatási viszonyok fokozódó európai integrációját jelzi;

| B. | mivel a munkavállalók és munkaadók szervezetei ajánlásának megfelelően egyre több új TCA-megállapodásban szerepelnek vitarendezési mechanizmusok; |
| --- | --- |

B.

mivel a munkavállalók és munkaadók szervezetei ajánlásának megfelelően egyre több új TCA-megállapodásban szerepelnek vitarendezési mechanizmusok;

| C. | mivel e megállapodásokra vonatkozóan sem nemzetközi, sem európai szintű jogi keret nem létezik; mivel azonban meg kell vizsgálni, hogy ez okozza-e azt, hogy kevesebb ilyen jellegű megállapodást kötnek; |
| --- | --- |

C.

mivel e megállapodásokra vonatkozóan sem nemzetközi, sem európai szintű jogi keret nem létezik; mivel azonban meg kell vizsgálni, hogy ez okozza-e azt, hogy kevesebb ilyen jellegű megállapodást kötnek;

| D. | mivel az Unió egyes tagállamai a foglalkoztatási viszonyok (industrial relations) tekintetében saját, különböző történelmi fejleményeken és hagyományokon alapuló rendszerrel rendelkeznek, amelyet tiszteletben kell tartani, és amelynek egységesítése nem szükséges; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió egyes tagállamai a foglalkoztatási viszonyok (industrial relations) tekintetében saját, különböző történelmi fejleményeken és hagyományokon alapuló rendszerrel rendelkeznek, amelyet tiszteletben kell tartani, és amelynek egységesítése nem szükséges;

| E. | mivel a szociális partnerek közötti, határokon átnyúló partnerségek beváltak, ami a munkavállalók szabad mozgásának és a munkavállalói jogok határokon átnyúlóan történő előmozdítását illeti; mivel az ilyen határokon átnyúló partnerségek európai uniós támogatása létfontosságú; |
| --- | --- |

E.

mivel a szociális partnerek közötti, határokon átnyúló partnerségek beváltak, ami a munkavállalók szabad mozgásának és a munkavállalói jogok határokon átnyúlóan történő előmozdítását illeti; mivel az ilyen határokon átnyúló partnerségek európai uniós támogatása létfontosságú;

| F. | mivel az európai szintű párbeszéddel a foglalkoztatás megőrzését és bővítését, a munkafeltételek javítását, ezáltal pedig a transznacionális vállalkozások munkavállalói jólétének innovatív módon történő javítását segíti elő, a kollektívszerződés-kötési szabadság egyidejű fenntartása mellett; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai szintű párbeszéddel a foglalkoztatás megőrzését és bővítését, a munkafeltételek javítását, ezáltal pedig a transznacionális vállalkozások munkavállalói jólétének innovatív módon történő javítását segíti elő, a kollektívszerződés-kötési szabadság egyidejű fenntartása mellett;

| G. | mivel az EU alapvető jogként ismeri el az egyesülés szabadságát és a kollektív tárgyalásokhoz való jogot; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU alapvető jogként ismeri el az egyesülés szabadságát és a kollektív tárgyalásokhoz való jogot;

| H. | mivel az üzleti vállalkozások egyre nagyobb mértékben működnek európai szinten, ugyanakkor a munkavállalók képviselete jellemzően nemzeti szinten történik; |
| --- | --- |

H.

mivel az üzleti vállalkozások egyre nagyobb mértékben működnek európai szinten, ugyanakkor a munkavállalók képviselete jellemzően nemzeti szinten történik;

| 1. | megjegyzi, hogy ez az állásfoglalás a TCA-kra vonatkozik; emlékeztet arra, hogy a TCA-megállapodások egyrészről a szakszervezetek és/vagy szakszervezeti szövetségek, másrészről pedig az egyes vállalatok és/vagy a munkáltatói szövetségek között, jellemzően ágazati szinten jönnek létre, és hogy az állásfoglalás nem érinti a nemzetközi keretmegállapodásokat (IFA), amelyeket a nemzetközi szakszervezeti szövetségek írnak alá a vállalkozásokkal; kiemeli, hogy meg kell erősíteni az európai és a transznacionális társadalmi párbeszédet és a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokat; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy ez az állásfoglalás a TCA-kra vonatkozik; emlékeztet arra, hogy a TCA-megállapodások egyrészről a szakszervezetek és/vagy szakszervezeti szövetségek, másrészről pedig az egyes vállalatok és/vagy a munkáltatói szövetségek között, jellemzően ágazati szinten jönnek létre, és hogy az állásfoglalás nem érinti a nemzetközi keretmegállapodásokat (IFA), amelyeket a nemzetközi szakszervezeti szövetségek írnak alá a vállalkozásokkal; kiemeli, hogy meg kell erősíteni az európai és a transznacionális társadalmi párbeszédet és a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokat;

| 2. | javasolja, hogy a Bizottság vegye fontolóra, hogy az európai TCA-kra vonatkozóan szükséges és hasznos-e egy fakultatív európai jogi keret kidolgozása, a keretrendelkezést követő megállapodásokra vonatkozó nagyobb jogbiztonság, nagyobb átláthatóság, előre látható és végrehajtható joghatások érdekében; javasolja, hogy mozdítsák elő azokat az európai TCA-kra vonatkozó gyakorlatokat, amelyek elismerik a szerződő felek szerződési autonómiáját, és ajánlja, hogy a megállapodásokba foglaljanak bele a vitaendezésre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

2.

javasolja, hogy a Bizottság vegye fontolóra, hogy az európai TCA-kra vonatkozóan szükséges és hasznos-e egy fakultatív európai jogi keret kidolgozása, a keretrendelkezést követő megállapodásokra vonatkozó nagyobb jogbiztonság, nagyobb átláthatóság, előre látható és végrehajtható joghatások érdekében; javasolja, hogy mozdítsák elő azokat az európai TCA-kra vonatkozó gyakorlatokat, amelyek elismerik a szerződő felek szerződési autonómiáját, és ajánlja, hogy a megállapodásokba foglaljanak bele a vitaendezésre vonatkozó rendelkezéseket;

Fakultatív jogi keret az európai TCA-k számára

| 3. | hangsúlyozza a szociális partnerek önállóságát, amelynek révén azok bármely szinten tárgyalásokat folytathatnak és megállapodásokat köthetnek; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a szociális partnerek önállóságát, amelynek révén azok bármely szinten tárgyalásokat folytathatnak és megállapodásokat köthetnek;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a TCA-megállapodások egymástól eltérnek például alkalmazhatóságuk, hatályuk és az aláíró felek tekintetében, valamint a felek céljai, kiindulási pontjai, igényei és célkitűzései szerint; megállapítja, hogy a vállalatok és vállalati kultúrák jelentősen eltérnek egymástól, és a szerződő felek különböző TCA-megállapodások létrehozására vonatkozó autonómiáját tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a TCA-megállapodások egymástól eltérnek például alkalmazhatóságuk, hatályuk és az aláíró felek tekintetében, valamint a felek céljai, kiindulási pontjai, igényei és célkitűzései szerint; megállapítja, hogy a vállalatok és vállalati kultúrák jelentősen eltérnek egymástól, és a szerződő felek különböző TCA-megállapodások létrehozására vonatkozó autonómiáját tiszteletben kell tartani;

| 5. | javasolja a szociális partnereknek, hogy a transznacionális vállalati megállapodásokkal kapcsolatban osszák meg egymással tapasztalataikat; |
| --- | --- |

5.

javasolja a szociális partnereknek, hogy a transznacionális vállalati megállapodásokkal kapcsolatban osszák meg egymással tapasztalataikat;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a fakultatív jogi keret vizsgálatát a szociális partnerek, továbbá az érintett vállalatok és vállalatcsoportok általi önkéntes alkalmazásra, valamint a rugalmasságra és a nemzeti szintre utalásra kell alapoznia annak érdekében, hogy a transznacionális vállalati megállapodás joghatással bírjon; kifejezetten hangsúlyozza a szociális partnereknek és a kollektív megállapodások partnereinek az autonómiáját; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a fakultatív jogi keret vizsgálatát a szociális partnerek, továbbá az érintett vállalatok és vállalatcsoportok általi önkéntes alkalmazásra, valamint a rugalmasságra és a nemzeti szintre utalásra kell alapoznia annak érdekében, hogy a transznacionális vállalati megállapodás joghatással bírjon; kifejezetten hangsúlyozza a szociális partnereknek és a kollektív megállapodások partnereinek az autonómiáját;

| 7. | úgy véli, hogy az európai üzemi tanácsokat adott esetben teljes mértékben be kell vonni az európai szakszervezeti szövetségekkel folytatott tárgyalásokba, különösen azért, mert fel tudják tárni a TCA szükségességét/lehetőségét, kezdeményezni tudják a tárgyalási folyamatot, és egyengetni tudják a tárgyaláshoz vezető utat, valamint hozzá tudnak járulni az átláthatóság és a megállapodásokkal kapcsolatos információk érintett munkavállalókhoz való eljuttatásához; üdvözli, hogy egyes európai szakszervezeti szövetségek eljárási szabályokat dolgoztak ki az európai üzemi tanácsok bevonására vonatkozóan; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az európai üzemi tanácsokat adott esetben teljes mértékben be kell vonni az európai szakszervezeti szövetségekkel folytatott tárgyalásokba, különösen azért, mert fel tudják tárni a TCA szükségességét/lehetőségét, kezdeményezni tudják a tárgyalási folyamatot, és egyengetni tudják a tárgyaláshoz vezető utat, valamint hozzá tudnak járulni az átláthatóság és a megállapodásokkal kapcsolatos információk érintett munkavállalókhoz való eljuttatásához; üdvözli, hogy egyes európai szakszervezeti szövetségek eljárási szabályokat dolgoztak ki az európai üzemi tanácsok bevonására vonatkozóan;

| 8. | abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy a kedvezőbb rendelkezés elvének („most favourable clause”) és a csökkentést kizáró záradék („non-regression clause”) beillesztése szükséges ahhoz, hogy kizárható legyen annak a veszélye, hogy valamely európai transznacionális vállalati megállapodás aláássa vagy befolyásolja a nemzeti kollektív megállapodásokat („collective agreements”) és a nemzeti vállalati megállapodásokat („company agreements”); |
| --- | --- |

8.

abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy a kedvezőbb rendelkezés elvének („most favourable clause”) és a csökkentést kizáró záradék („non-regression clause”) beillesztése szükséges ahhoz, hogy kizárható legyen annak a veszélye, hogy valamely európai transznacionális vállalati megállapodás aláássa vagy befolyásolja a nemzeti kollektív megállapodásokat („collective agreements”) és a nemzeti vállalati megállapodásokat („company agreements”);

| 9. | javasolja alternatív vitarendezési eljárások bevezetését; úgy véli, hogy közösen el kellene fogadni egy vállalati szintű, például az aláíró feleket vitarendezési záradék önkéntes elfogadására ösztönző eseti közös mechanizmust annak érdekében, hogy a szerződő felek megoldást találhassanak konfliktusaikra; javasolja, hogy e záradékokat az európai uniós szociális partnerek által ágazati szinten elfogadott és biztosított alternatív vitarendezési mintákra alapozzák; elismeri, hogy sok, már megkötött európai szintű transznacionális vállalati megállapodás foglal magában már működő, peren kívüli vitarendezési mechanizmusokat, és ezzel kapcsolatban fokozottabb európai szintű tapasztalatcserére ösztönzi a szociális partnereket, valamint arra, hogy találják meg az azok továbbfejlesztésére, illetve optimalizálására irányuló módszereket; |
| --- | --- |

9.

javasolja alternatív vitarendezési eljárások bevezetését; úgy véli, hogy közösen el kellene fogadni egy vállalati szintű, például az aláíró feleket vitarendezési záradék önkéntes elfogadására ösztönző eseti közös mechanizmust annak érdekében, hogy a szerződő felek megoldást találhassanak konfliktusaikra; javasolja, hogy e záradékokat az európai uniós szociális partnerek által ágazati szinten elfogadott és biztosított alternatív vitarendezési mintákra alapozzák; elismeri, hogy sok, már megkötött európai szintű transznacionális vállalati megállapodás foglal magában már működő, peren kívüli vitarendezési mechanizmusokat, és ezzel kapcsolatban fokozottabb európai szintű tapasztalatcserére ösztönzi a szociális partnereket, valamint arra, hogy találják meg az azok továbbfejlesztésére, illetve optimalizálására irányuló módszereket;

| 10. | javasolja a Bizottságnak, hogy az európai transznacionális vállalati megállapodásokkal kapcsolatban a következő kritériumok figyelembevételét ajánlja a szociális partnerek számára: a felhatalmazási eljárás, azaz a tárgyalásban részt vevő szerződő felek legitimitásának és reprezentativitásának tisztázása; a megállapodás megkötésének helye és dátuma; a tartalmi és földrajzi hatály; a kedvezőbb rendelkezés elve és a csökkentést kizáró záradék; az érvényességi időszak; a megállapodás felbontásának feltételei, valamint a vitarendezési mechanizmusok; a megállapodás hatálya alá tartozó személyek; és egyéb formai követelmények; |
| --- | --- |

10.

javasolja a Bizottságnak, hogy az európai transznacionális vállalati megállapodásokkal kapcsolatban a következő kritériumok figyelembevételét ajánlja a szociális partnerek számára: a felhatalmazási eljárás, azaz a tárgyalásban részt vevő szerződő felek legitimitásának és reprezentativitásának tisztázása; a megállapodás megkötésének helye és dátuma; a tartalmi és földrajzi hatály; a kedvezőbb rendelkezés elve és a csökkentést kizáró záradék; az érvényességi időszak; a megállapodás felbontásának feltételei, valamint a vitarendezési mechanizmusok; a megállapodás hatálya alá tartozó személyek; és egyéb formai követelmények;

| 11. | üdvözli a Bizottság által a szociális partnerek és a szakértők közötti tapasztalatcsere – többek között példák gyűjtése, adatbankok létrehozása és tanulmányok készítése általi – támogatására biztosított tevékenységeket; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottság által a szociális partnerek és a szakértők közötti tapasztalatcsere – többek között példák gyűjtése, adatbankok létrehozása és tanulmányok készítése általi – támogatására biztosított tevékenységeket;

| 12. | emlékeztet ezzel kapcsolatban a szociális partnerek közötti, határokon átnyúló partnerségekkel kapcsolatban szerzett kedvező tapasztalatokra, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jövőben biztosítsanak uniós támogatást az ilyen partnerségek számára; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet ezzel kapcsolatban a szociális partnerek közötti, határokon átnyúló partnerségekkel kapcsolatban szerzett kedvező tapasztalatokra, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jövőben biztosítsanak uniós támogatást az ilyen partnerségek számára;

| 13. | bátorítja az európai szociális partnereket, hogy használják ki teljes mértékben az EUMSZ 155. cikke szerinti uniós megállapodások lehetőségét, ugyanakkor teljes mértékben tartsák tiszteletben önállóságukat; |
| --- | --- |

13.

bátorítja az európai szociális partnereket, hogy használják ki teljes mértékben az EUMSZ 155. cikke szerinti uniós megállapodások lehetőségét, ugyanakkor teljes mértékben tartsák tiszteletben önállóságukat;

| 14. | kéri, hogy az európai szociális partnerek jussanak erőteljesebb szerephez az európai politikák formálásában; kéri különösen, hogy a szociális partnerek vegyenek részt az éves növekedési jelentés előkészítésében, és hogy játsszanak erőteljesebb szerepet a tagállamok által elért előrehaladás nyomon követésében; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy az európai szociális partnerek jussanak erőteljesebb szerephez az európai politikák formálásában; kéri különösen, hogy a szociális partnerek vegyenek részt az éves növekedési jelentés előkészítésében, és hogy játsszanak erőteljesebb szerepet a tagállamok által elért előrehaladás nyomon követésében;

| 15. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell nők szociális párbeszédben és kollektív tárgyalási struktúráiban való képviseletét és részvételét, valamint hogy az érintett fórumokon is érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőséget a nők véleményének kikérése és a nemek közötti egyenlőség kérdéskörének a kollektív tárgyalásokba való beépítése érdekében; rámutat, hogy a szociális párbeszédben és a kollektív tárgyalásokban – mint a nemek közötti munkahelyi egyenlőség előmozdításának eszközeiben – kétségtelenül óriási lehetőség rejlik; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell nők szociális párbeszédben és kollektív tárgyalási struktúráiban való képviseletét és részvételét, valamint hogy az érintett fórumokon is érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőséget a nők véleményének kikérése és a nemek közötti egyenlőség kérdéskörének a kollektív tárgyalásokba való beépítése érdekében; rámutat, hogy a szociális párbeszédben és a kollektív tárgyalásokban – mint a nemek közötti munkahelyi egyenlőség előmozdításának eszközeiben – kétségtelenül óriási lehetőség rejlik;

o

o o

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az uniós szociális partnereknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az uniós szociális partnereknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0005.

(2)  Transznacionális vállalati megállapodások: a szociális párbeszédben rejlő lehetőségek kihasználása, bizottsági szolgálati munkadokumentum, 2012.9.10., (SWD(2012)0264, 2. o.).

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/165

---

P7_TA(2013)0387

A kísérő nélküli kiskorúak helyzete az EU-ban

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről (2012/2263(INI))

(2016/C 093/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 67. és 79. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 67. és 79. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának rendelkezéseire, különösen 24. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának rendelkezéseire, különösen 24. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára;

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez intézett 2010. május 6-i közleményére a kísérő nélküli kiskorúakról szóló cselekvési tervről (2010–2014) – COM(2010)0213), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez intézett 2010. május 6-i közleményére a kísérő nélküli kiskorúakról szóló cselekvési tervről (2010–2014) – COM(2010)0213),

| — | tekintettel a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, 2012. szeptember 28-i, „Félidős jelentés a kísérő nélküli kiskorúakról szóló cselekvési terv végrehajtásáról” című bizottsági jelentésre (COM(2012)0554), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, 2012. szeptember 28-i, „Félidős jelentés a kísérő nélküli kiskorúakról szóló cselekvési terv végrehajtásáról” című bizottsági jelentésre (COM(2012)0554),

| — | tekintettel a Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési tervet meghatározó, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2010. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési tervet meghatározó, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2010. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0171),

| — | tekintettel „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről szóló 2009. november 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről szóló 2009. november 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2010. június 3-i, 3018. ülésén elfogadott, a kísérő nélküli kiskorúakról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2010. június 3-i, 3018. ülésén elfogadott, a kísérő nélküli kiskorúakról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), valamint „Az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia (2012–2016)” című bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), valamint „Az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia (2012–2016)” című bizottsági közleményre,

| — | tekintettel a menekültügyi irányelvekre, különösen a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelvre (5), illetve a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültügyi irányelvekre, különösen a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelvre (5), illetve a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a közös európai menekültügyi rendszerre vonatkozó bizottsági reformjavaslatokra, különösen a menedékkérők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, módosított bizottsági javaslatra (átdolgozás) (COM(2011)0320), valamint a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, módosított javaslatra (átdolgozás) (COM(2011)0319), és egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (átdolgozás) (COM(2008)0820), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös európai menekültügyi rendszerre vonatkozó bizottsági reformjavaslatokra, különösen a menedékkérők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, módosított bizottsági javaslatra (átdolgozás) (COM(2011)0320), valamint a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, módosított javaslatra (átdolgozás) (COM(2011)0319), és egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (átdolgozás) (COM(2008)0820),

| — | tekintettel a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelméről szóló egyedi program (Daphne III. program) létrehozásáról szóló, 2007. június 20-i 779/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelméről szóló egyedi program (Daphne III. program) létrehozásáról szóló, 2007. június 20-i 779/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (9),

| — | tekintettel „Az uniós visszafogadási megállapodások értékelése” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0076), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós visszafogadási megállapodások értékelése” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0076),

| — | tekintettel az Európa Tanács hozzájárulásaira, különösen Parlamenti Közgyűlése 1810(2011) számú, „A kísérő nélküli gyermekek érkezéséhez, tartózkodásához és visszatéréséhez kapcsolódó problémák Európában” című állásfoglalására, Miniszteri Bizottságának a kísérő nélküli kiskorúak számára elérhető életprojektekről szóló, a tagállamoknak címzett ajánlására (CM/Rec(2007)9), valamint Miniszteri Bizottságának a kitoloncolásról szóló húsz iránymutatására (CM(2005)40), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács hozzájárulásaira, különösen Parlamenti Közgyűlése 1810(2011) számú, „A kísérő nélküli gyermekek érkezéséhez, tartózkodásához és visszatéréséhez kapcsolódó problémák Európában” című állásfoglalására, Miniszteri Bizottságának a kísérő nélküli kiskorúak számára elérhető életprojektekről szóló, a tagállamoknak címzett ajánlására (CM/Rec(2007)9), valamint Miniszteri Bizottságának a kitoloncolásról szóló húsz iránymutatására (CM(2005)40),

| — | tekintettel a gyermekek jogaira vonatkozó nemzetközi egyezményekre, nevezetesen a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, különösen annak 3. cikkére, valamint az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a származási országukon kívül tartózkodó, kísérő nélküli és hozzátartozóiktól elszakított gyermekekkel való bánásmódra vonatkozó 2005. évi, 6. sz. általános észrevételére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogaira vonatkozó nemzetközi egyezményekre, nevezetesen a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, különösen annak 3. cikkére, valamint az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a származási országukon kívül tartózkodó, kísérő nélküli és hozzátartozóiktól elszakított gyermekekkel való bánásmódra vonatkozó 2005. évi, 6. sz. általános észrevételére,

| — | tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának a kísérő nélküli menedékkérő kiskorúak esetében alkalmazandó általános elvekre és eljárásokra vonatkozó 1997. évi iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának a kísérő nélküli menedékkérő kiskorúak esetében alkalmazandó általános elvekre és eljárásokra vonatkozó 1997. évi iránymutatásaira,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásával foglalkozó ENSZ-bizottság 1992-ben elfogadott 19. számú ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásával foglalkozó ENSZ-bizottság 1992-ben elfogadott 19. számú ajánlására,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1993 decemberében elfogadott nyilatkozatra a nők elleni erőszak megszüntetéséről, amely az első olyan nemzetközi emberi jogi okmány, amely kizárólag a nők elleni erőszakkal foglalkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1993 decemberében elfogadott nyilatkozatra a nők elleni erőszak megszüntetéséről, amely az első olyan nemzetközi emberi jogi okmány, amely kizárólag a nők elleni erőszakkal foglalkozik,

| — | tekintettel a határokon átívelő szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a határokon átívelő szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0251/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0251/2013),

| A. | mivel évente több ezer, harmadik országokból származó, vagy hontalan 18 éven aluli gyermek érkezik egyedül Európába, vagy marad egyedül az érkezést követően; |
| --- | --- |

A.

mivel évente több ezer, harmadik országokból származó, vagy hontalan 18 éven aluli gyermek érkezik egyedül Európába, vagy marad egyedül az érkezést követően;

| B. | mivel a világ különböző részein fennálló konfliktusok és az elhúzódó világgazdasági válság miatt jelentősen növekszik a kísérő nélküli kiskorúak száma; |
| --- | --- |

B.

mivel a világ különböző részein fennálló konfliktusok és az elhúzódó világgazdasági válság miatt jelentősen növekszik a kísérő nélküli kiskorúak száma;

| C. | mivel a kísérő nélküli kiskorúak érkezésének különböző okai vannak: háború, erőszak, alapvető jogaik megsértése, a családtagokkal való egyesülés iránti vágy, természeti katasztrófák, szegénység, emberkereskedelem, kizsákmányolás stb.; |
| --- | --- |

C.

mivel a kísérő nélküli kiskorúak érkezésének különböző okai vannak: háború, erőszak, alapvető jogaik megsértése, a családtagokkal való egyesülés iránti vágy, természeti katasztrófák, szegénység, emberkereskedelem, kizsákmányolás stb.;

| D. | mivel különös figyelmet kell fordítani az emberkereskedelem áldozatául esett, kísérő nélküli gyermekekre, lévén, hogy különösen kiszolgáltatott helyzetük miatt speciális segítséget és támogatást igényelnek, |
| --- | --- |

D.

mivel különös figyelmet kell fordítani az emberkereskedelem áldozatául esett, kísérő nélküli gyermekekre, lévén, hogy különösen kiszolgáltatott helyzetük miatt speciális segítséget és támogatást igényelnek,

| E. | mivel jelentős számú kiskorú a kényszerházasságok elöl menekülve érkezik az Unióba, és mivel az Uniónak még nagyobb hangsúlyt kell fektetnie e jelenség elleni fellépésre; |
| --- | --- |

E.

mivel jelentős számú kiskorú a kényszerházasságok elöl menekülve érkezik az Unióba, és mivel az Uniónak még nagyobb hangsúlyt kell fektetnie e jelenség elleni fellépésre;

| F. | mivel ezek a kiskorúak alapvetően rendkívül kiszolgáltatott helyzetben vannak és alapvető jogaik tiszteletben tartását biztosítani kell; |
| --- | --- |

F.

mivel ezek a kiskorúak alapvetően rendkívül kiszolgáltatott helyzetben vannak és alapvető jogaik tiszteletben tartását biztosítani kell;

| G. | mivel az Európai Unióról szóló Szerződés, az Európai Unió Alapjogi Chartája és a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Európai Unió és a tagállamok kötelessége e gyermekek jogainak védelme; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unióról szóló Szerződés, az Európai Unió Alapjogi Chartája és a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Európai Unió és a tagállamok kötelessége e gyermekek jogainak védelme;

| H. | mivel a stockholmi program szerint a kísérő nélküli kiskorúak védelme elsőbbséget élvez; |
| --- | --- |

H.

mivel a stockholmi program szerint a kísérő nélküli kiskorúak védelme elsőbbséget élvez;

| I. | mivel a kísérő nélküli kiskorúak fogadása és gondozásba vétele országonként eltérő, és nem létezik a védelemnek egyenértékű és hatékony szintje; |
| --- | --- |

I.

mivel a kísérő nélküli kiskorúak fogadása és gondozásba vétele országonként eltérő, és nem létezik a védelemnek egyenértékű és hatékony szintje;

| J. | mivel biztosítani kell a kísérő nélküli migráns lányok és fiúk közötti nemi egyenlőséget és emberi jogaik egyenlő védelmét, és mivel különös figyelmet kell fordítani a lányok emberi jogainak megsértésére, valamint a megfelelő támogatás és jogorvoslat biztosítására; |
| --- | --- |

J.

mivel biztosítani kell a kísérő nélküli migráns lányok és fiúk közötti nemi egyenlőséget és emberi jogaik egyenlő védelmét, és mivel különös figyelmet kell fordítani a lányok emberi jogainak megsértésére, valamint a megfelelő támogatás és jogorvoslat biztosítására;

| K. | mivel a menedékkérők számára fenntartott szálláshelyekről és befogadó központokból számos esetben tűnnek el gyermekek; |
| --- | --- |

K.

mivel a menedékkérők számára fenntartott szálláshelyekről és befogadó központokból számos esetben tűnnek el gyermekek;

Általános ajánlások

| 1. | emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorú mindenekelőtt potenciálisan veszélyben lévő gyermek, és hogy esetükben a tagállamokat elsősorban a gyermekek védelmének és nem a bevándorlási politikának kell vezérelnie, ezáltal tiszteletben tartva a gyermek legfőbb érdekeinek alapelvét; emlékeztet arra, hogy kivétel nélkül minden 18. életévét be nem töltött személy gyermeknek, így kiskorúnak minősül; rámutat, hogy a kísérő nélküli kiskorúak, különösen a lányok, kétszer olyan súlyos nehézségekkel és problémákkal nézhetnek szembe, mint más kiskorúak; megállapítja, hogy amiatt még kiszolgáltatottabbak, hogy ugyanolyan igényekkel rendelkeznek, mint a többi kiskorú, ám ugyanakkor hasonló igényeik és tapasztalataik vannak, mint a többi menekültnek; hangsúlyozza, hogy a lányok és nők a migrációs folyamat egésze során különösen kiszolgáltatottak jogaik megsértésével szemben, és a kísérő nélküli lányok jelentős kockázatnak vannak kitéve, mivel gyakran fő célpontjai a szexuális kizsákmányolásnak, a bántalmazásnak és az erőszaknak; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúakat az Unióban a hatóságok gyakran a bevándorlási törvények megszegőiként és nem az életkorukból és a sajátos helyzetükből fakadó jogok alanyaiként kezelik; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorú mindenekelőtt potenciálisan veszélyben lévő gyermek, és hogy esetükben a tagállamokat elsősorban a gyermekek védelmének és nem a bevándorlási politikának kell vezérelnie, ezáltal tiszteletben tartva a gyermek legfőbb érdekeinek alapelvét; emlékeztet arra, hogy kivétel nélkül minden 18. életévét be nem töltött személy gyermeknek, így kiskorúnak minősül; rámutat, hogy a kísérő nélküli kiskorúak, különösen a lányok, kétszer olyan súlyos nehézségekkel és problémákkal nézhetnek szembe, mint más kiskorúak; megállapítja, hogy amiatt még kiszolgáltatottabbak, hogy ugyanolyan igényekkel rendelkeznek, mint a többi kiskorú, ám ugyanakkor hasonló igényeik és tapasztalataik vannak, mint a többi menekültnek; hangsúlyozza, hogy a lányok és nők a migrációs folyamat egésze során különösen kiszolgáltatottak jogaik megsértésével szemben, és a kísérő nélküli lányok jelentős kockázatnak vannak kitéve, mivel gyakran fő célpontjai a szexuális kizsákmányolásnak, a bántalmazásnak és az erőszaknak; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúakat az Unióban a hatóságok gyakran a bevándorlási törvények megszegőiként és nem az életkorukból és a sajátos helyzetükből fakadó jogok alanyaiként kezelik;

| 2. | emlékeztet továbbá arra, hogy a gyermek – a jogszabályok és az ítélkezési gyakorlat szerinti – legfőbb érdekét fontosabbnak kell tekinteni minden más megfontolásnál, az esetükben akár közhatóságok, akár magánintézmények által hozott bármely intézkedés során; felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a gyermekek legfőbb érdekeire vonatkozó uniós jogszabályi rendelkezések megfelelő végrehajtását, a bevált gyakorlatok cseréjét, az ítélkezési gyakorlatot és az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a származási országukon kívül tartózkodó, kísérő nélküli és hozzátartozóiktól elszakított gyermekekkel való bánásmódra vonatkozó 2005. évi, 6. sz. általános észrevételét alapul véve javasolja stratégiai iránymutatások kidolgozását, valamint számos mutató felhasználásával határozza meg, hogy mi a gyermekek legfőbb érdeke; felkéri a Bizottságot, hogy hajtson végre jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket a gyermekek és a kísérő nélküli kiskorúak megfelelő védelmének biztosítására, és különösen javítsa a tartós megoldások feltárására szolgáló módszereket; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet továbbá arra, hogy a gyermek – a jogszabályok és az ítélkezési gyakorlat szerinti – legfőbb érdekét fontosabbnak kell tekinteni minden más megfontolásnál, az esetükben akár közhatóságok, akár magánintézmények által hozott bármely intézkedés során; felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a gyermekek legfőbb érdekeire vonatkozó uniós jogszabályi rendelkezések megfelelő végrehajtását, a bevált gyakorlatok cseréjét, az ítélkezési gyakorlatot és az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a származási országukon kívül tartózkodó, kísérő nélküli és hozzátartozóiktól elszakított gyermekekkel való bánásmódra vonatkozó 2005. évi, 6. sz. általános észrevételét alapul véve javasolja stratégiai iránymutatások kidolgozását, valamint számos mutató felhasználásával határozza meg, hogy mi a gyermekek legfőbb érdeke; felkéri a Bizottságot, hogy hajtson végre jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket a gyermekek és a kísérő nélküli kiskorúak megfelelő védelmének biztosítására, és különösen javítsa a tartós megoldások feltárására szolgáló módszereket;

| 3. | nagyon sajnálja a kísérő nélküli kiskorúak védelme terén az Európai Unióban fennálló hiányosságokat, és kifogásolja a kiskorúak fogadásának gyakran siralmas körülményeit, illetve bizonyos tagállamokban alapvető jogaik számos megsértését; |
| --- | --- |

3.

nagyon sajnálja a kísérő nélküli kiskorúak védelme terén az Európai Unióban fennálló hiányosságokat, és kifogásolja a kiskorúak fogadásának gyakran siralmas körülményeit, illetve bizonyos tagállamokban alapvető jogaik számos megsértését;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a tagállamoknak a kísérő nélküli kiskorúak védelme érdekében – alapvető jogaik tiszteletben tartása mellett – sürgősen következetes választ kell adniuk; üdvözli azokat a tagállamokat, amelyek a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez fűzött, a gyermekeknek a kizsákmányolás legrosszabb formáival szembeni jogi védelmének biztosításáról szóló fakultatív jegyzőkönyv aláírása mellett döntöttek; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a tagállamoknak a kísérő nélküli kiskorúak védelme érdekében – alapvető jogaik tiszteletben tartása mellett – sürgősen következetes választ kell adniuk; üdvözli azokat a tagállamokat, amelyek a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez fűzött, a gyermekeknek a kizsákmányolás legrosszabb formáival szembeni jogi védelmének biztosításáról szóló fakultatív jegyzőkönyv aláírása mellett döntöttek;

| 5. | üdvözli, hogy a Bizottság a 2010–2014 közötti időszakra cselekvési tervet fogadott el a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozóan; ám sajnálja, hogy a Bizottság megközelítése nem alapszik még jobban e kiskorúak alapvető jogainak védelmén, és megállapítja, hogy a jelenlegi intézkedések nem elegendőek; a kísérő nélküli kiskorúak átfogó védelme érdekében pedig további intézkedésekre van szükség; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúakról szóló uniós cselekvési terv EU-ra és tagállamaira vonatkozó célkitűzéseinek egyike, hogy foglalkozzanak a migráció kiváltó okaival, a kísérő nélküli kiskorúak kérdését a fejlesztési együttműködésbe illesszék, ezáltal hozzájárulva a biztonságos környezet megteremtéséhez a gyermekek számára, hogy származási országukban nőhessenek fel; hangsúlyozza, hogy tovább kell fejleszteni a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó uniós politikák megelőzésben betöltött szerepét azáltal, hogy inkább a szegénység felszámolására, az egészség- és munkaügyi politikára, az emberi jogokra és a demokratizálásra, illetve a konfliktus utáni újjáépítésre irányuló erőfeszítésekre összpontosítanak; úgy véli, hogy az EU-nak túl kell lépnie a Bizottság által javasolt cselekvési terven, hogy a kísérő nélküli kiskorúak alapvető jogait valóban megszilárdítsák; különösen hangsúlyozza a „törvényes gyám” státusz megerősítését az EU-ban és a partnerországokban, és kiemelten fontosnak véli, hogy a származási országokkal és a tranzitországokkal együtt felügyeleti tervet dolgozzanak ki annak biztosítása céljából, hogy a gyermek a visszatérés után megfelelő védelemben részesüljön és visszailleszkedjen a származási országba; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Bizottság a 2010–2014 közötti időszakra cselekvési tervet fogadott el a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozóan; ám sajnálja, hogy a Bizottság megközelítése nem alapszik még jobban e kiskorúak alapvető jogainak védelmén, és megállapítja, hogy a jelenlegi intézkedések nem elegendőek; a kísérő nélküli kiskorúak átfogó védelme érdekében pedig további intézkedésekre van szükség; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúakról szóló uniós cselekvési terv EU-ra és tagállamaira vonatkozó célkitűzéseinek egyike, hogy foglalkozzanak a migráció kiváltó okaival, a kísérő nélküli kiskorúak kérdését a fejlesztési együttműködésbe illesszék, ezáltal hozzájárulva a biztonságos környezet megteremtéséhez a gyermekek számára, hogy származási országukban nőhessenek fel; hangsúlyozza, hogy tovább kell fejleszteni a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó uniós politikák megelőzésben betöltött szerepét azáltal, hogy inkább a szegénység felszámolására, az egészség- és munkaügyi politikára, az emberi jogokra és a demokratizálásra, illetve a konfliktus utáni újjáépítésre irányuló erőfeszítésekre összpontosítanak; úgy véli, hogy az EU-nak túl kell lépnie a Bizottság által javasolt cselekvési terven, hogy a kísérő nélküli kiskorúak alapvető jogait valóban megszilárdítsák; különösen hangsúlyozza a „törvényes gyám” státusz megerősítését az EU-ban és a partnerországokban, és kiemelten fontosnak véli, hogy a származási országokkal és a tranzitországokkal együtt felügyeleti tervet dolgozzanak ki annak biztosítása céljából, hogy a gyermek a visszatérés után megfelelő védelemben részesüljön és visszailleszkedjen a származási országba;

| 6. | sajnálja a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó európai előírások széttöredezettségét, és sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamok általi megfelelő végrehajtás, illetve a kísérő nélküli kiskorúak védelmének fokozása érdekében állítson össze a tagállamok és az összes szakember számára kézikönyvet, amely összegyűjti e különböző jogalapokat; |
| --- | --- |

6.

sajnálja a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó európai előírások széttöredezettségét, és sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamok általi megfelelő végrehajtás, illetve a kísérő nélküli kiskorúak védelmének fokozása érdekében állítson össze a tagállamok és az összes szakember számára kézikönyvet, amely összegyűjti e különböző jogalapokat;

| 7. | sajnálatát fejezi ki a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó megbízható, hivatalos statisztikák hiányát illetően; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy javítsák a kísérő nélküli kiskorúak többek között életkor és nemek szerint bontott statisztikáinak gyűjtését, a személyes adatok védelme mellett az uniós tagállamok körében javítsák a statisztikai adatok gyűjtésének összehasonlíthatóságát, hozzanak létre összehangolt információgyűjtési és -megosztási módszert minden tagállamban olyan platformok révén, amelyek összekapcsolják a kísérő nélküli kiskorúak problémájával foglalkozó összes szereplőt, és állítsanak össze a nemzeti kapcsolattartó pontokat tartalmazó jegyzéket, valamint hatékonyabban vegyék igénybe a statisztikai adatok európai szintű összegyűjtésére szolgáló, rendelkezésre álló eszközöket, így például az Eurostatot, a Frontexet, az Európai Menekültügyi Hivatalt és az Európai Migrációs Hálózatot; hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtés a kísérő nélküli kiskorúak helyzetének jobb megértését, védelmének javítását, valamint igényeik jobb kielégítését szolgálja.; felkéri a Bizottságot, a tagállamokat, a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, valamint nemzetközi és nem-kormányzati szervezeteket, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a nemekre lebontott hiteles adatok gyűjtése, ellenőrzése és cseréje terén annak érdekében, hogy átfogó képet kaphassanak a kísérő nélküli nőnemű kiskorúak és különösen a lányok számáról, és megvizsgálhassák e csoport sajátos igényeit azzal a céllal, hogy támogatást biztosítsanak számukra, e kérdések kezelésére irányuló konkrét intézkedéseket hajthassanak végre, valamint megoszthassák legjobb gyakorlataikat ezen intézkedések javítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

sajnálatát fejezi ki a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó megbízható, hivatalos statisztikák hiányát illetően; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy javítsák a kísérő nélküli kiskorúak többek között életkor és nemek szerint bontott statisztikáinak gyűjtését, a személyes adatok védelme mellett az uniós tagállamok körében javítsák a statisztikai adatok gyűjtésének összehasonlíthatóságát, hozzanak létre összehangolt információgyűjtési és -megosztási módszert minden tagállamban olyan platformok révén, amelyek összekapcsolják a kísérő nélküli kiskorúak problémájával foglalkozó összes szereplőt, és állítsanak össze a nemzeti kapcsolattartó pontokat tartalmazó jegyzéket, valamint hatékonyabban vegyék igénybe a statisztikai adatok európai szintű összegyűjtésére szolgáló, rendelkezésre álló eszközöket, így például az Eurostatot, a Frontexet, az Európai Menekültügyi Hivatalt és az Európai Migrációs Hálózatot; hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtés a kísérő nélküli kiskorúak helyzetének jobb megértését, védelmének javítását, valamint igényeik jobb kielégítését szolgálja.; felkéri a Bizottságot, a tagállamokat, a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, valamint nemzetközi és nem-kormányzati szervezeteket, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a nemekre lebontott hiteles adatok gyűjtése, ellenőrzése és cseréje terén annak érdekében, hogy átfogó képet kaphassanak a kísérő nélküli nőnemű kiskorúak és különösen a lányok számáról, és megvizsgálhassák e csoport sajátos igényeit azzal a céllal, hogy támogatást biztosítsanak számukra, e kérdések kezelésére irányuló konkrét intézkedéseket hajthassanak végre, valamint megoszthassák legjobb gyakorlataikat ezen intézkedések javítása érdekében;

| 8. | emlékeztet arra, hogy az Uniónak és a tagállamoknak fokozniuk kell a harmadik származási országokkal és a tranzitországokkal való együttműködést a kísérő nélküli kiskorúak vonatkozásában, alapvető jogaikat tiszteletben kell tartaniuk, valamint az olyan kérdéseket, mint a tartós megoldások azonosítása, a családtagok felkutatása, az ellenőrzött visszatérés, a visszafogadás, illetve – ha az a gyermek érdekében történik – a családi kötelékek helyreállítása és a visszailleszkedés; sürgeti a harmadik származási országokkal és a tranzitországokkal való fokozott együttműködést az emberkereskedelem – különösen a gyermekkereskedelem és a kiskorúak kizsákmányolása, az illegális bevándorlás és a nőkkel szembeni erőszak egyéb formáinak, például a kényszerházasság – megelőzése és az ellenük való küzdelem terén az Unió és ezen államok közötti rendszeres párbeszéd, illetve az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) tevékenysége keretében; kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok a gyermekvédelmet és a kísérő nélküli kiskorúak kérdését illesszék be a fejlesztési és együttműködési politikákba; hangsúlyozza az európai uniós bevándorlási, menekültügyi és gyermekjogi politikák következetes fejlesztésének fontosságát – mind az EU-ban, mind a harmadik országokban élő kiskorúak tekintetében –, kellően figyelembe véve a fejlődő országokra gyakorolt hatásukat; emlékeztet a politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó, a Lisszaboni Szerződésben foglalt kötelezettségre; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a harmadik országokat, hogy fokozzák a gyermekek migrációjával kapcsolatos veszélyekre – és különösen a kiskorúak kizsákmányolására és a szervezett bűnözésre – vonatkozó nyilvános figyelemfelkeltő kampányokat a kísérő nélküli kiskorúak származási, tranzit- és célországaiban; hangsúlyozza, hogy a személyes és családi múlt feltárása rendkívül fontos szerepet játszik a kiskorúak származási körülményeinek megismerésében, és hozzájárul az érkezési országban való beilleszkedést vagy a származási országban megvalósuló visszailleszkedést szolgáló, személyre szabott tervek kidolgozásához; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy az Uniónak és a tagállamoknak fokozniuk kell a harmadik származási országokkal és a tranzitországokkal való együttműködést a kísérő nélküli kiskorúak vonatkozásában, alapvető jogaikat tiszteletben kell tartaniuk, valamint az olyan kérdéseket, mint a tartós megoldások azonosítása, a családtagok felkutatása, az ellenőrzött visszatérés, a visszafogadás, illetve – ha az a gyermek érdekében történik – a családi kötelékek helyreállítása és a visszailleszkedés; sürgeti a harmadik származási országokkal és a tranzitországokkal való fokozott együttműködést az emberkereskedelem – különösen a gyermekkereskedelem és a kiskorúak kizsákmányolása, az illegális bevándorlás és a nőkkel szembeni erőszak egyéb formáinak, például a kényszerházasság – megelőzése és az ellenük való küzdelem terén az Unió és ezen államok közötti rendszeres párbeszéd, illetve az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) tevékenysége keretében; kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok a gyermekvédelmet és a kísérő nélküli kiskorúak kérdését illesszék be a fejlesztési és együttműködési politikákba; hangsúlyozza az európai uniós bevándorlási, menekültügyi és gyermekjogi politikák következetes fejlesztésének fontosságát – mind az EU-ban, mind a harmadik országokban élő kiskorúak tekintetében –, kellően figyelembe véve a fejlődő országokra gyakorolt hatásukat; emlékeztet a politikák fejlesztési célú koherenciájára vonatkozó, a Lisszaboni Szerződésben foglalt kötelezettségre; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a harmadik országokat, hogy fokozzák a gyermekek migrációjával kapcsolatos veszélyekre – és különösen a kiskorúak kizsákmányolására és a szervezett bűnözésre – vonatkozó nyilvános figyelemfelkeltő kampányokat a kísérő nélküli kiskorúak származási, tranzit- és célországaiban; hangsúlyozza, hogy a személyes és családi múlt feltárása rendkívül fontos szerepet játszik a kiskorúak származási körülményeinek megismerésében, és hozzájárul az érkezési országban való beilleszkedést vagy a származási országban megvalósuló visszailleszkedést szolgáló, személyre szabott tervek kidolgozásához;

| 9. | emlékeztet arra, hogy szükséges és fontos lépésként küzdeni kell az emberkereskedelem ellen, mivel a kiskorúak, elsősorban a lányok, különösen ki vannak téve az emberkereskedelem, a nemhez kötött erőszak és a kizsákmányolás kockázatának, főként a munkaerő-kizsákmányolásnak és a szexuális kizsákmányolásnak; kiemeli, hogy az emberkereskedelem, a munkaerő-kizsákmányolás, a szexuális kizsákmányolás és a visszaélések egyéb eseteinek megelőzésére, azonosítására, jelentésére, beterjesztésére, kivizsgálására, kezelésére és nyomon követésére hatékony mechanizmusokat kell életbe léptetni, valamint fel kell lépni a harmadik országokban is az emberkereskedelem elsődleges okainak kezelése érdekében; felszólítja e tekintetben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre hatékonyan az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelvet, a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelvet, valamint a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelvet; felszólítja továbbá a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy fokozzák a rendőrségi és igazságügyi együttműködést, működjenek együtt az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó uniós koordinátorral a potenciális áldozatok feltárása, a nyilvánosság figyelmének felkeltése, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében; üdvözli az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia (2012–2016) elfogadását, különös tekintettel a gyermekvédelmi rendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozásának finanszírozásáról szóló rendelkezésekre és a legjobb gyakorlatok cseréjére; emlékezteti a tagállamokat a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 11. cikkére, amely felszólítja az államokat, hogy tegyenek intézkedéseket a gyermekek törvényellenes külföldre utaztatásának megakadályozására; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a harmadik országokkal a gyermekcsempészet növekvő problémájának kezelése érdekében; sürgeti a tagállamokat, hogy – amennyiben lehetséges, megfelelő és arányos szankciók kíséretében indítsanak büntetőeljárásokat a csempészekkel szemben; aggályát fejezi ki számos olyan kísérő nélküli kiskorú helyzete miatt, akik rejtőzködve élnek az Unióban, és akik különösen kiszolgáltatottak a kizsákmányolással és visszaéléssel szemben; felszólítja a tagállami hatóságokat és a civil társadalmi szervezeteket, hogy működjenek együtt, és tegyenek meg minden szükséges intézkedést védelmük és méltóságuk biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy szükséges és fontos lépésként küzdeni kell az emberkereskedelem ellen, mivel a kiskorúak, elsősorban a lányok, különösen ki vannak téve az emberkereskedelem, a nemhez kötött erőszak és a kizsákmányolás kockázatának, főként a munkaerő-kizsákmányolásnak és a szexuális kizsákmányolásnak; kiemeli, hogy az emberkereskedelem, a munkaerő-kizsákmányolás, a szexuális kizsákmányolás és a visszaélések egyéb eseteinek megelőzésére, azonosítására, jelentésére, beterjesztésére, kivizsgálására, kezelésére és nyomon követésére hatékony mechanizmusokat kell életbe léptetni, valamint fel kell lépni a harmadik országokban is az emberkereskedelem elsődleges okainak kezelése érdekében; felszólítja e tekintetben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre hatékonyan az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelvet, a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelvet, valamint a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelvet; felszólítja továbbá a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy fokozzák a rendőrségi és igazságügyi együttműködést, működjenek együtt az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó uniós koordinátorral a potenciális áldozatok feltárása, a nyilvánosság figyelmének felkeltése, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében; üdvözli az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia (2012–2016) elfogadását, különös tekintettel a gyermekvédelmi rendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozásának finanszírozásáról szóló rendelkezésekre és a legjobb gyakorlatok cseréjére; emlékezteti a tagállamokat a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 11. cikkére, amely felszólítja az államokat, hogy tegyenek intézkedéseket a gyermekek törvényellenes külföldre utaztatásának megakadályozására; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a harmadik országokkal a gyermekcsempészet növekvő problémájának kezelése érdekében; sürgeti a tagállamokat, hogy – amennyiben lehetséges, megfelelő és arányos szankciók kíséretében indítsanak büntetőeljárásokat a csempészekkel szemben; aggályát fejezi ki számos olyan kísérő nélküli kiskorú helyzete miatt, akik rejtőzködve élnek az Unióban, és akik különösen kiszolgáltatottak a kizsákmányolással és visszaéléssel szemben; felszólítja a tagállami hatóságokat és a civil társadalmi szervezeteket, hogy működjenek együtt, és tegyenek meg minden szükséges intézkedést védelmük és méltóságuk biztosítása érdekében;

| 10. | sajnálatosnak tartja, hogy más humanitárius területekhez képest a gyermekvédelem jelentősen és következetesen alulfinanszírozott; felkéri a Bizottságot, hogy a hosszú távú gyermekvédelmi garanciák kialakításának megkönnyítése érdekében vegye különösen figyelembe a kísérő nélküli kiskorúakat az európai Menekültügyi és Migrációs Alapban – mégpedig a menedékkérőkre, a menekültekre, a külső határokra és a visszatérésre vonatkozó fejezetekben –, illetve az Európai Szociális Alapban, különös tekintettel a leginkább érintett területek támogatására; úgy véli, hogy megfelelő hosszú távú finanszírozást kell biztosítani különösen a kísérő nélküli kiskorúak azonosítására, megfelelő fogadására, védelmére, a gyámok kijelölésére, a család felkutatására, az áttelepítésre és az újbóli integrációra, valamint a határőrök és hatóságok képzésére irányuló programokra; |
| --- | --- |

10.

sajnálatosnak tartja, hogy más humanitárius területekhez képest a gyermekvédelem jelentősen és következetesen alulfinanszírozott; felkéri a Bizottságot, hogy a hosszú távú gyermekvédelmi garanciák kialakításának megkönnyítése érdekében vegye különösen figyelembe a kísérő nélküli kiskorúakat az európai Menekültügyi és Migrációs Alapban – mégpedig a menedékkérőkre, a menekültekre, a külső határokra és a visszatérésre vonatkozó fejezetekben –, illetve az Európai Szociális Alapban, különös tekintettel a leginkább érintett területek támogatására; úgy véli, hogy megfelelő hosszú távú finanszírozást kell biztosítani különösen a kísérő nélküli kiskorúak azonosítására, megfelelő fogadására, védelmére, a gyámok kijelölésére, a család felkutatására, az áttelepítésre és az újbóli integrációra, valamint a határőrök és hatóságok képzésére irányuló programokra;

Stratégiai iránymutatások

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kötelező stratégiai iránymutatásokat, amelyeket minden tagállamnak alkalmaznia kell, és amelyek a legjobb gyakorlataikból építkeznek, közös minimumszabályok formájában, részletesen ismerteti az eljárás egyes szakaszait a kiskorú Európába érkezésétől kezdve a számára tartós megoldás megtalálásáig, a megfelelő védelem biztosítása érdekében; kéri a tagállamokat, hogy e stratégiai iránymutatások alapján fogadjanak el nemzeti stratégiát a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozóan, és jelöljenek ki nemzeti kapcsolattartó pontot, amely ezen intézkedések végrehajtásának koordinációjáért felelős; felhívja a Bizottságot, hogy a már működő szakértői csoporttal együttműködve ellenőrizze a tagállamokban kialakult helyzetet és a megtett lépéseket, és erről évente készítsen jelentést a Parlament és a Tanács számára; |
| --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kötelező stratégiai iránymutatásokat, amelyeket minden tagállamnak alkalmaznia kell, és amelyek a legjobb gyakorlataikból építkeznek, közös minimumszabályok formájában, részletesen ismerteti az eljárás egyes szakaszait a kiskorú Európába érkezésétől kezdve a számára tartós megoldás megtalálásáig, a megfelelő védelem biztosítása érdekében; kéri a tagállamokat, hogy e stratégiai iránymutatások alapján fogadjanak el nemzeti stratégiát a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozóan, és jelöljenek ki nemzeti kapcsolattartó pontot, amely ezen intézkedések végrehajtásának koordinációjáért felelős; felhívja a Bizottságot, hogy a már működő szakértői csoporttal együttműködve ellenőrizze a tagállamokban kialakult helyzetet és a megtett lépéseket, és erről évente készítsen jelentést a Parlament és a Tanács számára;

| 12. | emlékeztet arra, hogy egyetlen gyermektől sem lehet megtagadni az Unió területére való belépést, és elvárja, hogy a tagállamok tartsák tiszteletben a joghatóságuk alá tartozó valamennyi gyermekre vonatkozó nemzetközi és európai kötelezettségeiket, amelyeket nem lehet önkényesen korlátozni; emlékeztet arra, hogy egyetlen gyermeket sem szabad gyorsított eljárásban egy tagállam határáról visszaküldeni; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy egyetlen gyermektől sem lehet megtagadni az Unió területére való belépést, és elvárja, hogy a tagállamok tartsák tiszteletben a joghatóságuk alá tartozó valamennyi gyermekre vonatkozó nemzetközi és európai kötelezettségeiket, amelyeket nem lehet önkényesen korlátozni; emlékeztet arra, hogy egyetlen gyermeket sem szabad gyorsított eljárásban egy tagállam határáról visszaküldeni;

| 13. | felkéri a tagállamokat, hogy szigorúan tartsák be azt az alapvető kötelezettségüket, hogy soha, semmilyen körülmények között ne tartsanak fogva kiskorút; sajnálja, hogy a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslat nem tiltotta meg a kísérő nélküli gyermek menedékkérők fogva tartását, és arra sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az irányelvben megállapított, rendkívüli körülményekre vonatkozó referenciakritériumot; felhívja a Bizottságot, hogy a vonatkozó ítélkezési gyakorlat fényében legyen különösen körültekintő a közösségi rendelkezéseknek a kiskorúak fogva tartására vonatkozó alkalmazása során; sürgeti a tagállamokat, hogy a kiskorúakat életkoruk és nemük figyelembevételével helyezzék el speciális gyermekotthonokban; |
| --- | --- |

13.

felkéri a tagállamokat, hogy szigorúan tartsák be azt az alapvető kötelezettségüket, hogy soha, semmilyen körülmények között ne tartsanak fogva kiskorút; sajnálja, hogy a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslat nem tiltotta meg a kísérő nélküli gyermek menedékkérők fogva tartását, és arra sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az irányelvben megállapított, rendkívüli körülményekre vonatkozó referenciakritériumot; felhívja a Bizottságot, hogy a vonatkozó ítélkezési gyakorlat fényében legyen különösen körültekintő a közösségi rendelkezéseknek a kiskorúak fogva tartására vonatkozó alkalmazása során; sürgeti a tagállamokat, hogy a kiskorúakat életkoruk és nemük figyelembevételével helyezzék el speciális gyermekotthonokban;

| 14. | úgy véli, hogy az egyes tagállamok feladata a kísérő nélküli kiskorúak azonosítása; kéri a tagállamokat, hogy a kiskorúakat megérkezésükkor azonnal irányítsák speciális szociális-oktatási szolgálatokhoz, ahol egyrészt fel kell mérni egyedi körülményeiket és különleges védelmi igényeiket – többek között nemzetiségüket, iskolázottságukat, etnikai, kulturális és nyelvi hovatartozásukat, veszélyeztetettségüket –, másrészt jogaikról, a védelemről a jogi és segítséggel kapcsolatos lehetőségekről, az eljárásokról, valamint azok következményeiről azonnal meg kell adni számukra az összes szükséges információt olyan nyelven és olyan formában – szükség esetén tolmács segítségével –, amit megértenek; felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg bevált gyakorlataikat olyan gyermekbarát eszközökkel kapcsolatban, amelyek világosan ismertetik a gyermekek számára a vonatkozó eljárásokat és az őket megillető jogokat; felszólítja a tagállamokat, hogy e tekintetben fordítsanak különös figyelmet és személyazonosságuk megállapítását, valamint befogadásukat és védelmüket illetően biztosítsanak egyedi rendelkezéseket a különleges védelmi igényű kísérő nélküli kiskorúakra, elsősorban az emberkereskedelem kísérő nélküli gyermekáldozataira, biztosítva számukra a szükséges segítséget és védelmet a 2011/36/EU irányelv értelmében; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az egyes tagállamok feladata a kísérő nélküli kiskorúak azonosítása; kéri a tagállamokat, hogy a kiskorúakat megérkezésükkor azonnal irányítsák speciális szociális-oktatási szolgálatokhoz, ahol egyrészt fel kell mérni egyedi körülményeiket és különleges védelmi igényeiket – többek között nemzetiségüket, iskolázottságukat, etnikai, kulturális és nyelvi hovatartozásukat, veszélyeztetettségüket –, másrészt jogaikról, a védelemről a jogi és segítséggel kapcsolatos lehetőségekről, az eljárásokról, valamint azok következményeiről azonnal meg kell adni számukra az összes szükséges információt olyan nyelven és olyan formában – szükség esetén tolmács segítségével –, amit megértenek; felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg bevált gyakorlataikat olyan gyermekbarát eszközökkel kapcsolatban, amelyek világosan ismertetik a gyermekek számára a vonatkozó eljárásokat és az őket megillető jogokat; felszólítja a tagállamokat, hogy e tekintetben fordítsanak különös figyelmet és személyazonosságuk megállapítását, valamint befogadásukat és védelmüket illetően biztosítsanak egyedi rendelkezéseket a különleges védelmi igényű kísérő nélküli kiskorúakra, elsősorban az emberkereskedelem kísérő nélküli gyermekáldozataira, biztosítva számukra a szükséges segítséget és védelmet a 2011/36/EU irányelv értelmében;

| 15. | sajnálja, hogy egyes tagállamok olyan nem megfelelő és tolakodó orvosi módszereket alkalmaznak az életkor megállapítására, amelyek traumát okozhatnak, és a csontérettségen vagy a fogak mineralizálódásán alapuló egyes módszerek ellentmondásosak és jelentős hibahatárral működnek; kéri a Bizottságot, hogy a stratégiai iránymutatásokba foglalja bele a legjobb gyakorlatok alapján kidolgozott közös normákat az életkor megállapításával kapcsolatos módszerre vonatkozóan, amely független, szakképzett személyek által tudományos, biztonságos, tisztességes, a nemi szempontokat és a gyermekek szempontjait figyelembe vevő módszerekkel végzett – a leánygyermekekre megkülönböztetett figyelmet fordítva – többdimenziós és multidiszciplináris értékelésből áll; emlékeztet arra, hogy az életkor megállapítását a gyermek jogainak és testi épségének, valamint az emberi méltóság megfelelő tiszteletben tartásával kell elvégezni, és kétség esetén mindig a kiskorú javára kell dönteni; emlékeztet továbbá arra, hogy orvosi vizsgálatokat csak akkor szabad végezni, ha az életkor megállapítására az összes egyéb módszert már kimerítették, továbbá hogy ezen értékelés eredményei ellen fellebbezést lehessen benyújtani; üdvözli az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal e témában végzett munkáját, amelyet ki kell terjeszteni minden kiskorú esetére; |
| --- | --- |

15.

sajnálja, hogy egyes tagállamok olyan nem megfelelő és tolakodó orvosi módszereket alkalmaznak az életkor megállapítására, amelyek traumát okozhatnak, és a csontérettségen vagy a fogak mineralizálódásán alapuló egyes módszerek ellentmondásosak és jelentős hibahatárral működnek; kéri a Bizottságot, hogy a stratégiai iránymutatásokba foglalja bele a legjobb gyakorlatok alapján kidolgozott közös normákat az életkor megállapításával kapcsolatos módszerre vonatkozóan, amely független, szakképzett személyek által tudományos, biztonságos, tisztességes, a nemi szempontokat és a gyermekek szempontjait figyelembe vevő módszerekkel végzett – a leánygyermekekre megkülönböztetett figyelmet fordítva – többdimenziós és multidiszciplináris értékelésből áll; emlékeztet arra, hogy az életkor megállapítását a gyermek jogainak és testi épségének, valamint az emberi méltóság megfelelő tiszteletben tartásával kell elvégezni, és kétség esetén mindig a kiskorú javára kell dönteni; emlékeztet továbbá arra, hogy orvosi vizsgálatokat csak akkor szabad végezni, ha az életkor megállapítására az összes egyéb módszert már kimerítették, továbbá hogy ezen értékelés eredményei ellen fellebbezést lehessen benyújtani; üdvözli az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal e témában végzett munkáját, amelyet ki kell terjeszteni minden kiskorú esetére;

| 16. | felkéri a tagállamokat, hogy amint egy kiskorú érkezik területükre és amíg tartós megoldást nem találnak, jelöljenek ki gyámot vagy felelőst számára, aki kíséri, segíti és képviseli a kiskorút az összes eljárás során, és tegyék lehetővé számára, hogy az összes eljárás során valamennyi joga érvényesüljön, és sürgeti, hogy a kiskorúakat az értük felelős kinevezett személyről haladéktalanul tájékoztassák; szorgalmazza továbbá, hogy ez a személy rendelkezzen a kíséret nélküli kiskorúak előtti kihívásokra, a gyermekvédelemre és a gyermekek jogaira, a menedékjogra, a migránsok jogaira vonatkozó speciális képzéssel, és teljesen függetlenül járhasson el; úgy véli, hogy e személyeknek folyamatos és megfelelő képzésben kell részesülniük, valamint rendszeres és független ellenőrzés alá kell esniük; kéri az Európai Bizottságot, hogy a stratégiai iránymutatásokba foglalja bele e személyek megbízatására, feladataira, végzettségére, képességeire és képzésére vonatkozó, a bevált gyakorlatokon alapuló közös normákat; |
| --- | --- |

16.

felkéri a tagállamokat, hogy amint egy kiskorú érkezik területükre és amíg tartós megoldást nem találnak, jelöljenek ki gyámot vagy felelőst számára, aki kíséri, segíti és képviseli a kiskorút az összes eljárás során, és tegyék lehetővé számára, hogy az összes eljárás során valamennyi joga érvényesüljön, és sürgeti, hogy a kiskorúakat az értük felelős kinevezett személyről haladéktalanul tájékoztassák; szorgalmazza továbbá, hogy ez a személy rendelkezzen a kíséret nélküli kiskorúak előtti kihívásokra, a gyermekvédelemre és a gyermekek jogaira, a menedékjogra, a migránsok jogaira vonatkozó speciális képzéssel, és teljesen függetlenül járhasson el; úgy véli, hogy e személyeknek folyamatos és megfelelő képzésben kell részesülniük, valamint rendszeres és független ellenőrzés alá kell esniük; kéri az Európai Bizottságot, hogy a stratégiai iránymutatásokba foglalja bele e személyek megbízatására, feladataira, végzettségére, képességeire és képzésére vonatkozó, a bevált gyakorlatokon alapuló közös normákat;

| 17. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a kísérő nélküli kiskorúakkal – köztük az emberkereskedelem áldozataival – vélhetően kapcsolatba kerülő köztisztviselők és e hatóságok munkatársai megfelelő képesítéssel rendelkezzenek és képzésben részesüljenek annak érdekében, hogy képesek legyenek azonosítani és helyesen kezelni az ilyen eseteket, és megfelelő képzésben részesítsék őket a kíséret nélküli kiskorúak sajátos igényeiről, a gyermekek jogairól, a gyermekek viselkedéséről és pszichológiájáról, valamint a menekült- és bevándorlási jogról; felkéri a tagállamokat, hogy indítsanak kötelező nemspecifikus képzéseket a menedékhelyeken kísérő nélküli kiskorúakat fogadó személyzet, illetve e kiskorúakat kikérdező, ügyükben döntést hozó és jogi képviseletüket ellátó személyek számára, illetve biztosítsák, hogy a tagállamok rendőrsége és jogi hatóságai is rendszeresen részesüljenek nemspecifikus képzésben; hangsúlyozza, hogy a kiskorúért felelős személynek tájékoztatást kell nyújtania és tanácsot kell adnia a kiskorúnak, a jogi tanácsadást azonban csak kiegészítheti, ám nem helyettesítheti; emlékeztet arra, hogy a kiskorú állampolgárságától függetlenül, illetve függetlenül attól, hogy azt megállapították-e, annak a tagállamnak kell a kísérő nélküli kiskorú feletti gyámságot ellátnia, valamint a lehető legmagasabb szintű védelmet nyújtania számára, amelyben a kiskorú tartózkodik; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a kísérő nélküli kiskorúakkal – köztük az emberkereskedelem áldozataival – vélhetően kapcsolatba kerülő köztisztviselők és e hatóságok munkatársai megfelelő képesítéssel rendelkezzenek és képzésben részesüljenek annak érdekében, hogy képesek legyenek azonosítani és helyesen kezelni az ilyen eseteket, és megfelelő képzésben részesítsék őket a kíséret nélküli kiskorúak sajátos igényeiről, a gyermekek jogairól, a gyermekek viselkedéséről és pszichológiájáról, valamint a menekült- és bevándorlási jogról; felkéri a tagállamokat, hogy indítsanak kötelező nemspecifikus képzéseket a menedékhelyeken kísérő nélküli kiskorúakat fogadó személyzet, illetve e kiskorúakat kikérdező, ügyükben döntést hozó és jogi képviseletüket ellátó személyek számára, illetve biztosítsák, hogy a tagállamok rendőrsége és jogi hatóságai is rendszeresen részesüljenek nemspecifikus képzésben; hangsúlyozza, hogy a kiskorúért felelős személynek tájékoztatást kell nyújtania és tanácsot kell adnia a kiskorúnak, a jogi tanácsadást azonban csak kiegészítheti, ám nem helyettesítheti; emlékeztet arra, hogy a kiskorú állampolgárságától függetlenül, illetve függetlenül attól, hogy azt megállapították-e, annak a tagállamnak kell a kísérő nélküli kiskorú feletti gyámságot ellátnia, valamint a lehető legmagasabb szintű védelmet nyújtania számára, amelyben a kiskorú tartózkodik;

| 18. | az Unión belül a kísérő nélküli kiskorúak védelme terén érvényesített következetesség és egyenlő normák biztosítása érdekében felkéri a tagállamokat, hogy a kísérő nélküli kiskorúaknak nyújtsanak azok helyzetétől függetlenül és a befogadó ország állampolgárai közé tartozó kiskorúakra vonatkozókkal megegyező feltételek szerint:






  — | megfelelő szállást: a szállásnak kielégítő higiéniai feltételeket kell biztosítania, a „központban” való elszállásolás nem történhet zárt központban, az első napokban kísérő nélküli kiskorúakra szakosodott fogadó intézményben kell szállást biztosítani; az első szakaszt követően stabilabb szállást kell biztosítani; a kísérő nélküli kiskorúakat a felnőttektől el kell különíteni; a központnak ki kell elégítenie a kiskorúak igényeit és megfelelő létesítményekkel kell rendelkeznie; ösztönözni kell a befogadó családban és a „lakásotthonokban” való elhelyezést, valamint a kiskorúnak a kiskorú rokonokkal vagy közel álló kiskorúakkal való közös elhelyezését, amennyiben az megfelelő és a kiskorú is beleegyezik; |
| --- | --- | --- |

18.

az Unión belül a kísérő nélküli kiskorúak védelme terén érvényesített következetesség és egyenlő normák biztosítása érdekében felkéri a tagállamokat, hogy a kísérő nélküli kiskorúaknak nyújtsanak azok helyzetétől függetlenül és a befogadó ország állampolgárai közé tartozó kiskorúakra vonatkozókkal megegyező feltételek szerint:

—

megfelelő szállást: a szállásnak kielégítő higiéniai feltételeket kell biztosítania, a „központban” való elszállásolás nem történhet zárt központban, az első napokban kísérő nélküli kiskorúakra szakosodott fogadó intézményben kell szállást biztosítani; az első szakaszt követően stabilabb szállást kell biztosítani; a kísérő nélküli kiskorúakat a felnőttektől el kell különíteni; a központnak ki kell elégítenie a kiskorúak igényeit és megfelelő létesítményekkel kell rendelkeznie; ösztönözni kell a befogadó családban és a „lakásotthonokban” való elhelyezést, valamint a kiskorúnak a kiskorú rokonokkal vagy közel álló kiskorúakkal való közös elhelyezését, amennyiben az megfelelő és a kiskorú is beleegyezik;

| — | kísérő nélküli kiskorúként történő beazonosításuktól kezdődően megfelelő anyagi, jogi és pszichológiai támogatást kell részükre nyújtani; |
| --- | --- |

—

kísérő nélküli kiskorúként történő beazonosításuktól kezdődően megfelelő anyagi, jogi és pszichológiai támogatást kell részükre nyújtani;

| — | az oktatáshoz, szakképzéshez, valamint a szociális-oktatási tanácsadáshoz való azonnali hozzáférést; a befogadó országban haladéktalanul lehetővé kell tenni, hogy a kiskorú iskolába járjon; egyúttal a kísérő nélküli kiskorúaknak lehetőség szerint – a tagállam területére történő érkezésüket követően – haladéktalanul térítésmentes hozzáférést kell biztosítani mindenekelőtt az adott ország nyelvét oktató nyelvtanfolyamokhoz; a tagállamoknak elő kell segíteniük a gyermekek korábbi tanulmányainak elismerését annak érdekében, hogy lehetővé váljon számukra a további oktatásban való részvétel Európában; |
| --- | --- |

—

az oktatáshoz, szakképzéshez, valamint a szociális-oktatási tanácsadáshoz való azonnali hozzáférést; a befogadó országban haladéktalanul lehetővé kell tenni, hogy a kiskorú iskolába járjon; egyúttal a kísérő nélküli kiskorúaknak lehetőség szerint – a tagállam területére történő érkezésüket követően – haladéktalanul térítésmentes hozzáférést kell biztosítani mindenekelőtt az adott ország nyelvét oktató nyelvtanfolyamokhoz; a tagállamoknak elő kell segíteniük a gyermekek korábbi tanulmányainak elismerését annak érdekében, hogy lehetővé váljon számukra a további oktatásban való részvétel Európában;

| — | az egészséghez való jogot és a megfelelő alapvető egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; a tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell a kínzás, a szexuális bántalmazás vagy az erőszak egyéb formáinak áldozatává vált kiskorúak megfelelő orvosi és pszichológiai ellátását; a tagállamok biztosítják továbbá az egészséghez, valamint szükség esetén a különleges ellátáshoz (azaz rehabilitációs szolgáltatásokhoz) való jogot azon kiskorúak számára, akik a visszaélés, kizsákmányolás, illetve a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód bármely formájának áldozataivá váltak, valamint akik fegyveres konfliktusokban voltak érintettek; |
| --- | --- |

—

az egészséghez való jogot és a megfelelő alapvető egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; a tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell a kínzás, a szexuális bántalmazás vagy az erőszak egyéb formáinak áldozatává vált kiskorúak megfelelő orvosi és pszichológiai ellátását; a tagállamok biztosítják továbbá az egészséghez, valamint szükség esetén a különleges ellátáshoz (azaz rehabilitációs szolgáltatásokhoz) való jogot azon kiskorúak számára, akik a visszaélés, kizsákmányolás, illetve a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód bármely formájának áldozataivá váltak, valamint akik fegyveres konfliktusokban voltak érintettek;

| — | az információhoz való hozzáférést, valamint – kommunikációs igényeik kielégítése érdekében – a médiumok (rádió, televízió, internet) használatához való jogot; |
| --- | --- |

—

az információhoz való hozzáférést, valamint – kommunikációs igényeik kielégítése érdekében – a médiumok (rádió, televízió, internet) használatához való jogot;

| — | a pihenéshez és a szórakozáshoz, valamint a játékokban és szabadidős tevékenységekben való részvételhez való jogot; |
| --- | --- |

—

a pihenéshez és a szórakozáshoz, valamint a játékokban és szabadidős tevékenységekben való részvételhez való jogot;

| — | minden egyes kísérő nélküli kiskorú arra vonatkozó jogát, hogy saját kulturális identitását és értékeit, köztük anyanyelvét a továbbiakban is használja és fejlessze; |
| --- | --- |

—

minden egyes kísérő nélküli kiskorú arra vonatkozó jogát, hogy saját kulturális identitását és értékeit, köztük anyanyelvét a továbbiakban is használja és fejlessze;

| — | a vallásuk kifejezésre juttatásához és gyakorlásához való jogot; |
| --- | --- |

—

a vallásuk kifejezésre juttatásához és gyakorlásához való jogot;

| 19. | emlékeztet arra, hogy az Európa Tanács gyermekbarát igazságszolgáltatásról szóló iránymutatásaival összhangban minden eljárást hozzá kell igazítani a kiskorúakhoz életkoruknak, érettségi fokuknak és értelmi képességeiknek megfelelően, továbbá minden eljárásnak érzékenynek kell lennie a gyermekek igényeire, üdvözli továbbá a Bizottság által ezen iránymutatások előmozdítása terén végzett tevékenységeket; a kiskorú véleményét gyakorlott és képzett szakemberek – például pszichológusok, szociális munkások és kulturális közvetítők – közreműködésével az eljárás összes szakasza során meg kell hallgatni és figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy az Európa Tanács gyermekbarát igazságszolgáltatásról szóló iránymutatásaival összhangban minden eljárást hozzá kell igazítani a kiskorúakhoz életkoruknak, érettségi fokuknak és értelmi képességeiknek megfelelően, továbbá minden eljárásnak érzékenynek kell lennie a gyermekek igényeire, üdvözli továbbá a Bizottság által ezen iránymutatások előmozdítása terén végzett tevékenységeket; a kiskorú véleményét gyakorlott és képzett szakemberek – például pszichológusok, szociális munkások és kulturális közvetítők – közreműködésével az eljárás összes szakasza során meg kell hallgatni és figyelembe kell venni;

| 20. | üdvözli a menekültügyi jogszabályok terén elért haladást, és felszólítja a tagállamokat, hogy annak hatékony végrehajtása érdekében tegyék meg a szükséges jogalkotási és igazgatási reformokat; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az uniós menedékjogi politikáknak elsősorban gyermekként kell tekinteniük a kísérő nélküli kiskorúakra, és sürgeti a tagállamokat, hogy lehetőség szerint mentesítsék a kísérő nélküli kiskorúakat a gyorsított és a határátlépési eljárás alól; arra is emlékeztet, hogy ha egy kísérő nélküli kiskorú – akinek az Unióban nem tartózkodik máshol jogszerűen családtagja – egynél több tagállamban kér menedékjogot, az ügyében illetékes tagállam azon tagállam, ahol a kiskorú kérelmének benyújtását követően tartózkodik, és felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be az Európai Bíróság ítéleteit; hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli kiskorúak speciális igényeire való tekintettel elengedhetetlen menedékkérelmük kiemelt feldolgozása annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb igazságos döntés születhessen; felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék menekültügyi rendszereiket azzal a céllal, hogy olyan harmonizált és gyermekbarát intézményi keretet hozzanak létre, amely figyelembe veszi a kísérő nélküli kiskorúak – és különösen az emberkereskedelem áldozatainak – sajátos igényeit és különféle nehézségeit; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a menekültügyi jogszabályok terén elért haladást, és felszólítja a tagállamokat, hogy annak hatékony végrehajtása érdekében tegyék meg a szükséges jogalkotási és igazgatási reformokat; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az uniós menedékjogi politikáknak elsősorban gyermekként kell tekinteniük a kísérő nélküli kiskorúakra, és sürgeti a tagállamokat, hogy lehetőség szerint mentesítsék a kísérő nélküli kiskorúakat a gyorsított és a határátlépési eljárás alól; arra is emlékeztet, hogy ha egy kísérő nélküli kiskorú – akinek az Unióban nem tartózkodik máshol jogszerűen családtagja – egynél több tagállamban kér menedékjogot, az ügyében illetékes tagállam azon tagállam, ahol a kiskorú kérelmének benyújtását követően tartózkodik, és felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be az Európai Bíróság ítéleteit; hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli kiskorúak speciális igényeire való tekintettel elengedhetetlen menedékkérelmük kiemelt feldolgozása annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb igazságos döntés születhessen; felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék menekültügyi rendszereiket azzal a céllal, hogy olyan harmonizált és gyermekbarát intézményi keretet hozzanak létre, amely figyelembe veszi a kísérő nélküli kiskorúak – és különösen az emberkereskedelem áldozatainak – sajátos igényeit és különféle nehézségeit;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó bármely határozatnak egyéni elbíráláson kell alapulnia, és a gyermek legfőbb érdekeit kell szolgálnia; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó bármely határozatnak egyéni elbíráláson kell alapulnia, és a gyermek legfőbb érdekeit kell szolgálnia;

| 22. | sajnálja, hogy a kiskorúak nagykorúvá válásuk pillanatában hirtelen igen bizonytalan helyzetbe kerülnek: felkéri a tagállamokat, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat, és dolgozzanak ki e kiskorúakat nagykorúvá válásuk során támogató mechanizmusokat; üdvözli az Európa Tanács e téren végzett munkáját és felkéri a Bizottságot, hogy stratégiai iránymutatásaiba foglalja bele a bevált gyakorlatokat az „egyéni élettervek” kiskorú érdekében és a kiskorúval együtt történő kidolgozása vonatkozásában; |
| --- | --- |

22.

sajnálja, hogy a kiskorúak nagykorúvá válásuk pillanatában hirtelen igen bizonytalan helyzetbe kerülnek: felkéri a tagállamokat, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat, és dolgozzanak ki e kiskorúakat nagykorúvá válásuk során támogató mechanizmusokat; üdvözli az Európa Tanács e téren végzett munkáját és felkéri a Bizottságot, hogy stratégiai iránymutatásaiba foglalja bele a bevált gyakorlatokat az „egyéni élettervek” kiskorú érdekében és a kiskorúval együtt történő kidolgozása vonatkozásában;

| 23. | felszólítja a tagállamokat, hogy határozzák meg az egyes partnerek – különösen a nemzeti és helyi hatóságok, a jóléti szolgálatok, az ifjúsági munkások, a családi és jogi képviselők – feladatait az élettervek végrehajtásának és nyomon követésének, valamint koordinációjuk biztosításának területén; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a tagállamokat, hogy határozzák meg az egyes partnerek – különösen a nemzeti és helyi hatóságok, a jóléti szolgálatok, az ifjúsági munkások, a családi és jogi képviselők – feladatait az élettervek végrehajtásának és nyomon követésének, valamint koordinációjuk biztosításának területén;

| 24. | határozottan hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli kiskorúak Unióba érkezésekor az a végső cél, hogy számukra tartós, érdekeiket figyelembe vevő megoldást találjanak; emlékeztet arra, hogy e megoldáskeresést mindig a család Unión belül vagy kívül történő újraegyesítése lehetőségeinek megvizsgálásával kell kezdeni, feltéve hogy ez a gyermek legfőbb érdekeit szolgálja; hangsúlyozza, hogy a kiskorúakat ugyan elviekben meg lehet kérni a családtagjaik felkutatásában való együttműködésre, mégsem állhat fenn olyan együttműködési kötelezettség, amely a nemzetközi védelemmel kapcsolatos vizsgálat eredménye szempontjából meghatározó lenne; emlékeztet arra, hogy azokban az esetekben, amikor veszélyben van a kiskorú vagy családtagjainak élete – különösen, ha ez utóbbiak a származási országban maradtak –, e személyekre vonatkozó információk gyűjtésének, feldolgozásának és továbbításának bizalmasan kell történnie, életük veszélyeztetésének elkerülése érdekében; felszólítja az uniós tagállamokat és összes illetékes hatóságaikat, hogy fokozzák az együttműködést, elsősorban a családok felkutatását és/vagy egyesítését gátló valamennyi bürokratikus akadály felszámolásával, és osszák meg a bevált gyakorlatokat; kéri, hogy a Bizottság kövesse nyomon a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK irányelv, különösen annak 10. cikke (3) bekezdésének végrehajtását; |
| --- | --- |

24.

határozottan hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli kiskorúak Unióba érkezésekor az a végső cél, hogy számukra tartós, érdekeiket figyelembe vevő megoldást találjanak; emlékeztet arra, hogy e megoldáskeresést mindig a család Unión belül vagy kívül történő újraegyesítése lehetőségeinek megvizsgálásával kell kezdeni, feltéve hogy ez a gyermek legfőbb érdekeit szolgálja; hangsúlyozza, hogy a kiskorúakat ugyan elviekben meg lehet kérni a családtagjaik felkutatásában való együttműködésre, mégsem állhat fenn olyan együttműködési kötelezettség, amely a nemzetközi védelemmel kapcsolatos vizsgálat eredménye szempontjából meghatározó lenne; emlékeztet arra, hogy azokban az esetekben, amikor veszélyben van a kiskorú vagy családtagjainak élete – különösen, ha ez utóbbiak a származási országban maradtak –, e személyekre vonatkozó információk gyűjtésének, feldolgozásának és továbbításának bizalmasan kell történnie, életük veszélyeztetésének elkerülése érdekében; felszólítja az uniós tagállamokat és összes illetékes hatóságaikat, hogy fokozzák az együttműködést, elsősorban a családok felkutatását és/vagy egyesítését gátló valamennyi bürokratikus akadály felszámolásával, és osszák meg a bevált gyakorlatokat; kéri, hogy a Bizottság kövesse nyomon a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK irányelv, különösen annak 10. cikke (3) bekezdésének végrehajtását;

| 25. | felkéri a Bizottságot, hogy a stratégiai iránymutatásokba következetesen foglaljon bele a bevált gyakorlatokon alapuló, a gyermek érdekeit szolgáló és a Bizottság által 2011-ben kiadott, a kiskorúak visszatérése terén bevett gyakorlatokról szóló összehasonlító tanulmányon – amely magában foglal egy ellenőrző jegyzéket és a bevált gyakorlatokat is – alapuló közös normákat, melyeknek a kiskorú visszaküldése előtt meg kell felelni; a lehető leghatározottabban emlékeztet arra, hogy nem lehet a kiskorút visszaküldeni, amennyiben ez nem szolgálja a gyermek érdekét, valamint kockázatos a kiskorú, illetve családja élete, testi és lelki egészsége, jóléte, biztonsága vagy alapvető jogai szempontjából, továbbá, hogy minden egyes kiskorú (valamint – a család újraegyesítésekor – családtagjai) esetében alaposan meg kell vizsgálni az egyedi körülményeket, illetve ezeket teljesen ki kell értékelni; emlékeztet arra, hogy kiskorút csak akkor lehet visszaküldeni, ha bebizonyosodott, hogy a kiskorú a visszatérési országban biztonságos, tényleges és személyre szabott, jogait tiszteletben tartó és visszailleszkedését elősegítő intézkedésekben fog részesülni; sürgeti a tagállamokat, hogy a kiskorúak biztonságos visszatérésének szavatolására a származási- és a tranzitországokkal, továbbá a nem kormányzati, helyi és nemzetközi szervezetekkel együttműködésben hozzanak nyomonkövetési intézkedéseket, valamint visszatérésüket követően biztosítsák a kiskorúak védelmét és visszailleszkedését; megállapítja, hogy az ilyen intézkedések a visszatérés létfontosságú elemeit alkotják; kéri a Bizottságot, hogy a 2008/115/EK irányelv értékelése során fordítson különös figyelmet az irányelvnek a kísérő nélküli kiskorúakra gyakorolt hatására, különösen tekintettel a 10. cikkre, a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontjára és a 17. cikkre; felszólítja az Uniót, hogy kötelezze el magát amellett, hogy a jövőben hatékonyabb válaszokat ad majd annak érdekében, hogy felszámolja a migráció potenciális ösztönzőit, köztük a korai és kényszerházasságot, a káros hagyományos gyakorlatokat, például a női nemi szervek csonkítását, valamint a szexuális erőszakot világszerte; |
| --- | --- |

25.

felkéri a Bizottságot, hogy a stratégiai iránymutatásokba következetesen foglaljon bele a bevált gyakorlatokon alapuló, a gyermek érdekeit szolgáló és a Bizottság által 2011-ben kiadott, a kiskorúak visszatérése terén bevett gyakorlatokról szóló összehasonlító tanulmányon – amely magában foglal egy ellenőrző jegyzéket és a bevált gyakorlatokat is – alapuló közös normákat, melyeknek a kiskorú visszaküldése előtt meg kell felelni; a lehető leghatározottabban emlékeztet arra, hogy nem lehet a kiskorút visszaküldeni, amennyiben ez nem szolgálja a gyermek érdekét, valamint kockázatos a kiskorú, illetve családja élete, testi és lelki egészsége, jóléte, biztonsága vagy alapvető jogai szempontjából, továbbá, hogy minden egyes kiskorú (valamint – a család újraegyesítésekor – családtagjai) esetében alaposan meg kell vizsgálni az egyedi körülményeket, illetve ezeket teljesen ki kell értékelni; emlékeztet arra, hogy kiskorút csak akkor lehet visszaküldeni, ha bebizonyosodott, hogy a kiskorú a visszatérési országban biztonságos, tényleges és személyre szabott, jogait tiszteletben tartó és visszailleszkedését elősegítő intézkedésekben fog részesülni; sürgeti a tagállamokat, hogy a kiskorúak biztonságos visszatérésének szavatolására a származási- és a tranzitországokkal, továbbá a nem kormányzati, helyi és nemzetközi szervezetekkel együttműködésben hozzanak nyomonkövetési intézkedéseket, valamint visszatérésüket követően biztosítsák a kiskorúak védelmét és visszailleszkedését; megállapítja, hogy az ilyen intézkedések a visszatérés létfontosságú elemeit alkotják; kéri a Bizottságot, hogy a 2008/115/EK irányelv értékelése során fordítson különös figyelmet az irányelvnek a kísérő nélküli kiskorúakra gyakorolt hatására, különösen tekintettel a 10. cikkre, a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontjára és a 17. cikkre; felszólítja az Uniót, hogy kötelezze el magát amellett, hogy a jövőben hatékonyabb válaszokat ad majd annak érdekében, hogy felszámolja a migráció potenciális ösztönzőit, köztük a korai és kényszerházasságot, a káros hagyományos gyakorlatokat, például a női nemi szervek csonkítását, valamint a szexuális erőszakot világszerte;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli kiskorú beilleszkedését a befogadó országban a kiskorú érdekében és a vele együtt kidolgozott életterv nyomán kell végrehajtani, etnikai, vallási, kulturális és nyelvi hátterének teljes körű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli kiskorú beilleszkedését a befogadó országban a kiskorú érdekében és a vele együtt kidolgozott életterv nyomán kell végrehajtani, etnikai, vallási, kulturális és nyelvi hátterének teljes körű tiszteletben tartása mellett;

| 27. | felkéri a tagállamokat, hogy kötelezzék hatóságaikat intézkedések meghozatalára a koldulás áldozataivá vált kísérő nélküli kiskorúak esetében; úgy véli, hogy mindenáron meg kell akadályozni, hogy a kiskorúakat koldulással kizsákmányolják; |
| --- | --- |

27.

felkéri a tagállamokat, hogy kötelezzék hatóságaikat intézkedések meghozatalára a koldulás áldozataivá vált kísérő nélküli kiskorúak esetében; úgy véli, hogy mindenáron meg kell akadályozni, hogy a kiskorúakat koldulással kizsákmányolják;

o

o o

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL C 285. E, 2010.10.21., 12. o.

(2)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(3)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(4)  HL L 337., 2011.12.20., 9. o.

(5)  HL L 31., 2003.2.6., 18. o.

(6)  HL L 348., 2008.12.24., 98. o.

(7)  HL L 251., 2003.10.3., 12. o.

(8)  HL L 199., 2007.7.31., 23. o.

(9)  HL L 173., 2007.7.3., 19. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/173 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/173

---

P7_TA(2013)0388

A Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzet

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2013/2822(RSP))

(2016/C 093/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió főképviselőjének az észak-kivui helyzetről szóló 2013. augusztus 30-i, valamint a kelet-kongói helyzetről szóló 2012. június 7-i és 2012. július 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, az Unió főképviselőjének az észak-kivui helyzetről szóló 2013. augusztus 30-i, valamint a kelet-kongói helyzetről szóló 2012. június 7-i és 2012. július 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek az „Instabilitás és bizonytalanság az Afrikai Nagy-tavak régiójában, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részében” című, a 2012. november 27 és 29 között a suriname-i Paramaribóban tartott ülésén elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek az „Instabilitás és bizonytalanság az Afrikai Nagy-tavak régiójában, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részében” című, a 2012. november 27 és 29 között a suriname-i Paramaribóban tartott ülésén elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel a Nagy-tavak régiójáról szóló 2013. július 22-i, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről szóló 2012. december 10-i, 2012. november 19-i és 2012. június 25-i tanácsi következtetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nagy-tavak régiójáról szóló 2013. július 22-i, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén kialakult helyzetről szóló 2012. december 10-i, 2012. november 19-i és 2012. június 25-i tanácsi következtetésre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2053. (2012), a Kongói Demokratikus Köztársaságban működő ENSZ-misszió (MONUSCO, korábban MONUC) megbízatását meghatározó 1925. (2010) és a MONUSCO megbízatását megújító 2098. (2013) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2053. (2012), a Kongói Demokratikus Köztársaságban működő ENSZ-misszió (MONUSCO, korábban MONUC) megbízatását meghatározó 1925. (2010) és a MONUSCO megbízatását megújító 2098. (2013) számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek Szervezete kongói demokratikus köztársasági stabilizáló missziójáról szóló 2013. június 28-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek Szervezete kongói demokratikus köztársasági stabilizáló missziójáról szóló 2013. június 28-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a Nagy-tavak régiójában uralkodó helyzetről szóló 2013. július 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a Nagy-tavak régiójában uralkodó helyzetről szóló 2013. július 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) Béke és Biztonsági Tanácsának a Nagy-tavak régiójában, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) keleti részén kialakult helyzetről szóló 393., 2013. augusztus 28.-i ülésén elfogadott határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) Béke és Biztonsági Tanácsának a Nagy-tavak régiójában, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) keleti részén kialakult helyzetről szóló 393., 2013. augusztus 28.-i ülésén elfogadott határozatára,

| — | tekintettel a Nagy-tavak régiójával foglalkozó nemzetközi konferencia (ICGLR) tagállamai állam-, illetve kormányfőinek a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult biztonsági helyzetről szóló 2013. augusztus 6-i és 2012. november 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nagy-tavak régiójával foglalkozó nemzetközi konferencia (ICGLR) tagállamai állam-, illetve kormányfőinek a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult biztonsági helyzetről szóló 2013. augusztus 6-i és 2012. november 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének (OIF) a frankofón országok 2012. október 13–14-én tartott XIV. csúcstalálkozóján hozott, a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének (OIF) a frankofón országok 2012. október 13–14-én tartott XIV. csúcstalálkozóján hozott, a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel a 2000 júniusában aláírt cotonoui partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000 júniusában aláírt cotonoui partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000), 1820. (2008), 1888. (2009) és 1960. (2010) számú határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000), 1820. (2008), 1888. (2009) és 1960. (2010) számú határozataira,

| — | tekintettel az 1949. évi Genfi Egyezmény 3. cikkére és annak II. jegyzőkönyvére, amely tiltja a törvénytelen kivégzést, a nemi erőszakot, az erőszakos besorozást és az egyéb erőszakcselekményeket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi Genfi Egyezmény 3. cikkére és annak II. jegyzőkönyvére, amely tiltja a törvénytelen kivégzést, a nemi erőszakot, az erőszakos besorozást és az egyéb erőszakcselekményeket,

| — | tekintettel az 1989. november 20-i nemzetközi gyermekjogi egyezményre, amely különösen megtiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1989. november 20-i nemzetközi gyermekjogi egyezményre, amely különösen megtiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását,

| — | tekintettel a gyermekek fegyveres konfliktusokba történő bevonásáról szóló, a gyermek jogairól szóló nemzetközi egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, amelyet ratifikáltak a Nagy-tavak régiójának országai is, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek fegyveres konfliktusokba történő bevonásáról szóló, a gyermek jogairól szóló nemzetközi egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, amelyet ratifikáltak a Nagy-tavak régiójának országai is,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a KDK 1982-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberek és Népek Jogainak Afrikai Chartájára, amelyet a KDK 1982-ben ratifikált,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel tavaly június óta a KDK keleti részén az erőszak egyre jobban elharapózik, és ennek nyomán újjáéledt az ellenségeskedés az M23-as lázadók és a kormányzati csapatok között, ami több ezer ember halálát okozta és számtalan ember megsebesüléséhez, többek között civilek és ENSZ-békefenntartók ellen indított támadásokhoz vezetett; mivel a humanitárius helyzet továbbra is válságos; |
| --- | --- |

A.

mivel tavaly június óta a KDK keleti részén az erőszak egyre jobban elharapózik, és ennek nyomán újjáéledt az ellenségeskedés az M23-as lázadók és a kormányzati csapatok között, ami több ezer ember halálát okozta és számtalan ember megsebesüléséhez, többek között civilek és ENSZ-békefenntartók ellen indított támadásokhoz vezetett; mivel a humanitárius helyzet továbbra is válságos;

| B. | mivel a kiújult fegyveres konfliktus következtében a Kivu régió atrocitások és erőszak – többek között fosztogatás, szexuális és nemi alapú erőszak, emberrablások, gyermekek fegyveres csoportok általi erőszakos besorozásának, valamint emberi jogi visszaélések – helyszíne lett, ami továbbra is olyan veszedelem, amely aláássa az ENSZ Biztonsági Tanácsának és a térségbeli szerveknek a konfliktus megszüntetésére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

B.

mivel a kiújult fegyveres konfliktus következtében a Kivu régió atrocitások és erőszak – többek között fosztogatás, szexuális és nemi alapú erőszak, emberrablások, gyermekek fegyveres csoportok általi erőszakos besorozásának, valamint emberi jogi visszaélések – helyszíne lett, ami továbbra is olyan veszedelem, amely aláássa az ENSZ Biztonsági Tanácsának és a térségbeli szerveknek a konfliktus megszüntetésére irányuló erőfeszítéseit;

| C. | mivel 2013. augusztus 28-án egy ENSZ-békefenntartó meghalt, tíz másik pedig megsebesült az Észak-Kivuban található kibati dombokon az M23-as lázadók csoportja ellen elkövetett támadás során, amikor a MONUSCO a Goma város civilek által lakott területeit védő kongói fegyveres erőket (FARDC) támogatta; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013. augusztus 28-án egy ENSZ-békefenntartó meghalt, tíz másik pedig megsebesült az Észak-Kivuban található kibati dombokon az M23-as lázadók csoportja ellen elkövetett támadás során, amikor a MONUSCO a Goma város civilek által lakott területeit védő kongói fegyveres erőket (FARDC) támogatta;

| D. | mivel több mint 2,7 millióan – ebből csak 2012-ben több mint egy millióan – kényszerültek elhagyni az otthonukat s váltak belső menekültté, és több mint 440 000 kongói menekült el más afrikai országokba, míg mintegy 6,4 millió embernek lenne szüksége élelemre és sürgősségi segítségnyújtásra, akik jelenleg épphogy csak túlélni képesek azokat a bizonytalan körülményeket, amelyeket a Kelet-Kongóban rendszeresen zajló harcok és az emberek emberi jogainak és a nemzetközi humanitárius jognak a megsértése okoz; |
| --- | --- |

D.

mivel több mint 2,7 millióan – ebből csak 2012-ben több mint egy millióan – kényszerültek elhagyni az otthonukat s váltak belső menekültté, és több mint 440 000 kongói menekült el más afrikai országokba, míg mintegy 6,4 millió embernek lenne szüksége élelemre és sürgősségi segítségnyújtásra, akik jelenleg épphogy csak túlélni képesek azokat a bizonytalan körülményeket, amelyeket a Kelet-Kongóban rendszeresen zajló harcok és az emberek emberi jogainak és a nemzetközi humanitárius jognak a megsértése okoz;

| E. | mivel az emberi jogok megsértéséért és a háborús bűnökért felelős személyek elleni eljárás KDK általi mellőzése a büntetlenség légkörének kialakulását segíti elő, és ösztönzi az újabb bűncselekmények elkövetését; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi jogok megsértéséért és a háborús bűnökért felelős személyek elleni eljárás KDK általi mellőzése a büntetlenség légkörének kialakulását segíti elő, és ösztönzi az újabb bűncselekmények elkövetését;

| F. | mivel a lázadó csoportok és a kongói állam közötti tárgyalások 2013 májusa óta fel vannak függesztve; emlékeztetve arra, hogy az M23-as lázadók, akiket egy 2 000-es békemegállapodást követően beolvasztottak a hadseregbe, 2012 áprilisában fellázadtak, valamint hogy az M23 egyike annak a tizenkét fegyveres csoportnak, amelyek ebben az erőforrásokban gazdag régióban harcolnak egymással; |
| --- | --- |

F.

mivel a lázadó csoportok és a kongói állam közötti tárgyalások 2013 májusa óta fel vannak függesztve; emlékeztetve arra, hogy az M23-as lázadók, akiket egy 2 000-es békemegállapodást követően beolvasztottak a hadseregbe, 2012 áprilisában fellázadtak, valamint hogy az M23 egyike annak a tizenkét fegyveres csoportnak, amelyek ebben az erőforrásokban gazdag régióban harcolnak egymással;

| G. | mivel 2013. szeptember 5-én megkezdődött az ICGRL 7. csúcstalálkozója, amely felszólított a béketárgyalások újrakezdésére és gyors lezárására; |
| --- | --- |

G.

mivel 2013. szeptember 5-én megkezdődött az ICGRL 7. csúcstalálkozója, amely felszólított a béketárgyalások újrakezdésére és gyors lezárására;

| H. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. március 28-i 2098. (2013) számú határozata 2014. március 31-ig meghosszabbította a MONUSCO megbízatását, és kivételes jelleggel különleges intervenciós alakulatot hozott létre a művelet már meglévő, 19 815 főt számláló hadtestén belül; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. március 28-i 2098. (2013) számú határozata 2014. március 31-ig meghosszabbította a MONUSCO megbízatását, és kivételes jelleggel különleges intervenciós alakulatot hozott létre a művelet már meglévő, 19 815 főt számláló hadtestén belül;

| I. | mivel 2012-ben az ICGLR tagállamai közös ellenőrzési mechanizmust hoztak létre, amelynek célja a KDK keleti részén történő csapatmozgások figyelése és a tervezett semleges nemzetközi erők bevetése; |
| --- | --- |

I.

mivel 2012-ben az ICGLR tagállamai közös ellenőrzési mechanizmust hoztak létre, amelynek célja a KDK keleti részén történő csapatmozgások figyelése és a tervezett semleges nemzetközi erők bevetése;

| J. | mivel az ENSZ-szakértők egy csoportja bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy Ruanda kapcsolatban áll a lázadókkal, és az Egyesült Államok felszólította Kigalit, hogy hagyjon fel a lázadók támogatásával; mivel Ruanda ismételten tagadta, hogy bármiféle kapcsolatban állna az M23-mal; |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ-szakértők egy csoportja bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy Ruanda kapcsolatban áll a lázadókkal, és az Egyesült Államok felszólította Kigalit, hogy hagyjon fel a lázadók támogatásával; mivel Ruanda ismételten tagadta, hogy bármiféle kapcsolatban állna az M23-mal;

| K. | mivel a szexuális erőszak alkalmazása és a nemi erőszak még gyakoribb, háborús fegyverként való alkalmazása súlyos, az áldozatok fizikai és pszichikai megnyomorítását jelentő következményekkel jár, és ezeket háborús bűnöknek kell tekinteni; mivel a nemzeti hatóságok és a nemzetközi közösség hatalmas beruházásokat hajtott végre az igazságügyi rendszer – különösen katonai oldali – megerősítése, illetve a szexuális erőszakkal kapcsolatos nyomozások és vádemelés megkezdésének bátorítása érdekében; mivel tartottak ugyan pereket, de az ítéleteket nem hajtották végre, és az elítéltek sok esetben elmenekülhetnek, az áldozatok kárpótlásáért pedig vajmi keveset tesznek; |
| --- | --- |

K.

mivel a szexuális erőszak alkalmazása és a nemi erőszak még gyakoribb, háborús fegyverként való alkalmazása súlyos, az áldozatok fizikai és pszichikai megnyomorítását jelentő következményekkel jár, és ezeket háborús bűnöknek kell tekinteni; mivel a nemzeti hatóságok és a nemzetközi közösség hatalmas beruházásokat hajtott végre az igazságügyi rendszer – különösen katonai oldali – megerősítése, illetve a szexuális erőszakkal kapcsolatos nyomozások és vádemelés megkezdésének bátorítása érdekében; mivel tartottak ugyan pereket, de az ítéleteket nem hajtották végre, és az elítéltek sok esetben elmenekülhetnek, az áldozatok kárpótlásáért pedig vajmi keveset tesznek;

| L. | mivel szükséges foglalkozni a konfliktusok következményeivel, különösen a leszerelés, a helyi kormányzás felülvizsgálata, a korábbi harcokban részt vevők leszerelése és reintegrációja, a menekültek hazatelepítése, a saját országukban lakhelyükről elüldözött emberek visszatelepítése, valamint az életképes fejlesztési programok végrehajtása révén; |
| --- | --- |

L.

mivel szükséges foglalkozni a konfliktusok következményeivel, különösen a leszerelés, a helyi kormányzás felülvizsgálata, a korábbi harcokban részt vevők leszerelése és reintegrációja, a menekültek hazatelepítése, a saját országukban lakhelyükről elüldözött emberek visszatelepítése, valamint az életképes fejlesztési programok végrehajtása révén;

| M. | mivel az Európai Unió hozzájárul az igazságszolgáltatási és a biztonsági ágazat (rendőrség és hadsereg) újjáépítéséhez, valamint pénzügyi és technikai segítségnyújtással, illetve az EUSEC RD és az EUPOL RD missziók keretén belül megvalósuló képzésekkel törekszik ezen ágazatok megfelelő működésének elérésére; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió hozzájárul az igazságszolgáltatási és a biztonsági ágazat (rendőrség és hadsereg) újjáépítéséhez, valamint pénzügyi és technikai segítségnyújtással, illetve az EUSEC RD és az EUPOL RD missziók keretén belül megvalósuló képzésekkel törekszik ezen ágazatok megfelelő működésének elérésére;

| N. | mivel az, hogy az ország természeti erőforrásait illegálisan aknázzák ki, és azok közül néhány más országokba kerül, egyike azon tényezőknek, amelyek fenntartják és súlyosbítják a KDK-ban kialakult konfliktust, és továbbra is a régió egészében uralkodó bizonytalanság egyik forrása; |
| --- | --- |

N.

mivel az, hogy az ország természeti erőforrásait illegálisan aknázzák ki, és azok közül néhány más országokba kerül, egyike azon tényezőknek, amelyek fenntartják és súlyosbítják a KDK-ban kialakult konfliktust, és továbbra is a régió egészében uralkodó bizonytalanság egyik forrása;

| O. | mivel részben a növekvő munkanélküliség, a szociális válság, az élelmiszerválság, az elégtelen alapvető szolgáltatások, a lakosság elszegényedése és a KDK-ban tapasztalható környezetkárosodás is felelős az országban és a Nagy-tavak régiójában uralkodó instabilitásért; |
| --- | --- |

O.

mivel részben a növekvő munkanélküliség, a szociális válság, az élelmiszerválság, az elégtelen alapvető szolgáltatások, a lakosság elszegényedése és a KDK-ban tapasztalható környezetkárosodás is felelős az országban és a Nagy-tavak régiójában uralkodó instabilitásért;

| P. | mivel az elmúlt hónapokban nem történt előrelépés az emberijogvédők védelméről szóló törvénytervezet tekintetében, a KDK-ban súlyosbodott az emberi jogi aktivisták és az újságírók elnyomása, akik önkényes letartóztatásoknak és a megfélemlítésnek vannak kitéve; mivel nem tettek lépéseket, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák; |
| --- | --- |

P.

mivel az elmúlt hónapokban nem történt előrelépés az emberijogvédők védelméről szóló törvénytervezet tekintetében, a KDK-ban súlyosbodott az emberi jogi aktivisták és az újságírók elnyomása, akik önkényes letartóztatásoknak és a megfélemlítésnek vannak kitéve; mivel nem tettek lépéseket, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák;

| Q. | mivel miután 2013. április 9-én újrakezdték a legfelsőbb katonai bíróság előtt folytatott, a Floribert Chebeya (a La Voix des Sans Voix (VSV) ügyvezető igazgatója és a Kínzás Elleni Világszervezet (OMCT) közgyűlésének tagja) és Fidèle Bazana (a VSV tagja) 2010. júniusi meggyilkolásáról folytatott fellebbviteli tárgyalást, Peter Ngomo Milambo, Emmanuel Ilunga Kabengele és Regine Sesepe védőügyvédeket megfenyegették; |
| --- | --- |

Q.

mivel miután 2013. április 9-én újrakezdték a legfelsőbb katonai bíróság előtt folytatott, a Floribert Chebeya (a La Voix des Sans Voix (VSV) ügyvezető igazgatója és a Kínzás Elleni Világszervezet (OMCT) közgyűlésének tagja) és Fidèle Bazana (a VSV tagja) 2010. júniusi meggyilkolásáról folytatott fellebbviteli tárgyalást, Peter Ngomo Milambo, Emmanuel Ilunga Kabengele és Regine Sesepe védőügyvédeket megfenyegették;

| R. | mivel 2013. augusztus 7-én a Katanga tartománybeli Pweto körzetében, Kawakolo falujában a tartomány északi részén fekvő egyes falvakat 2011 óta félelemben tartó lázadó csoportok tagjai brutálisan meggyilkolták Godfrey Mutombót, a Libertas nevű nem kormányzati szervezet tagját; |
| --- | --- |

R.

mivel 2013. augusztus 7-én a Katanga tartománybeli Pweto körzetében, Kawakolo falujában a tartomány északi részén fekvő egyes falvakat 2011 óta félelemben tartó lázadó csoportok tagjai brutálisan meggyilkolták Godfrey Mutombót, a Libertas nevű nem kormányzati szervezet tagját;

| 1. | mélységes aggodalmának ad hangot a KDK keleti részén kialakult erőszak elharapózása miatt, amelynek súlyos politikai, gazdasági, társadalmi, humanitárius és biztonsági következményei vannak a KDK-ban és a már amúgy is instabil és ingatag térség egészében; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmának ad hangot a KDK keleti részén kialakult erőszak elharapózása miatt, amelynek súlyos politikai, gazdasági, társadalmi, humanitárius és biztonsági következményei vannak a KDK-ban és a már amúgy is instabil és ingatag térség egészében;

| 2. | határozottan elítéli a KDK keleti részén a közelmúltban újból fellángoló erőszakot, különösen a fegyveres M23 csoport és más fegyveres csoportok, kiváltképp a Ruandai Demokratikus Felszabadító Erők (FDLR) által folytatott, válogatás nélküli aknavetőzéseket, amelyek a polgári lakosság körében emberéleteket oltottak ki, illetve sérüléseket és károkat okoztak; elítéli a lázadók MONUSCO elleni célzott támadásait, amelyben több ember – többek között egy tanzániai békefenntartó is – életét vesztette, valamint többen megsebesültek; valamennyi érintett felet nyomatékosan felszólít arra, hogy tegyék lehetővé a bejutást a szenvedő polgári lakosság segítségére siető humanitárius ügynökségek számára, és biztosítsanak részükre védelmet; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli a KDK keleti részén a közelmúltban újból fellángoló erőszakot, különösen a fegyveres M23 csoport és más fegyveres csoportok, kiváltképp a Ruandai Demokratikus Felszabadító Erők (FDLR) által folytatott, válogatás nélküli aknavetőzéseket, amelyek a polgári lakosság körében emberéleteket oltottak ki, illetve sérüléseket és károkat okoztak; elítéli a lázadók MONUSCO elleni célzott támadásait, amelyben több ember – többek között egy tanzániai békefenntartó is – életét vesztette, valamint többen megsebesültek; valamennyi érintett felet nyomatékosan felszólít arra, hogy tegyék lehetővé a bejutást a szenvedő polgári lakosság segítségére siető humanitárius ügynökségek számára, és biztosítsanak részükre védelmet;

| 3. | követeli, hogy haladéktalanul vessenek véget mindennemű emberi jogi visszaélésnek, ideértve az aggasztóan elterjedt szexuális és nemi alapú erőszaknak (az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2008. június 19-i 1820. (2008) számú határozata) és a gyermekek fegyveres erők általi sajnálatos besorozásának és felhasználásának; szolidaritását fejezi ki a háború által sújtott KDK népe iránt; |
| --- | --- |

3.

követeli, hogy haladéktalanul vessenek véget mindennemű emberi jogi visszaélésnek, ideértve az aggasztóan elterjedt szexuális és nemi alapú erőszaknak (az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2008. június 19-i 1820. (2008) számú határozata) és a gyermekek fegyveres erők általi sajnálatos besorozásának és felhasználásának; szolidaritását fejezi ki a háború által sújtott KDK népe iránt;

| 4. | nyomatékosan felszólítja az összes érintett hatóságot, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy az emberi jogi visszaélések valamennyi múltbeli és jelenlegi esetét pártatlanul és alaposan kivizsgálják, és a Nemzetközi Büntetőbírósággal teljes körűen működjenek együtt; nyomatékosan kéri, hogy történjenek lépések annak érdekében, hogy az emberi jogi visszaélések, a háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények, a nők elleni szexuális erőszak elkövetőit és a gyermekkatonák besorozásáért felelős személyeket feljelentsék, azonosítsák, büntetőeljárás alá vonják és a nemzeti és nemzetközi büntetőjoggal összhangban felelősségre megbüntessék; |
| --- | --- |

4.

nyomatékosan felszólítja az összes érintett hatóságot, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy az emberi jogi visszaélések valamennyi múltbeli és jelenlegi esetét pártatlanul és alaposan kivizsgálják, és a Nemzetközi Büntetőbírósággal teljes körűen működjenek együtt; nyomatékosan kéri, hogy történjenek lépések annak érdekében, hogy az emberi jogi visszaélések, a háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények, a nők elleni szexuális erőszak elkövetőit és a gyermekkatonák besorozásáért felelős személyeket feljelentsék, azonosítsák, büntetőeljárás alá vonják és a nemzeti és nemzetközi büntetőjoggal összhangban felelősségre megbüntessék;

| 5. | határozottan elítéli az M23 csoport és a KBK-ban működő bomlasztó erők részére nyújtott külső támogatás valamennyi formáját, és követeli e támogatás haladéktalan és végleges felszámolását; |
| --- | --- |

5.

határozottan elítéli az M23 csoport és a KBK-ban működő bomlasztó erők részére nyújtott külső támogatás valamennyi formáját, és követeli e támogatás haladéktalan és végleges felszámolását;

| 6. | támogatja a MONUSCO intervenciós alakulatának megbízatását, amely támadást indít majd a fegyveres csoportok, többek között az M23 ellen, elismerését fejezi ki a MONUSCO által a megbízatásának teljesítése – különösen a polgári lakosság védelme – érdekében tett hathatós lépésekért, és bátorítja ezen erőfeszítések folytatását; sürgeti különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy a Biztonsági Tanács 2098. (2013) számú határozatával összhangban tegyen meg minden szükséges lépést a KBK keleti részén élő polgári lakosság védelme érdekében; |
| --- | --- |

6.

támogatja a MONUSCO intervenciós alakulatának megbízatását, amely támadást indít majd a fegyveres csoportok, többek között az M23 ellen, elismerését fejezi ki a MONUSCO által a megbízatásának teljesítése – különösen a polgári lakosság védelme – érdekében tett hathatós lépésekért, és bátorítja ezen erőfeszítések folytatását; sürgeti különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy a Biztonsági Tanács 2098. (2013) számú határozatával összhangban tegyen meg minden szükséges lépést a KBK keleti részén élő polgári lakosság védelme érdekében;

| 7. | kéri, hogy a kiterjesztett közös ellenőrzési mechanizmus (EJVM) alaposan vizsgálja ki a DKD területéről indított és a szomszédos Ruandában becsapódó aknavető-lövedékek és bombák eredetét; kéri, hogy az EJVM jelentései legyenek átláthatóbbak és rendszeresebbek; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a kiterjesztett közös ellenőrzési mechanizmus (EJVM) alaposan vizsgálja ki a DKD területéről indított és a szomszédos Ruandában becsapódó aknavető-lövedékek és bombák eredetét; kéri, hogy az EJVM jelentései legyenek átláthatóbbak és rendszeresebbek;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a KDK szomszédos országai általi közvetlen beavatkozás a helyzetet csak ronthatja; felhívja a térség valamennyi érintett szereplőjét, hogy tanúsítson maximális önmérsékletet, és tartózkodjon minden olyan cselekedettől és nyilatkozattól, amely a helyzet további romlását eredményezheti; felhívja a szomszédos országokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a KDK függetlenségét és területi integritását; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a KDK szomszédos országai általi közvetlen beavatkozás a helyzetet csak ronthatja; felhívja a térség valamennyi érintett szereplőjét, hogy tanúsítson maximális önmérsékletet, és tartózkodjon minden olyan cselekedettől és nyilatkozattól, amely a helyzet további romlását eredményezheti; felhívja a szomszédos országokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a KDK függetlenségét és területi integritását;

| 9. | üdvözli az ICGRL, az AU tagállamainak erőfeszítéseit és az ENSZ arra irányuló intézkedéseit és kezdeményezéseit, hogy a válságra tartós, strukturális és békés politikai megoldást keressenek; kéri a KDK és a térség békéje és biztonsága érdekében folytatandó együttműködésről szóló keretmegállapodás (PSC) rendelkezéseinek maradéktalan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az ICGRL, az AU tagállamainak erőfeszítéseit és az ENSZ arra irányuló intézkedéseit és kezdeményezéseit, hogy a válságra tartós, strukturális és békés politikai megoldást keressenek; kéri a KDK és a térség békéje és biztonsága érdekében folytatandó együttműködésről szóló keretmegállapodás (PSC) rendelkezéseinek maradéktalan tiszteletben tartását;

| 10. | felhívja a Nagy-tavak régiójának országait, hogy – különösen a 2013 februárjában az addisz-abebai megállapodások keretében vállalt kötelezettségekre való tekintettel – közösen lépjenek fel a béke, a stabilitás és a biztonság elősegítése érdekében, a térség gazdasági fejlődésének fokozása céljából, különös figyelmet fordítva a megbékélésre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a büntetlenség elleni küzdelemre, a pártatlan igazságszolgáltatási rendszer kialakítására és a kormányzat nagyobb elszámoltathatóságára; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Nagy-tavak régiójának országait, hogy – különösen a 2013 februárjában az addisz-abebai megállapodások keretében vállalt kötelezettségekre való tekintettel – közösen lépjenek fel a béke, a stabilitás és a biztonság elősegítése érdekében, a térség gazdasági fejlődésének fokozása céljából, különös figyelmet fordítva a megbékélésre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a büntetlenség elleni küzdelemre, a pártatlan igazságszolgáltatási rendszer kialakítására és a kormányzat nagyobb elszámoltathatóságára;

| 11. | üdvözli a 2013. szeptember 5-én, Kampalában, a Yoweri Museveni ugandai elnök, az ICGLR elnökének égisze alatt a térség békéjének megteremtéséről tartott tárgyalásokat, és kéri valamennyi érintett felet, hogy azokban vegyen részt, továbbá arra bátorítja a kongói hatóságokat, hogy támogassák az országban élő – különösen a konfliktus által érintett – közösségek közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a 2013. szeptember 5-én, Kampalában, a Yoweri Museveni ugandai elnök, az ICGLR elnökének égisze alatt a térség békéjének megteremtéséről tartott tárgyalásokat, és kéri valamennyi érintett felet, hogy azokban vegyen részt, továbbá arra bátorítja a kongói hatóságokat, hogy támogassák az országban élő – különösen a konfliktus által érintett – közösségek közötti párbeszédet;

| 12. | felszólítja az AU-t és a Nagy-tavak országait, hogy tegyenek további lépéseket a természeti erőforrások illegális kiaknázása és kereskedelme elleni harcban, mivel többek között ez vezet a fegyverek elterjedéséhez és táplálja a fegyverkereskedelmet, ami pedig egyike azon legfontosabb tényezőknek, amelyek a Nagy-tavak régiójában fenntartják és súlyosbítják a konfliktusokat; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az AU-t és a Nagy-tavak országait, hogy tegyenek további lépéseket a természeti erőforrások illegális kiaknázása és kereskedelme elleni harcban, mivel többek között ez vezet a fegyverek elterjedéséhez és táplálja a fegyverkereskedelmet, ami pedig egyike azon legfontosabb tényezőknek, amelyek a Nagy-tavak régiójában fenntartják és súlyosbítják a konfliktusokat;

| 13. | felszólítja a nemzetközi közösséget, különösen az EU-t, az AU-t és az ENSZ-et, hogy továbbra is tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a KDK keleti részén élő embereknek összehangoltabb és hatékonyabb támogatást nyújtsanak, és járuljanak hozzá a humanitárius katasztrófa kezelésére irányuló erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a nemzetközi közösséget, különösen az EU-t, az AU-t és az ENSZ-et, hogy továbbra is tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a KDK keleti részén élő embereknek összehangoltabb és hatékonyabb támogatást nyújtsanak, és járuljanak hozzá a humanitárius katasztrófa kezelésére irányuló erőfeszítésekhez;

| 14. | üdvözli, hogy a Bizottság további 10 millió eurót szabadított fel annak érdekében, hogy 2,5 millió kongói számára sürgősségi segítséget nyújtson, aminek következtében az EU által a KDK és a Nagy-tavak régiója számára nyújtott sürgősségi segítség összege 2013-ban 71 millió euróra emelkedik, és ennek révén az EU az ország legjelentősebb humanitárius adományozója; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a Bizottság további 10 millió eurót szabadított fel annak érdekében, hogy 2,5 millió kongói számára sürgősségi segítséget nyújtson, aminek következtében az EU által a KDK és a Nagy-tavak régiója számára nyújtott sürgősségi segítség összege 2013-ban 71 millió euróra emelkedik, és ennek révén az EU az ország legjelentősebb humanitárius adományozója;

| 15. | kitart amellett, hogy a KDK kormányának végre kell hajtania a biztonsági ágazat reformját, és hogy mind nemzeti, mind nemzetközi szinten erőfeszítéseket kell tenni az állam tekintélyének növelésére, valamint a jogállamiság javítására a KDK-ban, különösen a kormányzás és a biztonság terén, többek között az Európai Unió katonai támogató missziójával (EUSEC) és az Unió rendőri segítségnyújtó missziójával (EUPOL) folytatott szoros együttműködés keretében, amit folytatni kell annak érdekében, hogy a béke és biztonság mind az országban, mind a Nagy-tavak régióban megszilárduljon; |
| --- | --- |

15.

kitart amellett, hogy a KDK kormányának végre kell hajtania a biztonsági ágazat reformját, és hogy mind nemzeti, mind nemzetközi szinten erőfeszítéseket kell tenni az állam tekintélyének növelésére, valamint a jogállamiság javítására a KDK-ban, különösen a kormányzás és a biztonság terén, többek között az Európai Unió katonai támogató missziójával (EUSEC) és az Unió rendőri segítségnyújtó missziójával (EUPOL) folytatott szoros együttműködés keretében, amit folytatni kell annak érdekében, hogy a béke és biztonság mind az országban, mind a Nagy-tavak régióban megszilárduljon;

| 16. | arra ösztönzi a KDK parlamentjét, szenátusát és elnökét, Joseph Kabilát, hogy a demokrácia megszilárdítása érdekében tegyenek meg minden szükséges intézkedést, és biztosítsák, hogy valamennyi olyan politikai erő, amely a kongói nemzet akaratát nyilvánítja ki, alkotmányos és jogi szabályok alapján, valamint szabad és tisztességes választások útján ténylegesen részt vehessen az ország irányításában; hangsúlyozza, hogy tekintetbe kell venni az EU 2011. évi választási megfigyelő missziójának ajánlásait, és végre kell hajtani azokat a reformokat, amelyek alapvető fontosságúak a választási folyamat folytatásához, ideértve annak garantálását is, hogy a helyhatósági választásokat megtartsák; |
| --- | --- |

16.

arra ösztönzi a KDK parlamentjét, szenátusát és elnökét, Joseph Kabilát, hogy a demokrácia megszilárdítása érdekében tegyenek meg minden szükséges intézkedést, és biztosítsák, hogy valamennyi olyan politikai erő, amely a kongói nemzet akaratát nyilvánítja ki, alkotmányos és jogi szabályok alapján, valamint szabad és tisztességes választások útján ténylegesen részt vehessen az ország irányításában; hangsúlyozza, hogy tekintetbe kell venni az EU 2011. évi választási megfigyelő missziójának ajánlásait, és végre kell hajtani azokat a reformokat, amelyek alapvető fontosságúak a választási folyamat folytatásához, ideértve annak garantálását is, hogy a helyhatósági választásokat megtartsák;

| 17. | felhívja a kongói hatóságokat, hogy minden körülmények között garantálják az emberijogvédők fizikai és pszichikai sértetlenségét, és folytassanak azonnali, alapos, pártatlan és átlátható vizsgálatot mindazok ellen, akik e jogvédők megfélemlítéséért, megtámadásáért vagy meggyilkolásáért felelősek; |
| --- | --- |

17.

felhívja a kongói hatóságokat, hogy minden körülmények között garantálják az emberijogvédők fizikai és pszichikai sértetlenségét, és folytassanak azonnali, alapos, pártatlan és átlátható vizsgálatot mindazok ellen, akik e jogvédők megfélemlítéséért, megtámadásáért vagy meggyilkolásáért felelősek;

| 18. | hangsúlyozza, hogy el kell fogadni a már régóta esedékes jogszabályokat, többek között az emberijogvédők védelméről szóló törvényt és a nemzeti jog Római Statútumnak való megfelelőségéről szóló törvényt; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy el kell fogadni a már régóta esedékes jogszabályokat, többek között az emberijogvédők védelméről szóló törvényt és a nemzeti jog Római Statútumnak való megfelelőségéről szóló törvényt;

| 19. | javasolja, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 24. ülése keretén belül fogadjon el egy olyan, határozott állásfoglalást, amely a KDK emberi jogi helyzetére vonatkozóan újra bevezet valamilyen ellenőrzési mechanizmust, felkéri az ENSZ emberi jogi főbiztosát, hogy terjesszen elő jelentést a KDK emberi jogi helyzetéről; |
| --- | --- |

19.

javasolja, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 24. ülése keretén belül fogadjon el egy olyan, határozott állásfoglalást, amely a KDK emberi jogi helyzetére vonatkozóan újra bevezet valamilyen ellenőrzési mechanizmust, felkéri az ENSZ emberi jogi főbiztosát, hogy terjesszen elő jelentést a KDK emberi jogi helyzetéről;

| 20. | sürgeti a kongói hatóságokat, hogy biztosítsák egy szakosodott vegyes bíróság tényleges felállítását a büntetlenség elleni küzdelem támogatása érdekében, és vonják felelősségre az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan megsértő – többek között a nőkkel szemben szexuális erőszakot alkalmazó – személyeket; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a kongói hatóságokat, hogy biztosítsák egy szakosodott vegyes bíróság tényleges felállítását a büntetlenség elleni küzdelem támogatása érdekében, és vonják felelősségre az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan megsértő – többek között a nőkkel szemben szexuális erőszakot alkalmazó – személyeket;

| 21. | úgy véli, hogy a KDK természeti erőforrásaihoz való átlátható hozzáférés és az azok feletti felügyelet, valamint az erőforrások méltányos újraelosztása és az erőforrások állami költségvetésen belüli tisztességes elosztása elengedhetetlen az ország fenntartható fejlődéséhez; ezért felhívja az AU-t és a Nagy-tavak régiójának országait, hogy hozzanak további intézkedéseket a természeti erőforrások illegális kiaknázása és kereskedelme elleni küzdelem érdekében, továbbá felhívja az Európai Uniót és a nemzetközi közösség egészét, hogy fokozza a KDK-val való együttműködést ezen a téren; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a KDK természeti erőforrásaihoz való átlátható hozzáférés és az azok feletti felügyelet, valamint az erőforrások méltányos újraelosztása és az erőforrások állami költségvetésen belüli tisztességes elosztása elengedhetetlen az ország fenntartható fejlődéséhez; ezért felhívja az AU-t és a Nagy-tavak régiójának országait, hogy hozzanak további intézkedéseket a természeti erőforrások illegális kiaknázása és kereskedelme elleni küzdelem érdekében, továbbá felhívja az Európai Uniót és a nemzetközi közösség egészét, hogy fokozza a KDK-val való együttműködést ezen a téren;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Nagy-tavak régiója kormányainak, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különmegbízottjának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Nagy-tavak régiója kormányainak, a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különmegbízottjának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésének.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/178 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/178

---

P7_TA(2013)0389

A Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzet

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a Közép-afrikai Köztársaságról (2013/2823(RSP))

(2016/C 093/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban zajló politikai-katonai válság megoldásáról szóló 2013. január 11-i libreville-i (Gabon) megállapodásra, amelyet a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek égisze alatt írtak alá, és amely feltételeket szab meg a Közép-afrikai Köztársaságban zajló válság lezárására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban zajló politikai-katonai válság megoldásáról szóló 2013. január 11-i libreville-i (Gabon) megállapodásra, amelyet a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek égisze alatt írtak alá, és amely feltételeket szab meg a Közép-afrikai Köztársaságban zajló válság lezárására,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló, 2013. augusztus 14-i jelentésére, valamint az Egyesült Nemzeteknek a közép-afrikai béke megszilárdítását elősegítő Integrált Béketeremtő Hivatala (Binuca) elnökének, a humanitárius ügyekben illetékes főtitkárhelyettesének és emberi jogokkal foglalkozó főtitkárhelyettesének jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló, 2013. augusztus 14-i jelentésére, valamint az Egyesült Nemzeteknek a közép-afrikai béke megszilárdítását elősegítő Integrált Béketeremtő Hivatala (Binuca) elnökének, a humanitárius ügyekben illetékes főtitkárhelyettesének és emberi jogokkal foglalkozó főtitkárhelyettesének jelentéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. január 24-i 2088(2013) számú határozatára, az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló nyilatkozatára, és felkérve a Biztonsági Tanácsot, hogy támogassa az afrikai vezetésű új műveletet, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. január 24-i 2088(2013) számú határozatára, az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló nyilatkozatára, és felkérve a Biztonsági Tanácsot, hogy támogassa az afrikai vezetésű új műveletet,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának 2013. július 19-i határozatára, amelyben engedélyezi az afrikai vezetésű béketámogató művelet 2013. augusztus 1-jétől érvényes megkezdését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának 2013. július 19-i határozatára, amelyben engedélyezi az afrikai vezetésű béketámogató művelet 2013. augusztus 1-jétől érvényes megkezdését,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek 2012. december 21-én, 2013. április 3-án és 2013. április 18-án N’Djamenában (Csád) tartott rendkívüli csúcstalálkozóira, és az azokon hozott határozatokra, amelyek értelmében egy jogalkotási és alkotmányozó hatáskörrel rendelkező Átmeneti Nemzeti Tanácsot alakítanak, és a Közép-afrikai Köztársaság átállási folyamatára vonatkozó ütemtervet fogadnak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek 2012. december 21-én, 2013. április 3-án és 2013. április 18-án N’Djamenában (Csád) tartott rendkívüli csúcstalálkozóira, és az azokon hozott határozatokra, amelyek értelmében egy jogalkotási és alkotmányozó hatáskörrel rendelkező Átmeneti Nemzeti Tanácsot alakítanak, és a Közép-afrikai Köztársaság átállási folyamatára vonatkozó ütemtervet fogadnak el,

| — | tekintettel a nemzetközi kapcsolattartó csoport 2013. május 3-i brazzaville-i (Kongó) ülésére, amelyen érvényesítették az átállási ütemtervet, és speciális alapot hoztak létre a Közép-afrikai Köztársaság támogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kapcsolattartó csoport 2013. május 3-i brazzaville-i (Kongó) ülésére, amelyen érvényesítették az átállási ütemtervet, és speciális alapot hoztak létre a Közép-afrikai Köztársaság támogatására,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2012. december 21-i, 2013. január 1-jei és 11-i, 2013. március 25-i, 2013. április 21-i és 2013. augusztus 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2012. december 21-i, 2013. január 1-jei és 11-i, 2013. március 25-i, 2013. április 21-i és 2013. augusztus 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU humanitárius segélyekkel és polgári védelemmel foglalkozó biztosának a Közép-afrikai Köztársaságban legutóbb kirobbant konfliktusról szóló 2012. december 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU humanitárius segélyekkel és polgári védelemmel foglalkozó biztosának a Közép-afrikai Köztársaságban legutóbb kirobbant konfliktusról szóló 2012. december 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a Közép-afrikai Köztársaságról szóló 2013. június 19-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a Közép-afrikai Köztársaságról szóló 2013. június 19-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló 2012. december 27-i, 2013. január 4-i és 11-i sajtónyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló 2012. december 27-i, 2013. január 4-i és 11-i sajtónyilatkozataira,

| — | tekintettel Ban Ki-Munnak, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának 2012. december 26-i nyilatkozatára, amelyben elítélte a lázadók által végrehajtott támadásokat, és valamennyi felet sürgette, hogy tartsák magukat az ECCAS által 2012. december 21-én N’Djamenában hozott határozatokhoz, valamint 2013. augusztus 5-i nyilatkozatára, amelyben felszólít arra, hogy az emberi jogok súlyos megsértései a Közép-afrikai Köztársaságban ne maradjanak büntetlenül, és helyezzenek kilátásba szankciókat, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki-Munnak, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának 2012. december 26-i nyilatkozatára, amelyben elítélte a lázadók által végrehajtott támadásokat, és valamennyi felet sürgette, hogy tartsák magukat az ECCAS által 2012. december 21-én N’Djamenában hozott határozatokhoz, valamint 2013. augusztus 5-i nyilatkozatára, amelyben felszólít arra, hogy az emberi jogok súlyos megsértései a Közép-afrikai Köztársaságban ne maradjanak büntetlenül, és helyezzenek kilátásba szankciókat,

| — | tekintettel Navanethem Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2013. április 16-i nyilatkozatára, amelyben felszólít az erőszak befejezésére és a jogállamiság helyreállítására az országban, |
| --- | --- |

—

tekintettel Navanethem Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2013. április 16-i nyilatkozatára, amelyben felszólít az erőszak befejezésére és a jogállamiság helyreállítására az országban,

| — | tekintettel Nkosazana Dlamini-Zuma, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2012. december 12-i, 19-i és 31-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Nkosazana Dlamini-Zuma, az Afrikai Unió Bizottsága elnökének a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló 2012. december 12-i, 19-i és 31-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Seleka-koalíció néhány egységének 2013. március 24-i katonai győzelme és hatalomra kerülése óta mind a fővárosban, mind vidéken kontrollálatlanul terjednek a jogtalanságok, az erőszakos cselekedetek, a bűncselekmények, a fizikai bántalmazások, a lopások, a fosztogatások és az emberi jogok egyéb jellegű megsértésének esetei; |
| --- | --- |

A.

mivel a Seleka-koalíció néhány egységének 2013. március 24-i katonai győzelme és hatalomra kerülése óta mind a fővárosban, mind vidéken kontrollálatlanul terjednek a jogtalanságok, az erőszakos cselekedetek, a bűncselekmények, a fizikai bántalmazások, a lopások, a fosztogatások és az emberi jogok egyéb jellegű megsértésének esetei;

| B. | mivel 2013. augusztus 20-án a Seleka által vezetett leszerelési művelet Boy-Rabe területen, amely François Bozizé, volt elnök követőinek uralma alatt áll, 11 ember megöléséhez, több tucat megsebesítéséhez vezetett, és a műveletet fosztogatás kísérte; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013. augusztus 20-án a Seleka által vezetett leszerelési művelet Boy-Rabe területen, amely François Bozizé, volt elnök követőinek uralma alatt áll, 11 ember megöléséhez, több tucat megsebesítéséhez vezetett, és a műveletet fosztogatás kísérte;

| C. | mivel 2013. augusztus 28-án Banguiból 5 000 ember menekült a Közép-afrikai Köztársaság legnagyobb nemzetközi repülőterére, hogy elmeneküljenek a korábbi lázadók fosztogatásai elől, és körülbelül 18 órán keresztül elfoglalták a kifutópályát; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013. augusztus 28-án Banguiból 5 000 ember menekült a Közép-afrikai Köztársaság legnagyobb nemzetközi repülőterére, hogy elmeneküljenek a korábbi lázadók fosztogatásai elől, és körülbelül 18 órán keresztül elfoglalták a kifutópályát;

| D. | mivel fennáll annak a veszélye, hogy a François Bozizé, megbukott elnökhöz hű korábbi közép-afrikai fegyveres erők tevékenységei miatt kiújulnak az ellenségeskedések, és mivel a vallások közötti feszültségeket eszközként használják, ami nagy veszélyeket rejt; |
| --- | --- |

D.

mivel fennáll annak a veszélye, hogy a François Bozizé, megbukott elnökhöz hű korábbi közép-afrikai fegyveres erők tevékenységei miatt kiújulnak az ellenségeskedések, és mivel a vallások közötti feszültségeket eszközként használják, ami nagy veszélyeket rejt;

| E. | mivel 2013. szeptember 4-én a Bangui Bíróság főügyésze 10 év börtönbüntetést kért 24 korábbi Seleka-lázadóra, akiket a Közép-afrikai Köztársaságban elkövetett visszaélésekkel foglalkozó tárgyaláson első fokon elítéltek; |
| --- | --- |

E.

mivel 2013. szeptember 4-én a Bangui Bíróság főügyésze 10 év börtönbüntetést kért 24 korábbi Seleka-lázadóra, akiket a Közép-afrikai Köztársaságban elkövetett visszaélésekkel foglalkozó tárgyaláson első fokon elítéltek;

| F. | mivel az emberi jogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapértékének számít, és a Cotonoui Megállapodásnak is alapvető eleme; |
| --- | --- |

F.

mivel az emberi jogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapértékének számít, és a Cotonoui Megállapodásnak is alapvető eleme;

| G. | mivel az emberi jogok megsértéséért és a háborús bűnökért felelős személyek elleni eljárás mellőzése a büntetlenség légkörének kialakulását segíti elő, és ösztönzi az újabb bűncselekmények elkövetését; |
| --- | --- |

G.

mivel az emberi jogok megsértéséért és a háborús bűnökért felelős személyek elleni eljárás mellőzése a büntetlenség légkörének kialakulását segíti elő, és ösztönzi az újabb bűncselekmények elkövetését;

| H. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze 2013. augusztus 7-én másodszorra is figyelmeztetést adott, hogy a Közép-afrikai Köztársaságban elkövetett bűncselekmények a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá eshetnek, és hivatala szükség esetén büntetőeljárást indít; |
| --- | --- |

H.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze 2013. augusztus 7-én másodszorra is figyelmeztetést adott, hogy a Közép-afrikai Köztársaságban elkövetett bűncselekmények a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá eshetnek, és hivatala szükség esetén büntetőeljárást indít;

| I. | mivel az erőszak újabb elvándorlási hullámot idéz elő a népesség körében, és az ENSZ humanitárius segítségnyújtás koordinálásáért felelős hivatalának becslései szerint a népesség egyharmada elhagyta lakóhelyét és alultáplált, 1,6 millió embernek égető szüksége van a segítségre, közülük 200 000-nek egészségügyi ellátásra van szüksége, 484 000 súlyos élelmiszerhiánnyal küzd, 206 000 lakóhelyét elhagyni kényszerült, 60 000 pedig a szomszédos országokban talált menedéket; továbbá 650 000 gyermek nem jár iskolába, mivel a fegyveres csoportok iskolákat szálltak meg, és a fegyveres erők és csoportok 3 500 gyereket besoroztak; |
| --- | --- |

I.

mivel az erőszak újabb elvándorlási hullámot idéz elő a népesség körében, és az ENSZ humanitárius segítségnyújtás koordinálásáért felelős hivatalának becslései szerint a népesség egyharmada elhagyta lakóhelyét és alultáplált, 1,6 millió embernek égető szüksége van a segítségre, közülük 200 000-nek egészségügyi ellátásra van szüksége, 484 000 súlyos élelmiszerhiánnyal küzd, 206 000 lakóhelyét elhagyni kényszerült, 60 000 pedig a szomszédos országokban talált menedéket; továbbá 650 000 gyermek nem jár iskolába, mivel a fegyveres csoportok iskolákat szálltak meg, és a fegyveres erők és csoportok 3 500 gyereket besoroztak;

| J. | mivel a kameruni hatóságok 2013. augusztus 21-én ideiglenesen lezárták a Közép-afrikai Köztársasággal közös határukat, miután a Selekához tartozó lázadók állítólag megtámadták Toktoyo határvárost és megöltek egy kameruni határőrt; mivel bár a határok újra nyitva állnak, a kamionsofőrök továbbra is vonakodnak átlépni a Közép-afrikai Köztársaság határát az egyre romló biztonsági körülmények miatt; |
| --- | --- |

J.

mivel a kameruni hatóságok 2013. augusztus 21-én ideiglenesen lezárták a Közép-afrikai Köztársasággal közös határukat, miután a Selekához tartozó lázadók állítólag megtámadták Toktoyo határvárost és megöltek egy kameruni határőrt; mivel bár a határok újra nyitva állnak, a kamionsofőrök továbbra is vonakodnak átlépni a Közép-afrikai Köztársaság határát az egyre romló biztonsági körülmények miatt;

| K. | mivel a Közép-afrikai Köztársaság gazdasági és társadalmi kihívásokkal szembesül, mivel a köz- és magánszektort kirabolták és tönkretették, ami súlyosan veszélyezteti az ország közigazgatását és gazdasági szerkezetét, valamint társadalmi zavargásokat okoz; mivel a kórházak nagy részét is kifosztották, ami katasztrofális egészségügyi helyzetet teremtett az országban; |
| --- | --- |

K.

mivel a Közép-afrikai Köztársaság gazdasági és társadalmi kihívásokkal szembesül, mivel a köz- és magánszektort kirabolták és tönkretették, ami súlyosan veszélyezteti az ország közigazgatását és gazdasági szerkezetét, valamint társadalmi zavargásokat okoz; mivel a kórházak nagy részét is kifosztották, ami katasztrofális egészségügyi helyzetet teremtett az országban;

| L. | emlékeztet, hogy továbbra is a libreville-i megállapodás képezi az átmeneti intézkedések alapját; mivel a 18 hónapos átmeneti időszak lezárásaként szabad, demokratikus, átlátható és szabályos választásokat kell rendezni, ám az államfő, a miniszterelnök és az átmeneti kormány tagjai, valamint az Átmeneti Nemzeti Tanács (ÁNT) vezetőségének tagjai azon nem indulhatnak; |
| --- | --- |

L.

emlékeztet, hogy továbbra is a libreville-i megállapodás képezi az átmeneti intézkedések alapját; mivel a 18 hónapos átmeneti időszak lezárásaként szabad, demokratikus, átlátható és szabályos választásokat kell rendezni, ám az államfő, a miniszterelnök és az átmeneti kormány tagjai, valamint az Átmeneti Nemzeti Tanács (ÁNT) vezetőségének tagjai azon nem indulhatnak;

| M. | mivel az ECCAS 2013. április 3-i csúcstalálkozója létrehozta az ÁNT-t, és mivel 2013. április 18-án ütemtervet fogadott el annak összetételéről és működéséről; |
| --- | --- |

M.

mivel az ECCAS 2013. április 3-i csúcstalálkozója létrehozta az ÁNT-t, és mivel 2013. április 18-án ütemtervet fogadott el annak összetételéről és működéséről;

| N. | mivel 2013 májusában nemzetközi kapcsolattartó csoportot hoztak létre a Közép-afrikai Köztársaságot sújtó ismétlődő problémák tartós megoldását célzó regionális, kontinentális és nemzetközi erőfeszítések koordinálására; |
| --- | --- |

N.

mivel 2013 májusában nemzetközi kapcsolattartó csoportot hoztak létre a Közép-afrikai Köztársaságot sújtó ismétlődő problémák tartós megoldását célzó regionális, kontinentális és nemzetközi erőfeszítések koordinálására;

| O. | mivel a Cotonoui Megállapodás értelmében az Európai Unió rendszeres politikai párbeszédet folytat a Közép-afrikai Köztársasággal, és annak legfőbb adományozója is, és mivel 2013. július 8-án úgy határozott, hogy 8 millió euróval megemeli az országnak nyújtott humanitárius segély összegét, amely így eléri a 20 millió eurót; mivel ez az uniós segély nem lesz elegendő, és mivel más nemzetközi partnereknek is részt kell vállalniuk a segélyezésből; |
| --- | --- |

O.

mivel a Cotonoui Megállapodás értelmében az Európai Unió rendszeres politikai párbeszédet folytat a Közép-afrikai Köztársasággal, és annak legfőbb adományozója is, és mivel 2013. július 8-án úgy határozott, hogy 8 millió euróval megemeli az országnak nyújtott humanitárius segély összegét, amely így eléri a 20 millió eurót; mivel ez az uniós segély nem lesz elegendő, és mivel más nemzetközi partnereknek is részt kell vállalniuk a segélyezésből;

| P. | mivel a Közép-afrikai Köztársaság több évtizedes instabilitást és politikai nyugtalanságot élt meg függetlenségének 1960-ban történt kikiáltása óta; mivel annak ellenére, hogy az ország gazdag természeti erőforrásokban (faanyagok, arany, gyémánt, urán stb.), a Közép-afrikai Köztársaság a humán fejlettségi mutató tekintetében 187 ország közül csupán a 179. helyen áll, lakosságának mintegy 70 %-a a szegénységi küszöb alatt tengődik, és továbbra is a világ egyik legszegényebb országa; |
| --- | --- |

P.

mivel a Közép-afrikai Köztársaság több évtizedes instabilitást és politikai nyugtalanságot élt meg függetlenségének 1960-ban történt kikiáltása óta; mivel annak ellenére, hogy az ország gazdag természeti erőforrásokban (faanyagok, arany, gyémánt, urán stb.), a Közép-afrikai Köztársaság a humán fejlettségi mutató tekintetében 187 ország közül csupán a 179. helyen áll, lakosságának mintegy 70 %-a a szegénységi küszöb alatt tengődik, és továbbra is a világ egyik legszegényebb országa;

| 1. | elítéli a Seleka-koalíció fegyveres erőinek 2013. március 24-i alkotmányellenes hatalomátvételét; |
| --- | --- |

1.

elítéli a Seleka-koalíció fegyveres erőinek 2013. március 24-i alkotmányellenes hatalomátvételét;

| 2. | mély aggodalmát fejezi ki a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzet miatt, amelyet a jog és a rend teljes összeomlása, illetve a jogállamiság hiánya jellemez; elítéli a legutóbbi erőszakos cselekményeket, amelyek még az ország legalapvetőbb szolgáltatásait is tovább rombolták, és súlyosbították a teljes népességet érintő, már amúgy is rettenetes humanitárius helyzetet; |
| --- | --- |

2.

mély aggodalmát fejezi ki a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzet miatt, amelyet a jog és a rend teljes összeomlása, illetve a jogállamiság hiánya jellemez; elítéli a legutóbbi erőszakos cselekményeket, amelyek még az ország legalapvetőbb szolgáltatásait is tovább rombolták, és súlyosbították a teljes népességet érintő, már amúgy is rettenetes humanitárius helyzetet;

| 3. | felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket a polgári lakosság védelmére, vessenek véget annak, hogy fegyveres csoportok gyermekeket toboroznak és használnak fel, és állítsák helyre a biztonságot és a közrendet, illetve az alapvető elektromos és vízszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket a polgári lakosság védelmére, vessenek véget annak, hogy fegyveres csoportok gyermekeket toboroznak és használnak fel, és állítsák helyre a biztonságot és a közrendet, illetve az alapvető elektromos és vízszolgáltatásokat;

| 4. | határozottan elítéli a humanitárius jog súlyos, illetve az emberi jogi normák széles körű, a Seleka egységei által elkövetett megsértésének eseteit, ideértve a törvénytelen kivégzéseket, az azonnali kivégzéseket, az erőszakos eltüntetéseket, az önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat, a kínzást, a szexuális és a nemi alapú erőszakot, valamint a gyermekkatonák toborzását; |
| --- | --- |

4.

határozottan elítéli a humanitárius jog súlyos, illetve az emberi jogi normák széles körű, a Seleka egységei által elkövetett megsértésének eseteit, ideértve a törvénytelen kivégzéseket, az azonnali kivégzéseket, az erőszakos eltüntetéseket, az önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat, a kínzást, a szexuális és a nemi alapú erőszakot, valamint a gyermekkatonák toborzását;

| 5. | felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait és valamennyi érdekelt felet, hogy foglalkozzanak az ország ismétlődő válságainak strukturális okaival, és működjenek együtt a libreville-i megállapodás végrehajtása érdekében, amely feltételeket szab meg az országban zajló átmenetre és az alkotmányos rend visszaállítására, a tartós béke és a demokratikus megoldások elérésének céljával; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait és valamennyi érdekelt felet, hogy foglalkozzanak az ország ismétlődő válságainak strukturális okaival, és működjenek együtt a libreville-i megállapodás végrehajtása érdekében, amely feltételeket szab meg az országban zajló átmenetre és az alkotmányos rend visszaállítására, a tartós béke és a demokratikus megoldások elérésének céljával;

| 6. | felhívja a nemzetközi partnereket, hogy teljes mértékben támogassák közös erőfeszítéseiket a biztonság, a humanitárius segély és a jogállamiság létrehozása terén; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy sürgős jelleggel vizsgálja meg az Afrikai Unió arra irányuló kérését, hogy támogassa a békefenntartó misszió 3 600 fős katonai és polgári személyzetét a Közép-afrikai Köztársaságban; |
| --- | --- |

6.

felhívja a nemzetközi partnereket, hogy teljes mértékben támogassák közös erőfeszítéseiket a biztonság, a humanitárius segély és a jogállamiság létrehozása terén; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy sürgős jelleggel vizsgálja meg az Afrikai Unió arra irányuló kérését, hogy támogassa a békefenntartó misszió 3 600 fős katonai és polgári személyzetét a Közép-afrikai Köztársaságban;

| 7. | támogatja, hogy a közép-afrikai béke megszilárdítását elősegítő misszió (Micopax) helyét a Közép-afrikai Köztársaságban az afrikai vezetésű nemzetközi misszió (AFISM-CAR) veszi át, amelynek az ENSZ égisze alatt kell teljesítenie a küldetését; |
| --- | --- |

7.

támogatja, hogy a közép-afrikai béke megszilárdítását elősegítő misszió (Micopax) helyét a Közép-afrikai Köztársaságban az afrikai vezetésű nemzetközi misszió (AFISM-CAR) veszi át, amelynek az ENSZ égisze alatt kell teljesítenie a küldetését;

| 8. | üdvözli az ECCAS államfőinek döntését, amely szerint jelentősen növelik a közép-afrikai többnemzetiségű haderő (FOMAC) méretét, és megfelelő megbízatást fogadnak el a misszióhoz, amely hozzájárul a Közép-afrikai Köztársaság biztosításához; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy bár 1 300 fős haderőt telepítettek a Közép-afrikai Köztársaságba, az sem tudta megakadályozni, hogy az ország a jogtalanság állapotába süllyedjen; rámutat, hogy a Közép-afrikai Köztársaság rosszabbodó helyzete regionális instabilitáshoz vezethet; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az ECCAS államfőinek döntését, amely szerint jelentősen növelik a közép-afrikai többnemzetiségű haderő (FOMAC) méretét, és megfelelő megbízatást fogadnak el a misszióhoz, amely hozzájárul a Közép-afrikai Köztársaság biztosításához; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy bár 1 300 fős haderőt telepítettek a Közép-afrikai Köztársaságba, az sem tudta megakadályozni, hogy az ország a jogtalanság állapotába süllyedjen; rámutat, hogy a Közép-afrikai Köztársaság rosszabbodó helyzete regionális instabilitáshoz vezethet;

| 9. | felszólít arra, hogy különösen az emberi jogi jogsértések, háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények elkövetőit, valamint a nők elleni szexuális erőszakot elkövetőket és a gyermekkatonákat toborzókat jelentsék fel, azonosítsák, vonják büntetőjogi felelősségre, és büntessék meg a nemzeti és nemzetközi büntetőjoggal összhangban; rámutat ezzel kapcsolatban, hogy a Közép-afrikai Köztársaság helyzete már a Nemzetközi Büntetőbíróság előtt van, és hogy a Bíróság alapokmánya értelmében a népirtás, az emberiesség elleni bűnök vagy a háborús bűnök nem évülnek el; |
| --- | --- |

9.

felszólít arra, hogy különösen az emberi jogi jogsértések, háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények elkövetőit, valamint a nők elleni szexuális erőszakot elkövetőket és a gyermekkatonákat toborzókat jelentsék fel, azonosítsák, vonják büntetőjogi felelősségre, és büntessék meg a nemzeti és nemzetközi büntetőjoggal összhangban; rámutat ezzel kapcsolatban, hogy a Közép-afrikai Köztársaság helyzete már a Nemzetközi Büntetőbíróság előtt van, és hogy a Bíróság alapokmánya értelmében a népirtás, az emberiesség elleni bűnök vagy a háborús bűnök nem évülnek el;

| 10. | üdvözli a Közép-afrikai Köztársaság döntését, miszerint programot indít a nem engedélyezett fegyverek begyűjtésére, válaszul a súlyosan instabil országban tapasztalható erőszakra és kihágásokra; sürgeti a kormányt, hogy tegye kötelezővé ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Közép-afrikai Köztársaság döntését, miszerint programot indít a nem engedélyezett fegyverek begyűjtésére, válaszul a súlyosan instabil országban tapasztalható erőszakra és kihágásokra; sürgeti a kormányt, hogy tegye kötelezővé ezt az intézkedést;

| 11. | tudomásul veszi, hogy közös vizsgálóbizottságot hoztak létre a Seleka hatalomátvétele óta történt atrocitások kivizsgálására, és felhívja a bizottságban részt vevő valamennyi felet, hogy működjenek együtt a nemzeti megbékélés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi, hogy közös vizsgálóbizottságot hoztak létre a Seleka hatalomátvétele óta történt atrocitások kivizsgálására, és felhívja a bizottságban részt vevő valamennyi felet, hogy működjenek együtt a nemzeti megbékélés elősegítése érdekében;

| 12. | szükségesnek tartja továbbá, hogy a konfliktusok következményeivel is foglalkozzanak, különösen a hadsereg és a biztonsági erők reformja, a lefegyverzés, a korábbi fegyveresek leszerelésére és társadalmi reintegrálására irányuló intézkedések, a menekültek hazatelepítése, a belső menekültek otthonukba történő visszatérése, valamint életképes fejlesztési programok végrehajtása révén; |
| --- | --- |

12.

szükségesnek tartja továbbá, hogy a konfliktusok következményeivel is foglalkozzanak, különösen a hadsereg és a biztonsági erők reformja, a lefegyverzés, a korábbi fegyveresek leszerelésére és társadalmi reintegrálására irányuló intézkedések, a menekültek hazatelepítése, a belső menekültek otthonukba történő visszatérése, valamint életképes fejlesztési programok végrehajtása révén;

| 13. | meg van róla győződve, hogy egy, a bevételek állami költségvetésen keresztül megvalósuló igazságos elosztását is magában foglaló átfogó politikai megoldás alapvető fontosságú abban, hogy megoldásokat találjanak a válságra, és előkészítsék a régió fenntartható fejlődését; felhívja az ENSZ főtitkárát, hogy jelöljön ki szakértői bizottságot a Közép-afrikai Köztársaság mezőgazdasági és ásványi erőforrásai kiaknázásának vizsgálatára annak céljából, hogy létrejöjjön egy olyan jogi keret, amelynek segítségével az ország lakossága részesülhet az erőforrásaiból; |
| --- | --- |

13.

meg van róla győződve, hogy egy, a bevételek állami költségvetésen keresztül megvalósuló igazságos elosztását is magában foglaló átfogó politikai megoldás alapvető fontosságú abban, hogy megoldásokat találjanak a válságra, és előkészítsék a régió fenntartható fejlődését; felhívja az ENSZ főtitkárát, hogy jelöljön ki szakértői bizottságot a Közép-afrikai Köztársaság mezőgazdasági és ásványi erőforrásai kiaknázásának vizsgálatára annak céljából, hogy létrejöjjön egy olyan jogi keret, amelynek segítségével az ország lakossága részesülhet az erőforrásaiból;

| 14. | üdvözli az Unió növekvő támogatását a Közép-afrikai Köztársaságban tapasztalható humanitárius válság kezelésében, és felhívja az Uniót és tagállamait mint az ország legfőbb adományozóit, hogy növeljék a többi adományozóval és a nemzetközi szervezetekkel való koordinációt a sürgős humanitárius szükségletek megfelelő kielégítése, illetve a Közép-afrikai Köztársaság népe szenvedésének enyhítése céljából; kéri, hogy rendezzenek nemzetközi találkozót a Közép-afrikai Köztársaságról az ENSZ Közgyűlésével párhuzamosan New Yorkban 2013 szeptemberében; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az Unió növekvő támogatását a Közép-afrikai Köztársaságban tapasztalható humanitárius válság kezelésében, és felhívja az Uniót és tagállamait mint az ország legfőbb adományozóit, hogy növeljék a többi adományozóval és a nemzetközi szervezetekkel való koordinációt a sürgős humanitárius szükségletek megfelelő kielégítése, illetve a Közép-afrikai Köztársaság népe szenvedésének enyhítése céljából; kéri, hogy rendezzenek nemzetközi találkozót a Közép-afrikai Köztársaságról az ENSZ Közgyűlésével párhuzamosan New Yorkban 2013 szeptemberében;

| 15. | kéri a nemzetközi műveletek – a Közép-afrikai Köztársasággal egyetértésben történő – fokozását az Úr Ellenállási Hadserege tagjainak elfogása érdekében, hogy véget vessenek az e bűnözői csoport által elkövetett pusztításoknak; |
| --- | --- |

15.

kéri a nemzetközi műveletek – a Közép-afrikai Köztársasággal egyetértésben történő – fokozását az Úr Ellenállási Hadserege tagjainak elfogása érdekében, hogy véget vessenek az e bűnözői csoport által elkövetett pusztításoknak;

| 16. | felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy tartsa be a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumában lefektetett kötelezettségeket, amely dokumentumot az ország is aláírt; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy tartsa be a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumában lefektetett kötelezettségeket, amely dokumentumot az ország is aláírt;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, az ECCAS-nak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek és az Európai Unió tagállamainak. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, az ECCAS-nak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek és az Európai Unió tagállamainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0033.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/182 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/182

---

P7_TA(2013)0390

A bahreini helyzet

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása a bahreini emberi jogi helyzetről (2013/2830(RSP))

(2016/C 093/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Bahreinnel kapcsolatos korábbi, 2011. október 27-i (1), 2012. március 15-i (2) és 2013. január 17-i (3) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Bahreinnel kapcsolatos korábbi, 2011. október 27-i (1), 2012. március 15-i (2) és 2013. január 17-i (3) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Albizottság küldöttségének 2012. december 19–20-án Bahreinben tett látogatására és az általa kiadott sajtónyilatkozatra, valamint tekintettel az Arab-félszigeten 2013. április 27–30-án tett küldöttségi látogatásra és a kiadott sajtónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Albizottság küldöttségének 2012. december 19–20-án Bahreinben tett látogatására és az általa kiadott sajtónyilatkozatra, valamint tekintettel az Arab-félszigeten 2013. április 27–30-án tett küldöttségi látogatásra és a kiadott sajtónyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Bahreinnel kapcsolatos nyilatkozataira, különösen 2011. január 7-i, 2011. február 11-i, valamint 2013. július 1-jei nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Bahreinnel kapcsolatos nyilatkozataira, különösen 2011. január 7-i, 2011. február 11-i, valamint 2013. július 1-jei nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának nyilatkozataira, különösen 2013. január 8-i nyilatkozatára, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2013. augusztus 6-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának nyilatkozataira, különösen 2013. január 8-i nyilatkozatára, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2013. augusztus 6-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a bahreini Manamában 2013. június 30-án tartott 23. EU–Öböl-menti Együttműködési Közös Tanácsra és miniszteri találkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bahreini Manamában 2013. június 30-án tartott 23. EU–Öböl-menti Együttműködési Közös Tanácsra és miniszteri találkozóra,

| — | tekintettel a bahreini országgyűlés 2013. július 28-i rendkívüli ülésére, amelyre a bahreini király, Hamad ben Ísza al-Kalifa által kiadott sürgősségi rendeletek miatt hívtak össze, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bahreini országgyűlés 2013. július 28-i rendkívüli ülésére, amelyre a bahreini király, Hamad ben Ísza al-Kalifa által kiadott sürgősségi rendeletek miatt hívtak össze,

| — | tekintettel a társadalom terrorista cselekmények elleni védelméről szóló 2006. évi bahreini jogszabályra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a társadalom terrorista cselekmények elleni védelméről szóló 2006. évi bahreini jogszabályra,

| — | tekintettel az Arab Liga miniszteri tanácsának 2013. szeptember 1-jei, kairói ülésén hozott azon határozatára, hogy Bahrein fővárosában, Manamában állítsák fel az emberi jogok pánarab bíróságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arab Liga miniszteri tanácsának 2013. szeptember 1-jei, kairói ülésén hozott azon határozatára, hogy Bahrein fővárosában, Manamában állítsák fel az emberi jogok pánarab bíróságát,

| — | tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság 2011 novemberében közzétett jelentésére és 2012. november 21-i nyomon követési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság 2011 novemberében közzétett jelentésére és 2012. november 21-i nyomon követési jelentésére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1996), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1996), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2004. évi – 2008-ban módosított – európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2004. évi – 2008-ban módosított – európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a bahreini emberi jogi helyzet a 2011-es demokráciapárti tiltakozások nyomán hozott szigorú intézkedések következtében továbbra is aggodalomra ad okot; mivel a bahreini kormány számos közelmúltban hozott intézkedése továbbra is sérti és korlátozza a bahreini nép egyes rétegeinek jogait és szabadságjogait, különösen a békés tüntetéshez, a szólásszabadsághoz és a digitális szabadsághoz való jogát; mivel a bahreini hatóságok továbbra is keményen lépnek fel a békés politikai tüntetőkkel szemben, a biztonsági és rendőri erők többek között indokolatlan erőszakot és kínzást alkalmaznak; |
| --- | --- |

A.

mivel a bahreini emberi jogi helyzet a 2011-es demokráciapárti tiltakozások nyomán hozott szigorú intézkedések következtében továbbra is aggodalomra ad okot; mivel a bahreini kormány számos közelmúltban hozott intézkedése továbbra is sérti és korlátozza a bahreini nép egyes rétegeinek jogait és szabadságjogait, különösen a békés tüntetéshez, a szólásszabadsághoz és a digitális szabadsághoz való jogát; mivel a bahreini hatóságok továbbra is keményen lépnek fel a békés politikai tüntetőkkel szemben, a biztonsági és rendőri erők többek között indokolatlan erőszakot és kínzást alkalmaznak;

| B. | mivel az emberi jogi aktivistákat Bahreinben szisztematikusan céltáblaként kezelik, zaklatásnak és fogva tartásnak vannak kitéve, egyeseket életfogytiglani börtönbüntetésre is ítéltek; |
| --- | --- |

B.

mivel az emberi jogi aktivistákat Bahreinben szisztematikusan céltáblaként kezelik, zaklatásnak és fogva tartásnak vannak kitéve, egyeseket életfogytiglani börtönbüntetésre is ítéltek;

| C. | mivel 2013. augusztus 1-jén a bahreini király a 2013. augusztus 14-i manamai békés tüntetést megelőzően elrendelte a parlament által megszavazott ajánlás végrehajtását, amely a fővárosban (Manama) többek között megtiltja az ülősztrájk, a gyülekezés és tiltakozás minden formáját, tovább korlátozza a közösségi médiában kifejtett tevékenységet, megemeli a fogva tarthatóság időtartamát és megfoszt minden olyan embert állampolgárságától, aki bűnösnek bizonyul terrorista cselekmény elkövetésében vagy az arra való felbujtásban; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013. augusztus 1-jén a bahreini király a 2013. augusztus 14-i manamai békés tüntetést megelőzően elrendelte a parlament által megszavazott ajánlás végrehajtását, amely a fővárosban (Manama) többek között megtiltja az ülősztrájk, a gyülekezés és tiltakozás minden formáját, tovább korlátozza a közösségi médiában kifejtett tevékenységet, megemeli a fogva tarthatóság időtartamát és megfoszt minden olyan embert állampolgárságától, aki bűnösnek bizonyul terrorista cselekmény elkövetésében vagy az arra való felbujtásban;

| D. | mivel az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala (OHCHR) kijelentette, hogy ugyan üdvözli az országgyűlés azon ajánlását, amely szerint „a bűnüldözés és az emberi jogok védelme közötti egyensúly fenntartása érdekében az alapvető jogok, elsősorban a véleménynyilvánítás joga nem sérülhet”, ismételt aggodalmának ad hangot a nyilvános megmozdulásokra és egyéb nyilvános gyűlésekre vonatkozó korlátozások miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala (OHCHR) kijelentette, hogy ugyan üdvözli az országgyűlés azon ajánlását, amely szerint „a bűnüldözés és az emberi jogok védelme közötti egyensúly fenntartása érdekében az alapvető jogok, elsősorban a véleménynyilvánítás joga nem sérülhet”, ismételt aggodalmának ad hangot a nyilvános megmozdulásokra és egyéb nyilvános gyűlésekre vonatkozó korlátozások miatt;

| E. | mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésének közzétételét követően a bahreini hatóságok reformok bevezetése mellett kötelezték el magukat; mivel előrelépés történt a jogi és bűnüldözési rendszer átdolgozása terén: a tisztességtelenül elbocsátott alkalmazottakat visszahelyezték, a visszaélésekről szóló bejelentések kivizsgálására különleges ügyészi egységet hoztak létre, valamint reformokra került sor a rendőrségnél is; mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásait összességében továbbra is lassan hajtják végre; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésének közzétételét követően a bahreini hatóságok reformok bevezetése mellett kötelezték el magukat; mivel előrelépés történt a jogi és bűnüldözési rendszer átdolgozása terén: a tisztességtelenül elbocsátott alkalmazottakat visszahelyezték, a visszaélésekről szóló bejelentések kivizsgálására különleges ügyészi egységet hoztak létre, valamint reformokra került sor a rendőrségnél is; mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásait összességében továbbra is lassan hajtják végre;

| F. | mivel 2013. szeptember 7–27. között az emberi jogi ügyekért felelős miniszter, Dr. Szalah ben Ali Abdulrahman vezette küldöttség részt vesz az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 24. ülésén, és megbeszélésein áttekinti az Emberi Jogi Tanács ajánlásainak végrehajtását, valamint a Bahreini Független Vizsgálóbizottság és a nemzeti parlament ajánlásait, amelyek végrehajtására egy ütemterv és cselekvési program szerint kötelezettséget vállalt a bahreini kormány; |
| --- | --- |

F.

mivel 2013. szeptember 7–27. között az emberi jogi ügyekért felelős miniszter, Dr. Szalah ben Ali Abdulrahman vezette küldöttség részt vesz az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 24. ülésén, és megbeszélésein áttekinti az Emberi Jogi Tanács ajánlásainak végrehajtását, valamint a Bahreini Független Vizsgálóbizottság és a nemzeti parlament ajánlásait, amelyek végrehajtására egy ütemterv és cselekvési program szerint kötelezettséget vállalt a bahreini kormány;

| G. | mivel Bahreinben még gyermekek letartóztatására is sor került, és a kiskorúak számára nem megfelelő, felnőttek számára kijelölt helyen tartották fogva őket, ahol állítólag megkínozták és nem megfelelő bánásmódban részesítették a gyermekeket; |
| --- | --- |

G.

mivel Bahreinben még gyermekek letartóztatására is sor került, és a kiskorúak számára nem megfelelő, felnőttek számára kijelölt helyen tartották fogva őket, ahol állítólag megkínozták és nem megfelelő bánásmódban részesítették a gyermekeket;

| H. | mivel 2013. április 24-én a kormány második alkalommal, egyúttal határozatlan időre elhalasztotta az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges jelentéstevőjének látogatását; |
| --- | --- |

H.

mivel 2013. április 24-én a kormány második alkalommal, egyúttal határozatlan időre elhalasztotta az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges jelentéstevőjének látogatását;

| I. | mivel Bahrein 2013. szeptember 2-án bejelentette, hogy a Kairóban ülésezett Arab Liga jóváhagyását követően az ország fog helyet biztosítani az Arab Emberi Jogi Bíróságnak; |
| --- | --- |

I.

mivel Bahrein 2013. szeptember 2-án bejelentette, hogy a Kairóban ülésezett Arab Liga jóváhagyását követően az ország fog helyet biztosítani az Arab Emberi Jogi Bíróságnak;

| J. | mivel az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselője, Stavros Lambrinidis az EU–Öböl-menti Együttműködési Tanács miniszteri ülése keretében 2013. júniusban látogatást tett Bahreinben; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselője, Stavros Lambrinidis az EU–Öböl-menti Együttműködési Tanács miniszteri ülése keretében 2013. júniusban látogatást tett Bahreinben;

| 1. | felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ezen belül az interneten és az azon kívül kifejtett vélemény kinyilvánításának, valamint a gyülekezés szabadságát; mélységes sajnálatának ad hangot, hogy a közelmúltban a parlament és a bahreini király megszorító rendeleteket hozott, sürgeti, hogy oldják fel a fővárosban (Manama) tartandó békés megmozdulásokhoz és a gyülekezés szabadságához való jog tilalmát, és vonják vissza az igazságügy-miniszter által 2013. szeptember 3-án hozott rendelkezéseket, amelyek nem egyeztethetőek össze a kormány reformok iránti elkötelezettségével, és nem segítik elő sem a nemzeti megbékélés folyamatát, sem pedig a felek közötti bizalom megteremtését; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ezen belül az interneten és az azon kívül kifejtett vélemény kinyilvánításának, valamint a gyülekezés szabadságát; mélységes sajnálatának ad hangot, hogy a közelmúltban a parlament és a bahreini király megszorító rendeleteket hozott, sürgeti, hogy oldják fel a fővárosban (Manama) tartandó békés megmozdulásokhoz és a gyülekezés szabadságához való jog tilalmát, és vonják vissza az igazságügy-miniszter által 2013. szeptember 3-án hozott rendelkezéseket, amelyek nem egyeztethetőek össze a kormány reformok iránti elkötelezettségével, és nem segítik elő sem a nemzeti megbékélés folyamatát, sem pedig a felek közötti bizalom megteremtését;

| 2. | sürgeti, hogy tartsák tiszteletben a bahreini polgárok szabad véleménynyilvánításhoz, gyülekezések szervezéséhez és békés felvonuláshoz fűződő jogait; hangsúlyozza a szabad és pluralista média jelentőségét; kéri, hogy a nemzetközi nem kormányzati szervezetek és az újságírók akadálytalanul bejuthassanak az országba; |
| --- | --- |

2.

sürgeti, hogy tartsák tiszteletben a bahreini polgárok szabad véleménynyilvánításhoz, gyülekezések szervezéséhez és békés felvonuláshoz fűződő jogait; hangsúlyozza a szabad és pluralista média jelentőségét; kéri, hogy a nemzetközi nem kormányzati szervezetek és az újságírók akadálytalanul bejuthassanak az országba;

| 3. | üdvözli a bahreini hatóságok azt szolgáló intézkedéseit, hogy végrehajtsák a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásait; elismeri, hogy történtek erőfeszítések e tekintetben, de hangsúlyozza, hogy többet kell tenni annak érdekében, hogy javuljon az országban az emberi jogi helyzet; felszólítja a bahreini kormányt a Bahreini Független Vizsgálóbizottság és az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak maradéktalan és gyors végrehajtására; javasolja, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 24. ülése hozzon létre egy ellenőrző mechanizmust, amelynek feladata a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásai végrehajtásának és a bahreini emberi jogi helyzet átfogó rendezésének nyomon követése; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a bahreini hatóságok azt szolgáló intézkedéseit, hogy végrehajtsák a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásait; elismeri, hogy történtek erőfeszítések e tekintetben, de hangsúlyozza, hogy többet kell tenni annak érdekében, hogy javuljon az országban az emberi jogi helyzet; felszólítja a bahreini kormányt a Bahreini Független Vizsgálóbizottság és az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak maradéktalan és gyors végrehajtására; javasolja, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 24. ülése hozzon létre egy ellenőrző mechanizmust, amelynek feladata a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásai végrehajtásának és a bahreini emberi jogi helyzet átfogó rendezésének nyomon követése;

| 4. | felszólítja a bahreini kormányt a szükséges demokratikus reformok végrehajtására, valamint a befogadó és konstruktív nemzeti párbeszéd és a megbékélés elősegítésére, amelynek része a másként gondolkodók szabadon engedése; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a bahreini kormányt a szükséges demokratikus reformok végrehajtására, valamint a befogadó és konstruktív nemzeti párbeszéd és a megbékélés elősegítésére, amelynek része a másként gondolkodók szabadon engedése;

| 5. | felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy haladéktalanul szüntessék be az elnyomás minden formáját, a bírósági zaklatást is, és felhív a meggyőződése miatt bebörtönzött minden személy, politikai aktivista, újságíró, blogger, orvos és mentős, emberi jogi jogvédő és békés tiltakozó, köztük Abdulhádi al-Havadzsa, Nabíl Radzsab, Ibrahím Saríf, Nádzsi Fatíl, Zainab al-Havadzsa, Mehdi Ísza Mehdi abu Diib és Dzsalíla asz-Szalmán szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy haladéktalanul szüntessék be az elnyomás minden formáját, a bírósági zaklatást is, és felhív a meggyőződése miatt bebörtönzött minden személy, politikai aktivista, újságíró, blogger, orvos és mentős, emberi jogi jogvédő és békés tiltakozó, köztük Abdulhádi al-Havadzsa, Nabíl Radzsab, Ibrahím Saríf, Nádzsi Fatíl, Zainab al-Havadzsa, Mehdi Ísza Mehdi abu Diib és Dzsalíla asz-Szalmán szabadon bocsátására;

| 6. | üdvözli, hogy a bahreini király, Hamad ben Ísza al-Kalifa felállított egy független bizottságot a bebörtönzöttek és fogvatartottak jogainak érvényesüléséért, és felszólítja e bizottságot, hogy hatékonyan ellenőrizze és javítsa a bebörtönzöttek és fogvatartottak körülményeit és a velük való bánásmódot; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a bahreini király, Hamad ben Ísza al-Kalifa felállított egy független bizottságot a bebörtönzöttek és fogvatartottak jogainak érvényesüléséért, és felszólítja e bizottságot, hogy hatékonyan ellenőrizze és javítsa a bebörtönzöttek és fogvatartottak körülményeit és a velük való bánásmódot;

| 7. | üdvözli, hogy a bahreini király, Hamad ben Ísza al-Kalifa létrehozta a bahreini emberi jogi és szociális fejlesztési minisztériumot, és kéri a minisztériumot, hogy a nemzetközi emberi jogi normáknak és kötelezettségeknek megfelelően végezze tevékenységét; külön említést tesz Bahreinnek a társadalmi életben részt vevő nőkhöz való haladó hozzáállásáról; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a bahreini király, Hamad ben Ísza al-Kalifa létrehozta a bahreini emberi jogi és szociális fejlesztési minisztériumot, és kéri a minisztériumot, hogy a nemzetközi emberi jogi normáknak és kötelezettségeknek megfelelően végezze tevékenységét; külön említést tesz Bahreinnek a társadalmi életben részt vevő nőkhöz való haladó hozzáállásáról;

| 8. | tudomásul veszi, hogy a bahreini belügyminisztérium 2013 júliusában hivatalosan létrehozta a rendőrségi ombudsman intézményét, és reményének ad hangot, hogy ez a lépés azt fogja jelenteni, hogy eredményesen ki lehet vizsgálni a bahreini polgárok panaszait és sérelmeit; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi, hogy a bahreini belügyminisztérium 2013 júliusában hivatalosan létrehozta a rendőrségi ombudsman intézményét, és reményének ad hangot, hogy ez a lépés azt fogja jelenteni, hogy eredményesen ki lehet vizsgálni a bahreini polgárok panaszait és sérelmeit;

| 9. | tudomásul veszi a bahreini kormány által a büntető törvénykönyv és a jogi eljárások reformja érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, és bátorítja e folyamat folytatását; felszólítja a bahreini kormányt hogy tegyen meg minden szükséges lépést a megfelelő eljárás és a bahreini igazságszolgáltatás függetlenségének és pártatlanságának garantálása érdekében, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az igazságszolgáltatás a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően működjön; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi a bahreini kormány által a büntető törvénykönyv és a jogi eljárások reformja érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, és bátorítja e folyamat folytatását; felszólítja a bahreini kormányt hogy tegyen meg minden szükséges lépést a megfelelő eljárás és a bahreini igazságszolgáltatás függetlenségének és pártatlanságának garantálása érdekében, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az igazságszolgáltatás a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően működjön;

| 10. | szorgalmazza, hogy független vizsgálatokra kerüljön sor a kínzással és más rossz bánásmóddal kapcsolatos minden állítás tekintetében, és az eredményeket tegyék közzé; úgy véli, hogy a múltbeli erőszakos fellépések elszámoltatása kulcsfontosságú szerepet játszik a társadalmi stabilitáshoz szükséges igazságtételhez és a valódi megbékéléshez vezető folyamatban; |
| --- | --- |

10.

szorgalmazza, hogy független vizsgálatokra kerüljön sor a kínzással és más rossz bánásmóddal kapcsolatos minden állítás tekintetében, és az eredményeket tegyék közzé; úgy véli, hogy a múltbeli erőszakos fellépések elszámoltatása kulcsfontosságú szerepet játszik a társadalmi stabilitáshoz szükséges igazságtételhez és a valódi megbékéléshez vezető folyamatban;

| 11. | sürgeti a bahreini hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a fiatalkorúak jogait, ne tartsák fogva őket felnőtt börtönökben, és a gyermek jogairól szóló, Bahrein által is aláírt egyezményben foglaltakkal összhangban bánjanak velük; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a bahreini hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a fiatalkorúak jogait, ne tartsák fogva őket felnőtt börtönökben, és a gyermek jogairól szóló, Bahrein által is aláírt egyezményben foglaltakkal összhangban bánjanak velük;

| 12. | úgy véli, hogy az állampolgárságtól való önkényes megfosztás hontalansághoz vezethet, ami súlyos következményekkel járhat az érintett egyének emberi jogainak védelme szempontjából; megállapítja, hogy a nemzetközi joggal ellentétes, ha a bahreini hatóságok visszavonják a politikai ellenfelek állampolgárságát; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az állampolgárságtól való önkényes megfosztás hontalansághoz vezethet, ami súlyos következményekkel járhat az érintett egyének emberi jogainak védelme szempontjából; megállapítja, hogy a nemzetközi joggal ellentétes, ha a bahreini hatóságok visszavonják a politikai ellenfelek állampolgárságát;

| 13. | sajnálatának ad hangot, hogy az Unió alig reagál a Bahreinben uralkodó helyzetre, és felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy ítélje el az alapvető emberi jogok és szabadságok folyamatos megsértését és az emberi jogok megsértéséért felelős vagy abban részt vevő (a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésében szereplő) személyekkel szemben hozzon célzott korlátozó intézkedéseket (például rendeljen el vízumtilalmat és fagyassza be vagyoni eszközeiket); |
| --- | --- |

13.

sajnálatának ad hangot, hogy az Unió alig reagál a Bahreinben uralkodó helyzetre, és felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy ítélje el az alapvető emberi jogok és szabadságok folyamatos megsértését és az emberi jogok megsértéséért felelős vagy abban részt vevő (a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésében szereplő) személyekkel szemben hozzon célzott korlátozó intézkedéseket (például rendeljen el vízumtilalmat és fagyassza be vagyoni eszközeiket);

| 14. | felszólítja a főképviselőt/ alelnököt és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy olyan egyértelmű stratégia kidolgozásában, amely meghatározza, hogy az Unió – mind nyilvánosan, mind zárt körben – hogyan fogja aktívan előmozdítani a meggyőződésük miatt bebörtönzött személyek szabadon engedését, és felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy működjön együtt a tagállamokkal a Külügyek Tanácsa bahreini emberi jogi helyzettel kapcsolatos következtetéseinek elfogadása érdekében, melyben konkrétan fel kell szólítani az említett fogvatartottak azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésére; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a főképviselőt/ alelnököt és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy olyan egyértelmű stratégia kidolgozásában, amely meghatározza, hogy az Unió – mind nyilvánosan, mind zárt körben – hogyan fogja aktívan előmozdítani a meggyőződésük miatt bebörtönzött személyek szabadon engedését, és felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy működjön együtt a tagállamokkal a Külügyek Tanácsa bahreini emberi jogi helyzettel kapcsolatos következtetéseinek elfogadása érdekében, melyben konkrétan fel kell szólítani az említett fogvatartottak azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésére;

| 15. | sajnálatának ad hangot, hogy a kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges jelentéstevő látogatását megint elhalasztották, és felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy segítsék elő az egyesülési és gyülekezési szabadsággal és az emberi jogi jogvédők helyzetével foglalkozó különleges jelentéstevők látogatásait; |
| --- | --- |

15.

sajnálatának ad hangot, hogy a kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges jelentéstevő látogatását megint elhalasztották, és felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy segítsék elő az egyesülési és gyülekezési szabadsággal és az emberi jogi jogvédők helyzetével foglalkozó különleges jelentéstevők látogatásait;

| 16. | üdvözli az Arab Liga döntését, amely szerint Manamában létrehozzák az arab emberi jogi bíróságot, és reményének ad hangot, hogy e bíróság az emberi jogok tekintetében katalizátor szerepet tölthet be az egész régióban; sürgeti a bahreini kormányt és partnereit az Arab Ligában, hogy biztosítsák e bíróság sérthetetlenségét, pártatlanságát, hatékonyságát és hitelességét; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az Arab Liga döntését, amely szerint Manamában létrehozzák az arab emberi jogi bíróságot, és reményének ad hangot, hogy e bíróság az emberi jogok tekintetében katalizátor szerepet tölthet be az egész régióban; sürgeti a bahreini kormányt és partnereit az Arab Ligában, hogy biztosítsák e bíróság sérthetetlenségét, pártatlanságát, hatékonyságát és hitelességét;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 131. E, 2013.5.8., 125. o.

(2)  HL C 251. E, 2013.8.31., 111. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0032.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2013. szeptember 12., csütörtök

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/186 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/186

---

P7_TA(2013)0382

Az Unió Belarusszal kapcsolatos politikája

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i ajánlása a Tanácshoz a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz a Fehéroroszországgal kapcsolatos uniós politikáról (2013/2036(INI))

(2016/C 093/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2012. szeptember 23-i parlamenti választások utáni fehéroroszországi helyzetről szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. szeptember 23-i parlamenti választások utáni fehéroroszországi helyzetről szóló, 2012. október 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a fehéroroszországi helyzetről szóló, 2012. március 29-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fehéroroszországi helyzetről szóló, 2012. március 29-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Fehéroroszországról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a fehéroroszországi helyzetről szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fehéroroszországi helyzetről szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlamenthez intézett éves jelentésről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a keleti partnerség civil társadalmi fórum nemzeti platformja 2013. június 1-jei konferenciájának állásfoglalására; |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség civil társadalmi fórum nemzeti platformja 2013. június 1-jei konferenciájának állásfoglalására;

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a keleti partnerségi 2009-es csúcstalálkozóján kiadott Prágai Nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségi 2009-es csúcstalálkozóján kiadott Prágai Nyilatkozatra;

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2012. október 15-i következtetéseire, illetve a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. november 6-i 1014/2012/EU tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2012. október 15-i következtetéseire, illetve a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. november 6-i 1014/2012/EU tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 97. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 97. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0261/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0261/2013),

| A. | mivel Fehéroroszországban1994 óta nem rendeztek a nemzetközi normákkal összhangban levő választási jogszabályok alapján szabad és tisztességes választásokat; |
| --- | --- |

A.

mivel Fehéroroszországban1994 óta nem rendeztek a nemzetközi normákkal összhangban levő választási jogszabályok alapján szabad és tisztességes választásokat;

| B. | mivel az 1996. évi alkotmányos reform gyakorlatilag eltörölte a hatalmi ágak szétválasztásának elvét, a politikai ellenzék pedig azóta nem képviseltette magát a politikai intézményekben és nem tudott részt venni az ország politikai irányvonalainak alakításában és megvalósításában; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1996. évi alkotmányos reform gyakorlatilag eltörölte a hatalmi ágak szétválasztásának elvét, a politikai ellenzék pedig azóta nem képviseltette magát a politikai intézményekben és nem tudott részt venni az ország politikai irányvonalainak alakításában és megvalósításában;

| C. | mivel az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat – különösen a szólásszabadságot, az egyesülési, valamint a gyülekezési szabadságot – ugyanazon időszak alatt szisztematikusan és jelentős mértékben megsértették; |
| --- | --- |

C.

mivel az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat – különösen a szólásszabadságot, az egyesülési, valamint a gyülekezési szabadságot – ugyanazon időszak alatt szisztematikusan és jelentős mértékben megsértették;

| D. | mivel az Európai Tanács 1997-ben felfüggesztette a partnerségi és együttműködési megállapodás ratifikálását és befagyasztotta az ideiglenes kereskedelmi megállapodást, az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok továbbra is az 1989. évi kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Tanács 1997-ben felfüggesztette a partnerségi és együttműködési megállapodás ratifikálását és befagyasztotta az ideiglenes kereskedelmi megállapodást, az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok továbbra is az 1989. évi kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartoznak;

| E. | mivel a 2008–2010 közötti időszakban az EU–Fehéroroszország kapcsolatok valamelyest fellendültek, amikor Fehéroroszország hajlandóságot mutatott az EU-val való konstruktív kapcsolatok kialakítására, és a civil társadalom, az ellenzék és a szabad sajtó működésének a feltételei terén valamelyes javulás volt megfigyelhető; azonban a 2010. évi elnökválasztásokat követő brutális fellépés és a még szigorúbb elnyomó politika – többek között az elnökjelöltek letartóztatása és az azt követő tömeges letartóztatások, az ellenzéki képviselők ellen politikai motivációból elkövetett bűntettek, valamint az emberi jogi és a független média jogvédői elleni elnyomási hullám – következtében e kapcsolatok jelentősen megromlottak; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2008–2010 közötti időszakban az EU–Fehéroroszország kapcsolatok valamelyest fellendültek, amikor Fehéroroszország hajlandóságot mutatott az EU-val való konstruktív kapcsolatok kialakítására, és a civil társadalom, az ellenzék és a szabad sajtó működésének a feltételei terén valamelyes javulás volt megfigyelhető; azonban a 2010. évi elnökválasztásokat követő brutális fellépés és a még szigorúbb elnyomó politika – többek között az elnökjelöltek letartóztatása és az azt követő tömeges letartóztatások, az ellenzéki képviselők ellen politikai motivációból elkövetett bűntettek, valamint az emberi jogi és a független média jogvédői elleni elnyomási hullám – következtében e kapcsolatok jelentősen megromlottak;

| F. | mivel – az Unió által nemzetközileg elfogadott demokratikus normáknak való megfelelésre irányuló felhívásokat elutasító – fehéroroszországi hatóságok elszigetelődési politikát folytatnak és kényszerítenek rá a fehéroroszországi lakosságra; |
| --- | --- |

F.

mivel – az Unió által nemzetközileg elfogadott demokratikus normáknak való megfelelésre irányuló felhívásokat elutasító – fehéroroszországi hatóságok elszigetelődési politikát folytatnak és kényszerítenek rá a fehéroroszországi lakosságra;

| G. | mivel az Európai Parlament nem ismeri el a fehéroroszországi parlament legitimitását; az elmúlt tíz év alatt mindösszesen egy hivatalos európai parlamenti delegáció látogatott el Fehéroroszországba, mégpedig 2010-ben; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Parlament nem ismeri el a fehéroroszországi parlament legitimitását; az elmúlt tíz év alatt mindösszesen egy hivatalos európai parlamenti delegáció látogatott el Fehéroroszországba, mégpedig 2010-ben;

| H. | mivel a fehérorosz lakosság 70 %-a változást szeretne az országban; egy részük azonban úgy véli, hogy a jelentős mértékű változások kezdetben az életszínvonal csökkenéséhez vezetnének (9); |
| --- | --- |

H.

mivel a fehérorosz lakosság 70 %-a változást szeretne az országban; egy részük azonban úgy véli, hogy a jelentős mértékű változások kezdetben az életszínvonal csökkenéséhez vezetnének (9);

| I. | mivel a demokratikus átalakulás valószínűsége nagyobb lehetne, ha a jelenleg hatalmon lévő elit reformpárti része részt venne a reformokban; az átalakulás legfontosabb katalizátorai azonban a civil társadalmi szervezetek és a magánvállalkozások lehetnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a demokratikus átalakulás valószínűsége nagyobb lehetne, ha a jelenleg hatalmon lévő elit reformpárti része részt venne a reformokban; az átalakulás legfontosabb katalizátorai azonban a civil társadalmi szervezetek és a magánvállalkozások lehetnek;

| J. | mivel következetes politikai párbeszéd kialakításának a fehéroroszországi hatóságokkal a fent említett feltételek mellett a civil társadalomnak és az ellenzéknek a több érdekelt felet bevonó párbeszédbe és a reformok végrehajtásába való bevonását kell eredményeznie; |
| --- | --- |

J.

mivel következetes politikai párbeszéd kialakításának a fehéroroszországi hatóságokkal a fent említett feltételek mellett a civil társadalomnak és az ellenzéknek a több érdekelt felet bevonó párbeszédbe és a reformok végrehajtásába való bevonását kell eredményeznie;

| K. | mivel a Vilniusban tartandó keleti partnerségi csúcstalálkozó újabb jelentős alkalomként szolgálhat az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok feltételes és fokozatos javulására, amennyiben valamennyi politikai foglyot szabadon bocsátanak és politikai rehabilitációjukra sor kerül; |
| --- | --- |

K.

mivel a Vilniusban tartandó keleti partnerségi csúcstalálkozó újabb jelentős alkalomként szolgálhat az EU és Fehéroroszország közötti kapcsolatok feltételes és fokozatos javulására, amennyiben valamennyi politikai foglyot szabadon bocsátanak és politikai rehabilitációjukra sor kerül;

| L. | mivel ennek következtében az Unió korlátozó intézkedéseit (melyeket jelenleg 242 személyre és 30 szervezetre alkalmaznak) felülvizsgálták és kiterjesztették, miközben a fehéroroszországi hatóságok továbbra is megtiltják néhány politikus, tisztviselő – többek között nemzetközi szervezetek képviselői –, újságíró és civil társadalmi képviselő országba való belépését; |
| --- | --- |

L.

mivel ennek következtében az Unió korlátozó intézkedéseit (melyeket jelenleg 242 személyre és 30 szervezetre alkalmaznak) felülvizsgálták és kiterjesztették, miközben a fehéroroszországi hatóságok továbbra is megtiltják néhány politikus, tisztviselő – többek között nemzetközi szervezetek képviselői –, újságíró és civil társadalmi képviselő országba való belépését;

| M. | mivel az egységes stratégiára és cselekvési tervre irányuló további erőfeszítések hasznosak lehetnek a politikai ellenzék céljainak eléréséhez; mivel a konkrét intézkedések, köztük a közös jelöltlista benyújtása a 2014-es helyi választásokra, a közös politikai program felvázolása, vagy egyetlen jelölt indítása a 2015-ös elnökválasztásokon, pozitív fejlemények e tekintetben; |
| --- | --- |

M.

mivel az egységes stratégiára és cselekvési tervre irányuló további erőfeszítések hasznosak lehetnek a politikai ellenzék céljainak eléréséhez; mivel a konkrét intézkedések, köztük a közös jelöltlista benyújtása a 2014-es helyi választásokra, a közös politikai program felvázolása, vagy egyetlen jelölt indítása a 2015-ös elnökválasztásokon, pozitív fejlemények e tekintetben;

| N. | mivel a 2012-ben elindított, a fehéroroszországi társadalommal folytatott európai modernizációs párbeszédnek pozitív hatása volt arra, hogy a fehéroroszországi társadalom konstruktív vitát kezdjen az országban szükséges reformokról és kialakuljon az Európai Unióval kapcsolatos tudatosság; ennek ellenére szükség van e párbeszéd koncepciójának, céljának, stratégiájának, megfelelő finanszírozásának és irányítási struktúrájának a további fejlesztésére, valamint a keleti partnerség kezdeményezéseinek jobb összehangolására; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2012-ben elindított, a fehéroroszországi társadalommal folytatott európai modernizációs párbeszédnek pozitív hatása volt arra, hogy a fehéroroszországi társadalom konstruktív vitát kezdjen az országban szükséges reformokról és kialakuljon az Európai Unióval kapcsolatos tudatosság; ennek ellenére szükség van e párbeszéd koncepciójának, céljának, stratégiájának, megfelelő finanszírozásának és irányítási struktúrájának a további fejlesztésére, valamint a keleti partnerség kezdeményezéseinek jobb összehangolására;

| O. | mivel a keleti partnerség civil társadalmi fórumának nemzeti platformja fontos és megbízható partner, továbbá az Unió egyedülálló kommunikációs csatornája a fehéroroszországi emberek felé; |
| --- | --- |

O.

mivel a keleti partnerség civil társadalmi fórumának nemzeti platformja fontos és megbízható partner, továbbá az Unió egyedülálló kommunikációs csatornája a fehéroroszországi emberek felé;

| P. | mivel Fehéroroszországban még mindig vannak politikai foglyok (10) – többek között az emberi jogi jogvédő és Szaharov-díjra jelölt Ales Bialatski –, akiknek komoly pszichés és fizikai kínzásokat kellett elszenvedniük, többek között halálos fenyegetéseket, indokolatlan átszállításokat, nem megfelelő szintű egészségügyi ellátást és a családtagokkal való találkozás jogától való megfosztást; valamennyi politikai fogoly szabadon bocsátása, valamint Fehéroroszország előrelépése nemzetközi kötelezettségvállalásai teljesítése terén, és az alapvető emberi jogok, a jogállamiság és a demokratikus szabadságok tiszteletben tartása az Unió és Fehéroroszország közötti kapcsolatok normalizálásának elsődleges feltétele; |
| --- | --- |

P.

mivel Fehéroroszországban még mindig vannak politikai foglyok (10) – többek között az emberi jogi jogvédő és Szaharov-díjra jelölt Ales Bialatski –, akiknek komoly pszichés és fizikai kínzásokat kellett elszenvedniük, többek között halálos fenyegetéseket, indokolatlan átszállításokat, nem megfelelő szintű egészségügyi ellátást és a családtagokkal való találkozás jogától való megfosztást; valamennyi politikai fogoly szabadon bocsátása, valamint Fehéroroszország előrelépése nemzetközi kötelezettségvállalásai teljesítése terén, és az alapvető emberi jogok, a jogállamiság és a demokratikus szabadságok tiszteletben tartása az Unió és Fehéroroszország közötti kapcsolatok normalizálásának elsődleges feltétele;

| Q. | mivel a politikai indíttatású letartóztatások számának csökkenése (a Viasna emberi jogi központ beszámolója szerint a 2011-es 868-ról 2012-re 235-re) az elnyomásokkal és megfélemlítésekkel teli környezetnek tulajdonítható; |
| --- | --- |

Q.

mivel a politikai indíttatású letartóztatások számának csökkenése (a Viasna emberi jogi központ beszámolója szerint a 2011-es 868-ról 2012-re 235-re) az elnyomásokkal és megfélemlítésekkel teli környezetnek tulajdonítható;

| R. | mivel a legutóbbi korlátozó jogszabályi módosítások a civil társadalom – többek között emberi jogi jogvédők, a független média, illetve védőügyvédek – további elnyomásához vezettek; mivel az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tekintetében az általános helyzet kétségbeejtő és továbbra is komoly aggodalomra ad okot, amint az ENSZ Fehéroroszországgal foglalkozó különmegbízottjának 2013-as jelentéséből kiderül; mivel tovább rontja Fehéroroszországnak az EU-val való kapcsolatait és hozzájárul az ország egyre erősödő elszigetelődéséhez az, hogy a fehérorosz hatóságok nem reagáltak a nemzetközi közösség felhívásaira; |
| --- | --- |

R.

mivel a legutóbbi korlátozó jogszabályi módosítások a civil társadalom – többek között emberi jogi jogvédők, a független média, illetve védőügyvédek – további elnyomásához vezettek; mivel az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tekintetében az általános helyzet kétségbeejtő és továbbra is komoly aggodalomra ad okot, amint az ENSZ Fehéroroszországgal foglalkozó különmegbízottjának 2013-as jelentéséből kiderül; mivel tovább rontja Fehéroroszországnak az EU-val való kapcsolatait és hozzájárul az ország egyre erősödő elszigetelődéséhez az, hogy a fehérorosz hatóságok nem reagáltak a nemzetközi közösség felhívásaira;

| S | mivel 2012-ben a fehéroroszországi hatóságok olyan jogszabályi módosításokat vezettek be, amelyek a KGB-nek széles jogköröket biztosítanak kényszerintézkedések szabad alkalmazására; mivel az új jogszabály értelmében a biztonsági szolgálatok beléphetnek a lakásokba, valamint mind a fehéroroszországi állampolgárokat, mind pedig a nemzetközi intézmények mentességet élvező diplomatáit és képviselőit korlátozás nélkül tartóztathatják le és tarthatják fogva; mivel ez a jogszabály olyan rendelkezést is tartalmaz, amely felmenti a KGB ügynökeit az általuk okozott sérülések miatti valamennyi jogi felelősség alól; mivel a fehéroroszországi különleges erők a tüntetések feloszlatását illetően széles jogköröket kaptak; |
| --- | --- |

S

mivel 2012-ben a fehéroroszországi hatóságok olyan jogszabályi módosításokat vezettek be, amelyek a KGB-nek széles jogköröket biztosítanak kényszerintézkedések szabad alkalmazására; mivel az új jogszabály értelmében a biztonsági szolgálatok beléphetnek a lakásokba, valamint mind a fehéroroszországi állampolgárokat, mind pedig a nemzetközi intézmények mentességet élvező diplomatáit és képviselőit korlátozás nélkül tartóztathatják le és tarthatják fogva; mivel ez a jogszabály olyan rendelkezést is tartalmaz, amely felmenti a KGB ügynökeit az általuk okozott sérülések miatti valamennyi jogi felelősség alól; mivel a fehéroroszországi különleges erők a tüntetések feloszlatását illetően széles jogköröket kaptak;

| T. | mivel 2011 végén olyan módosításokat vezettek be a tömeges megmozdulásokról szóló törvénybe, amelyek értelmében a tömeges tiltakozások megtartása a közrenddel szembeni büntetőjogi felelősséget von maga után; mivel a tömeges tiltakozások szervezői kötelesek információkat nyújtani a hatóságok számára finanszírozási forrásaikról; |
| --- | --- |

T.

mivel 2011 végén olyan módosításokat vezettek be a tömeges megmozdulásokról szóló törvénybe, amelyek értelmében a tömeges tiltakozások megtartása a közrenddel szembeni büntetőjogi felelősséget von maga után; mivel a tömeges tiltakozások szervezői kötelesek információkat nyújtani a hatóságok számára finanszírozási forrásaikról;

| U. | mivel 2011-ben a külföldi támogatások elfogadását bűncselekménnyé minősítették, a hazaárulás fogalommeghatározását pedig kiszélesítették, ekként pedig lehetővé tették a hatóságok számára, hogy a büntető törvénykönyvre hivatkozva lépjenek fel a külföldről finanszírozásban részesülő, illetve nemzetközi eseményeken részt vevő szervezetekkel és magánszemélyekkel szemben; |
| --- | --- |

U.

mivel 2011-ben a külföldi támogatások elfogadását bűncselekménnyé minősítették, a hazaárulás fogalommeghatározását pedig kiszélesítették, ekként pedig lehetővé tették a hatóságok számára, hogy a büntető törvénykönyvre hivatkozva lépjenek fel a külföldről finanszírozásban részesülő, illetve nemzetközi eseményeken részt vevő szervezetekkel és magánszemélyekkel szemben;

| V. | mivel 2012-ben a fehéroroszországi igazságügyi minisztérium tizenkilenc nem kormányzati szervezet és két politikai párt bejegyzési kérelmét utasította el, be nem jegyzett szervezetek tagjait pedig folyamatosan érik a megfélemlítések, zaklatások és üldöztetések Fehéroroszországban; |
| --- | --- |

V.

mivel 2012-ben a fehéroroszországi igazságügyi minisztérium tizenkilenc nem kormányzati szervezet és két politikai párt bejegyzési kérelmét utasította el, be nem jegyzett szervezetek tagjait pedig folyamatosan érik a megfélemlítések, zaklatások és üldöztetések Fehéroroszországban;

| W. | mivel Fehéroroszország az egyetlen olyan európai ország, amely alkalmaz halálbüntetést; az elítélt családtagjai és a nyilvánosság nem ismerik a kivégzés időpontját, a kivégzett személy holttestét nem adják át a családnak, hogy el tudják temetni, és arról sem adnak információt, hogy hová temetik a kivégzett személyt; |
| --- | --- |

W.

mivel Fehéroroszország az egyetlen olyan európai ország, amely alkalmaz halálbüntetést; az elítélt családtagjai és a nyilvánosság nem ismerik a kivégzés időpontját, a kivégzett személy holttestét nem adják át a családnak, hogy el tudják temetni, és arról sem adnak információt, hogy hová temetik a kivégzett személyt;

| X. | mivel 2012-ben két embert végeztek ki annak ellenére, hogy a bírósági eljárás nem felelt meg a tisztességes eljárás követelményeinek; mivel hosszú idő után 2012-ben nem adtak hírt halálbüntetést alkalmazó ítéletről, azonban 2013-ban új ítéleteket jelentettek be; |
| --- | --- |

X.

mivel 2012-ben két embert végeztek ki annak ellenére, hogy a bírósági eljárás nem felelt meg a tisztességes eljárás követelményeinek; mivel hosszú idő után 2012-ben nem adtak hírt halálbüntetést alkalmazó ítéletről, azonban 2013-ban új ítéleteket jelentettek be;

| Y. | mivel a fehéroroszországi helyzet az igazságszolgáltatásba vetett bizalom hiányával jellemezhető, aminek az igazságszolgáltatás függetlenségének a nem megfelelő mértéke és a politikai indíttatású döntések állnak a hátterében; |
| --- | --- |

Y.

mivel a fehéroroszországi helyzet az igazságszolgáltatásba vetett bizalom hiányával jellemezhető, aminek az igazságszolgáltatás függetlenségének a nem megfelelő mértéke és a politikai indíttatású döntések állnak a hátterében;

| Z. | mivel Fehéroroszország az egyetlen olyan ország a keleti partnerség országai közül, ahol eddig nem hoztak létre hivatalos emberi jogi intézményt; |
| --- | --- |

Z.

mivel Fehéroroszország az egyetlen olyan ország a keleti partnerség országai közül, ahol eddig nem hoztak létre hivatalos emberi jogi intézményt;

| AA. | mivel a cenzúra komoly politikai probléma Fehéroroszországban; |
| --- | --- |

AA.

mivel a cenzúra komoly politikai probléma Fehéroroszországban;

| AB. | mivel a Reporters Without Borders 2013-as globális sajtószabadsági indexe szerint Fehéroroszország – 179 ország közül – a 168. helyről a 157. helyre került, a keleti partnerség országai között nézve ez azonban még mindig a leggyengébb pozíció (Azerbajdzsán (156.), Ukrajna (126.), Grúzia (100.), Örményország (74.), Moldova (55.)); |
| --- | --- |

AB.

mivel a Reporters Without Borders 2013-as globális sajtószabadsági indexe szerint Fehéroroszország – 179 ország közül – a 168. helyről a 157. helyre került, a keleti partnerség országai között nézve ez azonban még mindig a leggyengébb pozíció (Azerbajdzsán (156.), Ukrajna (126.), Grúzia (100.), Örményország (74.), Moldova (55.));

| AC. | mivel gyenge a független televíziós csatornákhoz és rádióállomásokhoz, valamint a nyomtatott sajtóhoz való hozzáférés, lévén, hogy az információkhoz való hozzáférést az állami média uralja; |
| --- | --- |

AC.

mivel gyenge a független televíziós csatornákhoz és rádióállomásokhoz, valamint a nyomtatott sajtóhoz való hozzáférés, lévén, hogy az információkhoz való hozzáférést az állami média uralja;

| AD. | mivel Fehéroroszországban a sajtószabadsággal kapcsolatos helyzet elfogadhatatlan, különösen az újságírók – akik nem hagyhatják el az országot – zaklatása, továbbá a műsorszórás és az internet szabadságára nézve korlátozó törvények, valamint a független újságírók elleni szelektív igazságszolgáltatás miatt, ahogy azt három, 2012 nyarán indított büntetőeljárás tanúsítja; |
| --- | --- |

AD.

mivel Fehéroroszországban a sajtószabadsággal kapcsolatos helyzet elfogadhatatlan, különösen az újságírók – akik nem hagyhatják el az országot – zaklatása, továbbá a műsorszórás és az internet szabadságára nézve korlátozó törvények, valamint a független újságírók elleni szelektív igazságszolgáltatás miatt, ahogy azt három, 2012 nyarán indított büntetőeljárás tanúsítja;

| AE. | mivel 2012-ben hamis vádak alapján legalább 15 aktivista és újságíró számára tiltották meg Fehéroroszország területének elhagyását; |
| --- | --- |

AE.

mivel 2012-ben hamis vádak alapján legalább 15 aktivista és újságíró számára tiltották meg Fehéroroszország területének elhagyását;

| AF. | mivel a fehéroroszországi polgároknak több mint a fele rendelkezik internet-hozzáféréssel; az elektronikus média új lehetőségeket nyújt a független médiához való szélesebb körű hozzáféréshez, habár a kormányzati és oktatási intézményekben letiltották bizonyos ellenzéki weboldalakhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

AF.

mivel a fehéroroszországi polgároknak több mint a fele rendelkezik internet-hozzáféréssel; az elektronikus média új lehetőségeket nyújt a független médiához való szélesebb körű hozzáféréshez, habár a kormányzati és oktatási intézményekben letiltották bizonyos ellenzéki weboldalakhoz való hozzáférést;

| AG. | mivel az ENSZ legfrissebb, 2012-es humán fejlődési indexe szerint Fehéroroszország – Oroszországhoz (55.), a keleti partnerség országaihoz (Grúzia (72.), Ukrajna (78.), Azerbajdzsán (82.), Örményország (87.), Moldova (113.)) képest – az 50. helyen áll; |
| --- | --- |

AG.

mivel az ENSZ legfrissebb, 2012-es humán fejlődési indexe szerint Fehéroroszország – Oroszországhoz (55.), a keleti partnerség országaihoz (Grúzia (72.), Ukrajna (78.), Azerbajdzsán (82.), Örményország (87.), Moldova (113.)) képest – az 50. helyen áll;

| AH. | mivel a szociális ellátási rendszerben keresendők annak a fő okai, hogy létezik bizonyos fokú társadalmi stabilitás az országban, amely rendszer keretében az emberek a számukra nyújtott előnyökért cserébe politikai passzivitást vállalnak; a fehéroroszok 65 %-a kap valamilyen formában állami támogatást: nyugdíjat, ösztöndíjat, munkanélküli járadékot stb.; |
| --- | --- |

AH.

mivel a szociális ellátási rendszerben keresendők annak a fő okai, hogy létezik bizonyos fokú társadalmi stabilitás az országban, amely rendszer keretében az emberek a számukra nyújtott előnyökért cserébe politikai passzivitást vállalnak; a fehéroroszok 65 %-a kap valamilyen formában állami támogatást: nyugdíjat, ösztöndíjat, munkanélküli járadékot stb.;

| AI. | mivel az alacsony munkanélküliségi ráta mesterségesen tartható fenn a GDP megközelítőleg 70 %-át termelő és a foglalkoztatottság 50 %-áért felelős állami tulajdonú vállalatoknak biztosított támogatásokkal; |
| --- | --- |

AI.

mivel az alacsony munkanélküliségi ráta mesterségesen tartható fenn a GDP megközelítőleg 70 %-át termelő és a foglalkoztatottság 50 %-áért felelős állami tulajdonú vállalatoknak biztosított támogatásokkal;

| AJ. | mivel a fehérorosz kormánynak szándékában áll külföldi befektetőket vonzani – Fehéroroszország képzett munkaerővel, privatizációs programmal, hat szabad gazdasági övezettel, valamint high-tech parkkal rendelkezik –, a magánszektorban azonban nyilvánvaló a rendszeres állami beavatkozás; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a fehérorosz kormánynak szándékában áll külföldi befektetőket vonzani – Fehéroroszország képzett munkaerővel, privatizációs programmal, hat szabad gazdasági övezettel, valamint high-tech parkkal rendelkezik –, a magánszektorban azonban nyilvánvaló a rendszeres állami beavatkozás;

| AK. | mivel a fehéroroszországi hatóságok ez idáig az eurázsiai vám- és gazdasági unió létrehozásával fejezték ki az Oroszországgal történő további gazdasági integráció iránti geopolitikai érdeklődésüket; ugyanakkor az elmúlt években Fehéroroszországban megvalósuló összes közvetlen külföldi befektetés legnagyobb része Oroszországból származott; szakértők szerint az elmúlt néhány évtized alatt körülbelül 700 000 fehéroroszországi állampolgár emigrált Oroszországba munkavállalás céljából, főként Moszkvába és Szentpétervárra; |
| --- | --- |

AK.

mivel a fehéroroszországi hatóságok ez idáig az eurázsiai vám- és gazdasági unió létrehozásával fejezték ki az Oroszországgal történő további gazdasági integráció iránti geopolitikai érdeklődésüket; ugyanakkor az elmúlt években Fehéroroszországban megvalósuló összes közvetlen külföldi befektetés legnagyobb része Oroszországból származott; szakértők szerint az elmúlt néhány évtized alatt körülbelül 700 000 fehéroroszországi állampolgár emigrált Oroszországba munkavállalás céljából, főként Moszkvába és Szentpétervárra;

| AL. | mivel megfigyelhetők annak a jelei, hogy mind az EU, mind Fehéroroszország támogatja ez utóbbinak a Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozását előkészítő tárgyalások újrakezdését, különösen Oroszország Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozására tekintettel; |
| --- | --- |

AL.

mivel megfigyelhetők annak a jelei, hogy mind az EU, mind Fehéroroszország támogatja ez utóbbinak a Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozását előkészítő tárgyalások újrakezdését, különösen Oroszország Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozására tekintettel;

| AM. | mivel az EU szomszédságpolitikai barométer című projekt keretei között lefolytatott legutóbbi közvélemény-kutatások szerint a fehéroroszországi lakosságnak több mint 50 %-a gondolja úgy, hogy az Uniónak növelnie kellene Fehéroroszországgal a gazdaságfejlesztés tekintetében folytatott együttműködés, valamint a kereskedelmi és regionális együttműködés területein betöltött szerepét; |
| --- | --- |

AM.

mivel az EU szomszédságpolitikai barométer című projekt keretei között lefolytatott legutóbbi közvélemény-kutatások szerint a fehéroroszországi lakosságnak több mint 50 %-a gondolja úgy, hogy az Uniónak növelnie kellene Fehéroroszországgal a gazdaságfejlesztés tekintetében folytatott együttműködés, valamint a kereskedelmi és regionális együttműködés területein betöltött szerepét;

| AN. | mivel szakértők szerint a fehéroroszországi hatóságok által nemrégiben bejelentett modernizációs program elsősorban az alapvető ipari infrastruktúra korszerűsítésére irányul, míg az országban mélyebbre ható gazdasági reformokra és átlátható üzleti környezetre van szükség, valamint kevesebb kormányzati irányításra valamennyi üzleti ágazatban; |
| --- | --- |

AN.

mivel szakértők szerint a fehéroroszországi hatóságok által nemrégiben bejelentett modernizációs program elsősorban az alapvető ipari infrastruktúra korszerűsítésére irányul, míg az országban mélyebbre ható gazdasági reformokra és átlátható üzleti környezetre van szükség, valamint kevesebb kormányzati irányításra valamennyi üzleti ágazatban;

| AO. | mivel a Transparency International 2012-es korrupció-érzékelési indexe szerint Fehéroroszország 176 ország közül a 123. helyen áll olyan országokhoz képest, mint például Ukrajna (144.), Azerbajdzsán (139.), Oroszország (133.), Örményország (105.), Moldova (94.) és Grúzia (51.); |
| --- | --- |

AO.

mivel a Transparency International 2012-es korrupció-érzékelési indexe szerint Fehéroroszország 176 ország közül a 123. helyen áll olyan országokhoz képest, mint például Ukrajna (144.), Azerbajdzsán (139.), Oroszország (133.), Örményország (105.), Moldova (94.) és Grúzia (51.);

| AP. | mivel Fehéroroszország nemrégiben csatlakozott az Európa Tanács GRECO nevű korrupcióellenes mechanizmusához, és az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó GRETA nevű mechanizmus tagja lett; |
| --- | --- |

AP.

mivel Fehéroroszország nemrégiben csatlakozott az Európa Tanács GRECO nevű korrupcióellenes mechanizmusához, és az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó GRETA nevű mechanizmus tagja lett;

| AQ. | mivel Fehéroroszország az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozik, tekintettel azonban a politikai helyzetre, cselekvési terv nem áll még rendelkezésre; |
| --- | --- |

AQ.

mivel Fehéroroszország az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozik, tekintettel azonban a politikai helyzetre, cselekvési terv nem áll még rendelkezésre;

| AR. | mivel jelenleg a 2007–2013-as országstratégiai dokumentum alapján nyújtanak támogatást Fehéroroszországnak; |
| --- | --- |

AR.

mivel jelenleg a 2007–2013-as országstratégiai dokumentum alapján nyújtanak támogatást Fehéroroszországnak;

| AS. | mivel a 2007–2013-as pénzügyi tervben 33,4 millió eurót különítettek el az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköznek (ENPI) a Fehéroroszország és a szomszédos országok közötti, határokon átnyúló együttműködési projektjeire, míg jelenleg körülbelül 60 önkormányzat vesz részt a Lettország, Litvánia és Fehéroroszország közötti, közös határokon átnyúló együttműködési projektekben; |
| --- | --- |

AS.

mivel a 2007–2013-as pénzügyi tervben 33,4 millió eurót különítettek el az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköznek (ENPI) a Fehéroroszország és a szomszédos országok közötti, határokon átnyúló együttműködési projektjeire, míg jelenleg körülbelül 60 önkormányzat vesz részt a Lettország, Litvánia és Fehéroroszország közötti, közös határokon átnyúló együttműködési projektekben;

| AT. | mivel jelenleg – a 2008-as százhúszhoz képest – mindösszesen húsz fehéroroszországi szakértő vesz részt különböző ENPI projektekben; |
| --- | --- |

AT.

mivel jelenleg – a 2008-as százhúszhoz képest – mindösszesen húsz fehéroroszországi szakértő vesz részt különböző ENPI projektekben;

| AU. | mivel a fehéroroszországi hatóságok aktívan részt vesznek a keleti partnerség többoldalú tevékenységeinek a keretei között zajló szakértői üléseken, különösen a határokon átnyúló együttműködési projektekben; |
| --- | --- |

AU.

mivel a fehéroroszországi hatóságok aktívan részt vesznek a keleti partnerség többoldalú tevékenységeinek a keretei között zajló szakértői üléseken, különösen a határokon átnyúló együttműködési projektekben;

| AV. | mivel 58 lengyelországi, 47 litvániai és 30 lettországi város és önkormányzat tart fenn gyümölcsöző együttműködést fehéroroszországi partnervárosokkal és önkormányzatokkal, a Litvániát, Lengyelországot és Kalinyingrádot a projektek közös megvalósítása céljából Fehéroroszországgal egyesítő „Nemunas-Neman-Niemen” eurorégió pedig a bevált gyakorlatok jó példájának tekinthető; |
| --- | --- |

AV.

mivel 58 lengyelországi, 47 litvániai és 30 lettországi város és önkormányzat tart fenn gyümölcsöző együttműködést fehéroroszországi partnervárosokkal és önkormányzatokkal, a Litvániát, Lengyelországot és Kalinyingrádot a projektek közös megvalósítása céljából Fehéroroszországgal egyesítő „Nemunas-Neman-Niemen” eurorégió pedig a bevált gyakorlatok jó példájának tekinthető;

| AW. | mivel az elmúlt években világszerte a legtöbb egy főre eső schengeni vízumot a fehéroroszok kapták; azonban lényegesen több pénzt, sőt sok esetben több időt és erőfeszítést kell a fehéroroszoknak a vízum megszerzésére szánni, mint a keleti partnerség más országai vagy Oroszország polgárainak; |
| --- | --- |

AW.

mivel az elmúlt években világszerte a legtöbb egy főre eső schengeni vízumot a fehéroroszok kapták; azonban lényegesen több pénzt, sőt sok esetben több időt és erőfeszítést kell a fehéroroszoknak a vízum megszerzésére szánni, mint a keleti partnerség más országai vagy Oroszország polgárainak;

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, az EKSZ-hez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a tagállamokhoz: a fentieknek






  a) | ösztönözniük kell a fehéroroszországi hatóságokat az emberi jogok tiszteletben tartására és a demokratikus átmenetre való törekvésre az ország Európa többi részétől való önkéntes elszigetelődésének megszüntetése érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, az EKSZ-hez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a tagállamokhoz: a fentieknek

a)

ösztönözniük kell a fehéroroszországi hatóságokat az emberi jogok tiszteletben tartására és a demokratikus átmenetre való törekvésre az ország Európa többi részétől való önkéntes elszigetelődésének megszüntetése érdekében;

| b) | ismételten hangsúlyozniuk kell, hogy az összes, még fogva tartott politikai fogoly feltételek nélküli és azonnali szabadon bocsátása, illetve politikai és polgári jogaik rehabilitációja elengedhetetlen előfeltétele a kétoldalú kapcsolatokban való bármiféle előrelépésnek, amely az uniós korlátozó intézkedések fokozatos eltörlését, illetve az EU–Fehéroroszország kapcsolatok megerősítését eredményezheti; |
| --- | --- |

b)

ismételten hangsúlyozniuk kell, hogy az összes, még fogva tartott politikai fogoly feltételek nélküli és azonnali szabadon bocsátása, illetve politikai és polgári jogaik rehabilitációja elengedhetetlen előfeltétele a kétoldalú kapcsolatokban való bármiféle előrelépésnek, amely az uniós korlátozó intézkedések fokozatos eltörlését, illetve az EU–Fehéroroszország kapcsolatok megerősítését eredményezheti;

A politikai párbeszédről:

| c) | azt követően, hogy valamennyi politikai foglyot szabadon bocsátották, használják ki a litván elnökséget és a keleti partnerségről szóló, Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozót, amelyeket a Fehéroroszországgal fennálló kapcsolatok javítására irányuló újabb lehetőségeknek kell tekinteni, annak érdekében, hogy újrakezdjék többek között a demokratikus reformokról, a szabad és tisztességes választásokról, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásáról szóló politikai párbeszédet, feltéve, hogy a fehéroroszországi hatóságok ezen alapvető értékeket tiszteletben tartják; |
| --- | --- |

c)

azt követően, hogy valamennyi politikai foglyot szabadon bocsátották, használják ki a litván elnökséget és a keleti partnerségről szóló, Vilniusban megrendezendő csúcstalálkozót, amelyeket a Fehéroroszországgal fennálló kapcsolatok javítására irányuló újabb lehetőségeknek kell tekinteni, annak érdekében, hogy újrakezdjék többek között a demokratikus reformokról, a szabad és tisztességes választásokról, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásáról szóló politikai párbeszédet, feltéve, hogy a fehéroroszországi hatóságok ezen alapvető értékeket tiszteletben tartják;

| d) | tudomásul veszik, hogy Dzmitry Dashkevichet és Aliaksandr Franskevichet 2013. augusztusban, illetve szeptemberben a börtönből kiengedték, ám sajnálatukat fejezik ki amiatt, hogy e volt politikai foglyok csak azt követően nyerhették vissza szabadságukat, hogy teljes börtönbüntetésüket letöltötték; |
| --- | --- |

d)

tudomásul veszik, hogy Dzmitry Dashkevichet és Aliaksandr Franskevichet 2013. augusztusban, illetve szeptemberben a börtönből kiengedték, ám sajnálatukat fejezik ki amiatt, hogy e volt politikai foglyok csak azt követően nyerhették vissza szabadságukat, hogy teljes börtönbüntetésüket letöltötték;

| e) | a lehető leghatékonyabban használják fel a hivatalban lévő külügyminiszternek az EU vízumtilalmi listájáról történő ideiglenes és feltételes törlését a Fehéroroszországgal fenntartott fő és alapvető diplomáciai kommunikációs csatornák bővítése, illetve különösen a keleti partnerségről szóló csúcstalálkozón való részvételének elősegítése érdekében; mindenekelőtt pedig a politikai foglyok szabadon bocsátásáról folytatott valódi párbeszéd érdekében; ugyanakkor határozottan tartsanak ki a demokratikus választási normák és az emberi jogok megsértésének közvetlen résztvevőire irányuló vízumtilalom és eszközbefagyasztás mellett; |
| --- | --- |

e)

a lehető leghatékonyabban használják fel a hivatalban lévő külügyminiszternek az EU vízumtilalmi listájáról történő ideiglenes és feltételes törlését a Fehéroroszországgal fenntartott fő és alapvető diplomáciai kommunikációs csatornák bővítése, illetve különösen a keleti partnerségről szóló csúcstalálkozón való részvételének elősegítése érdekében; mindenekelőtt pedig a politikai foglyok szabadon bocsátásáról folytatott valódi párbeszéd érdekében; ugyanakkor határozottan tartsanak ki a demokratikus választási normák és az emberi jogok megsértésének közvetlen résztvevőire irányuló vízumtilalom és eszközbefagyasztás mellett;

| f) | értékeljék mélyrehatóan a fehéroroszországi tisztviselőkkel és szervezetekkel szembeni jelenlegi uniós korlátozó intézkedéseket annak érdekében, hogy szükség esetén fokozzák azok hatékonyságát, és az országban zajló, valamint az ország Unióhoz fűződő kapcsolataiban bekövetkező fejleményekhez igazítsák az intézkedések hatáskörét, jellegét és érvényességét; |
| --- | --- |

f)

értékeljék mélyrehatóan a fehéroroszországi tisztviselőkkel és szervezetekkel szembeni jelenlegi uniós korlátozó intézkedéseket annak érdekében, hogy szükség esetén fokozzák azok hatékonyságát, és az országban zajló, valamint az ország Unióhoz fűződő kapcsolataiban bekövetkező fejleményekhez igazítsák az intézkedések hatáskörét, jellegét és érvényességét;

| g) | a közös időközi tervből kiindulva és a „többért többet” elv alapján dolgozzanak ki stratégiai „ütemtervet”, amely magában foglalná a kapcsolatok megerősítésére és az európai szomszédságpolitika keretén belüli eredményes együttműködésre irányuló fehéroroszországi reformok kiemelt területeit, amennyiben konkrét lépéseket tesznek a demokratikus reformok felé; |
| --- | --- |

g)

a közös időközi tervből kiindulva és a „többért többet” elv alapján dolgozzanak ki stratégiai „ütemtervet”, amely magában foglalná a kapcsolatok megerősítésére és az európai szomszédságpolitika keretén belüli eredményes együttműködésre irányuló fehéroroszországi reformok kiemelt területeit, amennyiben konkrét lépéseket tesznek a demokratikus reformok felé;

| h) | amennyiben a nemzetközi szervezetek szabadnak és tisztességesnek ismerik el a választásokat, folytassanak konzultációt az Európai Parlamenttel a parlamentek közötti kapcsolatokra vonatkozó új javaslatok felvétele érdekében, mind a kétoldalú parlamenti kapcsolatok, mind az EURONEST Parlamenti Közgyűlés tekintetében, továbbra is fenntartva a fehéroroszországi demokratikus erők és a civil társadalom Unió általi támogatását; |
| --- | --- |

h)

amennyiben a nemzetközi szervezetek szabadnak és tisztességesnek ismerik el a választásokat, folytassanak konzultációt az Európai Parlamenttel a parlamentek közötti kapcsolatokra vonatkozó új javaslatok felvétele érdekében, mind a kétoldalú parlamenti kapcsolatok, mind az EURONEST Parlamenti Közgyűlés tekintetében, továbbra is fenntartva a fehéroroszországi demokratikus erők és a civil társadalom Unió általi támogatását;

| i) | az EUSZ 24. cikkének megfelelően biztosítsák az Unió Fehéroroszországra vonatkozó álláspontjának a tagállamok általi támogatását, illetve kétoldalú kapcsolataiknak az Unió fellépéseivel való összhangját; hangsúlyozzák, hogy valamennyi uniós tagállam és más demokratikus ország egységes fellépés iránti szilárd kötelezettségvállalása elősegítheti az egyetemes demokratikus értékek és reformok sikeres előmozdítását Fehéroroszországban; |
| --- | --- |

i)

az EUSZ 24. cikkének megfelelően biztosítsák az Unió Fehéroroszországra vonatkozó álláspontjának a tagállamok általi támogatását, illetve kétoldalú kapcsolataiknak az Unió fellépéseivel való összhangját; hangsúlyozzák, hogy valamennyi uniós tagállam és más demokratikus ország egységes fellépés iránti szilárd kötelezettségvállalása elősegítheti az egyetemes demokratikus értékek és reformok sikeres előmozdítását Fehéroroszországban;

| j) | ösztönözzék a párbeszédet azokkal a tisztviselőkkel, akik nem vettek részt az elnyomásokban, az EU– Fehéroroszország együttműködés javítása érdekében; járuljanak hozzá e tisztviselők fehéroroszországi civil szervezetekkel való együttműködéséhez azzal a végső céllal, hogy elősegítsék a reformokat; |
| --- | --- |

j)

ösztönözzék a párbeszédet azokkal a tisztviselőkkel, akik nem vettek részt az elnyomásokban, az EU– Fehéroroszország együttműködés javítása érdekében; járuljanak hozzá e tisztviselők fehéroroszországi civil szervezetekkel való együttműködéséhez azzal a végső céllal, hogy elősegítsék a reformokat;

| k) | ösztönözzék a szélesebb értelemben vett civil társadalmat, többek között a szakszervezeteket és a vállalkozások képviselőit, valamint a politikai ellenzéket, hogy tevékenyebben vegyenek részt e modernizációs párbeszédben; a civil társadalmi fórum nemzeti platformja által kidolgozott ajánlások alapján szervezzenek e koncepcióról, célról, stratégiáról és irányítási struktúráról szóló nyitott és nyilvános konzultációt;. támogassák továbbra is a párbeszédet a szükséges pénzügyi segítséggel és szaktudással, és erősítsék meg a kommunikációs kampánynak a párbeszéd tartalmára és várható eredményeire vonatkozó részét; |
| --- | --- |

k)

ösztönözzék a szélesebb értelemben vett civil társadalmat, többek között a szakszervezeteket és a vállalkozások képviselőit, valamint a politikai ellenzéket, hogy tevékenyebben vegyenek részt e modernizációs párbeszédben; a civil társadalmi fórum nemzeti platformja által kidolgozott ajánlások alapján szervezzenek e koncepcióról, célról, stratégiáról és irányítási struktúráról szóló nyitott és nyilvános konzultációt;. támogassák továbbra is a párbeszédet a szükséges pénzügyi segítséggel és szaktudással, és erősítsék meg a kommunikációs kampánynak a párbeszéd tartalmára és várható eredményeire vonatkozó részét;

| l) | biztosítsák, hogy a hatóságoknak a modernizációs párbeszédben a demokratikus ellenzék és a civil társadalom melletti teljes körű és azonos alapú részvétele a demokratikus elvek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett történjen, a versenyképes gazdaság kialakítása, valamint a demokratikus reformok, a pluralista társadalom és a jogállamiság előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

l)

biztosítsák, hogy a hatóságoknak a modernizációs párbeszédben a demokratikus ellenzék és a civil társadalom melletti teljes körű és azonos alapú részvétele a demokratikus elvek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett történjen, a versenyképes gazdaság kialakítása, valamint a demokratikus reformok, a pluralista társadalom és a jogállamiság előmozdítása érdekében;

| m) | erősítsék meg, hogy a fehéroroszországi demokratikus változás ösztönzése tekintetében a civil társadalom továbbra is az Unóval folytatott politikai párbeszéd kulcsfontosságú szereplője, és ennélfogva támogatja civil társadalmi konferencia Vilniusban történő létrehozását a harmadik keleti partnerségről szóló csúcstalálkozóra való felkészülés keretében; |
| --- | --- |

m)

erősítsék meg, hogy a fehéroroszországi demokratikus változás ösztönzése tekintetében a civil társadalom továbbra is az Unóval folytatott politikai párbeszéd kulcsfontosságú szereplője, és ennélfogva támogatja civil társadalmi konferencia Vilniusban történő létrehozását a harmadik keleti partnerségről szóló csúcstalálkozóra való felkészülés keretében;

| n) | használják ki maradéktalanul – a Fehéroroszországban a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseken dolgozó kulcsfontosságú szereplők támogatása céljából – a Demokráciáért Európai Alapítvány (EED) nyújtotta lehetőségeket, összpontosítva azokra, akik a hagyományos uniós támogatáshoz nehezen fértek hozzá; |
| --- | --- |

n)

használják ki maradéktalanul – a Fehéroroszországban a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseken dolgozó kulcsfontosságú szereplők támogatása céljából – a Demokráciáért Európai Alapítvány (EED) nyújtotta lehetőségeket, összpontosítva azokra, akik a hagyományos uniós támogatáshoz nehezen fértek hozzá;

| o) | ösztönözzék Oroszországot és a keleti partnerség országait, hogy szólítsák fel Fehéroroszországot valamennyi politikai fogoly azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására és politikai rehabilitációjára, valamint bármely további, politikai indíttatású zaklatás mellőzésére; |
| --- | --- |

o)

ösztönözzék Oroszországot és a keleti partnerség országait, hogy szólítsák fel Fehéroroszországot valamennyi politikai fogoly azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására és politikai rehabilitációjára, valamint bármely további, politikai indíttatású zaklatás mellőzésére;

| p) | biztosítsák, hogy az Unió és Fehéroroszország közötti kapcsolatokra vonatkozó folyamatokban valamennyi fél kiegyensúlyozott részvételi arányának szavatolása érdekében a Fehéroroszországba látogató uniós és tagállami képviselők rendszeresen vegyék fel a kapcsolatot a civil társadalom és az ellenzék képviselőivel; |
| --- | --- |

p)

biztosítsák, hogy az Unió és Fehéroroszország közötti kapcsolatokra vonatkozó folyamatokban valamennyi fél kiegyensúlyozott részvételi arányának szavatolása érdekében a Fehéroroszországba látogató uniós és tagállami képviselők rendszeresen vegyék fel a kapcsolatot a civil társadalom és az ellenzék képviselőivel;

| q) | dolgozzanak ki minden lehetséges szakpolitikai lehetőséget Fehéroroszország arra történő ösztönzésére, hogy:






  — | teljes mértékben végrehajtsa az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ/ODIHR) ajánlásain alapuló választási kódexszel kapcsolatos reformokat a szabad és tisztességes választásokon alapuló olyan pluralista politikai rendszer létrehozása céljából, amelyben a politikai elgondolások a politikai pártok valódi politikai versenyéből erednek, ami a demokrácia szerves alkotórésze; |
| --- | --- | --- |

q)

dolgozzanak ki minden lehetséges szakpolitikai lehetőséget Fehéroroszország arra történő ösztönzésére, hogy:

—

teljes mértékben végrehajtsa az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ/ODIHR) ajánlásain alapuló választási kódexszel kapcsolatos reformokat a szabad és tisztességes választásokon alapuló olyan pluralista politikai rendszer létrehozása céljából, amelyben a politikai elgondolások a politikai pártok valódi politikai versenyéből erednek, ami a demokrácia szerves alkotórésze;

| — | engedélyezze a bezárt minszki EBESZ iroda újranyitását; |
| --- | --- |

—

engedélyezze a bezárt minszki EBESZ iroda újranyitását;

| — | megszüntesse az összes demokratikus ellenzékre, civil társadalmi szervezetre és nem kormányzati szervezetre – többek között az egyesülés, a szólás, a mozgás, a békés gyülekezés és a gondolat szabadságának gyakorlására – vonatkozó akadályt és korlátozást, beleértve a bejegyzés, valamint a teljes körű működés és a nemzetközi fejlesztésre irányuló technikai támogatás fogadása előtt álló akadályokat; megújítsa büntető törvénykönyvének a nem bejegyzett szervezetekben való részvételről szóló rendelkezéseit; |
| --- | --- |

—

megszüntesse az összes demokratikus ellenzékre, civil társadalmi szervezetre és nem kormányzati szervezetre – többek között az egyesülés, a szólás, a mozgás, a békés gyülekezés és a gondolat szabadságának gyakorlására – vonatkozó akadályt és korlátozást, beleértve a bejegyzés, valamint a teljes körű működés és a nemzetközi fejlesztésre irányuló technikai támogatás fogadása előtt álló akadályokat; megújítsa büntető törvénykönyvének a nem bejegyzett szervezetekben való részvételről szóló rendelkezéseit;

| — | bevezesse azokat a szükséges intézményi változásokat, amelyek– az ENSZ bírák és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különmegbízottjának ajánlásaival összhangban – biztosítják az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint – a jogi szakmáról szóló törvény módosítása és hatékony alkalmazása révén – az ügyvédek függetlenségét; |
| --- | --- |

—

bevezesse azokat a szükséges intézményi változásokat, amelyek– az ENSZ bírák és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különmegbízottjának ajánlásaival összhangban – biztosítják az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint – a jogi szakmáról szóló törvény módosítása és hatékony alkalmazása révén – az ügyvédek függetlenségét;

| — | ne hajtsa végre a 2013-ban halálra ítélt személyek kivégzését, és vezessen be moratóriumot, majd ezt követően törölje el a halálbüntetést; |
| --- | --- |

—

ne hajtsa végre a 2013-ban halálra ítélt személyek kivégzését, és vezessen be moratóriumot, majd ezt követően törölje el a halálbüntetést;

| — | megvalósítsa az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának és az ENSZ önkényes letartóztatásokkal foglalkozó munkacsoportjának egyedi eseteiről szóló határozatokat, valamint az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságának az embertelen és megalázó bánásmód megszüntetése céljából 2011-ben készített ajánlásait; |
| --- | --- |

—

megvalósítsa az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának és az ENSZ önkényes letartóztatásokkal foglalkozó munkacsoportjának egyedi eseteiről szóló határozatokat, valamint az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságának az embertelen és megalázó bánásmód megszüntetése céljából 2011-ben készített ajánlásait;

| — | teljes mértékben együttműködjön az ENSZ fehéroroszországi emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízottjával a 2013 áprilisában készült jelentésében szereplő komoly aggályok kezelésében, és első lépésként biztosítsa számára az országba történő belépést; |
| --- | --- |

—

teljes mértékben együttműködjön az ENSZ fehéroroszországi emberi jogi helyzettel foglalkozó különmegbízottjával a 2013 áprilisában készült jelentésében szereplő komoly aggályok kezelésében, és első lépésként biztosítsa számára az országba történő belépést;

| — | teljes mértékben korszerűsítse büntetés-végrehajtási rendszerét, és fokozza az együttműködést az Európa Tanáccsal, elsősorban a kínzás és az embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzéséről szóló európai egyezmény aláírásával, rendszeres hozzáférést biztosítva a kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságnak a fogva tartási helyekhez, különösen a politikai foglyok és az emberi jogi jogvédők fogva tartási helyeihez; engedélyezze az egyéb illetékes nemzetközi és nemzeti szervezetek képviselőinek, a diplomatáknak, a civil társadalmi csoportoknak és a politikai foglyok családtagjainak a fehérorosz börtönök meglátogatását; |
| --- | --- |

—

teljes mértékben korszerűsítse büntetés-végrehajtási rendszerét, és fokozza az együttműködést az Európa Tanáccsal, elsősorban a kínzás és az embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés megelőzéséről szóló európai egyezmény aláírásával, rendszeres hozzáférést biztosítva a kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságnak a fogva tartási helyekhez, különösen a politikai foglyok és az emberi jogi jogvédők fogva tartási helyeihez; engedélyezze az egyéb illetékes nemzetközi és nemzeti szervezetek képviselőinek, a diplomatáknak, a civil társadalmi csoportoknak és a politikai foglyok családtagjainak a fehérorosz börtönök meglátogatását;

| — | létrehozzon egy független és teljes mértékben működőképes nemzeti emberi jogi intézményt, esetlegesen ombudsman formájában; |
| --- | --- |

—

létrehozzon egy független és teljes mértékben működőképes nemzeti emberi jogi intézményt, esetlegesen ombudsman formájában;

| — | valamennyi nemzeti kisebbség számára biztosítsa az esélyegyenlőséget és egyenjogúságot, illetve integrációjukat és a velük szembeni megkülönböztetés tilalmát, valamint biztosítsa a fehéroroszországi Lengyelek Uniója helyzetének normalizálását; megszüntesse a roma kisebbség perifériára szorítását, előrelépjen a vallási jogok és szabadságjogok, valamint az LMBT közösségre irányuló megkülönböztetésmentesség tiszteletben tartásában; |
| --- | --- |

—

valamennyi nemzeti kisebbség számára biztosítsa az esélyegyenlőséget és egyenjogúságot, illetve integrációjukat és a velük szembeni megkülönböztetés tilalmát, valamint biztosítsa a fehéroroszországi Lengyelek Uniója helyzetének normalizálását; megszüntesse a roma kisebbség perifériára szorítását, előrelépjen a vallási jogok és szabadságjogok, valamint az LMBT közösségre irányuló megkülönböztetésmentesség tiszteletben tartásában;

| r) | a média tényleges szabadsága és a médiához való tényleges hozzáférés tekintetében a következők szerint járjanak el: ösztönözzék Fehéroroszországot az újságírókat érintő akkreditációs korlátozások és a műholdas televízió használatára vonatkozó korlátozások megszüntetésére, és növeljék az uniós pénzügyi és technikai támogatást valamennyi (országon belüli és kívüli) független médiatípus tekintetében azok fenntartható működtetése és az azokhoz való lehetséges szélesebb hozzáférés biztosítása érdekében; nyújtsanak segítséget az európai támogatási programok iránti kérelmek összeállításában, a nemzetközi sajtóügynökségekkel és a külföldi médiával való közös projektek és konzorciumok kidolgozásával; |
| --- | --- |

r)

a média tényleges szabadsága és a médiához való tényleges hozzáférés tekintetében a következők szerint járjanak el: ösztönözzék Fehéroroszországot az újságírókat érintő akkreditációs korlátozások és a műholdas televízió használatára vonatkozó korlátozások megszüntetésére, és növeljék az uniós pénzügyi és technikai támogatást valamennyi (országon belüli és kívüli) független médiatípus tekintetében azok fenntartható működtetése és az azokhoz való lehetséges szélesebb hozzáférés biztosítása érdekében; nyújtsanak segítséget az európai támogatási programok iránti kérelmek összeállításában, a nemzetközi sajtóügynökségekkel és a külföldi médiával való közös projektek és konzorciumok kidolgozásával;

A gazdasági és energiaügyi együttműködésről:

| s) | törekedjenek a makrogazdasági fejlesztésekről és pénzügyi kérdésekről szóló EU–Fehéroroszország konstruktív technikai párbeszédre annak érdekében, hogy Fehéroroszország a makrogazdasági és strukturális reformok bevezetésére – köztük az állami vállalatok privatizációjára, az árak, a kereskedelem és a bankrendszer liberalizációjára, valamint a megfelelő szociális védőháló kialakítására és a korrupció elleni küzdelemre – hitelesen kötelezettséget vállaljon; |
| --- | --- |

s)

törekedjenek a makrogazdasági fejlesztésekről és pénzügyi kérdésekről szóló EU–Fehéroroszország konstruktív technikai párbeszédre annak érdekében, hogy Fehéroroszország a makrogazdasági és strukturális reformok bevezetésére – köztük az állami vállalatok privatizációjára, az árak, a kereskedelem és a bankrendszer liberalizációjára, valamint a megfelelő szociális védőháló kialakítására és a korrupció elleni küzdelemre – hitelesen kötelezettséget vállaljon;

| t) | még inkább hangsúlyozzák, hogy a fenti reformok – amennyiben megfelelnek a kulcsfontosságú politikai előfeltételeknek – létfontosságúak Fehéroroszország gazdasági fejlődéséhez, és elősegítenék az európai befektetéseket és a nemzetközi hitelezést, valamint kedvező jelzést küldhetnének a WTO-tárgyalások jelenlegi akadályainak megszüntetése tekintetében, lehetővé téve Fehéroroszország világgazdaságba való további integrációját; |
| --- | --- |

t)

még inkább hangsúlyozzák, hogy a fenti reformok – amennyiben megfelelnek a kulcsfontosságú politikai előfeltételeknek – létfontosságúak Fehéroroszország gazdasági fejlődéséhez, és elősegítenék az európai befektetéseket és a nemzetközi hitelezést, valamint kedvező jelzést küldhetnének a WTO-tárgyalások jelenlegi akadályainak megszüntetése tekintetében, lehetővé téve Fehéroroszország világgazdaságba való további integrációját;

| u) | kínáljanak a kedvező gazdasági környezet kialakítására vonatkozó technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy valamennyi vállalkozás – és különösen a kkv-k – számára egyenlő versenyfeltételeket és lehetőségeket nyújtó színtért hozzanak létre, és megteremtsék a befektetések biztonságát; |
| --- | --- |

u)

kínáljanak a kedvező gazdasági környezet kialakítására vonatkozó technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy valamennyi vállalkozás – és különösen a kkv-k – számára egyenlő versenyfeltételeket és lehetőségeket nyújtó színtért hozzanak létre, és megteremtsék a befektetések biztonságát;

| v) | még szorosabban működjenek együtt foglalkoztatási kérdésekben Fehéroroszországgal, többek között a munkaerő-piaci keresletnek megfelelő humán tőke és készségek fejlesztésében; |
| --- | --- |

v)

még szorosabban működjenek együtt foglalkoztatási kérdésekben Fehéroroszországgal, többek között a munkaerő-piaci keresletnek megfelelő humán tőke és készségek fejlesztésében;

| w) | ösztönözzék Fehéroroszországot a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) ajánlásainak végrehajtására, különösen az egyesülési szabadság és a független szakszervezetek bejegyzése és tevékenységei vonatkozásában; sürgessék Fehéroroszországot jogszabályainak módosítására, hogy a munkavállalók az állami és a magánszektorban egyaránt szabadon és korlátozások nélkül mondhassanak fel; |
| --- | --- |

w)

ösztönözzék Fehéroroszországot a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) ajánlásainak végrehajtására, különösen az egyesülési szabadság és a független szakszervezetek bejegyzése és tevékenységei vonatkozásában; sürgessék Fehéroroszországot jogszabályainak módosítására, hogy a munkavállalók az állami és a magánszektorban egyaránt szabadon és korlátozások nélkül mondhassanak fel;

| x) | szólítsák fel Fehéroroszországot, hogy valamennyi erőmű építésénél és üzemeltetésénél a legmagasabb szintű nemzetközi biztonsági normákat és ténylegesen független környezetvédelmi hatásvizsgálatot alkalmazzon és optimalizálja a valamennyi rendelkezésre álló nemzetközi eszközből származó szaktudást és finanszírozást a meglévő nemzetközi jogszabályok – például az Espoo-i Egyezmény és az Aarhusi Egyezmény – maradéktalan tiszteletben tartásával, és a 2011. június 23-i átfogó kockázat- és biztonsági értékelésekre (stresszteszt) vonatkozó kötelezettségvállalásnak megfelelően, figyelembe véve az Európai Bizottság és az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja által megállapított előírásokat; |
| --- | --- |

x)

szólítsák fel Fehéroroszországot, hogy valamennyi erőmű építésénél és üzemeltetésénél a legmagasabb szintű nemzetközi biztonsági normákat és ténylegesen független környezetvédelmi hatásvizsgálatot alkalmazzon és optimalizálja a valamennyi rendelkezésre álló nemzetközi eszközből származó szaktudást és finanszírozást a meglévő nemzetközi jogszabályok – például az Espoo-i Egyezmény és az Aarhusi Egyezmény – maradéktalan tiszteletben tartásával, és a 2011. június 23-i átfogó kockázat- és biztonsági értékelésekre (stresszteszt) vonatkozó kötelezettségvállalásnak megfelelően, figyelembe véve az Európai Bizottság és az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja által megállapított előírásokat;

| y) | nyújtsanak segítséget az energiaforrások és a belarusz ellátási útvonalak diverzifikációjában, és osszák meg a nemzetközi és regionális, „zöld gazdaság”-projektek kivitelezésével kapcsolatos legjobb uniós gyakorlatokat, támogatva az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat; |
| --- | --- |

y)

nyújtsanak segítséget az energiaforrások és a belarusz ellátási útvonalak diverzifikációjában, és osszák meg a nemzetközi és regionális, „zöld gazdaság”-projektek kivitelezésével kapcsolatos legjobb uniós gyakorlatokat, támogatva az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat;

| z) | tovább fokozzák a Fehéroroszországgal folytatott regionális együttműködést, többek között a keleti partnerségről szóló ágazati kezdeményezések révén, különösen a kereskedelem, az energiaügy, a környezetvédelem és a szállítás területén; ösztönözzék a kétoldalú gazdasági fórumok bevált gyakorlatait és egyúttal törekedjenek a nem állami szereplők fokozott kapacitásépítésére, valamint a felelősségteljes kormányzás és a közigazgatási reform támogatására; |
| --- | --- |

z)

tovább fokozzák a Fehéroroszországgal folytatott regionális együttműködést, többek között a keleti partnerségről szóló ágazati kezdeményezések révén, különösen a kereskedelem, az energiaügy, a környezetvédelem és a szállítás területén; ösztönözzék a kétoldalú gazdasági fórumok bevált gyakorlatait és egyúttal törekedjenek a nem állami szereplők fokozott kapacitásépítésére, valamint a felelősségteljes kormányzás és a közigazgatási reform támogatására;

| aa) | továbbra is biztosítanak technikai és egészségügyi segítségnyújtást a csernobili nukleáris katasztrófa által érintett lakosság számára; |
| --- | --- |

aa)

továbbra is biztosítanak technikai és egészségügyi segítségnyújtást a csernobili nukleáris katasztrófa által érintett lakosság számára;

| ab) | ösztönözzék Fehéroroszországot, hogy termeljen ki és fejlesszen nem hagyományos energiaforrásokat; |
| --- | --- |

ab)

ösztönözzék Fehéroroszországot, hogy termeljen ki és fejlesszen nem hagyományos energiaforrásokat;

A határigazgatásról:

| ac) | erősítsék meg az EU–Belarusz együttműködést a határigazgatás és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem terén, és különösen támogassák Fehéroroszországot tranzitrendszere kialakításában, a vám- és határellenőrzési eljárásai korszerűsítésében, valamint az uniós integrált határigazgatás teljes mértékű végrehajtásában; |
| --- | --- |

ac)

erősítsék meg az EU–Belarusz együttműködést a határigazgatás és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem terén, és különösen támogassák Fehéroroszországot tranzitrendszere kialakításában, a vám- és határellenőrzési eljárásai korszerűsítésében, valamint az uniós integrált határigazgatás teljes mértékű végrehajtásában;

| ad) | biztosítsák az uniós diplomaták és politikusok számára a Fehéroroszországba történő korlátozások nélküli belépést és utazást; |
| --- | --- |

ad)

biztosítsák az uniós diplomaták és politikusok számára a Fehéroroszországba történő korlátozások nélküli belépést és utazást;

| ae) | biztosítsanak további – közös érdekeken alapuló – képzést a fehérorosz határigazgatási ügynökség részére, összhangban a schengeni vívmányokkal; |
| --- | --- |

ae)

biztosítsanak további – közös érdekeken alapuló – képzést a fehérorosz határigazgatási ügynökség részére, összhangban a schengeni vívmányokkal;

| af) | mérlegeljék megfelelő technikai támogatás nyújtását annak érdekében, hogy az Unió részéről korszerű határellenőrzési rendszereket és modern infrastruktúrát vezethessenek be; |
| --- | --- |

af)

mérlegeljék megfelelő technikai támogatás nyújtását annak érdekében, hogy az Unió részéről korszerű határellenőrzési rendszereket és modern infrastruktúrát vezethessenek be;

| ag) | biztosítsanak megfelelő képzést a biometrikus útlevelek bevezetésének uniós bevált gyakorlatairól az illetékes fehéroroszországi szolgálatok számára; |
| --- | --- |

ag)

biztosítsanak megfelelő képzést a biometrikus útlevelek bevezetésének uniós bevált gyakorlatairól az illetékes fehéroroszországi szolgálatok számára;

| ah) | kezdeményezzenek egy EU–Belarusz mobilitási partnerséget és ösztönözzék Fehéroroszországot, hogy aktív szerepet vállaljon a migrációval és a menekültüggyel kapcsolatos keleti partnerségi panelben; |
| --- | --- |

ah)

kezdeményezzenek egy EU–Belarusz mobilitási partnerséget és ösztönözzék Fehéroroszországot, hogy aktív szerepet vállaljon a migrációval és a menekültüggyel kapcsolatos keleti partnerségi panelben;

| ai) | ösztönözzék Fehéroroszországnak az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP) és az ENSZ Gyermekalapjával (UNICEF) folytatott együttműködését az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló programok támogatása érdekében; |
| --- | --- |

ai)

ösztönözzék Fehéroroszországnak az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP) és az ENSZ Gyermekalapjával (UNICEF) folytatott együttműködését az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló programok támogatása érdekében;

A civil társadalomról és a népek közötti kapcsolatokról:

| aj) | növeljék a lakosság szélesebb körének javára szolgáló és láthatóbb projektek arányát, amelyek elősegítenék, hogy a polgárok megértsék az uniós értékeket, normákat és politikákat, és amelyek hangsúlyoznák az Unió által képviselt modell és szakértelem előnyeit; mozdítsák elő e tekintetben a civil társadalmi fórum által kínált lehetőséget, különös tekintettel annak az idén októberben Chișinăuban megrendezendő találkozójára; |
| --- | --- |

aj)

növeljék a lakosság szélesebb körének javára szolgáló és láthatóbb projektek arányát, amelyek elősegítenék, hogy a polgárok megértsék az uniós értékeket, normákat és politikákat, és amelyek hangsúlyoznák az Unió által képviselt modell és szakértelem előnyeit; mozdítsák elő e tekintetben a civil társadalmi fórum által kínált lehetőséget, különös tekintettel annak az idén októberben Chișinăuban megrendezendő találkozójára;

| ak) | következetesen és megalkuvást nem tűrő módon utasítsanak vissza minden – a fehéroroszországi hatóságoktól származó, az uniós politikákra és projektekre vonatkozó – félretájékoztatást és megtévesztő információt a szükséges információk (adatok, számok és jogszabályok) közlése és terjesztése révén; |
| --- | --- |

ak)

következetesen és megalkuvást nem tűrő módon utasítsanak vissza minden – a fehéroroszországi hatóságoktól származó, az uniós politikákra és projektekre vonatkozó – félretájékoztatást és megtévesztő információt a szükséges információk (adatok, számok és jogszabályok) közlése és terjesztése révén;

| al) | nyújtsanak több műszaki és pénzügyi támogatást – többek között a nemrégiben létrehozott Európai Demokráciáért Alapítványon keresztül – a Fehéroroszországban vagy a Fehéroroszországra kulcsfontosságú hatást gyakoroló tagállamokban működő civil társadalmi szervezeteknek, független nem kormányzati szervezeteknek, valamint az ott tevékenykedő emberi jogi jogvédőknek és szakszervezeteknek; vonják be aktívabban a civil társadalmat az Unió által finanszírozott projektek elvégzésébe, nyomon követésébe és értékelésébe; jelentősen növeljék továbbá az Unióra vonatkozó információkkal kapcsolatos tájékoztatás és az információterjesztés mértékét, hogy a polgárok megértsék az Unió alapvető jogokra és szabadságokra, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés szükségességére vonatkozó megközelítését; |
| --- | --- |

al)

nyújtsanak több műszaki és pénzügyi támogatást – többek között a nemrégiben létrehozott Európai Demokráciáért Alapítványon keresztül – a Fehéroroszországban vagy a Fehéroroszországra kulcsfontosságú hatást gyakoroló tagállamokban működő civil társadalmi szervezeteknek, független nem kormányzati szervezeteknek, valamint az ott tevékenykedő emberi jogi jogvédőknek és szakszervezeteknek; vonják be aktívabban a civil társadalmat az Unió által finanszírozott projektek elvégzésébe, nyomon követésébe és értékelésébe; jelentősen növeljék továbbá az Unióra vonatkozó információkkal kapcsolatos tájékoztatás és az információterjesztés mértékét, hogy a polgárok megértsék az Unió alapvető jogokra és szabadságokra, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés szükségességére vonatkozó megközelítését;

| am) | támogassák a demokráciáért és emberi jogokért tevékenykedő, nemcsak a fehéroroszországi székhelyű, hanem a külföldi székhelyű szervezeteket is, mivel a fehéroroszországi hatóságok következetesen megtagadják az ilyen szervezetektől a bejegyzés lehetőségét; sürgősen vizsgálják felül a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze/NSLA keretében adható uniós támogatásra vonatkozó legújabb szabályokat, amelyek gyakorlatilag kizárják a híres és megbecsülésnek örvendő fehéroroszországi nem kormányzati szervezeteket a pályázati rendszerből; |
| --- | --- |

am)

támogassák a demokráciáért és emberi jogokért tevékenykedő, nemcsak a fehéroroszországi székhelyű, hanem a külföldi székhelyű szervezeteket is, mivel a fehéroroszországi hatóságok következetesen megtagadják az ilyen szervezetektől a bejegyzés lehetőségét; sürgősen vizsgálják felül a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze/NSLA keretében adható uniós támogatásra vonatkozó legújabb szabályokat, amelyek gyakorlatilag kizárják a híres és megbecsülésnek örvendő fehéroroszországi nem kormányzati szervezeteket a pályázati rendszerből;

| an) | kérjék a fehéroroszországi hatóságokat az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportja az emberi jogi jogvédő Alesz Bjaljacki ügyéről szóló A/HRC/WGAD/2012/39. sz. határozatának végrehajtására, amely határozat többek között azt állapította meg, hogy a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnökének és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH) alelnökének, Bjaljacki úrnak a fogva tartása önkényes, és „sérti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 20. cikkének (1) bekezdését, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 22. cikkét”; |
| --- | --- |

an)

kérjék a fehéroroszországi hatóságokat az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportja az emberi jogi jogvédő Alesz Bjaljacki ügyéről szóló A/HRC/WGAD/2012/39. sz. határozatának végrehajtására, amely határozat többek között azt állapította meg, hogy a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnökének és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH) alelnökének, Bjaljacki úrnak a fogva tartása önkényes, és „sérti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 20. cikkének (1) bekezdését, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 22. cikkét”;

| ao) | sürgessék Fehéroroszországot, hogy az ENSZ valamennyi különleges eljárására terjessze ki állandó meghívását, és hívja meg az ENSZ emberi jogok védelmezőivel foglalkozó különmegbízottját, hogy látogasson el az országba; |
| --- | --- |

ao)

sürgessék Fehéroroszországot, hogy az ENSZ valamennyi különleges eljárására terjessze ki állandó meghívását, és hívja meg az ENSZ emberi jogok védelmezőivel foglalkozó különmegbízottját, hogy látogasson el az országba;

| ap) | kötelezzék a fehéroroszországi hatóságokat a külföldi támogatások elfogadásáért fennálló büntetőjogi felelősség megszüntetésére, valamint arra, hogy tegyék lehetővé a szervezetek számára, hogy a pénzeszközöket külföldi bankszámlákon tartsák; |
| --- | --- |

ap)

kötelezzék a fehéroroszországi hatóságokat a külföldi támogatások elfogadásáért fennálló büntetőjogi felelősség megszüntetésére, valamint arra, hogy tegyék lehetővé a szervezetek számára, hogy a pénzeszközöket külföldi bankszámlákon tartsák;

| aq) | mérlegeljék a vízumkibocsátás egyoldalú megkönnyítését és a vízumköltség 60 euróról a fehéroroszországi állampolgárok számára megengedhető összegre való csökkentését, élve a Vízumkódex által lehetővé tett rugalmasság lehetőségével, többek között a rövid távú tartózkodásra szóló vízumok díjának elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó lehetőséggel – különösen a fiatalok esetében –, az emberek közötti kapcsolatok elősegítése és élénkítése, valamint a fehéroroszországi állampolgárok további elszigetelődése megelőzésének elősegítése érdekében; szintén mérlegeljék – a vízummentesség elérésének távlati céljával – a hosszú távú tartózkodásra szóló vízumok díjának egyoldalú elengedését vagy csökkentését; |
| --- | --- |

aq)

mérlegeljék a vízumkibocsátás egyoldalú megkönnyítését és a vízumköltség 60 euróról a fehéroroszországi állampolgárok számára megengedhető összegre való csökkentését, élve a Vízumkódex által lehetővé tett rugalmasság lehetőségével, többek között a rövid távú tartózkodásra szóló vízumok díjának elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó lehetőséggel – különösen a fiatalok esetében –, az emberek közötti kapcsolatok elősegítése és élénkítése, valamint a fehéroroszországi állampolgárok további elszigetelődése megelőzésének elősegítése érdekében; szintén mérlegeljék – a vízummentesség elérésének távlati céljával – a hosszú távú tartózkodásra szóló vízumok díjának egyoldalú elengedését vagy csökkentését;

| ar) | szólítsák fel a fehéroroszországi hatóságokat, hogy kezdjenek vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat az Unióval a személyes kapcsolatokat előmozdítani hivatott vízummentesség elérésének távlati céljával, és tegyenek sürgős intézkedéseket a Lengyelországgal és Litvániával való kishatárforgalmi megállapodások végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

ar)

szólítsák fel a fehéroroszországi hatóságokat, hogy kezdjenek vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat az Unióval a személyes kapcsolatokat előmozdítani hivatott vízummentesség elérésének távlati céljával, és tegyenek sürgős intézkedéseket a Lengyelországgal és Litvániával való kishatárforgalmi megállapodások végrehajtása érdekében;

| as) | ösztönözzék az uniós és a fehéroroszországi városok és önkormányzatok közötti együttműködést néhány uniós tagállam – különösen Lengyelország, Litvánia és Lettország – jó gyakorlatainak példája alapján; |
| --- | --- |

as)

ösztönözzék az uniós és a fehéroroszországi városok és önkormányzatok közötti együttműködést néhány uniós tagállam – különösen Lengyelország, Litvánia és Lettország – jó gyakorlatainak példája alapján;

| at) | törekedjenek arra, hogy több, Unión belüli oktatási és kutatási lehetőséget kínáljanak a fehéroroszországiak számára a felső-, az informális és a felnőttoktatás területén; kezdeményezzenek és támogassanak szakmai gyakorlati programot uniós intézményekbe és más nemzetközi szervezetekhez fiatal fehérorosz szakemberek számára; még inkább támogassák az Európai Bölcsészettudományi Egyetemet, valamint dolgozzanak ki és támogassanak fehéroroszországi oktatási és szakképző programokat; biztosítsák az Erasmus Mundus program megfelelő és tartós finanszírozását a fehéroroszországi diákok számára; |
| --- | --- |

at)

törekedjenek arra, hogy több, Unión belüli oktatási és kutatási lehetőséget kínáljanak a fehéroroszországiak számára a felső-, az informális és a felnőttoktatás területén; kezdeményezzenek és támogassanak szakmai gyakorlati programot uniós intézményekbe és más nemzetközi szervezetekhez fiatal fehérorosz szakemberek számára; még inkább támogassák az Európai Bölcsészettudományi Egyetemet, valamint dolgozzanak ki és támogassanak fehéroroszországi oktatási és szakképző programokat; biztosítsák az Erasmus Mundus program megfelelő és tartós finanszírozását a fehéroroszországi diákok számára;

| au) | határozottan törekedjenek a Fehéroroszországgal folytatott, felsőoktatási rendszere alapos reformjainak végrehajtásáról szóló párbeszédre különösen a tudományos élet szabadsága, az intézményi önállóság kialakítása és a diákok részvételének elősegítése érdekében, esetleg azzal a céllal, hogy az ország csatlakozhasson az európai felsőoktatási térséghez (a bolognai folyamathoz). |
| --- | --- |

au)

határozottan törekedjenek a Fehéroroszországgal folytatott, felsőoktatási rendszere alapos reformjainak végrehajtásáról szóló párbeszédre különösen a tudományos élet szabadsága, az intézményi önállóság kialakítása és a diákok részvételének elősegítése érdekében, esetleg azzal a céllal, hogy az ország csatlakozhasson az európai felsőoktatási térséghez (a bolognai folyamathoz).

| av) | felszólítja a Nemzetközi Jégkorong Szövetséget, hogy ismételten vegye fontolóra azon döntését, hogy a 2014. évi jégkorong világbajnokság Fehéroroszországban kerüljön megrendezésre. |
| --- | --- |

av)

felszólítja a Nemzetközi Jégkorong Szövetséget, hogy ismételten vegye fontolóra azon döntését, hogy a 2014. évi jégkorong világbajnokság Fehéroroszországban kerüljön megrendezésre.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0410.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0112.

(3)  HL C 377. E, 2012.12.7., 162. o.

(4)  HL C 136. E, 2012.5.11., 57. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0334.

(6)  HL C 168. E, 2013.6.14., 26. o.

(7)  HL C 296. E, 2012.10.2., 105. o.

(8)  HL L 307., 2012.11.7., 1. o.

(9)  A Társadalmi–Gazdasági Tanulmányok Független Intézetének adatai, 2013 áprilisa.

(10)  A politikai foglyok listája a következő személyeket is tartalmazza: Mikalai Statkevich, Pavel Seviarynets, Eduard Lobau, Mikalay Antukhovich, Mikalay Dziadok és Ihar Alienevich.

---

Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. szeptember 10., kedd

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/196 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/196

---

P7_TA(2013)0336

A halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosítása ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0432 – C7-0211/2012 – 2012/0208(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0432), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0432),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0211/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0211/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0256/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0256/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 11., 2013.1.15., 86. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0448.

---

P7_TC1-COD(2012)0208

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A 850/98/EK tanácsi rendelet (2) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 850/98/EK tanácsi rendelet (2) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 850/98/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott egyes hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 850/98/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott egyes hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével.

| (3) | A 850/98/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása


  a tudományos és műszaki fejlődés figyelembevételével történő hatékony és rendszeres aktualizálásának lehetővé tétele
  érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottságra indokolt ruházni az alábbiak tekintetében:






  — | a régiók földrajzi térségekre való felosztása; |
| --- | --- | --- |

(3)

A 850/98/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása


  a tudományos és műszaki fejlődés figyelembevételével történő hatékony és rendszeres aktualizálásának lehetővé tétele
  érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottságra indokolt ruházni az alábbiak tekintetében:

—

a régiók földrajzi térségekre való felosztása;

| — | egyes szembőség-kombinációk használatára vonatkozó feltételeket érintő szabályok módosítása; |
| --- | --- |

—

egyes szembőség-kombinációk használatára vonatkozó feltételeket érintő szabályok módosítása;

| — | az egynél több halászhajó által fogott célfajok százalékos arányának kiszámítására vonatkozó részletes szabályok elfogadása annak biztosítása érdekében, hogy e százalékarányokat a halászati műveletben érintett valamennyi halászhajó betartsa; |
| --- | --- |

—

az egynél több halászhajó által fogott célfajok százalékos arányának kiszámítására vonatkozó részletes szabályok elfogadása annak biztosítása érdekében, hogy e százalékarányokat a halászati műveletben érintett valamennyi halászhajó betartsa;

| — | szabályok elfogadása a műszaki leírások, valamint az olyan engedélyezett eszközök használatának módszere tekintetében, amelyek a halászhálóhoz csatlakoztathatók, és nem zárják el vagy szűkítik a halászhálószemek tényleges nyílásait; |
| --- | --- |

—

szabályok elfogadása a műszaki leírások, valamint az olyan engedélyezett eszközök használatának módszere tekintetében, amelyek a halászhálóhoz csatlakoztathatók, és nem zárják el vagy szűkítik a halászhálószemek tényleges nyílásait;

| — | azon feltételek megteremtése, amelyeknek megfelelően az Unió bizonyos vizeiben a nyolc méternél hosszabb halászhajók számára engedélyezik a feszítőrudas fenékhálók használatát; |
| --- | --- |

—

azon feltételek megteremtése, amelyeknek megfelelően az Unió bizonyos vizeiben a nyolc méternél hosszabb halászhajók számára engedélyezik a feszítőrudas fenékhálók használatát;

| — | fiatal tengeri élőlények számának váratlan csökkenése vagy növekedése, a migráció jellegében és a halállomány védelmi állapotában bekövetkező változások kezelésére kidolgozott azonnali hatályú intézkedések. |
| --- | --- |

—

fiatal tengeri élőlények számának váratlan csökkenése vagy növekedése, a migráció jellegében és a halállomány védelmi állapotában bekövetkező változások kezelésére kidolgozott azonnali hatályú intézkedések.

| — | aktusok, amelyek az ICES VIII., IX. és X. alterületein mentesítik egy tagállam egyes olyan halászati tevékenységeit a kopoltyú-, állító- vagy tükörhálóra vonatkozó bizonyos rendelkezések alkalmazása alól, amelyek igen alacsony járulékos cápafogási és visszadobási mértékkel rendelkeznek. [Mód. 1] |
| --- | --- |

—

aktusok, amelyek az ICES VIII., IX. és X. alterületein mentesítik egy tagállam egyes olyan halászati tevékenységeit a kopoltyú-, állító- vagy tükörhálóra vonatkozó bizonyos rendelkezések alkalmazása alól, amelyek igen alacsony járulékos cápafogási és visszadobási mértékkel rendelkeznek. [Mód. 1]

| (4) | Különösen fontos, hogy
  objektív, pontos, teljes körű és naprakész információk megszerzése érdekében
  a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése

  előkészítő munkája
  során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a szakértők bevonását is

  különösen szakértői szinten
  . [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Különösen fontos, hogy
  objektív, pontos, teljes körű és naprakész információk megszerzése érdekében
  a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése

  előkészítő munkája
  során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a szakértők bevonását is

  különösen szakértői szinten
  . [Mód. 2]

| (5) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(5)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (6) | A 850/98/EK rendelet rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra az alábbiak tekintetében:






  — | a hálók szembőségének mérésére vonatkozó technikai szabályok; |
| --- | --- | --- |

(6)

A 850/98/EK rendelet rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra az alábbiak tekintetében:

—

a hálók szembőségének mérésére vonatkozó technikai szabályok;

| — | a négyzetes szemű hálók és a fonálvastagság mérésére vonatkozó technikai szabályok; |
| --- | --- |

—

a négyzetes szemű hálók és a fonálvastagság mérésére vonatkozó technikai szabályok;

| — | a háló anyagának összetételével kapcsolatos technikai szabályok; |
| --- | --- |

—

a háló anyagának összetételével kapcsolatos technikai szabályok;

| — | a halászhálószemek tényleges nyílását esetlegesen elzáró vagy kisebbítő eszközök felsorolása; |
| --- | --- |

—

a halászhálószemek tényleges nyílását esetlegesen elzáró vagy kisebbítő eszközök felsorolása;

| — | feszítőrudas fenékháló használatára feljogosító különleges halászengedéllyel rendelkező halászhajók jegyzékének közreadása; |
| --- | --- |

—

feszítőrudas fenékháló használatára feljogosító különleges halászengedéllyel rendelkező halászhajók jegyzékének közreadása;

| — | a motorteljesítmény és a halászeszköz paramétereinek méréséhez kapcsolódó technikai szabályok; |
| --- | --- |

—

a motorteljesítmény és a halászeszköz paramétereinek méréséhez kapcsolódó technikai szabályok;

| — | tagállami kötelezettség annak biztosítására vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés szintjeit az ICES IXa körzet egyes területein ne lépjék túl, valamint |
| --- | --- |

—

tagállami kötelezettség annak biztosítására vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés szintjeit az ICES IXa körzet egyes területein ne lépjék túl, valamint

| — | ideiglenes intézkedések olyan esetekre, amikor a tengeri élőlények megóvása azonnali intézkedést tesz szükségessé. |
| --- | --- |

—

ideiglenes intézkedések olyan esetekre, amikor a tengeri élőlények megóvása azonnali intézkedést tesz szükségessé.

| (7) | A Bizottságra ruházott végrehajtási hatásköröket, azon tagállami kötelezettséggel összefüggő hatáskörök kivételével, amelyek biztosítják, hogy az ICES IXa körzet egyes területein nem lépik túl a halászati erőkifejtés szintjeit, a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) összhangban indokolt gyakorolni. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságra ruházott végrehajtási hatásköröket, azon tagállami kötelezettséggel összefüggő hatáskörök kivételével, amelyek biztosítják, hogy az ICES IXa körzet egyes területein nem lépik túl a halászati erőkifejtés szintjeit, a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) összhangban indokolt gyakorolni.

| (8) | Ezért a 850/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Ezért a 850/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 850/98/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(3)   Az (1) bekezdésben említett régiók feloszthatók földrajzi térségekre, különösen a (2) bekezdésben említett meghatározások alapján. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a régiók földrajzi térségekre való felosztása tekintetében azon földrajzi térségek beazonosítása érdekében, amelyekre különleges technikai védelmi intézkedések vonatkoznak.”[Mód. 3] |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(3)   Az (1) bekezdésben említett régiók feloszthatók földrajzi térségekre, különösen a (2) bekezdésben említett meghatározások alapján. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a régiók földrajzi térségekre való felosztása tekintetében azon földrajzi térségek beazonosítása érdekében, amelyekre különleges technikai védelmi intézkedések vonatkoznak.”[Mód. 3]

| 2. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (4) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „c) | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a X. melléklet és a XI. melléklet módosítása tekintetében annak érdekében, hogy a halállomány-védelem keretében fokozott védelmet élvezzenek a növendék halak.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (4) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„c)

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a X. melléklet és a XI. melléklet módosítása tekintetében annak érdekében, hogy a halállomány-védelem keretében fokozott védelmet élvezzenek a növendék halak.”

| b) | Az (5) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a hálóval vagy egynél több hajó által egyidejűleg vontatott hálókkal kifogott és a fedélzeten tartott célfajok és egyéb fajok százalékos arányának kiszámítási módszere, valamint annak biztosítását szolgáló ellenőrzési módszer tekintetében, hogy a közös halászati műveletben részt vevő bármely, a halat a fedélzeten tartó halászhajó megfeleljen az I–V. mellékletben meghatározott fajok százalékos arányára vonatkozó kitételnek.” |
| --- | --- | --- |

b)

Az (5) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a hálóval vagy egynél több hajó által egyidejűleg vontatott hálókkal kifogott és a fedélzeten tartott célfajok és egyéb fajok százalékos arányának kiszámítási módszere, valamint annak biztosítását szolgáló ellenőrzési módszer tekintetében, hogy a közös halászati műveletben részt vevő bármely, a halat a fedélzeten tartó halászhajó megfeleljen az I–V. mellékletben meghatározott fajok százalékos arányára vonatkozó kitételnek.”

| c) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A szembőség mérésére vonatkozó technikai szabályokat – ellenőrzés céljából is – végrehajtási jogi aktusok révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

c)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A szembőség mérésére vonatkozó technikai szabályokat – ellenőrzés céljából is – végrehajtási jogi aktusok révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 3. | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(8)   A négyzetes szemű hálók szembőségének mérésére vonatkozó technikai szabályokat – ellenőrzés céljából is – végrehajtási jogi aktusok révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

3.

A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   A négyzetes szemű hálók szembőségének mérésére vonatkozó technikai szabályokat – ellenőrzés céljából is – végrehajtási jogi aktusok révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 4. | A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A fonálvastagság mérésének és a hálóanyag összetételének technikai szabályait – ellenőrzés céljából is – végrehajtási jogi aktusok révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

4.

A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A fonálvastagság mérésének és a hálóanyag összetételének technikai szabályait – ellenőrzés céljából is – végrehajtási jogi aktusok révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 5. | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „16. cikk
  (1)   Semmilyen, a halászháló bármelyik részén található szemeit elzáró vagy máskülönben hatékonyan kisebbítő eszköz nem használható.
  (2)   Az (1) bekezdés nem zárja ki bizonyos, a halászháló szemeit elzáró vagy máskülönben hatékonyan kisebbítő, de a háló védelmét vagy erősítését szolgáló eszközök használatát. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a műszaki leírások és ilyen eszközök felhasználási módja és felerősítése tekintetében.
  (3)   A (2) bekezdés szerint készült műszaki leírásoknak megfelelő és a halászhálóhoz csatlakoztatható eszközök jegyzékét végrehajtási aktusok révén kell megállapítani. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

5.

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

(1)   Semmilyen, a halászháló bármelyik részén található szemeit elzáró vagy máskülönben hatékonyan kisebbítő eszköz nem használható.

(2)   Az (1) bekezdés nem zárja ki bizonyos, a halászháló szemeit elzáró vagy máskülönben hatékonyan kisebbítő, de a háló védelmét vagy erősítését szolgáló eszközök használatát. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a műszaki leírások és ilyen eszközök felhasználási módja és felerősítése tekintetében.

(3)   A (2) bekezdés szerint készült műszaki leírásoknak megfelelő és a halászhálóhoz csatlakoztatható eszközök jegyzékét végrehajtási aktusok révén kell megállapítani. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 6. | A 29. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) bekezdésben foglalt kritériumok alkalmazására vonatkozó részletes feltételek tekintetében, amelyeknek megfelelően a nyolc méternél hosszabb halászhajók számára az (1) bekezdésben meghatározott térségekben engedélyezett a feszítőrudas fenékhálók használata.” |
| --- | --- | --- |

6.

A 29. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) bekezdésben foglalt kritériumok alkalmazására vonatkozó részletes feltételek tekintetében, amelyeknek megfelelően a nyolc méternél hosszabb halászhajók számára az (1) bekezdésben meghatározott térségekben engedélyezett a feszítőrudas fenékhálók használata.”

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(7)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a (2) bekezdés c) pontja első francia bekezdésében említett, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó jegyzékek átadására vonatkozó operatív követelményeket. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a (2) bekezdés c) pontja első francia bekezdésében említett, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó jegyzékek átadására vonatkozó operatív követelményeket. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 7. | A 29b. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (5) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítésére irányuló intézkedéseikről. A Bizottság – amennyiben úgy találja, hogy a tagállam intézkedései nem teljesítik a kötelezettséget – javasolhatja az intézkedések módosítását. Amennyiben a Bizottság és az érintett tagállam között az intézkedések tekintetében nem jön létre megállapodás, a Bizottság végrehajtási aktusok révén hozhat ilyen intézkedéseket.” |
| --- | --- |

7.

A 29b. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (5) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítésére irányuló intézkedéseikről. A Bizottság – amennyiben úgy találja, hogy a tagállam intézkedései nem teljesítik a kötelezettséget – javasolhatja az intézkedések módosítását. Amennyiben a Bizottság és az érintett tagállam között az intézkedések tekintetében nem jön létre megállapodás, a Bizottság végrehajtási aktusok révén hozhat ilyen intézkedéseket.”

| 8. | A 34. cikk (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(6)   A motorteljesítmény és a halászeszköz paramétereinek méréséhez kapcsolódó technikai szabályokat végrehajtási aktus révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

8.

A 34. cikk (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(6)   A motorteljesítmény és a halászeszköz paramétereinek méréséhez kapcsolódó technikai szabályokat végrehajtási aktus révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 8a. | A 34b. cikkben a (11) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:




  „(11)
     
  A Bizottság a HTMGB-vel való konzultációt követően felhatalmazást kap olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek az ICES VIII., IX. és X. alterületeken mentesítik valamely tagállam egyes halászati tevékenységeit az (1)–(9) bekezdés alkalmazása alól, ha a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információból kiderül, hogy e halászati tevékenységek igen alacsony járulékos cápafogási és visszadobási mértékkel rendelkeznek.” [Mód. 4] |
| --- | --- |

8a.

A 34b. cikkben a (11) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„(11)
     
  A Bizottság a HTMGB-vel való konzultációt követően felhatalmazást kap olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek az ICES VIII., IX. és X. alterületeken mentesítik valamely tagállam egyes halászati tevékenységeit az (1)–(9) bekezdés alkalmazása alól, ha a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információból kiderül, hogy e halászati tevékenységek igen alacsony járulékos cápafogási és visszadobási mértékkel rendelkeznek.” [Mód. 4]

| 9. | A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „45. cikk
  (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendeleten túlmenően vagy attól eltérve a 48a. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén technikai védelmi intézkedéseket hozzon vontatott vagy rögzített halászfelszerelés használata vagy egyes területeken vagy bizonyos időszakokban végzett halászati tevékenységek tekintetében. Ezek az azonnali hatályú intézkedések a fiatal tengeri élőlények számában végbement váratlan csökkenés vagy növekedés, valamint a migráció jellegében és a halállomány

  tengeri élőlények állományának
  védelmi állapotában bekövetkező változások kezelését szolgálják. [Mód. 5]

  (2)   Amennyiben a tengeri élőlények állományának védelme azonnali intézkedést tesz szükségessé, a Bizottság a helyzet orvoslása érdekében végrehajtási aktusok révén ideiglenes intézkedésekről határozhat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  (3)   Ha bizonyos fajok vagy halászterületek megóvását komoly veszély fenyegeti, és ha a késlekedés nehezen orvosolható károkat eredményezne, valamely tagállam megfelelő, megkülönböztetéstől mentes intézkedéseket hozhat a megóvás érdekében a fennhatósága alá tartozó vizeken.
  (4)   A (3) bekezdésben említett intézkedésekről elfogadásukkal egyidejűleg magyarázó nyilatkozattal kiegészített értesítést kell küldeni a Bizottságnak és a tagállamoknak.
  Az ilyen értesítés átvételétől számított tíz munkanapon belül a Bizottság az intézkedések helytállóságát és megkülönböztetéstől mentes jellegét jóváhagyja, illetve végrehajtási jogi aktus révén visszavonásukat vagy módosításukat követeli. A Bizottság a döntéséről haladéktalanul értesíti a tagállamokat.” |
| --- | --- |

9.

A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„45. cikk

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendeleten túlmenően vagy attól eltérve a 48a. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén technikai védelmi intézkedéseket hozzon vontatott vagy rögzített halászfelszerelés használata vagy egyes területeken vagy bizonyos időszakokban végzett halászati tevékenységek tekintetében. Ezek az azonnali hatályú intézkedések a fiatal tengeri élőlények számában végbement váratlan csökkenés vagy növekedés, valamint a migráció jellegében és a halállomány

  tengeri élőlények állományának
  védelmi állapotában bekövetkező változások kezelését szolgálják. [Mód. 5]

(2)   Amennyiben a tengeri élőlények állományának védelme azonnali intézkedést tesz szükségessé, a Bizottság a helyzet orvoslása érdekében végrehajtási aktusok révén ideiglenes intézkedésekről határozhat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   Ha bizonyos fajok vagy halászterületek megóvását komoly veszély fenyegeti, és ha a késlekedés nehezen orvosolható károkat eredményezne, valamely tagállam megfelelő, megkülönböztetéstől mentes intézkedéseket hozhat a megóvás érdekében a fennhatósága alá tartozó vizeken.

(4)   A (3) bekezdésben említett intézkedésekről elfogadásukkal egyidejűleg magyarázó nyilatkozattal kiegészített értesítést kell küldeni a Bizottságnak és a tagállamoknak.

Az ilyen értesítés átvételétől számított tíz munkanapon belül a Bizottság az intézkedések helytállóságát és megkülönböztetéstől mentes jellegét jóváhagyja, illetve végrehajtási jogi aktus révén visszavonásukat vagy módosításukat követeli. A Bizottság a döntéséről haladéktalanul értesíti a tagállamokat.”

| 10. | A 46. cikk (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(4)   A Bizottság kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére, a kérdés, hogy vajon valamely tagállam nemzeti technikai intézkedése eleget tesz-e e cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek, tárgya lehet a végrehajtási jogi aktusok révén a Bizottság által hozott döntésnek. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ha ilyen döntésre sor kerül, a (2) bekezdés harmadik és negyedik albekezdését kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

10.

A 46. cikk (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(4)   A Bizottság kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére, a kérdés, hogy vajon valamely tagállam nemzeti technikai intézkedése eleget tesz-e e cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek, tárgya lehet a végrehajtási jogi aktusok révén a Bizottság által hozott döntésnek. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ha ilyen döntésre sor kerül, a (2) bekezdés harmadik és negyedik albekezdését kell alkalmazni.”

| 11. | A 48. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „48. cikk
  (1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelettel létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében vett bizottságnak minősül.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
  (3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendeletnek az 5. cikkével összefüggésében értelmezett 8. cikke alkalmazandó.”

  (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)" |
| --- | --- |

11.

A 48. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„48. cikk

(1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelettel létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendeletnek az 5. cikkével összefüggésében értelmezett 8. cikke alkalmazandó.”

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)"

| 12. | A szöveg a következő 48a. cikkel egészül ki:
  „48a. cikk
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  (2)   A
  Bizottság a ...

   (5)

  -ától/-étől számított hároméves időtartamra felhatalmazást kap a
  2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontjában, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében, és a
  29d. cikk (7) bekezdésében, a 34b. cikk (11) bekezdésében, valamint a
  45. cikk (1) bekezdésében említett
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság a hároméves időtartam vége előtt legkésőbb 9 hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legalább három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a
  felhatalmazás határozatlan időre szól

  hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra
  . [Mód. 6]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontjában, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében ,
  29d. cikk (7) bekezdésében, , a 34b. cikk (11) bekezdésében
  és a 45. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. [Mód. 7]

  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 2. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontja, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontja, a 16. cikk (2) bekezdése, a 29. cikk (6) bekezdése,
  a 29d cikk (7) bekezdése

  valamint

  a 34b. cikk (11) bekezdése, vagy a
  a 45. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.”

  (5)  
  HL: kérem, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját.
  " |
| --- | --- |

12.

A szöveg a következő 48a. cikkel egészül ki:

„48a. cikk

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A
  Bizottság a ...

   (5)

  -ától/-étől számított hároméves időtartamra felhatalmazást kap a
  2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontjában, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében, és a
  29d. cikk (7) bekezdésében, a 34b. cikk (11) bekezdésében, valamint a
  45. cikk (1) bekezdésében említett
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság a hároméves időtartam vége előtt legkésőbb 9 hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legalább három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a
  felhatalmazás határozatlan időre szól

  hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra
  . [Mód. 6]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontjában, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében ,
  29d. cikk (7) bekezdésében, , a 34b. cikk (11) bekezdésében
  és a 45. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. [Mód. 7]

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 2. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontja, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontja, a 16. cikk (2) bekezdése, a 29. cikk (6) bekezdése,
  a 29d cikk (7) bekezdése

  valamint

  a 34b. cikk (11) bekezdése, vagy a
  a 45. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.”

(5)  
  HL: kérem, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját.
  "

[Mód. 8]

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i álláspontja.

1

(2)  A Tanács 850/98/EK rendelete (1998. március 30.) a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról (HL L 125., 1998.4.27., 1. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

3

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/202 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/202

---

P7_TA(2013)0337

A bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásai *

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0127 – C7-0094/2011 – 2011/0060(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2016/C 093/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0127), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0127),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0094/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0094/2011),

| — | tekintettel az olasz szenátus, a lengyel parlament, a lengyel szenátus és a román szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az olasz szenátus, a lengyel parlament, a lengyel szenátus és a román szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. számú jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2012. május 31-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2012. május 31-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0254/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0254/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az együttélés két formájának – azaz a házasságnak és a bejegyzett élettársi kapcsolatnak – a sajátossága, valamint e két együttélési formából következően a rájuk alkalmazandó elvekben mutatkozó eltérések indokolják, hogy két különálló jogi aktusban kell megállapítani egyrészt a házasságok vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos rendelkezéseket, másrészt a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos, e rendelet tárgyát képező rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az együttélés két formájának – azaz a házasságnak és a bejegyzett élettársi kapcsolatnak – a sajátossága, valamint e két együttélési formából következően a rájuk alkalmazandó elvekben mutatkozó eltérések indokolják, hogy két különálló jogi aktusban kell megállapítani egyrészt a házasságok vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos rendelkezéseket, másrészt a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos, e rendelet tárgyát képező rendelkezéseket.

törölve

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos döntések valamely tagállamban történő elismerésének egyedüli tárgya az adott határozatban megállapított vagyonjogi következmények végrehajtásának lehetővé tétele. Az nem jelenti a határozat alapját képező és a vagyonjogi következmények által érintett élettársi közösség adott tagállam általi elismerését. E rendelet nem kötelezi az élettársi közösség intézményének létrehozására azon tagállamokat, amelyekben ezen intézmény nem létezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos döntések valamely tagállamban történő elismerésének egyedüli tárgya az adott határozatban megállapított vagyonjogi következmények végrehajtásának lehetővé tétele. Az nem jelenti a határozat alapját képező és a vagyonjogi következmények által érintett élettársi közösség adott tagállam általi elismerését. E rendelet nem kötelezi az élettársi közösség intézményének létrehozására azon tagállamokat, amelyekben ezen intézmény nem létezik.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | E rendelet a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik. A „bejegyzett élettársi közösség” fogalmát csak a rendelethez szükséges mértékben határozza meg. E
  fogalom
  pontos tartalmát a tagállamok nemzeti joga határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

E rendelet a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik. A „bejegyzett élettársi közösség” fogalmát csak a rendelethez szükséges mértékben határozza meg. E
  fogalom
  pontos tartalmát a tagállamok nemzeti joga határozza meg.

| (10) | E rendelet a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik. A „bejegyzett élettársi közösség” fogalmát csak a rendelethez szükséges mértékben határozza meg. E
  rendelet alkalmazásában a bejegyzett élettársi közösség a házasságon kívüli együttélés egyik formája. A bejegyzett élettársi közösség fogalmának
  pontos tartalmát a tagállamok nemzeti joga határozza meg. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik. A „bejegyzett élettársi közösség” fogalmát csak a rendelethez szükséges mértékben határozza meg. E
  rendelet alkalmazásában a bejegyzett élettársi közösség a házasságon kívüli együttélés egyik formája. A bejegyzett élettársi közösség fogalmának
  pontos tartalmát a tagállamok nemzeti joga határozza meg.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | E rendelet azonban nem alkalmazandó a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaitól eltérő területeire. Az egyértelműség érdekében a rendelet hatálya alól egyértelműen ki kell zárni néhány olyan kérdést, amely az ilyen vagyonjogi vonatkozásokkal kapcsolatosnak tekinthető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

E rendelet azonban nem alkalmazandó a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaitól eltérő területeire. Az egyértelműség érdekében a rendelet hatálya alól egyértelműen ki kell zárni néhány olyan kérdést, amely az ilyen vagyonjogi vonatkozásokkal kapcsolatosnak tekinthető.

(A 650/2012/EU rendelet (11) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 3. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Mivel a bejegyzett élettársi közösségek tagjai között fennálló tartási kötelezettségekkel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, az
  ajándékozás érvényességét és hatásait
  érintő kérdésekkel pedig
  a szerződéses kötelezettségekre
  alkalmazandó jogról szóló,
  2008. június 17-i 593/2008/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza, azokat ki kell zárni e rendelet hatálya
  alól
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Mivel a bejegyzett élettársi közösségek tagjai között fennálló tartási kötelezettségekkel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, az
  ajándékozás érvényességét és hatásait
  érintő kérdésekkel pedig
  a szerződéses kötelezettségekre
  alkalmazandó jogról szóló,
  2008. június 17-i 593/2008/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza, azokat ki kell zárni e rendelet hatálya
  alól
  .

| (12) | Mivel a bejegyzett élettársi közösségek tagjai között fennálló tartási kötelezettségekkel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, az
  öröklést
  érintő kérdésekkel pedig
  az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az
  alkalmazandó jogról
  , az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről
  szóló,
  2012. július 4-i 650/2012/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza, azokat ki kell zárni e rendelet hatálya
  alól

   (1). |
| --- | --- |

(12)

Mivel a bejegyzett élettársi közösségek tagjai között fennálló tartási kötelezettségekkel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, az
  öröklést
  érintő kérdésekkel pedig
  az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az
  alkalmazandó jogról
  , az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről
  szóló,
  2012. július 4-i 650/2012/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza, azokat ki kell zárni e rendelet hatálya
  alól

   (1).

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 4. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Továbbá,
  a tagállamok
  nemzeti jogában esetlegesen létező
  dologi
  jogok jellegével – például e jogok nyilvánosságával – kapcsolatos kérdéseket – [az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok és közokiratok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési tanúsítvány bevezetéséről szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez] hasonlóan – e rendelet hatálya alól is ki kell zárni. Így azon tagállam bíróságai, amelynek területén az egyik vagy mindkét élettárs vagyona található,
  a dologi jog
  hatálya alá tartozó – nevezetesen az adott vagyontárgy átruházásának a nyilvántartásba történő bejegyzésével kapcsolatos – intézkedéseket hozhatnak, amennyiben az említett tagállam joga ezt előírja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Továbbá,
  a tagállamok
  nemzeti jogában esetlegesen létező
  dologi
  jogok jellegével – például e jogok nyilvánosságával – kapcsolatos kérdéseket – [az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok és közokiratok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési tanúsítvány bevezetéséről szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez] hasonlóan – e rendelet hatálya alól is ki kell zárni. Így azon tagállam bíróságai, amelynek területén az egyik vagy mindkét élettárs vagyona található,
  a dologi jog
  hatálya alá tartozó – nevezetesen az adott vagyontárgy átruházásának a nyilvántartásba történő bejegyzésével kapcsolatos – intézkedéseket hozhatnak, amennyiben az említett tagállam joga ezt előírja
  .

| (13) | A
  650/2012/EU rendelet mintájára e rendelet nem érinti a néhány tagállamban korlátozott számban (numerus clausus) létező dologi jogokat sem. A
  tagállamok
  nem kötelezhetők arra, hogy elismerjék az adott tagállamban található tulajdonhoz kapcsolódó
  dologi
  jogokat, ha
  a
  szóban forgó
  dologi jog
  nem ismert a jogukban
  . |
| --- | --- |

(13)

A
  650/2012/EU rendelet mintájára e rendelet nem érinti a néhány tagállamban korlátozott számban (numerus clausus) létező dologi jogokat sem. A
  tagállamok
  nem kötelezhetők arra, hogy elismerjék az adott tagállamban található tulajdonhoz kapcsolódó
  dologi
  jogokat, ha
  a
  szóban forgó
  dologi jog
  nem ismert a jogukban
  .

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 5. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Annak érdekében azonban, hogy a kedvezményezettek valamely más tagállamban élhessenek a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásai megszüntetése révén keletkezett vagy rájuk átszállt jogokkal, e rendeletnek elő kell írnia, hogy az ismeretlen dologi jogot a másik tagállam jogában létező, az eredetihez legközelebb álló dologi joghoz kell hozzáigazítani. Az ilyen hozzáigazítás keretében figyelembe kell venni az adott dologi jog célját, valamint az ahhoz fűződő joghatást. Az eredetihez legközelebb álló nemzeti dologi jog megállapítása céljából a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazott jog szerinti állam hatóságaihoz vagy illetékes személyeihez lehet fordulni az adott jog jellegével és joghatásával kapcsolatos további információkért. Ebből a célból a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén meglévő hálózatokat, valamint a külföldi jog megértését elősegítő, egyéb rendelkezésre álló eszközöket lehet igénybe venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Annak érdekében azonban, hogy a kedvezményezettek valamely más tagállamban élhessenek a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásai megszüntetése révén keletkezett vagy rájuk átszállt jogokkal, e rendeletnek elő kell írnia, hogy az ismeretlen dologi jogot a másik tagállam jogában létező, az eredetihez legközelebb álló dologi joghoz kell hozzáigazítani. Az ilyen hozzáigazítás keretében figyelembe kell venni az adott dologi jog célját, valamint az ahhoz fűződő joghatást. Az eredetihez legközelebb álló nemzeti dologi jog megállapítása céljából a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazott jog szerinti állam hatóságaihoz vagy illetékes személyeihez lehet fordulni az adott jog jellegével és joghatásával kapcsolatos további információkért. Ebből a célból a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén meglévő hálózatokat, valamint a külföldi jog megértését elősegítő, egyéb rendelkezésre álló eszközöket lehet igénybe venni.

(A 650/2012/EU rendelet (16) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 6. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | E rendelet hatálya nem terjedhet ki az ingatlannal vagy ingósággal kapcsolatos jogok nyilvántartásba vételére vonatkozó követelményekre. Ezért a nyilvántartás helye szerinti tagállam jogának (ingatlan esetén a lex rei sitae-nek) kell meghatároznia, hogy milyen jogi feltételekkel és hogyan kell elvégezni a bejegyzést, és mely hatóságok – földhivatalok vagy közjegyzők – feleljenek annak ellenőrzéséért, hogy minden követelmény teljesül-e, és hogy a benyújtott vagy összeállított dokumentáció elegendő-e, illetve hogy tartalmazza-e a szükséges adatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

E rendelet hatálya nem terjedhet ki az ingatlannal vagy ingósággal kapcsolatos jogok nyilvántartásba vételére vonatkozó követelményekre. Ezért a nyilvántartás helye szerinti tagállam jogának (ingatlan esetén a lex rei sitae-nek) kell meghatároznia, hogy milyen jogi feltételekkel és hogyan kell elvégezni a bejegyzést, és mely hatóságok – földhivatalok vagy közjegyzők – feleljenek annak ellenőrzéséért, hogy minden követelmény teljesül-e, és hogy a benyújtott vagy összeállított dokumentáció elegendő-e, illetve hogy tartalmazza-e a szükséges adatokat.

(Részben a 650/2012/EU rendelet (18) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 7. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13c) | Valamely jog nyilvántartásba vételének joghatásai szintén nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Ezért a nyilvántartás helye szerinti tagállam jogának kell meghatároznia azt, hogy például a nyilvántartásba vétel deklaratív vagy konstitutív hatályú-e. Így például, ha a nyilvántartás szerinti tagállam joga szerint a nyilvántartás erga omnes joghatásának biztosítása vagy a jogügyletek védelme érdekében az ingatlanon történő jogszerzéshez nyilvántartásba vétel szükséges, akkor az ilyen jogszerzés időpontjára annak a tagállam joga kell, hogy irányadó legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

Valamely jog nyilvántartásba vételének joghatásai szintén nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Ezért a nyilvántartás helye szerinti tagállam jogának kell meghatároznia azt, hogy például a nyilvántartásba vétel deklaratív vagy konstitutív hatályú-e. Így például, ha a nyilvántartás szerinti tagállam joga szerint a nyilvántartás erga omnes joghatásának biztosítása vagy a jogügyletek védelme érdekében az ingatlanon történő jogszerzéshez nyilvántartásba vétel szükséges, akkor az ilyen jogszerzés időpontjára annak a tagállam joga kell, hogy irányadó legyen.

(A 650/2012/EU rendelet (19) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 8. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

13 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13d) | A 650/2012/EU rendelethez hasonlóan e rendeletnek tiszteletben kell tartania a tagállamokban a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyek rendezésére alkalmazott eltérő rendszereket. E rendelet alkalmazásában a „bíróság” fogalmát ennélfogva tágan kell értelmezni, hogy abba ne csak a szó szoros értelmében vett, igazságügyi feladatokat ellátó bíróságok tartozzanak bele, hanem egyes tagállamokban azon közjegyzők vagy nyilvántartó hivatalok is, akik vagy amelyek bizonyos vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a bírósághoz hasonlóan igazságügyi feladatokat látnak el, továbbá azon közjegyzők és jogi szakemberek, akik egyes tagállamokban bíróság felhatalmazásával konkrét vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben igazságügyi feladatokat látnak el. Az e rendeletben meghatározott valamennyi bíróság a rendeletben foglalt joghatósági szabályok hatálya alá tartozik. Ezzel szemben a „bíróság” fogalmába nem tartoznak bele a tagállamoknak a nemzeti jog szerint vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben való eljárásra feljogosított nem igazságügyi hatóságai, például a közjegyzők a tagállamok többségében, ahol általában nem látnak el igazságszolgáltatási feladatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13d)

A 650/2012/EU rendelethez hasonlóan e rendeletnek tiszteletben kell tartania a tagállamokban a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyek rendezésére alkalmazott eltérő rendszereket. E rendelet alkalmazásában a „bíróság” fogalmát ennélfogva tágan kell értelmezni, hogy abba ne csak a szó szoros értelmében vett, igazságügyi feladatokat ellátó bíróságok tartozzanak bele, hanem egyes tagállamokban azon közjegyzők vagy nyilvántartó hivatalok is, akik vagy amelyek bizonyos vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a bírósághoz hasonlóan igazságügyi feladatokat látnak el, továbbá azon közjegyzők és jogi szakemberek, akik egyes tagállamokban bíróság felhatalmazásával konkrét vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben igazságügyi feladatokat látnak el. Az e rendeletben meghatározott valamennyi bíróság a rendeletben foglalt joghatósági szabályok hatálya alá tartozik. Ezzel szemben a „bíróság” fogalmába nem tartoznak bele a tagállamoknak a nemzeti jog szerint vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben való eljárásra feljogosított nem igazságügyi hatóságai, például a közjegyzők a tagállamok többségében, ahol általában nem látnak el igazságszolgáltatási feladatokat.

(A 650/2012/EU rendelet (20) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 10. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Hasonlóképpen, e rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a bejegyzett élettársi közösség felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelem ügyében eljáró tagállami bíróságok hatáskörét a bejegyzett élettársi közösség e kérelemből fakadó vagyonjogi vonatkozásait érintő kérdésekre is kiterjesszék, amennyiben
  azzal
  az élettársak
  egyetértenek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Hasonlóképpen, e rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a bejegyzett élettársi közösség felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelem ügyében eljáró tagállami bíróságok hatáskörét a bejegyzett élettársi közösség e kérelemből fakadó vagyonjogi vonatkozásait érintő kérdésekre is kiterjesszék, amennyiben
  azzal
  az élettársak
  egyetértenek
  .

| (15) | Hasonlóképpen, e rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a bejegyzett élettársi közösség felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelem ügyében eljáró tagállami bíróságok hatáskörét a bejegyzett élettársi közösség e kérelemből fakadó vagyonjogi vonatkozásait érintő kérdésekre is kiterjesszék, amennyiben az élettársak
  az érintett bíróságok joghatóságát kifejezetten vagy más módon elismerték
  . |
| --- | --- |

(15)

Hasonlóképpen, e rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a bejegyzett élettársi közösség felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelem ügyében eljáró tagállami bíróságok hatáskörét a bejegyzett élettársi közösség e kérelemből fakadó vagyonjogi vonatkozásait érintő kérdésekre is kiterjesszék, amennyiben az élettársak
  az érintett bíróságok joghatóságát kifejezetten vagy más módon elismerték
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Amennyiben a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos kérdések nem kapcsolódnak sem az élettársi közösség felbontásához, sem az élettárs halálához, az élettársak a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdéseket azon tagállam bíróságai elé vihetik, amelynek jogát a vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg. Ehhez a partnerek közötti megállapodás szükséges, amelyet legkésőbb a bíróság megkereséséig, azt követően pedig a megkeresett bíróság szerinti tagállam jogának megfelelően köthetnek meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Amennyiben a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos kérdések nem kapcsolódnak sem az élettársi közösség felbontásához, sem az élettárs halálához, az élettársak a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdéseket azon tagállam bíróságai elé vihetik, amelynek jogát a vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg. Ehhez a partnerek közötti megállapodás szükséges, amelyet legkésőbb a bíróság megkereséséig, azt követően pedig a megkeresett bíróság szerinti tagállam jogának megfelelően köthetnek meg.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 12. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Egyéb helyzetekben
  e rendeletnek fenn kell tartania a tagállamok bíróságainak területi joghatóságát a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi hatásaival kapcsolatos keresetek elbírálására, olyan kritériumok
  rangsora
  alapján, amelyek szoros kapcsolat meglétét biztosítják a felek és a joghatósággal rendelkező bíróság helye szerinti tagállam között.
  Elismerik
  e bíróságok – kivéve a bejegyzés helye szerinti tagállam bíróságainak – azon lehetőségét, hogy lemondhatnak hatáskörük kiterjesztéséről, amennyiben nemzeti joguk nem rendelkezik a bejegyzett élettársi közösség intézményéről.
  Végezetül, amennyiben e rendelet egyéb rendelkezései alapján egyetlen bíróság sem rendelkezik joghatósággal az adott helyzet elbírálására, az igazságszolgáltatás megtagadásának veszélyét elkerülendő életbe lép a szubszidiárius joghatóságra vonatkozó szabály. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Egyéb helyzetekben
  e rendeletnek fenn kell tartania a tagállamok bíróságainak területi joghatóságát a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi hatásaival kapcsolatos keresetek elbírálására, olyan kritériumok
  rangsora
  alapján, amelyek szoros kapcsolat meglétét biztosítják a felek és a joghatósággal rendelkező bíróság helye szerinti tagállam között.
  Elismerik
  e bíróságok – kivéve a bejegyzés helye szerinti tagállam bíróságainak – azon lehetőségét, hogy lemondhatnak hatáskörük kiterjesztéséről, amennyiben nemzeti joguk nem rendelkezik a bejegyzett élettársi közösség intézményéről.
  Végezetül, amennyiben e rendelet egyéb rendelkezései alapján egyetlen bíróság sem rendelkezik joghatósággal az adott helyzet elbírálására, az igazságszolgáltatás megtagadásának veszélyét elkerülendő életbe lép a szubszidiárius joghatóságra vonatkozó szabály.

| (16) | E rendeletnek fenn kell tartania a tagállamok bíróságainak területi joghatóságát
  az élettársak különválásának vagy az egyik élettárs halálának eseteitől eltérő,
  a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi hatásaival kapcsolatos keresetek elbírálására, olyan kritériumok alapján, amelyek szoros kapcsolat meglétét biztosítják a felek és a joghatósággal rendelkező bíróság helye szerinti tagállam között.
  El kell ismerni
  e bíróságok – kivéve a bejegyzés helye szerinti tagállam bíróságainak – azon lehetőségét, hogy lemondhatnak hatáskörük kiterjesztéséről, amennyiben nemzeti joguk nem rendelkezik a bejegyzett élettársi közösség intézményéről. |
| --- | --- |

(16)

E rendeletnek fenn kell tartania a tagállamok bíróságainak területi joghatóságát
  az élettársak különválásának vagy az egyik élettárs halálának eseteitől eltérő,
  a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi hatásaival kapcsolatos keresetek elbírálására, olyan kritériumok alapján, amelyek szoros kapcsolat meglétét biztosítják a felek és a joghatósággal rendelkező bíróság helye szerinti tagállam között.
  El kell ismerni
  e bíróságok – kivéve a bejegyzés helye szerinti tagállam bíróságainak – azon lehetőségét, hogy lemondhatnak hatáskörük kiterjesztéséről, amennyiben nemzeti joguk nem rendelkezik a bejegyzett élettársi közösség intézményéről.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | E rendeletben – különösen az olyan helyzetek orvoslására, amelyekben az igazságszolgáltatás megtagadása áll fenn – rendelkezni kell a forum necessitatis elvének alkalmazásáról, amely valamely tagállam bírósága számára lehetővé teszi, hogy kivételes esetekben egy harmadik államhoz szorosan kapcsolódó, vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben határozatot hozzon. Ilyen kivételes eset állhat fenn, ha az érintett harmadik államban például polgárháború miatt nincs lehetőség az eljárás lefolytatására, vagy ha a kedvezményezettől ésszerűen nem várható el, hogy az említett államban eljárást kezdeményezzen, vagy abban részt vegyen. A forum necessitatis elvén alapuló joghatóság azonban kizárólag abban az esetben gyakorolható, ha a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügy a megkeresett bíróság szerinti tagállammal elegendően szoros kapcsolatban áll. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

E rendeletben – különösen az olyan helyzetek orvoslására, amelyekben az igazságszolgáltatás megtagadása áll fenn – rendelkezni kell a forum necessitatis elvének alkalmazásáról, amely valamely tagállam bírósága számára lehetővé teszi, hogy kivételes esetekben egy harmadik államhoz szorosan kapcsolódó, vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben határozatot hozzon. Ilyen kivételes eset állhat fenn, ha az érintett harmadik államban például polgárháború miatt nincs lehetőség az eljárás lefolytatására, vagy ha a kedvezményezettől ésszerűen nem várható el, hogy az említett államban eljárást kezdeményezzen, vagy abban részt vegyen. A forum necessitatis elvén alapuló joghatóság azonban kizárólag abban az esetben gyakorolható, ha a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügy a megkeresett bíróság szerinti tagállammal elegendően szoros kapcsolatban áll.

(A 650/2012/EU rendelet (31) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 14. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az élettársak tulajdonát képező vagyontárgyak kezelésének megkönnyítése érdekében az élettársi közösség
  bejegyzésének helye szerinti állam jogát
  kell alkalmazni az
  élettársak vagyontárgyainak összességére
  ,
  még akkor is,
  ha
  ez nem az egyik tagállam joga
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az élettársak tulajdonát képező vagyontárgyak kezelésének megkönnyítése érdekében az élettársi közösség
  bejegyzésének helye szerinti állam jogát
  kell alkalmazni az
  élettársak vagyontárgyainak összességére
  ,
  még akkor is,
  ha
  ez nem az egyik tagállam joga
  .

| (18) | Az élettársak tulajdonát képező vagyontárgyak kezelésének megkönnyítése érdekében
  e rendelet – vagyonuk jellegétől és elhelyezkedésétől függetlenül – lehetővé teszi a felek számára a vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jog megválasztását azon jogok köréből, amelyhez tartózkodási helyük vagy közös állampolgárságuk alapján szoros kötelékek fűzik őket. Nincs ok arra, hogy a bejegyzett élettársi közösségektől megtagadjuk e jogválasztást. Amennyiben
  az
  élettársak olyan jogot választanak, amelyben nem létezik a bejegyzett
  élettársi közösség
  , a jogválasztás „meghiúsulna”. Ezután az objektív kapcsolat által meghatározott jogot
  kell alkalmazni
  . Bár
  az
  érintett személyek köre rendszerint jól tájékozott a jogairól
  ,
  a fokozott jogi védelmet a jogválasztás hatásaira vonatkozó jogi tanácsadás előírása révén kell biztosítani. E követelmény teljesítettnek tekintendő,
  ha
  a jogválasztásra vonatkozó egyéb alakiságok – például közjegyzői bejegyzés – révén biztosítják e tanácsadást
  . |
| --- | --- |

(18)

Az élettársak tulajdonát képező vagyontárgyak kezelésének megkönnyítése érdekében
  e rendelet – vagyonuk jellegétől és elhelyezkedésétől függetlenül – lehetővé teszi a felek számára a vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jog megválasztását azon jogok köréből, amelyhez tartózkodási helyük vagy közös állampolgárságuk alapján szoros kötelékek fűzik őket. Nincs ok arra, hogy a bejegyzett élettársi közösségektől megtagadjuk e jogválasztást. Amennyiben
  az
  élettársak olyan jogot választanak, amelyben nem létezik a bejegyzett
  élettársi közösség
  , a jogválasztás „meghiúsulna”. Ezután az objektív kapcsolat által meghatározott jogot
  kell alkalmazni
  . Bár
  az
  érintett személyek köre rendszerint jól tájékozott a jogairól
  ,
  a fokozott jogi védelmet a jogválasztás hatásaira vonatkozó jogi tanácsadás előírása révén kell biztosítani. E követelmény teljesítettnek tekintendő,
  ha
  a jogválasztásra vonatkozó egyéb alakiságok – például közjegyzői bejegyzés – révén biztosítják e tanácsadást
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | A jogbiztonság és jogi egyértelműség megteremtése érdekében a rendeletnek a bejegyzett élettársi közösség többszöri regisztrációját is szabályoznia kell, és ezt az időben legutolsó bejegyzéshez érdemes kötni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ne forduljon elő a bejegyzett élettársi közösségek többszöri regisztrációja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

A jogbiztonság és jogi egyértelműség megteremtése érdekében a rendeletnek a bejegyzett élettársi közösség többszöri regisztrációját is szabályoznia kell, és ezt az időben legutolsó bejegyzéshez érdemes kötni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ne forduljon elő a bejegyzett élettársi közösségek többszöri regisztrációja.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

18 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18b) | Az alkalmazandó jog megválasztásának hiányában, valamint az előreláthatóság és jogbiztonság szükségességének összeegyeztetése érdekében – mindenek előtt figyelembe véve az élettársak tényleges élethelyzetét – e rendelet összehangolt kollíziós szabályokat vezet be rangsorolt kapcsoló tényezők alapján, ezzel lehetővé teszi az élettársak teljes vagyonára alkalmazandó jog meghatározását. Így tehát az élettársak az élettársi közösség létrejöttekor fennálló közös tartózkodási helye, illetve az élettársi közösség létrejöttét követő első közös szokásos tartózkodási helye képezi az első kapcsoló tényezőt, az élettársak az élettársi közösség létrejöttekor közös állampolgársága szerinti jog előtt. Amennyiben egyetlen kapcsoló tényező sem volt alkalmazható, az élettársi közösség létrejöttekor kettős állampolgársággal rendelkező párok első közös szokásos tartózkodási helyének hiányában, harmadik kapcsoló tényezőként azon tagállam jogát kell alkalmazni, amelyhez az élettársakat együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt, meg kell jegyezni, hogy e szoros kötelékeket az élettársi közösség létrejöttekor kell figyelembe venni. Az e kritériumok által meghatározott jogok azonban nem alkalmazhatók, amennyiben nem ismerik a bejegyzett élettársi közösség intézményét. Alapszabályként az élettársi közösség bejegyzése szerinti tagállam jogát kell alkalmazni az élettársak vagyonára vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18b)

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 15. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

18 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18c) | Ha az alkalmazandó jog meghatározására az állampolgárság fogalma szolgál, figyelembe kell venni, hogy bizonyos tagállamok, amelyeknek a jogrendszere a szokásjogon alapul, nem az állampolgárság, hanem a lakóhely fogalmát használják kapcsoló tényezőként. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18c)

Ha az alkalmazandó jog meghatározására az állampolgárság fogalma szolgál, figyelembe kell venni, hogy bizonyos tagállamok, amelyeknek a jogrendszere a szokásjogon alapul, nem az állampolgárság, hanem a lakóhely fogalmát használják kapcsoló tényezőként.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

18 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18d) | Az ügyletek jogbiztonságának garantálása céljából, valamint annak elkerülése érdekében, hogy az élettársi közösségekre vonatkozó vagyonjogi hatásokra alkalmazandó jogot az élettársak tájékoztatása nélkül módosítsák, ilyen változtatásra kizárólag az élettársak kifejezett kérelmére kerülhet sor. Az élettársak által eldöntött változtatás csak akkor lehet visszamenőleges hatályú, ha arról az élettársak kifejezetten így rendelkeznek. E változtatás semmilyen esetben sem érintheti sem harmadik személyek jogait, sem a korábban hozott aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18d)

Az ügyletek jogbiztonságának garantálása céljából, valamint annak elkerülése érdekében, hogy az élettársi közösségekre vonatkozó vagyonjogi hatásokra alkalmazandó jogot az élettársak tájékoztatása nélkül módosítsák, ilyen változtatásra kizárólag az élettársak kifejezett kérelmére kerülhet sor. Az élettársak által eldöntött változtatás csak akkor lehet visszamenőleges hatályú, ha arról az élettársak kifejezetten így rendelkeznek. E változtatás semmilyen esetben sem érintheti sem harmadik személyek jogait, sem a korábban hozott aktusok érvényességét.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | Valamennyi információt egyszerűen és megfelelő eszközök útján hozzáférhetővé kell tenni, különösen a Bizottság többnyelvű honlapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

Valamennyi információt egyszerűen és megfelelő eszközök útján hozzáférhetővé kell tenni, különösen a Bizottság többnyelvű honlapján.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

19 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19b) | Ösztönözni kell a bevált gyakorlatok jogászok közötti cseréjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19b)

Ösztönözni kell a bevált gyakorlatok jogászok közötti cseréjét.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

19 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19c) | A Bizottság tájékoztatási és képzési eszközt vezet be az illetékes bírósági tisztviselők és gyakorló jogászok számára, az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén működő interaktív honlap létrehozása révén, amely többek között a szakmai ismeretek és eljárások megosztását is szolgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19c)

A Bizottság tájékoztatási és képzési eszközt vezet be az illetékes bírósági tisztviselők és gyakorló jogászok számára, az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén működő interaktív honlap létrehozása révén, amely többek között a szakmai ismeretek és eljárások megosztását is szolgálja.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Mivel e rendelet egyik célkitűzése a tagállamokban hozott határozatok kölcsönös elismerése, a
  44/2001/EK rendelet
  alapján meghatározott szabályokat kell tartalmaznia a határozatok elismerésével és végrehajtásával kapcsolatban, amelyeket szükség szerint az e rendelet által felölelt tárgykör konkrét követelményeihez kell igazítani. Így a – részben vagy egészben – a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi vonatkozásaival foglalkozó határozatok elismerését és végrehajtását nem lehet megtagadni valamely tagállamban, ha annak nemzeti joga e vonatkozásokat nem ismeri vagy azokra vonatkozóan különböző vagyonjogi hatásokat tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Mivel e rendelet egyik célkitűzése a tagállamokban hozott határozatok kölcsönös elismerése, a
  44/2001/EK rendelet
  alapján meghatározott szabályokat kell tartalmaznia a határozatok elismerésével és végrehajtásával kapcsolatban, amelyeket szükség szerint az e rendelet által felölelt tárgykör konkrét követelményeihez kell igazítani. Így a – részben vagy egészben – a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi vonatkozásaival foglalkozó határozatok elismerését és végrehajtását nem lehet megtagadni valamely tagállamban, ha annak nemzeti joga e vonatkozásokat nem ismeri vagy azokra vonatkozóan különböző vagyonjogi hatásokat tartalmaz.

| (23) | Mivel e rendelet egyik célkitűzése a tagállamokban
  a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásai vonatkozásában
  hozott határozatok kölcsönös elismerése, a
  polgári ügyekben való jogi együttműködés területét érintő egyéb uniós jogi eszközök
  alapján meghatározott szabályokat kell tartalmaznia a határozatok elismerésével
  , végrehajthatóságával
  és végrehajtásával kapcsolatban, amelyeket szükség szerint az e rendelet által felölelt tárgykör konkrét követelményeihez kell igazítani. Így a – részben vagy egészben – a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi vonatkozásaival foglalkozó határozatok elismerését és végrehajtását nem lehet megtagadni valamely tagállamban, ha annak nemzeti joga e vonatkozásokat nem ismeri vagy azokra vonatkozóan különböző vagyonjogi hatásokat tartalmaz. |
| --- | --- |

(23)

Mivel e rendelet egyik célkitűzése a tagállamokban
  a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásai vonatkozásában
  hozott határozatok kölcsönös elismerése, a
  polgári ügyekben való jogi együttműködés területét érintő egyéb uniós jogi eszközök
  alapján meghatározott szabályokat kell tartalmaznia a határozatok elismerésével
  , végrehajthatóságával
  és végrehajtásával kapcsolatban, amelyeket szükség szerint az e rendelet által felölelt tárgykör konkrét követelményeihez kell igazítani. Így a – részben vagy egészben – a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi vonatkozásaival foglalkozó határozatok elismerését és végrehajtását nem lehet megtagadni valamely tagállamban, ha annak nemzeti joga e vonatkozásokat nem ismeri vagy azokra vonatkozóan különböző vagyonjogi hatásokat tartalmaz.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 19. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Annak figyelembe vétele érdekében, hogy a tagállamok eltérő
  módon
  szabályozzák a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásait érintő kérdéseket, e rendeletnek biztosítania kell
  a
  közokiratok
  elismerését és végrehajtását. Mindazonáltal a közokiratok elismerésük tekintetében nem vehetők a bírósági határozatokkal egy tekintet alá. A közokiratok elismerése azt jelenti, hogy az okiratok tartalmukat illetően ugyanolyan bizonyító erővel és ugyanolyan hatásokkal bírnak, mint a kiállításuk helye szerinti tagállamban, és vonatkozik rájuk az érvényesség vélelme, amely megtámadás esetén megszűnhet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Annak figyelembe vétele érdekében, hogy a tagállamok eltérő
  módon
  szabályozzák a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásait érintő kérdéseket, e rendeletnek biztosítania kell
  a
  közokiratok
  elismerését és végrehajtását. Mindazonáltal a közokiratok elismerésük tekintetében nem vehetők a bírósági határozatokkal egy tekintet alá. A közokiratok elismerése azt jelenti, hogy az okiratok tartalmukat illetően ugyanolyan bizonyító erővel és ugyanolyan hatásokkal bírnak, mint a kiállításuk helye szerinti tagállamban, és vonatkozik rájuk az érvényesség vélelme, amely megtámadás esetén megszűnhet.

| (24) | Annak figyelembe vétele érdekében, hogy a tagállamok eltérő
  rendszerek révén
  szabályozzák a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásait érintő kérdéseket, e rendeletnek biztosítania kell
  bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaihoz kapcsolódó
  közokiratok
  elfogadását és végrehajthatóságát valamennyi tagállamban. |
| --- | --- |

(24)

Annak figyelembe vétele érdekében, hogy a tagállamok eltérő
  rendszerek révén
  szabályozzák a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásait érintő kérdéseket, e rendeletnek biztosítania kell
  bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaihoz kapcsolódó
  közokiratok
  elfogadását és végrehajthatóságát valamennyi tagállamban.

(A 650/2012/EU rendelet (60) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 20. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | E rendeletnek különösen a 650/2012/EU rendelet alapján kell rendelkezéseket magában foglalnia a bírósági határozatok elismerése, végrehajthatósága és végrehajtása, továbbá a közokiratok elfogadása és végrehajthatósága, valamint a bírósági egyezségek végrehajthatósága tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

E rendeletnek különösen a 650/2012/EU rendelet alapján kell rendelkezéseket magában foglalnia a bírósági határozatok elismerése, végrehajthatósága és végrehajtása, továbbá a közokiratok elfogadása és végrehajthatósága, valamint a bírósági egyezségek végrehajthatósága tekintetében.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 21. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Mindazonáltal, amennyiben a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi hatásaira alkalmazandó jognak
  az egyik
  élettárs
  és egy harmadik személy közötti
  jogviszonyt is szabályoznia kell, e jog érvényesítési feltételeit –
  a
  harmadik személy védelmének biztosítása érdekében – bele kell foglalni az egyik élettárs vagy a harmadik személy szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam jogába. Így tehát e tagállam joga előírhatja, hogy az említett élettárs csak akkor érvényesítheti vagyonjogi rendszere jogát az említett harmadik személlyel szemben, ha az említett tagállamban előírt bejegyzési és nyilvánossági feltételeket tiszteletben tartották, kivéve, ha a harmadik személy ismeri vagy ismernie kellene a
  bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jogot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Mindazonáltal, amennyiben a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi hatásaira alkalmazandó jognak
  az egyik
  élettárs
  és egy harmadik személy közötti
  jogviszonyt is szabályoznia kell, e jog érvényesítési feltételeit –
  a
  harmadik személy védelmének biztosítása érdekében – bele kell foglalni az egyik élettárs vagy a harmadik személy szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam jogába. Így tehát e tagállam joga előírhatja, hogy az említett élettárs csak akkor érvényesítheti vagyonjogi rendszere jogát az említett harmadik személlyel szemben, ha az említett tagállamban előírt bejegyzési és nyilvánossági feltételeket tiszteletben tartották, kivéve, ha a harmadik személy ismeri vagy ismernie kellene a
  bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jogot.

| (25) | Az egyik
  bejegyzett partner
  és egy harmadik személy közötti
  jogviszonyra
  a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó
  , e rendelet szerinti
  jogot
  kell alkalmazni
  .
  Az élettársak egyike és egy harmadik fél között fennálló jogviszonyban ugyanakkor a harmadik fél védelmének biztosítása érdekében az élettársak egyike sem érvényesítheti a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jogszabályokat vagy imperatív rendelkezéseket, ha a harmadik féllel jogviszonyban álló élettárs és a harmadik fél szokásos tartózkodási helye ugyanazon államban található, amely azonban eltér attól az államtól, amelynek joga a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó. Kivételt kell képeznie annak, ha a harmadik személy nincs kiszolgáltatott helyzetben, tehát az alkalmazandó jogot ismeri vagy ismernie kellene, illetve ha az adott államban a nyilvántartásba vételre vagy nyilvánosságra vonatkozó követelményeket betartották. |
| --- | --- |

(25)

Az egyik
  bejegyzett partner
  és egy harmadik személy közötti
  jogviszonyra
  a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó
  , e rendelet szerinti
  jogot
  kell alkalmazni
  .
  Az élettársak egyike és egy harmadik fél között fennálló jogviszonyban ugyanakkor a harmadik fél védelmének biztosítása érdekében az élettársak egyike sem érvényesítheti a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jogszabályokat vagy imperatív rendelkezéseket, ha a harmadik féllel jogviszonyban álló élettárs és a harmadik fél szokásos tartózkodási helye ugyanazon államban található, amely azonban eltér attól az államtól, amelynek joga a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó. Kivételt kell képeznie annak, ha a harmadik személy nincs kiszolgáltatott helyzetben, tehát az alkalmazandó jogot ismeri vagy ismernie kellene, illetve ha az adott államban a nyilvántartásba vételre vagy nyilvánosságra vonatkozó követelményeket betartották.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 22. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a határozatok, perbeli egyezségek és közokiratok végrehajthatóvá nyilvánításával kapcsolatos tanúsítványok és formanyomtatványok meghatározása és későbbi módosítása tekintetében. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (2)

  összhangban kell gyakorolni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a határozatok, perbeli egyezségek és közokiratok végrehajthatóvá nyilvánításával kapcsolatos tanúsítványok és formanyomtatványok meghatározása és későbbi módosítása tekintetében. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (2)

  összhangban kell gyakorolni;

(A 650/2012/EU rendelet (78) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 23. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

26 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26b) | Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni az e rendeletben előírt tanúsítványok és formanyomtatványok létrehozásáról és a későbbiekben azok módosításáról szóló végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 182/2011/EU rendelet 4. cikkében foglalt eljárás keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26b)

(A 650/2012/EU rendelet (79) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 24. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi
  Chartájában
  foglalt elveket,
  különösen
  a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot
  (7. cikk)
  , a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint
  (9. cikk)
  , a tulajdonhoz való jogot
  (17. cikk)
  , a megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát
  (21. cikk)
  , valamint a
  bíróság előtti
  hatékony jogorvoslathoz való jogot
  (47
  .
  cikk).
   A tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazni ezt a rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi
  Chartájában
  foglalt elveket,
  különösen
  a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot
  (7. cikk)
  , a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint
  (9. cikk)
  , a tulajdonhoz való jogot
  (17. cikk)
  , a megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát
  (21. cikk)
  , valamint a
  bíróság előtti
  hatékony jogorvoslathoz való jogot
  (47
  .
  cikk).
   A tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazni ezt a rendeletet.

| (28) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi
  Chartájának 7., 9., 17., 20., 21. és 47. cikkében
  foglalt elveket,
  nevezetesen
  a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint, a tulajdonhoz való jogot, a
  törvény előtti egyenlőséget, a
  megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot. A tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazni ezt a rendeletet. |
| --- | --- |

(28)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi
  Chartájának 7., 9., 17., 20., 21. és 47. cikkében
  foglalt elveket,
  nevezetesen
  a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint, a tulajdonhoz való jogot, a
  törvény előtti egyenlőséget, a
  megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot. A tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazni ezt a rendeletet.

(Részben a 650/2012/EU rendelet (81) preambulumbekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 25. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a bejegyzett élettársi kapcsolat személyes hatásai, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a bejegyzett élettársi kapcsolat személyes hatásai,

törölve

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az élettársak
  jogképessége
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

az élettársak
  jogképessége
  ,

| b) | az élettársak
  általános cselekvőképessége
  , |
| --- | --- |

b)

az élettársak
  általános cselekvőképessége
  ,

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 26. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az élettársi közösség létezése, érvényessége vagy elismerése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

az élettársi közösség létezése, érvényessége vagy elismerése;

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 27. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az élettársak közötti ajándékozás, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az élettársak közötti ajándékozás,

törölve

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a túlélő
  élettárs öröklési jogai
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a túlélő
  élettárs öröklési jogai
  ,

| e) | az örökléssel kapcsolatos kérdések
  a túlélő
  élettársra való tekintettel
  , |
| --- | --- |

e)

az örökléssel kapcsolatos kérdések
  a túlélő
  élettársra való tekintettel
  ,

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 29. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | az
  élettársak között létrehozott társaságok
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

az
  élettársak között létrehozott társaságok
  ,

| f) | a társasági jog,
  az
  egyesületi jog és a jogi személyek jogával kapcsolatos kérdések
  , |
| --- | --- |

f)

a társasági jog,
  az
  egyesületi jog és a jogi személyek jogával kapcsolatos kérdések
  ,

(A 650/2012/EU rendelet 1. cikke h) pontjának és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 30. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | valamely vagyontárgyra vonatkozó
  dologi jogok természete,
  valamint e jogok nyilvánossága. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

valamely vagyontárgyra vonatkozó
  dologi jogok természete,
  valamint e jogok nyilvánossága.

| g) | a
  dologi jogok természete, |
| --- | --- |

g)

a
  dologi jogok természete,

(A 650/2012/EU rendelet 1. cikke k) pontjának és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 31. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | az ingatlannal vagy ingósággal kapcsolatos jogok nyilvántartásba vétele – beleértve az e nyilvántartásba vételre vonatkozó jogi követelményeket is – és az ilyen jogok nyilvántartásba vételének vagy nyilvántartásba vétele elmulasztásának a joghatása, valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ga)

az ingatlannal vagy ingósággal kapcsolatos jogok nyilvántartásba vétele – beleértve az e nyilvántartásba vételre vonatkozó jogi követelményeket is – és az ilyen jogok nyilvántartásba vételének vagy nyilvántartásba vétele elmulasztásának a joghatása, valamint

(A 650/2012/EU rendelet 1. cikke l) pontjának és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 32. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – g b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gb) | az élettársi közösség felbontása esetén az élettársi közösség során szerzett nyugdíj- vagy rokkantságinyugdíj-jogosultságok élettársak vagy volt élettársak közötti átvitelére vagy kiigazítására való jogosultsággal kapcsolatos kérdések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

gb)

az élettársi közösség felbontása esetén az élettársi közösség során szerzett nyugdíj- vagy rokkantságinyugdíj-jogosultságok élettársak vagy volt élettársak közötti átvitelére vagy kiigazítására való jogosultsággal kapcsolatos kérdések.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 33. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „bejegyzett élettársi közösség”: két személy
  jogilag elismert és hatóság előtt bejegyzett
  életközössége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„bejegyzett élettársi közösség”: két személy
  jogilag elismert és hatóság előtt bejegyzett
  életközössége;

| b) | „bejegyzett élettársi közösség”: két személy életközössége
  , amelyet az élettársi közösség bejegyzés szerinti tagállama jogi előírásainak megfelelő módon hoztak létre
  ; |
| --- | --- |

b)

„bejegyzett élettársi közösség”: két személy életközössége
  , amelyet az élettársi közösség bejegyzés szerinti tagállama jogi előírásainak megfelelő módon hoztak létre
  ;

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | „élettársi megállapodás” minden olyan megállapodás, amely az élettársak vagy leendő élettársak élettársi közösségének vagyonjogi vonatkozásait szabályozza; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

„élettársi megállapodás” minden olyan megállapodás, amely az élettársak vagy leendő élettársak élettársi közösségének vagyonjogi vonatkozásait szabályozza;

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 35. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „közokirat”: az
  eredeti eljárás helye szerinti tagállamban az
  alaki követelményeknek megfelelően közokiratként kiállított vagy bejegyzett
  okirat
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

„közokirat”: az
  eredeti eljárás helye szerinti tagállamban az
  alaki követelményeknek megfelelően közokiratként kiállított vagy bejegyzett
  okirat
  ,

| c) | „közokirat”: az alaki követelményeknek megfelelően
  valamely tagállamban
  közokiratként
  hivatalosan
  kiállított vagy bejegyzett,
  a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos irat, amelynek hitelessége: |
| --- | --- |

c)

„közokirat”: az alaki követelményeknek megfelelően
  valamely tagállamban
  közokiratként
  hivatalosan
  kiállított vagy bejegyzett,
  a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos irat, amelynek hitelessége:

(A 650/2012/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdés i) pontjának és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 36. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „határozat”: bejegyzett élettársi kapcsolat vagyonjoga ügyében valamely tagállam bírósága által hozott határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, ideértve az
  ítéletet, a végzést, a meghagyást vagy végrehajtási intézkedést, valamint az
  eljárási költségek hivatalvezető általi meghatározását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

„határozat”: bejegyzett élettársi kapcsolat vagyonjoga ügyében valamely tagállam bírósága által hozott határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, ideértve az
  ítéletet, a végzést, a meghagyást vagy végrehajtási intézkedést, valamint az
  eljárási költségek hivatalvezető általi meghatározását;

| d) | „határozat”: bejegyzett élettársi kapcsolat vagyonjoga ügyében valamely tagállam bírósága által hozott határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, ideértve az eljárási költségek hivatalvezető általi meghatározását; |
| --- | --- |

d)

„határozat”: bejegyzett élettársi kapcsolat vagyonjoga ügyében valamely tagállam bírósága által hozott határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, ideértve az eljárási költségek hivatalvezető általi meghatározását;

(A 650/2012/EU rendelet 31. cikk (1) bekezdés g) pontjának és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 37. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az „eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben
  az adott esettől függően
  a határozatot meghozták,
  az élettársi közösséget bejegyezték
  , a
  közokiratot
  vagy
  a közös vagyon elosztásáról szóló aktust, illetve az igazságügyi hatóság által vagy előtt, illetve az általa adott felhatalmazás alapján készített okmányt kiállították. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

az „eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben
  az adott esettől függően
  a határozatot meghozták,
  az élettársi közösséget bejegyezték
  , a
  közokiratot
  vagy
  a közös vagyon elosztásáról szóló aktust, illetve az igazságügyi hatóság által vagy előtt, illetve az általa adott felhatalmazás alapján készített okmányt kiállították.

| e) | az „eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben a határozatot meghozták,
  a közokiratot kiállították
  , a
  perbeli egyezséget jóváhagyták
  vagy
  megkötötték; |
| --- | --- |

e)

az „eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben a határozatot meghozták,
  a közokiratot kiállították
  , a
  perbeli egyezséget jóváhagyták
  vagy
  megkötötték;

(A 650/2012/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdés e) pontjának és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 38. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | „
  megkeresett
  tagállam”: az a tagállam,
  amelyben a határozat, az élettársi kapcsolat bejegyzéséről szóló okmány, a közokirat, a közös vagyon elszámolásáról szóló aktus
  vagy
  egyéb vagy a hatóság által vagy előtt, illetve az általa adott felhatalmazás alapján kiállított minden egyéb aktus elismerését és/vagy végrehajtását kérik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

„
  megkeresett
  tagállam”: az a tagállam,
  amelyben a határozat, az élettársi kapcsolat bejegyzéséről szóló okmány, a közokirat, a közös vagyon elszámolásáról szóló aktus
  vagy
  egyéb vagy a hatóság által vagy előtt, illetve az általa adott felhatalmazás alapján kiállított minden egyéb aktus elismerését és/vagy végrehajtását kérik.

| f) | „
  végrehajtás helye szerinti
  tagállam”: az a tagállam,
  ahol a határozatot, perbeli egyezséget
  vagy
  közokiratot el kell ismerni, végrehajthatóvá kell nyilvánítani vagy végre kell hajtani; |
| --- | --- |

f)

„
  végrehajtás helye szerinti
  tagállam”: az a tagállam,
  ahol a határozatot, perbeli egyezséget
  vagy
  közokiratot el kell ismerni, végrehajthatóvá kell nyilvánítani vagy végre kell hajtani;

(A 650/2012/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdés f) pontjának és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 39. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | „bíróság”: a tagállamok bármely hatáskörrel rendelkező bírói hatósága, amely a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos ügyekben igazságszolgáltatási feladatot lát el, valamint minden egyéb nem igazságügyi hatóság vagy személy, amelyet hatáskör-átruházás vagy kijelölés útján bírósági hatáskörbe tartozó egyes feladatok ellátásával bízott meg, az e rendeletben meghatározottak szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

„bíróság”: a tagállamok bármely hatáskörrel rendelkező bírói hatósága, amely a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaival kapcsolatos ügyekben igazságszolgáltatási feladatot lát el, valamint minden egyéb nem igazságügyi hatóság vagy személy, amelyet hatáskör-átruházás vagy kijelölés útján bírósági hatáskörbe tartozó egyes feladatok ellátásával bízott meg, az e rendeletben meghatározottak szerint.

törölve

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 40. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  E rendelet alkalmazásában „bíróság” minden olyan igazságügyi hatóság és minden egyéb olyan hatóság és jogi szakember, amely/aki bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos ügyekben igazságügyi feladat ellátására hatáskörrel rendelkezik, vagy igazságügyi hatóság felhatalmazásával vagy annak hatáskörében jár el, feltéve, hogy ezek az egyéb hatóságok és jogi szakemberek garanciákat nyújtanak a pártatlanság és a felek meghallgatáshoz való joga tekintetében, valamint feltéve, hogy a tevékenységük helye szerinti tagállam joga alapján: |
| | a) | határozataik ellen jogorvoslattal lehet élni, vagy azokat igazságügyi hatóság felülvizsgálhatja; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  E rendelet alkalmazásában „bíróság” minden olyan igazságügyi hatóság és minden egyéb olyan hatóság és jogi szakember, amely/aki bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos ügyekben igazságügyi feladat ellátására hatáskörrel rendelkezik, vagy igazságügyi hatóság felhatalmazásával vagy annak hatáskörében jár el, feltéve, hogy ezek az egyéb hatóságok és jogi szakemberek garanciákat nyújtanak a pártatlanság és a felek meghallgatáshoz való joga tekintetében, valamint feltéve, hogy a tevékenységük helye szerinti tagállam joga alapján:

a)

határozataik ellen jogorvoslattal lehet élni, vagy azokat igazságügyi hatóság felülvizsgálhatja; valamint

| b) | határozataik hasonló érvénnyel és hatállyal bírnak, mint az igazságügyi hatóságok által ugyanilyen ügyben hozott határozatok. |
| --- | --- |

b)

határozataik hasonló érvénnyel és hatállyal bírnak, mint az igazságügyi hatóságok által ugyanilyen ügyben hozott határozatok.

A tagállamok az első albekezdésben említett egyéb hatóságokról és jogi szakemberekről a 33a. cikkel összhangban értesítik a Bizottságot.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

-3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -3. cikk |
| | Joghatóság vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a tagállamokon belül |
| | Ez a rendelet nem érinti a tagállamok bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos, tagállamon belüli hatáskörét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-3. cikk

Joghatóság vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a tagállamokon belül

Ez a rendelet nem érinti a tagállamok bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaival kapcsolatos, tagállamon belüli hatáskörét.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 42. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Azon tagállam bíróságai, amelyeket
  [az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok és közokiratok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési tanúsítvány bevezetéséről szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet]
  alkalmazásában az egyik élettárs halálából fakadó
  öröklésre irányuló kérelem ügyével
  keresnek meg, hatáskörrel rendelkeznek az élettársi
  közösség e kérelemmel kapcsolatos
  vagyonjogi
  hatásait
  érintő határozathozatalra is. | (1)   Azon tagállam bíróságai, amelyeket
  a 650/2012/EU rendelet
  alkalmazásában az egyik
  bejegyzett
  élettárs halálából fakadó
  öröklés ügyében
  keresnek meg, hatáskörrel rendelkeznek az
  ezen öröklési üggyel kapcsolatos, az
  élettársi
  közösségek
  vagyonjogi
  vonatkozásait
  érintő
  kérdésekben való
  határozathozatalra is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Azon tagállam bíróságai, amelyeket
  [az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok és közokiratok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési tanúsítvány bevezetéséről szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet]
  alkalmazásában az egyik élettárs halálából fakadó
  öröklésre irányuló kérelem ügyével
  keresnek meg, hatáskörrel rendelkeznek az élettársi
  közösség e kérelemmel kapcsolatos
  vagyonjogi
  hatásait
  érintő határozathozatalra is.

(1)   Azon tagállam bíróságai, amelyeket
  a 650/2012/EU rendelet
  alkalmazásában az egyik
  bejegyzett
  élettárs halálából fakadó
  öröklés ügyében
  keresnek meg, hatáskörrel rendelkeznek az
  ezen öröklési üggyel kapcsolatos, az
  élettársi
  közösségek
  vagyonjogi
  vonatkozásait
  érintő
  kérdésekben való
  határozathozatalra is.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 43. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Joghatóság
  az élettársak különválása esetén | Joghatóság
  a bejegyzett élettársi kapcsolat felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló ügyekben |
| Egy tagállamnak a bejegyzett élettársi közösség felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelemmel megkeresett bíróságai
  az élettársak beleegyezése esetén
  hatáskörrel rendelkeznek az e kérelemmel kapcsolatos vagyonjogi hatásokat érintő határozathozatalra is. | Egy tagállamnak a bejegyzett élettársi közösség felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelemmel megkeresett bíróságai hatáskörrel rendelkeznek az e kérelemmel kapcsolatos vagyonjogi hatásokat érintő határozathozatalra is
  , amennyiben az élettársak az érintett bíróságok joghatóságát kifejezetten vagy más egyértelmű módon elismerték
  . |
| Az élettársak ehhezt bármikor – az eljárás folyamán is – beleegyezésüket adhatják. Amennyiben még az eljárás előtt beleegyezésüket adják, azt írásban kell megtenni keltezéssel, valamint a felek aláírásával ellátva. | |
| Az
  élettársak beleegyezésének
  hiányában a joghatóságra az 5.
  cikk irányadó
  . | Az
  (1) bekezdésben említett bíróság joghatósága elismerésének
  hiányában a joghatóságra az 5.
  és az azt követő cikkek irányadók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Joghatóság
  az élettársak különválása esetén

Joghatóság
  a bejegyzett élettársi kapcsolat felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló ügyekben

Egy tagállamnak a bejegyzett élettársi közösség felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelemmel megkeresett bíróságai
  az élettársak beleegyezése esetén
  hatáskörrel rendelkeznek az e kérelemmel kapcsolatos vagyonjogi hatásokat érintő határozathozatalra is.

Egy tagállamnak a bejegyzett élettársi közösség felbontására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelemmel megkeresett bíróságai hatáskörrel rendelkeznek az e kérelemmel kapcsolatos vagyonjogi hatásokat érintő határozathozatalra is
  , amennyiben az élettársak az érintett bíróságok joghatóságát kifejezetten vagy más egyértelmű módon elismerték
  .

Az élettársak ehhezt bármikor – az eljárás folyamán is – beleegyezésüket adhatják. Amennyiben még az eljárás előtt beleegyezésüket adják, azt írásban kell megtenni keltezéssel, valamint a felek aláírásával ellátva.

Az
  élettársak beleegyezésének
  hiányában a joghatóságra az 5.
  cikk irányadó
  .

Az
  (1) bekezdésben említett bíróság joghatósága elismerésének
  hiányában a joghatóságra az 5.
  és az azt követő cikkek irányadók
  .

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 44. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | A joghatóságra vonatkozó megállapodás |
| | (1)
     
  Az élettársak megállapodhatnak arról, hogy a bejegyzett élettársi közösségük vagyonjogi vonatkozásait érintő kérdésekben azon tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek jogát a vagyonjogi rendszert érintő kérdésekre alkalmazandó jogként választották meg. Ez a joghatóság kizárólagos. |
| | A harmadik albekezdés sérelme nélkül a joghatóság megválasztására vonatkozó megállapodás bármely időpontban, legkésőbb azonban a bíróság megkeresésekor megköthető vagy módosítható. |
| | Amennyiben az eljáró bíróság országa szerinti jog úgy rendelkezik, az élettársak a bíróság megkeresése után is kiválaszthatják a joghatóságot. Ebben az esetben az eljáró bíróság a saját jogának megfelelően jegyzőkönyvbe veszi a kijelölés tényét. |
| | Amennyiben még az eljárás előtt beleegyezésüket adják, azt írásban kell megtenni keltezéssel, valamint a felek aláírásával ellátva. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés az „írásos” formával egyenértékű. |
| | (2)
     
  A házastársak megállapodhatnak arról is, hogy azon tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek jogát a 15. cikk értelmében jogválasztás hiányában az élettársi közösségük vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a. cikk

A joghatóságra vonatkozó megállapodás

(1)
     
  Az élettársak megállapodhatnak arról, hogy a bejegyzett élettársi közösségük vagyonjogi vonatkozásait érintő kérdésekben azon tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek jogát a vagyonjogi rendszert érintő kérdésekre alkalmazandó jogként választották meg. Ez a joghatóság kizárólagos.

A harmadik albekezdés sérelme nélkül a joghatóság megválasztására vonatkozó megállapodás bármely időpontban, legkésőbb azonban a bíróság megkeresésekor megköthető vagy módosítható.

Amennyiben az eljáró bíróság országa szerinti jog úgy rendelkezik, az élettársak a bíróság megkeresése után is kiválaszthatják a joghatóságot. Ebben az esetben az eljáró bíróság a saját jogának megfelelően jegyzőkönyvbe veszi a kijelölés tényét.

Amennyiben még az eljárás előtt beleegyezésüket adják, azt írásban kell megtenni keltezéssel, valamint a felek aláírásával ellátva. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés az „írásos” formával egyenértékű.

(2)
     
  A házastársak megállapodhatnak arról is, hogy azon tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek jogát a 15. cikk értelmében jogválasztás hiányában az élettársi közösségük vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazni kell.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

4 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. cikk |
| | Az alperes megjelenésén alapuló joghatóság |
| | (1)
     
  Az e rendelet egyéb rendelkezéseiből eredő egyéb joghatóságon kívül azon tagállam bírósága rendelkezik joghatósággal, amelynek jogát a - 15b. cikk szerint választották, vagy amelynek joga a 15. cikk szerint alkalmazandó, és amely előtt az alperes megjelenik. E szabály nem alkalmazható, amennyiben az alperes a bíróság joghatóságának kifogásolása céljából jelent meg a bíróságon, vagy amennyiben a 3., a 4. vagy a 4a. cikk alapján más bíróság rendelkezik joghatósággal. |
| | (2)
     
  A bíróságnak, mielőtt az (1) bekezdés alapján megállapítaná joghatóságát, gondoskodnia kell arról, hogy az alperest tájékoztassák a joghatóság kifogásolásához fűződő jogáról, valamint a perbe bocsátkozás, illetve a perbe nem bocsátkozás következményeiről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4b. cikk

Az alperes megjelenésén alapuló joghatóság

(1)
     
  Az e rendelet egyéb rendelkezéseiből eredő egyéb joghatóságon kívül azon tagállam bírósága rendelkezik joghatósággal, amelynek jogát a - 15b. cikk szerint választották, vagy amelynek joga a 15. cikk szerint alkalmazandó, és amely előtt az alperes megjelenik. E szabály nem alkalmazható, amennyiben az alperes a bíróság joghatóságának kifogásolása céljából jelent meg a bíróságon, vagy amennyiben a 3., a 4. vagy a 4a. cikk alapján más bíróság rendelkezik joghatósággal.

(2)
     
  A bíróságnak, mielőtt az (1) bekezdés alapján megállapítaná joghatóságát, gondoskodnia kell arról, hogy az alperest tájékoztassák a joghatóság kifogásolásához fűződő jogáról, valamint a perbe bocsátkozás, illetve a perbe nem bocsátkozás következményeiről.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 46. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 3.
  és
  4.
  cikkben említett eseteken kívül
  , a
  bejegyzett élettársi közösség
  vagyonjogi
  hatásaival
  kapcsolatos
  ügyben
  azon tagállam bíróságai járhatnak el,
  amelynek területén | (1)   
  Amennyiben egyetlen bíróság sem rendelkezik
  a 3., 4.
  és 4a. cikk szerinti joghatósággal
  , a
  házassági
  vagyonjogi
  rendszerrel
  kapcsolatos
  ügyekben
  azon tagállam bíróságai járhatnak el, |
| a) | az élettársak
  közös
  szokásos tartózkodási helye található, vagy ennek hiányában |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 3.
  és
  4.
  cikkben említett eseteken kívül
  , a
  bejegyzett élettársi közösség
  vagyonjogi
  hatásaival
  kapcsolatos
  ügyben
  azon tagállam bíróságai járhatnak el,
  amelynek területén

(1)   
  Amennyiben egyetlen bíróság sem rendelkezik
  a 3., 4.
  és 4a. cikk szerinti joghatósággal
  , a
  házassági
  vagyonjogi
  rendszerrel
  kapcsolatos
  ügyekben
  azon tagállam bíróságai járhatnak el,

a)

az élettársak
  közös
  szokásos tartózkodási helye található, vagy ennek hiányában

| a) | amelynek területén
  az élettársak szokásos tartózkodási helye található
  a bíróság megkeresésekor
  , vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

a)

amelynek területén
  az élettársak szokásos tartózkodási helye található
  a bíróság megkeresésekor
  , vagy ennek hiányában

| b) | az élettársak
  legutóbbi közös
  szokásos tartózkodási
  helye található
  , amennyiben egyikük még mindig ott tartózkodik, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

b)

az élettársak
  legutóbbi közös
  szokásos tartózkodási
  helye található
  , amennyiben egyikük még mindig ott tartózkodik, vagy ennek hiányában

| b) | amelynek területén
  az élettársak
  legutóbb
  szokásos tartózkodási
  hellyel rendelkeztek
  , amennyiben
  a bíróság megkeresésekor
  egyikük még mindig ott tartózkodik, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

b)

amelynek területén
  az élettársak
  legutóbb
  szokásos tartózkodási
  hellyel rendelkeztek
  , amennyiben
  a bíróság megkeresésekor
  egyikük még mindig ott tartózkodik, vagy ennek hiányában

| c) | az alperes
  közös
  szokásos tartózkodási helye található, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

c)

az alperes
  közös
  szokásos tartózkodási helye található, vagy ennek hiányában

| c) | amelynek területén
  az alperes szokásos tartózkodási helye található
  a bíróság megkeresésekor
  , vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

c)

amelynek területén
  az alperes szokásos tartózkodási helye található
  a bíróság megkeresésekor
  , vagy ennek hiányában

| ca) | amelynek a bíróság megkeresésekor mindkét élettárs állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében ott rendelkeznek közös lakóhellyel, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

ca)

amelynek a bíróság megkeresésekor mindkét élettárs állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében ott rendelkeznek közös lakóhellyel, vagy ennek hiányában

| d) | az élettársi közösséget bejegyezték. |
| --- | --- |

d)

az élettársi közösséget bejegyezték.

| d) | az élettársi közösséget bejegyezték. |
| --- | --- |

d)

az élettársi közösséget bejegyezték.

(2)   Az (1) bekezdés a), b) és
  c
  ) pontjában említett bíróságok lemondhatnak joghatóságukról, amennyiben nemzeti joguk nem ismeri el a bejegyzett élettársi közösség intézményét.

(2)   Az (1) bekezdés a), b)
  , c)
  és
  ca
  ) pontjában említett bíróságok lemondhatnak joghatóságukról, amennyiben nemzeti joguk nem ismeri el a bejegyzett élettársi közösség intézményét.

(Az 5. cikk ca) pontja (új) vonatkozásában lásd a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjához kapcsolódó módosító indítványt. A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 47. sz. módosításának felel meg)

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a 3., 4. és 5. cikk alapján
  egyetlen bíróság sem rendelkezik
  joghatósággal, vagy ha egy bíróság lemondott joghatóságáról,
  egy
  tagállam bíróságai joghatósággal
  rendelkeznek, amennyiben | Amennyiben
  egyetlen tagállam bíróságai sem rendelkeznek
  a 3., 4.
  , 4a.
  és 5. cikk alapján joghatósággal, vagy ha egy bíróság lemondott joghatóságáról,
  azon
  tagállam bíróságai
  rendelkeznek
  joghatósággal
  , amelyiknek a területén az egyik vagy mindkét élettárs ingatlanvagyona vagy bejegyzett vagyontárgya vagy vagyontárgyai elhelyezkednek. ebben az esetben azonban a megkeresett bíróság csak a szóban forgó ingatlan vagyontárggyal vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakkal kapcsolatban hozhat határozatot. |
| a) | az egyik vagy mindkét élettárs vagyontárgya vagy vagyontárgyai e tagállam területén helyezkednek el; amely esetben a megkeresett bíróságnak csak e vagyontárggyal vagy vagyontárgyakkal kapcsolatban hoz határozatot, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben a 3., 4. és 5. cikk alapján
  egyetlen bíróság sem rendelkezik
  joghatósággal, vagy ha egy bíróság lemondott joghatóságáról,
  egy
  tagállam bíróságai joghatósággal
  rendelkeznek, amennyiben

Amennyiben
  egyetlen tagállam bíróságai sem rendelkeznek
  a 3., 4.
  , 4a.
  és 5. cikk alapján joghatósággal, vagy ha egy bíróság lemondott joghatóságáról,
  azon
  tagállam bíróságai
  rendelkeznek
  joghatósággal
  , amelyiknek a területén az egyik vagy mindkét élettárs ingatlanvagyona vagy bejegyzett vagyontárgya vagy vagyontárgyai elhelyezkednek. ebben az esetben azonban a megkeresett bíróság csak a szóban forgó ingatlan vagyontárggyal vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakkal kapcsolatban hozhat határozatot.

a)

az egyik vagy mindkét élettárs vagyontárgya vagy vagyontárgyai e tagállam területén helyezkednek el; amely esetben a megkeresett bíróságnak csak e vagyontárggyal vagy vagyontárgyakkal kapcsolatban hoz határozatot, vagy

| b) | annak mindkét házastárs állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében, ahol mindkét házastárs „domicile”-lal (lakóhellyel) rendelkezik
  . |
| --- | --- |

b)

annak mindkét házastárs állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében, ahol mindkét házastárs „domicile”-lal (lakóhellyel) rendelkezik
  .

Ezzel összefüggésben valamely tagállam bíróságai csak az azon ingatlan vagyontárgyakkal vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakkal kapcsolatos határozathozatalra rendelkeznek joghatósággal, amelyek a szóban forgó tagállamban találhatók
  .

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 48. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a 3., 4., 5. és
  a
  6. cikk alapján
  egyetlen
  tagállam
  bírósága sem rendelkezik
  joghatósággal,
  vagy ha egy bíróság lemondott joghatóságáról,
  az egyik tagállam bíróságai
  – kivételes esetben, és amennyiben az ügy elegendő mértékben kötődik e tagállamhoz – eljárhatnak a bejegyzett élettársi kapcsolat
  vagyonjogi
  hatásainak ügyében
  , amennyiben
  egy harmadik államban
  az eljárás megindítása vagy lefolytatása
  ésszerűtlen vagy
  lehetetlen lenne. | Amennyiben a 3., 4.,
  4a.,
  5. és 6. cikk alapján
  egyik
  tagállam
  bíróságai sem rendelkeznek
  joghatósággal,
  kivételes esetben
  az egyik tagállam bíróságai
  határozatot hozhatnak a házassági
  vagyonjogi
  rendszerrel kapcsolatos ügyben
  , amennyiben az eljárás megindítása vagy lefolytatása lehetetlen lenne
  egy olyan harmadik államban, amelyhez az ügy szorosan kötődik
  . |
| | Az ügynek kielégítő mértékben kell kapcsolódnia azon tagállamhoz, amelynek bíróságához fordultak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben a 3., 4., 5. és
  a
  6. cikk alapján
  egyetlen
  tagállam
  bírósága sem rendelkezik
  joghatósággal,
  vagy ha egy bíróság lemondott joghatóságáról,
  az egyik tagállam bíróságai
  – kivételes esetben, és amennyiben az ügy elegendő mértékben kötődik e tagállamhoz – eljárhatnak a bejegyzett élettársi kapcsolat
  vagyonjogi
  hatásainak ügyében
  , amennyiben
  egy harmadik államban
  az eljárás megindítása vagy lefolytatása
  ésszerűtlen vagy
  lehetetlen lenne.

Amennyiben a 3., 4.,
  4a.,
  5. és 6. cikk alapján
  egyik
  tagállam
  bíróságai sem rendelkeznek
  joghatósággal,
  kivételes esetben
  az egyik tagállam bíróságai
  határozatot hozhatnak a házassági
  vagyonjogi
  rendszerrel kapcsolatos ügyben
  , amennyiben az eljárás megindítása vagy lefolytatása lehetetlen lenne
  egy olyan harmadik államban, amelyhez az ügy szorosan kötődik
  .

Az ügynek kielégítő mértékben kell kapcsolódnia azon tagállamhoz, amelynek bíróságához fordultak.

(A 650/2012/EU rendelet 11. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 49. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 3., 4., 5., 6. vagy 7. cikk
  alapján megkeresett azon bíróság, amely előtt
  az eljárás
  függőben van, hatáskörrel
  rendelkezik a viszontkereset
  megvizsgálására is
  , amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozik. | Az
  a
  bíróság, amely előtt a
  3., 4.,
  4a.,
  5., 6. vagy 7. cikk
  értelmében
  az eljárás
  folyik, szintén
  rendelkezik
  joghatósággal
  a viszontkereset
  vizsgálatára
  , amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozik. |
| | Amennyiben a bírósághoz a 6. cikk alapján fordultak, a viszontkereset vizsgálatára vonatkozó joghatósága az ügy érdemét képező ingatlan vagyontárgyakra vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakra korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 3., 4., 5., 6. vagy 7. cikk
  alapján megkeresett azon bíróság, amely előtt
  az eljárás
  függőben van, hatáskörrel
  rendelkezik a viszontkereset
  megvizsgálására is
  , amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozik.

Az
  a
  bíróság, amely előtt a
  3., 4.,
  4a.,
  5., 6. vagy 7. cikk
  értelmében
  az eljárás
  folyik, szintén
  rendelkezik
  joghatósággal
  a viszontkereset
  vizsgálatára
  , amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozik.

Amennyiben a bírósághoz a 6. cikk alapján fordultak, a viszontkereset vizsgálatára vonatkozó joghatósága az ügy érdemét képező ingatlan vagyontárgyakra vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakra korlátozódik.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 50. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A bíróság megkeresettnek
  tekintendő: | E fejezet alkalmazásában valamely bírósági eljárás az alábbi időpontokban
  tekintendő
  megkezdettnek
  : |
| a) | az eljárást megindító irat, illetve azzal egyenértékű irat bírósághoz történő benyújtásának időpontjában (...), feltéve, hogy a felperes (...) ezt követően az
  előírásoknak megfelelően megteszi azokat az
  intézkedéseket
  , amelyek az irat alperesnek történő kézbesítése érdekében szükségesek, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A bíróság megkeresettnek
  tekintendő:

E fejezet alkalmazásában valamely bírósági eljárás az alábbi időpontokban
  tekintendő
  megkezdettnek
  :

a)

az eljárást megindító irat, illetve azzal egyenértékű irat bírósághoz történő benyújtásának időpontjában (...), feltéve, hogy a felperes (...) ezt követően az
  előírásoknak megfelelően megteszi azokat az
  intézkedéseket
  , amelyek az irat alperesnek történő kézbesítése érdekében szükségesek, vagy

| a) | az eljárást megindító irat, illetve
  az
  azzal egyenértékű irat bírósághoz történő benyújtásának időpontjában, feltéve, hogy a felperes ezt követően
  nem mulasztotta el megtenni
  az
  alperes részére történő kézbesítés érdekében számára előírt
  intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

az eljárást megindító irat, illetve
  az
  azzal egyenértékű irat bírósághoz történő benyújtásának időpontjában, feltéve, hogy a felperes ezt követően
  nem mulasztotta el megtenni
  az
  alperes részére történő kézbesítés érdekében számára előírt
  intézkedéseket;

| b) | ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban az időpontban, amikor azt a kézbesítésére
  hatáskörrel rendelkező intézmény
  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el
  megtenni az irat
  bírósághoz történő benyújtása érdekében előírt
  intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban az időpontban, amikor azt a kézbesítésére
  hatáskörrel rendelkező intézmény
  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el
  megtenni az irat
  bírósághoz történő benyújtása érdekében előírt
  intézkedéseket.

| b) | ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban az időpontban, amikor azt a kézbesítésére
  illetékes hatóság
  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el
  az iratnak a
  bírósághoz történő benyújtása érdekében
  számára
  előírt
  intézkedések megtételét, vagy |
| --- | --- |

b)

ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban az időpontban, amikor azt a kézbesítésére
  illetékes hatóság
  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el
  az iratnak a
  bírósághoz történő benyújtása érdekében
  számára
  előírt
  intézkedések megtételét, vagy

| ba) | ha a bíróság hivatalból indít eljárást, abban az időpontban, amikor a bíróság meghozza az eljárás megindításáról szóló határozatát, vagy ha nem kötelező ilyen határozatot hozni, abban az időpontban, amikor a bíróság iktatja az ügyet. |
| --- | --- |

ba)

ha a bíróság hivatalból indít eljárást, abban az időpontban, amikor a bíróság meghozza az eljárás megindításáról szóló határozatát, vagy ha nem kötelező ilyen határozatot hozni, abban az időpontban, amikor a bíróság iktatja az ügyet.

(A 650/2012/EU rendelet 14. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 51. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben
  azonos jogalapból származó, azonos felek között folyó eljárásokat
  különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak, a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást. | (1)   Amennyiben különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak
  ugyanabból a ténybeli alapból származó
  ,
  élettársak között folyó eljárásokat,
  a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Amennyiben
  azonos jogalapból származó, azonos felek között folyó eljárásokat
  különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak, a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást.

(1)   Amennyiben különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak
  ugyanabból a ténybeli alapból származó
  ,
  élettársak között folyó eljárásokat,
  a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 52. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben ezen eljárások elsőfokú bíróság előtt vannak folyamatban, a később megkeresett bíróság valamely
  fél
  kérelmére megszüntetheti az eljárást, amennyiben az említett peres eljárásokra az elsőként megkeresett bíróság rendelkezik joghatósággal, és joga az eljárások egyesítését lehetővé teszi. | (2)   Amennyiben ezen eljárások elsőfokú bíróság előtt vannak folyamatban, a később megkeresett bíróság valamely
  élettárs
  kérelmére megszüntetheti az eljárást, amennyiben az említett peres eljárásokra az elsőként megkeresett bíróság rendelkezik joghatósággal, és joga az eljárások egyesítését lehetővé teszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amennyiben ezen eljárások elsőfokú bíróság előtt vannak folyamatban, a később megkeresett bíróság valamely
  fél
  kérelmére megszüntetheti az eljárást, amennyiben az említett peres eljárásokra az elsőként megkeresett bíróság rendelkezik joghatósággal, és joga az eljárások egyesítését lehetővé teszi.

(2)   Amennyiben ezen eljárások elsőfokú bíróság előtt vannak folyamatban, a később megkeresett bíróság valamely
  élettárs
  kérelmére megszüntetheti az eljárást, amennyiben az említett peres eljárásokra az elsőként megkeresett bíróság rendelkezik joghatósággal, és joga az eljárások egyesítését lehetővé teszi.

(A 650/2012/EU rendelet 18. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 54. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Valamely tagállam
  bíróságainál a tagállam
  joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket is, még akkor is
  kérelmezhetőek
  , ha e rendelet alapján az ügy
  érdemére
  más tagállam
  bírósága rendelkezik
  joghatósággal. | A
  valamely tagállam joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes intézkedések – beleértve a biztosítási intézkedéseket is
  – a tagállam bíróságainál kérelmezhetők
  , még akkor is, ha e rendelet alapján az ügy
  érdemi elbírálására
  más tagállam
  bíróságai rendelkeznek
  joghatósággal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Valamely tagállam
  bíróságainál a tagállam
  joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket is, még akkor is
  kérelmezhetőek
  , ha e rendelet alapján az ügy
  érdemére
  más tagállam
  bírósága rendelkezik
  joghatósággal.

A
  valamely tagállam joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes intézkedések – beleértve a biztosítási intézkedéseket is
  – a tagállam bíróságainál kérelmezhetők
  , még akkor is, ha e rendelet alapján az ügy
  érdemi elbírálására
  más tagállam
  bíróságai rendelkeznek
  joghatósággal.

(A 650/2012/EU rendelet 19. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 56. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

-15 cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -15. cikk |
| | Az alkalmazandó jog egysége és hatálya |
| | (1)
     
  A bejegyzett élettársi kapcsolat vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jog az e vagyonjogi vonatkozások által érintett valamennyi vagyontárgyra alkalmazandó, függetlenül azok fellelhetőségétől. |
| | (2)
     
  Az 1. cikk (3) bekezdése g) és ga) pontjának sérelme nélkül az élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jog szabályozza többek között az alábbiakat: |
| | a) | az élettársak vagyonának a bejegyzett élettársi közösség előtti és utáni kategóriákra osztása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-15. cikk

Az alkalmazandó jog egysége és hatálya

(1)
     
  A bejegyzett élettársi kapcsolat vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jog az e vagyonjogi vonatkozások által érintett valamennyi vagyontárgyra alkalmazandó, függetlenül azok fellelhetőségétől.

(2)
     
  Az 1. cikk (3) bekezdése g) és ga) pontjának sérelme nélkül az élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jog szabályozza többek között az alábbiakat:

a)

az élettársak vagyonának a bejegyzett élettársi közösség előtti és utáni kategóriákra osztása;

| b) | a vagyon egyik kategóriából a másikba való átvezetése; |
| --- | --- |

b)

a vagyon egyik kategóriából a másikba való átvezetése;

| c) | adott esetben a másik élettárs tartozásáért való felelősség, |
| --- | --- |

c)

adott esetben a másik élettárs tartozásáért való felelősség,

| d) | az élettársak élettársi közösség idején fennálló rendelkezési jogosultságai; |
| --- | --- |

d)

az élettársak élettársi közösség idején fennálló rendelkezési jogosultságai;

| e) | a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásainak megszüntetése és felszámolása, valamint a vagyonközösség megszüntetése a bejegyzett élettársi közösség felbontása során; |
| --- | --- |

e)

a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásainak megszüntetése és felszámolása, valamint a vagyonközösség megszüntetése a bejegyzett élettársi közösség felbontása során;

| f) | a bejegyzett élettársi közösségnek az egyik élettárs és egy harmadik személy közötti jogviszonyra gyakorolt vagyonjogi hatásai, a 31. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

f)

a bejegyzett élettársi közösségnek az egyik élettárs és egy harmadik személy közötti jogviszonyra gyakorolt vagyonjogi hatásai, a 31. cikknek megfelelően.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 57. és 58. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

-15 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -15a. cikk |
| | Egyetemes alkalmazás |
| | Az e rendelet által meghatározott jogot arra való tekintet nélkül alkalmazni kell, hogy az egy tagállam joga-e vagy sem. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-15a. cikk

Egyetemes alkalmazás

Az e rendelet által meghatározott jogot arra való tekintet nélkül alkalmazni kell, hogy az egy tagállam joga-e vagy sem.

(Lásd a 16. cikkhez tartozó módosítást; A szöveg módosítva van.) (A 650/2012/EU rendelet 20. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 59. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

-15 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -15b. cikk |
| | Jogválasztás |
| | (1)
     
  Az élettársak vagy leendő élettársak megállapodhatnak a bejegyzett élettársi kapcsolatuk vagyonjogi rendszereire alkalmazandó jog megválasztásáról vagy megváltoztatásáról, feltéve, hogy az elismeri a szóban forgó bejegyzett élettársi közösség intézményét, valamint azt, hogy az vagyonjogi vonatkozásokkal bír, és amennyiben az alábbi jogok egyikéről van szó: |
| | a) | azon állam joga, amelynek területén az élettársak vagy leendő élettársak vagy egyikük szokásos tartózkodási hellyel rendelkeznek, illetve rendelkezik a megállapodás megkötésének időpontjában, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-15b. cikk

Jogválasztás

(1)
     
  Az élettársak vagy leendő élettársak megállapodhatnak a bejegyzett élettársi kapcsolatuk vagyonjogi rendszereire alkalmazandó jog megválasztásáról vagy megváltoztatásáról, feltéve, hogy az elismeri a szóban forgó bejegyzett élettársi közösség intézményét, valamint azt, hogy az vagyonjogi vonatkozásokkal bír, és amennyiben az alábbi jogok egyikéről van szó:

a)

azon állam joga, amelynek területén az élettársak vagy leendő élettársak vagy egyikük szokásos tartózkodási hellyel rendelkeznek, illetve rendelkezik a megállapodás megkötésének időpontjában, vagy

| b) | azon állam joga, amelynek az élettársak vagy leendő élettársak egyike a megállapodás megkötésének időpontjában állampolgára. |
| --- | --- |

b)

azon állam joga, amelynek az élettársak vagy leendő élettársak egyike a megállapodás megkötésének időpontjában állampolgára.

| c) | az élettársi közösség bejegyzése szerinti tagállam joga. |
| --- | --- |

c)

az élettársi közösség bejegyzése szerinti tagállam joga.

(2)
     
  Ha a választott jog nem ismeri a bejegyzett élettársi közösség intézményét vagy nem kapcsol ahhoz vagyonjogi vonatkozásokat, az alkalmazandó jogot a 15. cikknek megfelelően kell meghatározni.

(3)
     
  Az (1) bekezdés értelmében vett jogválasztás csak akkor érvényes, ha az élettársak vagy leendő élettársak igazolni tudják, hogy a jogválasztás megtételét megelőzően e jogválasztás jogkövetkezményei tekintetében tanácsadásban részesültek.

E követelmény teljesültnek tekintendő, ha a jogválasztásra vonatkozó egyéb formális nemzeti előírások biztosítják e tanácsadást.

(4)
     
  Amennyiben az élettársak nem állapodnak meg másként, a bejegyzett élettársi kapcsolatuk vagyonjogi rendszerére alkalmazandó jognak az élettársi kapcsolat ideje alatt történő megváltoztatása csak jövőbeli hatállyal bír.

(5)
     
  Ha az élettársak visszamenőleges hatályt kívánnak adni, akkor e visszamenőleges hatály sem a korábban alkalmazandó jog alapján kötött korábbi aktusok érvényességét, sem a harmadik személyek előzőleg alkalmazandó jogból fakadó jogait nem érinti.

(Részben a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 60. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az alkalmazandó jog meghatározása | Az alkalmazandó jog meghatározása
  választás hiányában |
| Az élettársi közösség vagyonjogi hatásaira
  alkalmazandó jog a bejegyzés helye szerinti
  állam
  joga. | (1)
     
  A - 15b. cikk szerinti jogválasztásra vonatkozó megállapodás hiánya esetén
  az élettársi közösség vagyonjogi hatásaira
  azon
  állam
  jogát kell alkalmazni: |
| | a) | amelyben az élettársak az élettársi közösség létrehozásának időpontjában szokásos első szokásos közös tartózkodási helye található, illetve amelyben az élettársak az élettársi közösség létrehozása utáni első közös szokásos tartózkodási helyüket létesítik, vagy ennek hiányában |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az alkalmazandó jog meghatározása

Az alkalmazandó jog meghatározása
  választás hiányában

Az élettársi közösség vagyonjogi hatásaira
  alkalmazandó jog a bejegyzés helye szerinti
  állam
  joga.

(1)
     
  A - 15b. cikk szerinti jogválasztásra vonatkozó megállapodás hiánya esetén
  az élettársi közösség vagyonjogi hatásaira
  azon
  állam
  jogát kell alkalmazni:

a)

amelyben az élettársak az élettársi közösség létrehozásának időpontjában szokásos első szokásos közös tartózkodási helye található, illetve amelyben az élettársak az élettársi közösség létrehozása utáni első közös szokásos tartózkodási helyüket létesítik, vagy ennek hiányában

| b) | amelyben az élettársak az élettársi közösség létrejöttekor közös állampolgársággal rendelkeznek, vagy ennek hiányában, |
| --- | --- |

b)

amelyben az élettársak az élettársi közösség létrejöttekor közös állampolgársággal rendelkeznek, vagy ennek hiányában,

| c) | amelyhez élettársi közösség létrejöttekor a két élettársat a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

c)

amelyhez élettársi közösség létrejöttekor a két élettársat a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt, vagy ennek hiányában

| d) | amelyben az élettársi közösséget bejegyezték. |
| --- | --- |

d)

amelyben az élettársi közösséget bejegyezték.

(2)
     
  Az (1) bekezdés a), b) és c) pontja nem alkalmazandó, amennyiben az adott jog nem ismeri a bejegyzett élettársi közösség intézményét.

(3)
     
  Az (1) bekezdés b) pontjában szereplő rendelkezések nem alkalmazandóak, amennyiben az élettársak egynél több közös állampolgársággal rendelkeznek.

(Részben a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 61. sz. módosításának és az azt követő módosításoknak felel meg.)

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

15 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. cikk |
| | Többszörös bejegyzés |
| | Amennyiben ugyanazon személyek között különböző államokban fennáll bejegyzett élettársi közösség, abban az esetben az alkalmazandó jogra vonatkozóan a 15. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglalt előírások tekintetében a legutoljára létrejött élettársi közösség az irányadó, annak létrejöttének időpontjától. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

15a. cikk

Többszörös bejegyzés

Amennyiben ugyanazon személyek között különböző államokban fennáll bejegyzett élettársi közösség, abban az esetben az alkalmazandó jogra vonatkozóan a 15. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglalt előírások tekintetében a legutoljára létrejött élettársi közösség az irányadó, annak létrejöttének időpontjától.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. cikk | törölve |
| A kollíziós szabályok egyetemessége | |
| Az e fejezet rendelkezései által kijelölt jog akkor is alkalmazandó, ha ez a jog nem egy tagállam joga. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16. cikk

törölve

A kollíziós szabályok egyetemessége

Az e fejezet rendelkezései által kijelölt jog akkor is alkalmazandó, ha ez a jog nem egy tagállam joga.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 68. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

16 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 16a. cikk |
| | Az alkalmazandó jog megválasztásának alaki szabályai |
| | (1)
     
  A - 15b. cikkben említett megállapodást írásba kell foglalni, dátummal kell ellátni, és azt mindkét élettársnak alá kell írnia. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés egyenértékű az írásbeli formával. |
| | (2)
     
  E megállapodásnak meg kell felelnie a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jogban vagy a megállapodás megkötésének helye szerinti állam jogában előírt alaki követelményeknek. |
| | (3)
     
  Amennyiben azonban annak az államnak a joga, amelyben az alkalmazandó jogról szóló megállapodás megkötésének időpontjában mindkét élettárs szokásos tartózkodási helye található, további alaki követelményeket ír elő az ilyen típusú jogválasztásra vagy ennek hiányában az élettársi megállapodásra vonatkozóan, e követelményeket kell alkalmazni. |
| | (4)
     
  Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában az élettársak szokásos tartózkodási helye különböző államokban van, és ezen államok jogai különböző alaki követelményeket írnak elő, alaki szempontból érvényes a megállapodás, ha megfelel az ezen országok egyikének jogában rögzített követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16a. cikk

Az alkalmazandó jog megválasztásának alaki szabályai

(1)
     
  A - 15b. cikkben említett megállapodást írásba kell foglalni, dátummal kell ellátni, és azt mindkét élettársnak alá kell írnia. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés egyenértékű az írásbeli formával.

(2)
     
  E megállapodásnak meg kell felelnie a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jogban vagy a megállapodás megkötésének helye szerinti állam jogában előírt alaki követelményeknek.

(3)
     
  Amennyiben azonban annak az államnak a joga, amelyben az alkalmazandó jogról szóló megállapodás megkötésének időpontjában mindkét élettárs szokásos tartózkodási helye található, további alaki követelményeket ír elő az ilyen típusú jogválasztásra vagy ennek hiányában az élettársi megállapodásra vonatkozóan, e követelményeket kell alkalmazni.

(4)
     
  Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában az élettársak szokásos tartózkodási helye különböző államokban van, és ezen államok jogai különböző alaki követelményeket írnak elő, alaki szempontból érvényes a megállapodás, ha megfelel az ezen országok egyikének jogában rögzített követelményeknek.

(A 650/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdéséhez hasonlóan. Lásd még a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 65. sz. módosítását.)

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

16 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 16b. cikk |
| | Az élettársi megállapodás alaki követelményei |
| | Az élettársi megállapodás alaki követelményeire ennek megfelelően a 16a. cikk érvényes. A 16a. cikk (3) bekezdése szerinti kiegészítő alaki követelmények e cikkel összefüggésben kizárólag az élettársi megállapodásra vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16b. cikk

Az élettársi megállapodás alaki követelményei

Az élettársi megállapodás alaki követelményeire ennek megfelelően a 16a. cikk érvényes. A 16a. cikk (3) bekezdése szerinti kiegészítő alaki követelmények e cikkel összefüggésben kizárólag az élettársi megállapodásra vonatkoznak.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 66. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

16 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 16c. cikk |
| | Dologi jogok egymáshoz igazítása |
| | Ha egy személy a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jog alapján őt megillető dologi jogra hivatkozik, azonban azon tagállam jogában, ahol e jogra hivatkozik, nem létezik ilyen dologi jog, a szóban forgó jogot – szükség esetén és amennyire lehetséges – az említett állam jogában létező, az eredetihez legközelebb álló dologi joghoz kell adaptálni, figyelembe véve az adott dologi jog célját, valamint az ahhoz fűződő érdekeket és joghatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16c. cikk

Dologi jogok egymáshoz igazítása

Ha egy személy a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jog alapján őt megillető dologi jogra hivatkozik, azonban azon tagállam jogában, ahol e jogra hivatkozik, nem létezik ilyen dologi jog, a szóban forgó jogot – szükség esetén és amennyire lehetséges – az említett állam jogában létező, az eredetihez legközelebb álló dologi joghoz kell adaptálni, figyelembe véve az adott dologi jog célját, valamint az ahhoz fűződő érdekeket és joghatást.

(A 650/2012/EU rendelet 31. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 67. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet rendelkezései nem sérthetik az imperatív
  rendelkezések
  alkalmazását
  , amelyek
  betartását valamely ország a közérdek – mint például politikai, társadalmi vagy gazdasági rendjének megőrzése – szempontjából döntő fontosságúnak ítéli, és megköveteli a hatálya alá tartozó
  valamennyi
  tényállásra történő alkalmazását, függetlenül attól, hogy e rendelet a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi hatásaira mely jog alkalmazását írja elő
  . | (1)
     
  Az elsőbbséget élvező kötelező
  rendelkezések
  olyan rendelkezések
  , amelyek
  figyelmen kívül hagyása az érintett tagállam közrendjével nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen. Az illetékes hatóságok a közrendre vonatkozó kivételt nem értelmezhetik az Európai Unió Alapjogi Chartájával és különösen annak a megkülönböztetés
  valamennyi
  formáját tiltó 21
  .
  cikkével ellentétes módon. |
| | (2)
     
  E rendelet nem korlátozza az eljáró bíróság országának joga szerint az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezések alkalmazását, a 31. cikk szerint alkalmazandó jogügyletvédelmi előírások sérelme nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet rendelkezései nem sérthetik az imperatív
  rendelkezések
  alkalmazását
  , amelyek
  betartását valamely ország a közérdek – mint például politikai, társadalmi vagy gazdasági rendjének megőrzése – szempontjából döntő fontosságúnak ítéli, és megköveteli a hatálya alá tartozó
  valamennyi
  tényállásra történő alkalmazását, függetlenül attól, hogy e rendelet a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi hatásaira mely jog alkalmazását írja elő
  .

(1)
     
  Az elsőbbséget élvező kötelező
  rendelkezések
  olyan rendelkezések
  , amelyek
  figyelmen kívül hagyása az érintett tagállam közrendjével nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen. Az illetékes hatóságok a közrendre vonatkozó kivételt nem értelmezhetik az Európai Unió Alapjogi Chartájával és különösen annak a megkülönböztetés
  valamennyi
  formáját tiltó 21
  .
  cikkével ellentétes módon.

(2)
     
  E rendelet nem korlátozza az eljáró bíróság országának joga szerint az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezések alkalmazását, a 31. cikk szerint alkalmazandó jogügyletvédelmi előírások sérelme nélkül.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 69. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az e rendeletben meghatározott
  jog
  valamely rendelkezésének alkalmazása csak abban az esetben tagadható meg, ha
  az ilyen alkalmazás
  nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen az eljáró bíróság országának közrendjével. | (1)   
  Valamely államnak
  az e rendeletben meghatározott
  joga
  valamely rendelkezésének alkalmazása csak abban az esetben tagadható meg, ha
  annak alkalmazása
  nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen az eljáró bíróság országának közrendjével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az e rendeletben meghatározott
  jog
  valamely rendelkezésének alkalmazása csak abban az esetben tagadható meg, ha
  az ilyen alkalmazás
  nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen az eljáró bíróság országának közrendjével.

(1)   
  Valamely államnak
  az e rendeletben meghatározott
  joga
  valamely rendelkezésének alkalmazása csak abban az esetben tagadható meg, ha
  annak alkalmazása
  nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen az eljáró bíróság országának közrendjével.

(A 650/2012/EU rendelet 35. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 70. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Valamely állam e rendelet szerint alkalmazandó anyagi joga alatt az adott országban hatályban lévő jogszabályokat kell érteni, a nemzetközi magánjogi jogszabályok kizárásával. | Valamely állam jogának az e rendelet szerinti alkalmazása az érintett államban a nemzetközi magánjogi szabályokon kívüli, hatályos jogi előírások alkalmazását jelenti. |
| | (A nyelvi változatok többsége és a magyar változat közötti eltérés okán a módosítás nem érinti ezt a nyelvi változatot.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Valamely állam e rendelet szerint alkalmazandó anyagi joga alatt az adott országban hatályban lévő jogszabályokat kell érteni, a nemzetközi magánjogi jogszabályok kizárásával.

Valamely állam jogának az e rendelet szerinti alkalmazása az érintett államban a nemzetközi magánjogi szabályokon kívüli, hatályos jogi előírások alkalmazását jelenti.

(A nyelvi változatok többsége és a magyar változat közötti eltérés okán a módosítás nem érinti ezt a nyelvi változatot.)

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 71. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Egynél több jogrendszerrel rendelkező államok – a területi jogszabályok ütközése | Az
  egynél több jogrendszerrel rendelkező államok – a területi jogszabályok ütközése |
| | (1)
     
  Amennyiben az e rendelet által meghatározott jog olyan államé, amely több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi rendszerei vonatkozásában, akkor az adott állam belső kollíziós szabályai határozzák meg azt a releváns területi egységet, amelynek jogszabályait alkalmazni kell. |
| Ha egy állam több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogrendszerrel vagy a rendelet által tárgyalt kérdésekre vonatkozóan saját szabályokkal rendelkezik
  : | (1a)
     
  Ilyen belső kollíziós szabályok hiányában
  : |
| a) | az
  adott államra történő valamennyi hivatkozást – az e rendelet alapján alkalmazandó jog megállapítása céljából – az érintett
  területi
  egységben hatályos jogra
  való hivatkozásként kell értelmezni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Egynél több jogrendszerrel rendelkező államok – a területi jogszabályok ütközése

Az
  egynél több jogrendszerrel rendelkező államok – a területi jogszabályok ütközése

(1)
     
  Amennyiben az e rendelet által meghatározott jog olyan államé, amely több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi rendszerei vonatkozásában, akkor az adott állam belső kollíziós szabályai határozzák meg azt a releváns területi egységet, amelynek jogszabályait alkalmazni kell.

Ha egy állam több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogrendszerrel vagy a rendelet által tárgyalt kérdésekre vonatkozóan saját szabályokkal rendelkezik
  :

(1a)
     
  Ilyen belső kollíziós szabályok hiányában
  :

a)

az
  adott államra történő valamennyi hivatkozást – az e rendelet alapján alkalmazandó jog megállapítása céljából – az érintett
  területi
  egységben hatályos jogra
  való hivatkozásként kell értelmezni;

| a) | Az
  alkalmazandó jognak az élettársak szokásos tartózkodási helyére vonatkozó rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára való hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára
  való hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyben az élettársak szokásos tartózkodási helye található, |
| --- | --- |

a)

Az
  alkalmazandó jognak az élettársak szokásos tartózkodási helyére vonatkozó rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára való hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára
  való hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyben az élettársak szokásos tartózkodási helye található,

| b) | az
  adott állambeli szokásos tartózkodási helyre
  való
  hivatkozást a valamely
  területi
  egységen belüli szokásos tartózkodási helyre
  való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

b)

az
  adott állambeli szokásos tartózkodási helyre
  való
  hivatkozást a valamely
  területi
  egységen belüli szokásos tartózkodási helyre
  való hivatkozásként kell értelmezni;

| b) | az
  alkalmazandó jognak az élettársak állampolgárságára vonatkozó rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára
  való
  hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára
  való hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyhez az élettársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi
  ; |
| --- | --- |

b)

az
  alkalmazandó jognak az élettársak állampolgárságára vonatkozó rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára
  való
  hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára
  való hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyhez az élettársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi
  ;

| c) | az
  állampolgárságra
  való
  hivatkozást az adott állam joga szerinti
  területi
  egységre, vagy alkalmazandó jog hiányában a felek által választott területi egységre, vagy választás hiányában az élettársat vagy az élettársakat legszorosabb kötelékkel fűző területi egységre történő
  hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

c)

az
  állampolgárságra
  való
  hivatkozást az adott állam joga szerinti
  területi
  egységre, vagy alkalmazandó jog hiányában a felek által választott területi egységre, vagy választás hiányában az élettársat vagy az élettársakat legszorosabb kötelékkel fűző területi egységre történő
  hivatkozásként kell értelmezni.

| c) | az
  alkalmazandó jognak az egyéb tényezőkre kapcsoló elvként hivatkozó egyéb rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára
  való
  hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára való
  hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyben az adott tényező található
  . |
| --- | --- |

c)

az
  alkalmazandó jognak az egyéb tényezőkre kapcsoló elvként hivatkozó egyéb rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára
  való
  hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára való
  hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyben az adott tényező található
  .

(A 650/2012/EU rendelet 36. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 72. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

20 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20a. cikk |
| | Az egynél több jogrendszerrel rendelkező államok – személyközi kollízió |
| | Olyan államok esetében, amelyek a bejegyzett élettársi kapcsolat vagyonjogi rendszerei tekintetében a személyek különböző kategóriáira vonatkozóan két vagy több jogrendszerrel vagy szabályrendszerrel rendelkeznek, az állam jogára történő hivatkozás az adott állam hatályos szabályai által kijelölt jogrendszerre vagy szabályrendszerre vonatkozik. Ilyen szabályok hiányában az a jogrendszer vagy szabályrendszer alkalmazandó, amelyhez az élettársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

20a. cikk

Az egynél több jogrendszerrel rendelkező államok – személyközi kollízió

Olyan államok esetében, amelyek a bejegyzett élettársi kapcsolat vagyonjogi rendszerei tekintetében a személyek különböző kategóriáira vonatkozóan két vagy több jogrendszerrel vagy szabályrendszerrel rendelkeznek, az állam jogára történő hivatkozás az adott állam hatályos szabályai által kijelölt jogrendszerre vagy szabályrendszerre vonatkozik. Ilyen szabályok hiányában az a jogrendszer vagy szabályrendszer alkalmazandó, amelyhez az élettársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 73. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

20 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20b. cikk |
| | E rendelet alkalmazásának mellőzése belső kollízió esetén |
| | Azon tagállam, amely több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásai tekintetében, nem köteles e rendeletet alkalmazni a kizárólag e területi egységek jogai között fennálló kollízió esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

20b. cikk

E rendelet alkalmazásának mellőzése belső kollízió esetén

Azon tagállam, amely több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásai tekintetében, nem köteles e rendeletet alkalmazni a kizárólag e területi egységek jogai között fennálló kollízió esetén.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 74. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Valamely tagállamban hozott határozatot a többi tagállamban külön eljárás nélkül elismerik. | (1)   Valamely tagállamban hozott határozatot a többi tagállamban külön eljárás nélkül elismerik.
  Mindazonáltal az ilyen határozatok elismerése nem vonja magával, hogy a tagállamok a bejegyzett élettársi közösséget mint jogintézményt saját jogrendszerükben elismerik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Valamely tagállamban hozott határozatot a többi tagállamban külön eljárás nélkül elismerik.

(1)   Valamely tagállamban hozott határozatot a többi tagállamban külön eljárás nélkül elismerik.
  Mindazonáltal az ilyen határozatok elismerése nem vonja magával, hogy a tagállamok a bejegyzett élettársi közösséget mint jogintézményt saját jogrendszerükben elismerik.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az az érdekelt fél, aki valamely jogvita tárgyává teszi az elismerést, a
  44/2001/EK [38–56.] cikkében
  szabályozott eljárásnak megfelelően kérelmezheti annak megállapítását, hogy a határozat elismerhető. | (2)   Az az érdekelt fél, aki valamely jogvita tárgyává teszi az elismerést, a
  27b.–27 o. cikkben
  szabályozott eljárásnak megfelelően kérelmezheti annak megállapítását, hogy a határozat elismerhető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az az érdekelt fél, aki valamely jogvita tárgyává teszi az elismerést, a
  44/2001/EK [38–56.] cikkében
  szabályozott eljárásnak megfelelően kérelmezheti annak megállapítását, hogy a határozat elismerhető.

(2)   Az az érdekelt fél, aki valamely jogvita tárgyává teszi az elismerést, a
  27b.–27 o. cikkben
  szabályozott eljárásnak megfelelően kérelmezheti annak megállapítását, hogy a határozat elismerhető.

(A 650/2012/EU rendelet 39. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 75. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik;

(A nyelvi változatok többsége és a magyar változat közötti eltérés okán a módosítás nem érinti ezt a nyelvi változatot.)

(A 650/2012/EU rendelet 40. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 76. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a határozatot az alperes távollétében hozták, amennyiben az eljárást megindító iratot vagy azzal egyenértékű iratot nem kézbesítették az alperes részére megfelelő időben ahhoz, hogy védelméről gondoskodhasson, kivéve, ha az alperes elmulasztotta a határozatot megtámadó eljárás kezdeményezését, annak ellenére, hogy lehetősége lett volna rá; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a határozatot az alperes távollétében hozták, amennyiben az eljárást megindító iratot vagy azzal egyenértékű iratot nem kézbesítették az alperes részére megfelelő időben ahhoz, hogy védelméről gondoskodhasson, kivéve, ha az alperes elmulasztotta a határozatot megtámadó eljárás kezdeményezését, annak ellenére, hogy lehetősége lett volna rá;

(A nyelvi változatok többsége és a magyar változat közötti eltérés okán a módosítás nem érinti ezt a nyelvi változatot.)

(Részben a 650/2012/EU rendelet 40. cikkének felel meg.)

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | összeegyeztethetetlen az azonos felek közötti
  jogvitában
  abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést
  kérik
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

összeegyeztethetetlen az azonos felek közötti
  jogvitában
  abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést
  kérik
  ;

| c) | összeegyeztethetetlen
  egy,
  az azonos felek közötti
  eljárásban
  abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést
  kérelmezik
  ; |
| --- | --- |

c)

összeegyeztethetetlen
  egy,
  az azonos felek közötti
  eljárásban
  abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést
  kérelmezik
  ;

(A 650/2012/EU rendelet 40. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 78. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | összeegyeztethetetlen
  más
  tagállamban vagy harmadik államban, azonos jogalapból származó
  , azonos felek közötti
  eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve, hogy a korábbi határozat
  a címzett tagállamban
  az elismerés feltételeinek
  megfelel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

összeegyeztethetetlen
  más
  tagállamban vagy harmadik államban, azonos jogalapból származó
  , azonos felek közötti
  eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve, hogy a korábbi határozat
  a címzett tagállamban
  az elismerés feltételeinek
  megfelel.

| d) | összeegyeztethetetlen
  egy másik
  tagállamban vagy harmadik államban
  azonos felek közötti
  , azonos jogalapból származó eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve, hogy a korábbi határozat
  megfelel
  az elismerés feltételeinek
  abban a tagállamban, amelyben az elismerést kérelmezik; |
| --- | --- |

d)

összeegyeztethetetlen
  egy másik
  tagállamban vagy harmadik államban
  azonos felek közötti
  , azonos jogalapból származó eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve, hogy a korábbi határozat
  megfelel
  az elismerés feltételeinek
  abban a tagállamban, amelyben az elismerést kérelmezik;

(A 650/2012/EU rendelet 40. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 79. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  külföldi
  határozat érdemben semmilyen körülmények között sem vizsgálható felül. | A
  valamely tagállamban hozott
  határozat érdemben semmilyen körülmények között sem vizsgálható felül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  külföldi
  határozat érdemben semmilyen körülmények között sem vizsgálható felül.

A
  valamely tagállamban hozott
  határozat érdemben semmilyen körülmények között sem vizsgálható felül.

(A 650/2012/EU rendelet 41. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 80. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Annak a tagállamnak a bírósága, amely előtt egy másik tagállamban hozott határozat elismerését
  kérik
  , felfüggesztheti az eljárást,
  ha
  a határozat ellen rendes
  jogorvoslati kérelmet
  nyújtottak be. | Annak a tagállamnak a bírósága, amely előtt egy másik tagállamban hozott határozat elismerését
  kérelmezik
  , felfüggesztheti az eljárást,
  amennyiben
  a határozat ellen rendes
  jogorvoslatot
  nyújtottak be
  az eredeti tagállamban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Annak a tagállamnak a bírósága, amely előtt egy másik tagállamban hozott határozat elismerését
  kérik
  , felfüggesztheti az eljárást,
  ha
  a határozat ellen rendes
  jogorvoslati kérelmet
  nyújtottak be.

Annak a tagállamnak a bírósága, amely előtt egy másik tagállamban hozott határozat elismerését
  kérelmezik
  , felfüggesztheti az eljárást,
  amennyiben
  a határozat ellen rendes
  jogorvoslatot
  nyújtottak be
  az eredeti tagállamban
  .

(A 650/2012/EU rendelet 42. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 81. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Valamely tagállamban hozott és
  ebben
  az államban végrehajtható
  határozatot és perbeli egyezségeket más
  tagállamban a
  44/2001/EK rendelet [38–56. és 58.] cikkének megfelelően kell végrehajtani. | A
  valamely tagállamban hozott és az
  adott
  államban végrehajtható
  határozat egy másik
  tagállamban
  is végrehajtható, amennyiben azt
  a
  27b–27 o. cikkben meghatározott eljárás keretében vagy bármely érdekelt fél kérelmére ott végrehajthatóvá nyilvánították. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Valamely tagállamban hozott és
  ebben
  az államban végrehajtható
  határozatot és perbeli egyezségeket más
  tagállamban a
  44/2001/EK rendelet [38–56. és 58.] cikkének megfelelően kell végrehajtani.

A
  valamely tagállamban hozott és az
  adott
  államban végrehajtható
  határozat egy másik
  tagállamban
  is végrehajtható, amennyiben azt
  a
  27b–27 o. cikkben meghatározott eljárás keretében vagy bármely érdekelt fél kérelmére ott végrehajthatóvá nyilvánították.

(A 650/2012/EU rendelet 43. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 82. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

27 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27a. cikk |
| | A lakóhely meghatározása |
| | Annak megállapításához, hogy a 27b–27 o. cikkben meghatározott eljárás céljából az adott fél rendelkezik-e lakóhellyel a végrehajtás helye szerinti tagállamban, az eljáró bíróság e tagállam belső jogát alkalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27a. cikk

A lakóhely meghatározása

Annak megállapításához, hogy a 27b–27 o. cikkben meghatározott eljárás céljából az adott fél rendelkezik-e lakóhellyel a végrehajtás helye szerinti tagállamban, az eljáró bíróság e tagállam belső jogát alkalmazza.

(A 650/2012/EU rendelet 44. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 83. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

27 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27b. cikk |
| | A tagállami bíróságok hatásköre és illetékessége |
| | (1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás iránti kérelmet a végrehajtás helye szerinti tagállam azon bíróságához vagy illetékes hatóságához kell benyújtani, amelyről az adott tagállam a 33. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta. |
| | (2)
     
  Az illetékességet annak a félnek a lakóhelye alapján határozzák meg, akivel szemben a végrehajtást kérték, vagy pedig a végrehajtás helye alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27b. cikk

A tagállami bíróságok hatásköre és illetékessége

(1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás iránti kérelmet a végrehajtás helye szerinti tagállam azon bíróságához vagy illetékes hatóságához kell benyújtani, amelyről az adott tagállam a 33. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta.

(2)
     
  Az illetékességet annak a félnek a lakóhelye alapján határozzák meg, akivel szemben a végrehajtást kérték, vagy pedig a végrehajtás helye alapján.

(A 650/2012/EU rendelet 45. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 84. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

27 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27c. cikk |
| | Eljárás |
| | (1)
     
  A kérelem nyomán indult eljárásra a végrehajtás helye szerinti tagállam joga az irányadó. |
| | (2)
     
  A kérelmező nem köteles a végrehajtás helye szerinti tagállamban sem postacímmel, sem meghatalmazott képviselővel rendelkezni. |
| | (3)
     
  A kérelemhez a következő okiratokat kell csatolni: |
| | a) | a határozatnak a hitelessége megállapításához szükséges feltételeknek megfelelő másolatát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27c. cikk

Eljárás

(1)
     
  A kérelem nyomán indult eljárásra a végrehajtás helye szerinti tagállam joga az irányadó.

(2)
     
  A kérelmező nem köteles a végrehajtás helye szerinti tagállamban sem postacímmel, sem meghatalmazott képviselővel rendelkezni.

(3)
     
  A kérelemhez a következő okiratokat kell csatolni:

a)

a határozatnak a hitelessége megállapításához szükséges feltételeknek megfelelő másolatát;

| b) | az eredeti tagállam bírósága vagy illetékes hatósága által – a 33c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott – formanyomtatványon kiállított tanúsítványt, a 27d. cikk sérelme nélkül. |
| --- | --- |

b)

az eredeti tagállam bírósága vagy illetékes hatósága által – a 33c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott – formanyomtatványon kiállított tanúsítványt, a 27d. cikk sérelme nélkül.

(A 650/2012/EU rendelet 46. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 85. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

27 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27d. cikk |
| | A tanúsítvány bemutatásának elmulasztása |
| | (1)
     
  Ha a 27c. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett tanúsítványt nem mutatják be, a bíróság vagy az illetékes hatóság annak bemutatására határidőt szabhat, elfogadhat azzal egyenértékű okiratot, vagy, ha úgy véli, hogy elegendő információval rendelkezik, eltekinthet annak bemutatásától. |
| | (2)
     
  A bíróság vagy illetékes hatóság kérelmére be kell mutatni az okiratok fordítását. A fordítást a tagállamok valamelyikében fordítások készítésére jogosult személynek kell készítenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27d. cikk

A tanúsítvány bemutatásának elmulasztása

(1)
     
  Ha a 27c. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett tanúsítványt nem mutatják be, a bíróság vagy az illetékes hatóság annak bemutatására határidőt szabhat, elfogadhat azzal egyenértékű okiratot, vagy, ha úgy véli, hogy elegendő információval rendelkezik, eltekinthet annak bemutatásától.

(2)
     
  A bíróság vagy illetékes hatóság kérelmére be kell mutatni az okiratok fordítását. A fordítást a tagállamok valamelyikében fordítások készítésére jogosult személynek kell készítenie.

(A 650/2012/EU rendelet 47. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 86. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

27 e cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27e. cikk |
| | Végrehajthatóvá nyilvánítás |
| | A határozatot a 27c. cikk szerinti alaki követelmények teljesítését követően haladéktalanul – a 22. cikk szerinti vizsgálat nélkül – végrehajthatóvá kell nyilvánítani. Az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, az eljárásnak ebben a szakaszában a kérelemre észrevételt nem tehet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27e. cikk

Végrehajthatóvá nyilvánítás

A határozatot a 27c. cikk szerinti alaki követelmények teljesítését követően haladéktalanul – a 22. cikk szerinti vizsgálat nélkül – végrehajthatóvá kell nyilvánítani. Az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, az eljárásnak ebben a szakaszában a kérelemre észrevételt nem tehet.

(A 650/2012/EU rendelet 48. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 87. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

27 f cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27f. cikk |
| | Értesítés a végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozatról |
| | (1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozatot haladéktalanul a kérelmező tudomására kell hozni a végrehajtás helye szerinti tagállam joga által megállapított eljárás keretében. |
| | (2)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításról szóló határozatot kézbesítik annak a félnek, aki ellen a végrehajtást kérték, a végrehajthatóvá nyilvánított határozattal együtt, amennyiben azt a fél részére még nem kézbesítették. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27f. cikk

Értesítés a végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozatról

(1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozatot haladéktalanul a kérelmező tudomására kell hozni a végrehajtás helye szerinti tagállam joga által megállapított eljárás keretében.

(2)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításról szóló határozatot kézbesítik annak a félnek, aki ellen a végrehajtást kérték, a végrehajthatóvá nyilvánított határozattal együtt, amennyiben azt a fél részére még nem kézbesítették.

(A 650/2012/EU rendelet 49. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 88. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

27 g cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27 g. cikk |
| | A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozat elleni jogorvoslat |
| | (1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozat ellen bármely fél jogorvoslatot nyújthat be. |
| | (2)
     
  A jogorvoslatot ahhoz a bírósághoz kell benyújtani, amelyről az érintett tagállam a 33. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta. |
| | (3)
     
  A jogorvoslatot a kontradiktórius eljárásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell elbírálni. |
| | (4)
     
  Amennyiben az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, a kérelmező által benyújtott jogorvoslatot érintő eljárásban nem jelenik meg a jogorvoslat tárgyában eljáró bíróság előtt, a 11. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni még abban az esetben is, ha az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, egyik tagállamban sem rendelkezik lakóhellyel. |
| | (5)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás elleni jogorvoslatot a végrehajthatóvá nyilvánításról szóló határozat kézbesítésétől számított 30 napon belül kell benyújtani. Ha annak a félnek, akivel szemben a végrehajtást kérik, más tagállamban van a lakóhelye, mint ahol a végrehajthatóságot megállapították, a jogorvoslatra nyitva álló időtartam a személyes kézbesítés vagy a lakóhelyen történő kézbesítés időpontjától számított 60 nap. A határidő a távolságra tekintettel nem hosszabbítható meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27 g. cikk

A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozat elleni jogorvoslat

(1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozat ellen bármely fél jogorvoslatot nyújthat be.

(2)
     
  A jogorvoslatot ahhoz a bírósághoz kell benyújtani, amelyről az érintett tagállam a 33. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta.

(3)
     
  A jogorvoslatot a kontradiktórius eljárásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell elbírálni.

(4)
     
  Amennyiben az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, a kérelmező által benyújtott jogorvoslatot érintő eljárásban nem jelenik meg a jogorvoslat tárgyában eljáró bíróság előtt, a 11. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni még abban az esetben is, ha az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, egyik tagállamban sem rendelkezik lakóhellyel.

(5)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás elleni jogorvoslatot a végrehajthatóvá nyilvánításról szóló határozat kézbesítésétől számított 30 napon belül kell benyújtani. Ha annak a félnek, akivel szemben a végrehajtást kérik, más tagállamban van a lakóhelye, mint ahol a végrehajthatóságot megállapították, a jogorvoslatra nyitva álló időtartam a személyes kézbesítés vagy a lakóhelyen történő kézbesítés időpontjától számított 60 nap. A határidő a távolságra tekintettel nem hosszabbítható meg.

(A 650/2012/EU rendelet 50. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 89. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

27 h cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27h. cikk |
| | A jogorvoslat tárgyában hozott határozat megtámadására vonatkozó eljárás |
| | A jogorvoslat tárgyában hozott határozat kizárólag azon eljárás keretében támadható meg, amelyről az érintett tagállam a 33. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27h. cikk

A jogorvoslat tárgyában hozott határozat megtámadására vonatkozó eljárás

A jogorvoslat tárgyában hozott határozat kizárólag azon eljárás keretében támadható meg, amelyről az érintett tagállam a 33. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta.

(A 650/2012/EU rendelet 51. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 90. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

27 i cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27i. cikk |
| | A végrehajthatóvá nyilvánítás megtagadása vagy visszavonása |
| | Az a bíróság, amelynél az 27 g. vagy a 27h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, kizárólag a 22. cikkben meghatározott okok egyike alapján tagadhatja meg vagy vonhatja vissza a végrehajthatóvá nyilvánítást. A bíróság késedelem nélkül határozatot hoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27i. cikk

A végrehajthatóvá nyilvánítás megtagadása vagy visszavonása

Az a bíróság, amelynél az 27 g. vagy a 27h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, kizárólag a 22. cikkben meghatározott okok egyike alapján tagadhatja meg vagy vonhatja vissza a végrehajthatóvá nyilvánítást. A bíróság késedelem nélkül határozatot hoz.

(A 650/2012/EU rendelet 52. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 91. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

27 j cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27j. cikk |
| | Az eljárás felfüggesztése |
| | Az a bíróság, amelynél a 27 g. vagy a 27h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtanak be, felfüggeszti az eljárást annak a félnek a kérelmére, akivel szemben a végrehajtást kérik, ha az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban a határozat végrehajthatóságát jogorvoslati kérelem benyújtása miatt felfüggesztik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27j. cikk

Az eljárás felfüggesztése

Az a bíróság, amelynél a 27 g. vagy a 27h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtanak be, felfüggeszti az eljárást annak a félnek a kérelmére, akivel szemben a végrehajtást kérik, ha az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban a határozat végrehajthatóságát jogorvoslati kérelem benyújtása miatt felfüggesztik.

(A 650/2012/EU rendelet 52. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 92. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

27 k cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27k. cikk |
| | Ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket |
| | (1)
     
  Amennyiben a határozatot e fejezetnek megfelelően el kell ismerni, a kérelmező a végrehajtás helye szerinti tagállam jogának megfelelően, a 27e. cikk szerinti végrehajthatóvá nyilvánítás nélkül is minden esetben igénybe vehet ideiglenes intézkedéseket, beleértve a biztosítási intézkedéseket is. |
| | (2)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás jogszabály erejénél fogva feljogosít biztosítási intézkedések megtételére. |
| | (3)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás elleni jogorvoslatra a 27 g. cikk (5) bekezdésében meghatározott időtartam alatt, és amíg az ilyen jogorvoslatot el nem bírálták, annak a félnek a vagyona ellen, akivel szemben a végrehajtást kérték, a biztosítási intézkedés kivételével végrehajtási intézkedés nem tehető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27k. cikk

Ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket

(1)
     
  Amennyiben a határozatot e fejezetnek megfelelően el kell ismerni, a kérelmező a végrehajtás helye szerinti tagállam jogának megfelelően, a 27e. cikk szerinti végrehajthatóvá nyilvánítás nélkül is minden esetben igénybe vehet ideiglenes intézkedéseket, beleértve a biztosítási intézkedéseket is.

(2)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás jogszabály erejénél fogva feljogosít biztosítási intézkedések megtételére.

(3)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás elleni jogorvoslatra a 27 g. cikk (5) bekezdésében meghatározott időtartam alatt, és amíg az ilyen jogorvoslatot el nem bírálták, annak a félnek a vagyona ellen, akivel szemben a végrehajtást kérték, a biztosítási intézkedés kivételével végrehajtási intézkedés nem tehető.

(A 650/2012/EU rendelet 54. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 93. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

27 l cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27l. cikk |
| | Részleges végrehajthatóság |
| | (1)
     
  Amennyiben a határozatot több tárgyban hozták, és a végrehajthatóság nem állapítható meg valamennyi tárgy tekintetében, a bíróság vagy illetékes hatóság azt egy vagy több tárgy tekintetében állapítja meg. |
| | (2)
     
  A kérelmező a határozat egyes részeire korlátozva is kérelmezheti a végrehajthatóvá nyilvánítást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27l. cikk

Részleges végrehajthatóság

(1)
     
  Amennyiben a határozatot több tárgyban hozták, és a végrehajthatóság nem állapítható meg valamennyi tárgy tekintetében, a bíróság vagy illetékes hatóság azt egy vagy több tárgy tekintetében állapítja meg.

(2)
     
  A kérelmező a határozat egyes részeire korlátozva is kérelmezheti a végrehajthatóvá nyilvánítást.

(A 650/2012/EU rendelet 55. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 94. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

27 m cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27m. cikk |
| | Jogi segítségnyújtás |
| | Az a kérelmező, aki az eredeti tagállamban teljes vagy részleges költségtérítésben vagy a költségek és kiadások alóli mentességben részesült, bármely végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás során jogosult a végrehajtás helye szerinti tagállam joga alapján járó legkedvezőbb elbánásra a jogi segítségnyújtás vagy a költségek és kiadások alóli mentesség terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27m. cikk

Jogi segítségnyújtás

Az a kérelmező, aki az eredeti tagállamban teljes vagy részleges költségtérítésben vagy a költségek és kiadások alóli mentességben részesült, bármely végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás során jogosult a végrehajtás helye szerinti tagállam joga alapján járó legkedvezőbb elbánásra a jogi segítségnyújtás vagy a költségek és kiadások alóli mentesség terén.

(A 650/2012/EU rendelet 56. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 95. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

27 n cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27n. cikk |
| | Biztosíték, óvadék vagy letét tilalma |
| | A valamely tagállamban egy másik tagállamban hozott határozat elismerését, végrehajthatóvá nyilvánítását vagy végrehajtását kérelmező fél nem kötelezhető semmilyen biztosíték, óvadék vagy letét – függetlenül annak elnevezésétől – megfizetésére azzal az indokkal, hogy külföldi állampolgár, vagy hogy nem rendelkezik lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel a végrehajtás helye szerinti tagállamban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27n. cikk

Biztosíték, óvadék vagy letét tilalma

A valamely tagállamban egy másik tagállamban hozott határozat elismerését, végrehajthatóvá nyilvánítását vagy végrehajtását kérelmező fél nem kötelezhető semmilyen biztosíték, óvadék vagy letét – függetlenül annak elnevezésétől – megfizetésére azzal az indokkal, hogy külföldi állampolgár, vagy hogy nem rendelkezik lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel a végrehajtás helye szerinti tagállamban.

(A 650/2012/EU rendelet 57. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 96. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

27 o cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27 o. cikk |
| | Díj- és illetékmentesség |
| | A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban a végrehajtás helye szerinti tagállamban semmiféle, a tárgy értéke alapján kiszámított díj vagy illeték nem számítható fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27 o. cikk

Díj- és illetékmentesség

A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban a végrehajtás helye szerinti tagállamban semmiféle, a tárgy értéke alapján kiszámított díj vagy illeték nem számítható fel.

(A 650/2012/EU rendelet 58. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 97. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Közokiratok
  elismerése | A
  közokiratok
  elfogadása |
| (1)   A valamely tagállamban az
  alaki követelményeknek megfelelően kiállított közokiratokat más tagállamokban el kell ismerni, kivéve, ha ezen okiratok érvényességét az alkalmazandó jognak megfelelően megtámadják, és
  feltéve,
  ha a szóban forgó elismerés
  nem ellentétes
  a megkeresett
  tagállam közrendjével. | (1)   A valamely tagállamban
  kiállított közokirat ugyanolyan bizonyító erővel bír egy másik tagállamban, mint
  az
  eredeti tagállamban, vagy az azzal a lehető legnagyobb mértékben hasonló bizonyító erővel bír,
  feltéve,
  hogy ez
  nem
  nyilvánvalóan
  ellentétes
  az érintett
  tagállam közrendjével. |
| | A közokiratot egy másik tagállamban felhasználni szándékozó személy kérheti a közokiratot az eredeti tagállamban kiállító hatóságot, hogy töltse ki a 33c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványt, és ennek során azt is részletezze, hogy milyen bizonyító erővel rendelkezik a közokirat az eredeti tagállamban. |
| | (1a)
     
  A közokirat hitelessége kizárólag az eredeti eljárás helye szerinti tagállam bíróságai előtti eljárás útján támadható meg, és arról az említett tagállam joga alapján kell dönteni. A megtámadott közokirat más tagállamban mindaddig nem rendelkezik bizonyító erővel, amíg az illetékes bíróság előtt folyamatban van ennek elbírálása. |
| | (1b)
     
  A közokiratba foglalt jogügyletekkel vagy jogviszonyokkal kapcsolatban kizárólag az e rendelet alapján joghatósággal rendelkező bíróságok előtt emelhető kifogás, és arról a III. fejezet értelmében alkalmazandó jog, illetve a 32. cikk értelmében meghatározott jog alapján kell dönteni. A megtámadott közokirat a vitatott kérdést illetően az eredeti tagállamtól eltérő tagállamban mindaddig nem rendelkezik bizonyító erővel, amíg az illetékes bíróság előtt folyamatban van ennek elbírálása. |
| | (1c)
     
  Amennyiben egy tagállam bíróságán folyó eljárás kimenetele vagyonjogi üggyel kapcsolatos közokiratban foglalt jogügyletekre vagy jogviszonyokra vonatkozó előkérdés eldöntésétől függ, az említett bíróság joghatósággal rendelkezik e kérdés eldöntésére. |
| (2)
     
  A közokiratok elismerése azt jelenti, hogy azoknak tartalmukat illetően bizonyító erőt tulajdonítanak, valamint vonatkozik rájuk az érvényesség megdönthető vélelme. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Közokiratok
  elismerése

A
  közokiratok
  elfogadása

(1)   A valamely tagállamban az
  alaki követelményeknek megfelelően kiállított közokiratokat más tagállamokban el kell ismerni, kivéve, ha ezen okiratok érvényességét az alkalmazandó jognak megfelelően megtámadják, és
  feltéve,
  ha a szóban forgó elismerés
  nem ellentétes
  a megkeresett
  tagállam közrendjével.

(1)   A valamely tagállamban
  kiállított közokirat ugyanolyan bizonyító erővel bír egy másik tagállamban, mint
  az
  eredeti tagállamban, vagy az azzal a lehető legnagyobb mértékben hasonló bizonyító erővel bír,
  feltéve,
  hogy ez
  nem
  nyilvánvalóan
  ellentétes
  az érintett
  tagállam közrendjével.

A közokiratot egy másik tagállamban felhasználni szándékozó személy kérheti a közokiratot az eredeti tagállamban kiállító hatóságot, hogy töltse ki a 33c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványt, és ennek során azt is részletezze, hogy milyen bizonyító erővel rendelkezik a közokirat az eredeti tagállamban.

(1a)
     
  A közokirat hitelessége kizárólag az eredeti eljárás helye szerinti tagállam bíróságai előtti eljárás útján támadható meg, és arról az említett tagállam joga alapján kell dönteni. A megtámadott közokirat más tagállamban mindaddig nem rendelkezik bizonyító erővel, amíg az illetékes bíróság előtt folyamatban van ennek elbírálása.

(1b)
     
  A közokiratba foglalt jogügyletekkel vagy jogviszonyokkal kapcsolatban kizárólag az e rendelet alapján joghatósággal rendelkező bíróságok előtt emelhető kifogás, és arról a III. fejezet értelmében alkalmazandó jog, illetve a 32. cikk értelmében meghatározott jog alapján kell dönteni. A megtámadott közokirat a vitatott kérdést illetően az eredeti tagállamtól eltérő tagállamban mindaddig nem rendelkezik bizonyító erővel, amíg az illetékes bíróság előtt folyamatban van ennek elbírálása.

(1c)
     
  Amennyiben egy tagállam bíróságán folyó eljárás kimenetele vagyonjogi üggyel kapcsolatos közokiratban foglalt jogügyletekre vagy jogviszonyokra vonatkozó előkérdés eldöntésétől függ, az említett bíróság joghatósággal rendelkezik e kérdés eldöntésére.

(2)
     
  A közokiratok elismerése azt jelenti, hogy azoknak tartalmukat illetően bizonyító erőt tulajdonítanak, valamint vonatkozik rájuk az érvényesség megdönthető vélelme.

(A 650/2012/EU rendelet 59. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 98. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az
  alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett és
  valamely
  tagállam területén végrehajtható okiratot más tagállamok területén végrehajthatónak
  kell nyilvánítani a
  44/2001/EK rendelet [38–57
  .
  ] cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően. | (1)   Az
  eredeti eljárás helye szerinti tagállamban végrehajtható közokiratot
  valamely
  más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére végrehajthatóvá
  kell nyilvánítani a
  27b–27o
  .
  cikkben meghatározott eljárás keretében. |
| | (1a)
     
  A 27c. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a közokiratot kiállító hatóság bármely érdekelt fél kérelmére a 33. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványon tanúsítványt állít ki. |
| (2)   Az a bíróság, amely előtt a
  44/2001/EK rendelet [43. és 44.] cikke
  alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben
  utasítja el
  vagy vonja vissza, ha
  az okirat
  végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes
  volna a megkeresett
  tagállam közrendjével. | (2)   Az a bíróság, amely előtt a
  27 g. vagy 27h. cikk
  alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben
  tagadja meg
  vagy vonja vissza, ha
  a közokirat
  végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes
  lenne a végrehajtás helye szerinti
  tagállam közrendjével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az
  alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett és
  valamely
  tagállam területén végrehajtható okiratot más tagállamok területén végrehajthatónak
  kell nyilvánítani a
  44/2001/EK rendelet [38–57
  .
  ] cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően.

(1)   Az
  eredeti eljárás helye szerinti tagállamban végrehajtható közokiratot
  valamely
  más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére végrehajthatóvá
  kell nyilvánítani a
  27b–27o
  .
  cikkben meghatározott eljárás keretében.

(1a)
     
  A 27c. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a közokiratot kiállító hatóság bármely érdekelt fél kérelmére a 33. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványon tanúsítványt állít ki.

(2)   Az a bíróság, amely előtt a
  44/2001/EK rendelet [43. és 44.] cikke
  alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben
  utasítja el
  vagy vonja vissza, ha
  az okirat
  végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes
  volna a megkeresett
  tagállam közrendjével.

(2)   Az a bíróság, amely előtt a
  27 g. vagy 27h. cikk
  alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben
  tagadja meg
  vagy vonja vissza, ha
  a közokirat
  végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes
  lenne a végrehajtás helye szerinti
  tagállam közrendjével.

(A 650/2012/EU rendelet 60. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 99. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  perbeli
  egyezségek
  elismerése és
  végrehajthatósága | A
  bírósági
  egyezségek végrehajthatósága |
| Az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban végrehajtható perbeli egyezséget valamely más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére
  el kell ismerni és
  végrehajthatóvá kell nyilvánítani a
  közokiratokra vonatkozókkal megegyező feltételek mellett. Az a bíróság, amely előtt a 44/2001/EK rendelet [42. vagy 44.] cikke alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben utasítja el vagy vonja vissza, ha a perbeli egyezség végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes volna a végrehajtás helye szerinti tagállam közrendjével. | (1)
     Az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban végrehajtható perbeli egyezséget valamely más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére végrehajthatóvá kell nyilvánítani a
  27b–27 o. cikkben meghatározott eljárás keretében. |
| | (1a)
     
  A 27c. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában azon bíróság, amely az egyezséget jóváhagyta vagy amely előtt azt megkötötték, bármely érdekelt fél kérelmére a 33c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványon tanúsítványt állít ki. |
| | (1b)
     
  Az a bíróság, amelyhez a 27 g. vagy a 27h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóvá nyilvánítást kizárólag abban az esetben tagadja meg vagy vonja vissza, ha a perbeli egyezség végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes a végrehajtás helye szerinti tagállam közrendjével („ordre public”). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  perbeli
  egyezségek
  elismerése és
  végrehajthatósága

A
  bírósági
  egyezségek végrehajthatósága

Az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban végrehajtható perbeli egyezséget valamely más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére
  el kell ismerni és
  végrehajthatóvá kell nyilvánítani a
  közokiratokra vonatkozókkal megegyező feltételek mellett. Az a bíróság, amely előtt a 44/2001/EK rendelet [42. vagy 44.] cikke alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben utasítja el vagy vonja vissza, ha a perbeli egyezség végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes volna a végrehajtás helye szerinti tagállam közrendjével.

(1)
     Az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban végrehajtható perbeli egyezséget valamely más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére végrehajthatóvá kell nyilvánítani a
  27b–27 o. cikkben meghatározott eljárás keretében.

(1a)
     
  A 27c. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában azon bíróság, amely az egyezséget jóváhagyta vagy amely előtt azt megkötötték, bármely érdekelt fél kérelmére a 33c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványon tanúsítványt állít ki.

(1b)
     
  Az a bíróság, amelyhez a 27 g. vagy a 27h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóvá nyilvánítást kizárólag abban az esetben tagadja meg vagy vonja vissza, ha a perbeli egyezség végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes a végrehajtás helye szerinti tagállam közrendjével („ordre public”).

(A 650/2012/EU rendelet 61. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 100. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Harmadik
  személyekkel szembeni joghatások | Harmadik
  felek védelme |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Harmadik
  személyekkel szembeni joghatások

Harmadik
  felek védelme

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 101. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A bejegyzett élettársi közösségnek az egyik élettárs és egy harmadik személy közötti jogviszonyra gyakorolt vagyonjogi hatásaira az
  élettársi közösséget bejegyző, a 15. cikkben említett bejegyzés helye szerinti állam joga
  irányadó. | (1)   A bejegyzett élettársi közösségnek az egyik élettárs és egy harmadik személy közötti jogviszonyra gyakorolt vagyonjogi hatásaira
  a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaira e rendelet értelmében alkalmazandó jog
  az irányadó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A bejegyzett élettársi közösségnek az egyik élettárs és egy harmadik személy közötti jogviszonyra gyakorolt vagyonjogi hatásaira az
  élettársi közösséget bejegyző, a 15. cikkben említett bejegyzés helye szerinti állam joga
  irányadó.

(1)   A bejegyzett élettársi közösségnek az egyik élettárs és egy harmadik személy közötti jogviszonyra gyakorolt vagyonjogi hatásaira
  a bejegyzett élettársi közösségek vagyonjogi hatásaira e rendelet értelmében alkalmazandó jog
  az irányadó.

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Mindazonáltal valamely tagállam joga előírhatja, hogy az egyik élettárs csak akkor
  érvényesítheti az alkalmazandó jogot
  egy harmadik személlyel szemben
  , ha
  az egyik élettárs vagy
  a harmadik
  személy szokásos tartózkodási helye az adott tagállam területén található, és ha az e jog által előírt bejegyzési és nyilvánossági feltételeket tiszteletben tartották, kivéve, ha
  a
  harmadik személy ismerte vagy ismernie kellett volna a
  bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi
  hatásaira
  alkalmazandó
  jogot
  . | (2)   
  Az élettársak egyike és egy harmadik fél között fennálló jogviszonyban ugyanakkor az élettársak egyike sem
  érvényesítheti az
  élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira
  alkalmazandó jogot, ha a harmadik
  féllel jogviszonyban álló élettárs és
  a
  harmadik fél szokásos tartózkodási helye egyazon államban található, amely azonban eltér attól a államtól, amelynek joga a
  bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi
  vonatkozásaira
  alkalmazandó.
  Ebben az esetben az utóbbi élettárs és a harmadik fél szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam joga alkalmazandó a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásainak a harmadik felet érintő joghatásai tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   
  Mindazonáltal valamely tagállam joga előírhatja, hogy az egyik élettárs csak akkor
  érvényesítheti az alkalmazandó jogot
  egy harmadik személlyel szemben
  , ha
  az egyik élettárs vagy
  a harmadik
  személy szokásos tartózkodási helye az adott tagállam területén található, és ha az e jog által előírt bejegyzési és nyilvánossági feltételeket tiszteletben tartották, kivéve, ha
  a
  harmadik személy ismerte vagy ismernie kellett volna a
  bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi
  hatásaira
  alkalmazandó
  jogot
  .

(2)   
  Az élettársak egyike és egy harmadik fél között fennálló jogviszonyban ugyanakkor az élettársak egyike sem
  érvényesítheti az
  élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira
  alkalmazandó jogot, ha a harmadik
  féllel jogviszonyban álló élettárs és
  a
  harmadik fél szokásos tartózkodási helye egyazon államban található, amely azonban eltér attól a államtól, amelynek joga a
  bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi
  vonatkozásaira
  alkalmazandó.
  Ebben az esetben az utóbbi élettárs és a harmadik fél szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam joga alkalmazandó a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásainak a harmadik felet érintő joghatásai tekintetében.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 102. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az
  ingatlan helye szerinti tagállam joga a
  (2)
  bekezdésben szereplőhöz hasonló szabályt írhat elő az egyik házastárs és egy harmadik személy között ezen ingatlan tekintetében fennálló jogviszonyra. | (3)   Az (2)
  bekezdés nem alkalmazandó, ha: |
| | a) | a harmadik fél tudatában volt vagy tudatában kellett volna lennie a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jogrendnek, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az
  ingatlan helye szerinti tagállam joga a
  (2)
  bekezdésben szereplőhöz hasonló szabályt írhat elő az egyik házastárs és egy harmadik személy között ezen ingatlan tekintetében fennálló jogviszonyra.

(3)   Az (2)
  bekezdés nem alkalmazandó, ha:

a)

a harmadik fél tudatában volt vagy tudatában kellett volna lennie a bejegyzett élettársi közösség vagyonjogi vonatkozásaira alkalmazandó jogrendnek, vagy

| b) | a harmadik fél és a harmadik féllel jogviszonyban álló élettárs szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga szerint a vagyonjogi vonatkozások közzétételére vagy nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények teljesültek, vagy |
| --- | --- |

b)

a harmadik fél és a harmadik féllel jogviszonyban álló élettárs szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga szerint a vagyonjogi vonatkozások közzétételére vagy nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények teljesültek, vagy

| c) | az ingatlan vagyontárgyakkal kapcsolatos ügyekben az ingatlan vagyontárgyak fellelhetőségi helye szerinti állam joga szerinti, az ingatlan javak tekintetében a bejegyzett élettársi közösség nyilvántartásba vételére vagy közzétételére vonatkozó követelmények teljesültek. |
| --- | --- |

c)

az ingatlan vagyontárgyakkal kapcsolatos ügyekben az ingatlan vagyontárgyak fellelhetőségi helye szerinti állam joga szerinti, az ingatlan javak tekintetében a bejegyzett élettársi közösség nyilvántartásba vételére vagy közzétételére vonatkozó követelmények teljesültek.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 103. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

-32 cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -32. cikk |
| | A szokásos tartózkodási hely |
| | (1)
     
  E rendelet alkalmazásában a társaságok és a jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli más szervezetek szokásos tartózkodási helye a központi ügyvezetés helye. Az üzleti tevékenysége körében eljáró természetes személy szokásos tartózkodási helye az üzleti tevékenysége fő helye. |
| | (2)
     
  A fióktelep, képviselet vagy más telephely működése keretében létrejött jogviszony esetén, vagy ha a szerződés szerint a teljesítésre egy ilyen fióktelep, képviselet vagy más telephely kötelezett, úgy a szokásos tartózkodási helynek a fióktelep, képviselet vagy más telephely helye tekintendő. |
| | (3)
     
  A szokásos tartózkodási hely meghatározása szempontjából a lényeges időpont a jogviszony létrejöttének időpontja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-32. cikk

A szokásos tartózkodási hely

(1)
     
  E rendelet alkalmazásában a társaságok és a jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli más szervezetek szokásos tartózkodási helye a központi ügyvezetés helye. Az üzleti tevékenysége körében eljáró természetes személy szokásos tartózkodási helye az üzleti tevékenysége fő helye.

(2)
     
  A fióktelep, képviselet vagy más telephely működése keretében létrejött jogviszony esetén, vagy ha a szerződés szerint a teljesítésre egy ilyen fióktelep, képviselet vagy más telephely kötelezett, úgy a szokásos tartózkodási helynek a fióktelep, képviselet vagy más telephely helye tekintendő.

(3)
     
  A szokásos tartózkodási hely meghatározása szempontjából a lényeges időpont a jogviszony létrejöttének időpontja.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 104. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 27b. cikk (1) bekezdésével összhangban benyújtott, végrehajthatóvá nyilvánítás iránti kérelmek és az ilyen kérelmekkel kapcsolatos határozatok ellen a 27 g. cikk (2) bekezdésével összhangban benyújtott fellebbezések elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróságok vagy hatóságok neve és elérhetőségei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a 27b. cikk (1) bekezdésével összhangban benyújtott, végrehajthatóvá nyilvánítás iránti kérelmek és az ilyen kérelmekkel kapcsolatos határozatok ellen a 27 g. cikk (2) bekezdésével összhangban benyújtott fellebbezések elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróságok vagy hatóságok neve és elérhetőségei;

(A 650/2012/EU rendelet 78. cikk (1) bekezdés a) pontjának és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 105. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a 27h. cikkben említett, a jogorvoslat tárgyában hozott határozat megtámadására vonatkozó eljárások |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

a 27h. cikkben említett, a jogorvoslat tárgyában hozott határozat megtámadására vonatkozó eljárások

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok
  tájékoztatják
  a Bizottságot a
  fenti rendelkezésekben
  bekövetkező
  utólagos
  változásokról. | (2)   A tagállamok
  értesítik
  a Bizottságot a
  fentiekkel kapcsolatban
  bekövetkező változásokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok
  tájékoztatják
  a Bizottságot a
  fenti rendelkezésekben
  bekövetkező
  utólagos
  változásokról.

(2)   A tagállamok
  értesítik
  a Bizottságot a
  fentiekkel kapcsolatban
  bekövetkező változásokról.

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság megfelelő eszközök útján,
  vagyis
  a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat többnyelvű honlapján a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően
  közzétett
  információkat. | (3)   A Bizottság megfelelő eszközök útján,
  különösen
  a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat többnyelvű honlapján
  egyszerű módon
  a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) és
  a
  (2) bekezdésnek megfelelően
  a részére megküldött
  információkat. |
| | A tagállamok biztosítják, hogy az ezen többnyelvű honlapon szereplő információk elérhetők legyenek bármely általuk létrehozott hivatalos honlapon keresztül, különösen azáltal, hogy a Bizottság honlapjára mutató linket helyeznek el rajta. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság megfelelő eszközök útján,
  vagyis
  a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat többnyelvű honlapján a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően
  közzétett
  információkat.

(3)   A Bizottság megfelelő eszközök útján,
  különösen
  a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat többnyelvű honlapján
  egyszerű módon
  a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) és
  a
  (2) bekezdésnek megfelelően
  a részére megküldött
  információkat.

A tagállamok biztosítják, hogy az ezen többnyelvű honlapon szereplő információk elérhetők legyenek bármely általuk létrehozott hivatalos honlapon keresztül, különösen azáltal, hogy a Bizottság honlapjára mutató linket helyeznek el rajta.

(A 650/2012/EU rendelet 78. cikke (3) bekezdésének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 108. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság tájékoztatási és képzési eszközt vezet be az illetékes bírósági tisztviselők és gyakorló jogászok számára, az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén működő interaktív honlap létrehozása révén, amely többek között a szakmai ismeretek és eljárások megosztását is szolgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság tájékoztatási és képzési eszközt vezet be az illetékes bírósági tisztviselők és gyakorló jogászok számára, az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén működő interaktív honlap létrehozása révén, amely többek között a szakmai ismeretek és eljárások megosztását is szolgálja.

(A 2011/0059(CNS) sz. jelentés 109. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

33 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33a. cikk |
| | A 2. cikk (1a) bekezdésében említett információkat tartalmazó jegyzék összeállítása és későbbi módosításai |
| | (1)
     
  A Bizottság a tagállamoktól kapott értesítések alapján összeállítja a 2. cikk (1a) bekezdésében említett egyéb hatóságok és jogi szakemberek jegyzékét. |
| | (2)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az említett jegyzékben szereplő információkban bekövetkezett későbbi változásokról. A Bizottság ennek megfelelően módosítja a jegyzéket. |
| | (3)
     
  A Bizottság a jegyzéket annak későbbi módosításaival együtt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| | (4)
     
  A Bizottság az (1) és (2) bekezdéssel összhangban közölt valamennyi információt bármely egyéb megfelelő eszközön – elsősorban a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton – keresztül közzéteszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

33a. cikk

A 2. cikk (1a) bekezdésében említett információkat tartalmazó jegyzék összeállítása és későbbi módosításai

(1)
     
  A Bizottság a tagállamoktól kapott értesítések alapján összeállítja a 2. cikk (1a) bekezdésében említett egyéb hatóságok és jogi szakemberek jegyzékét.

(2)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az említett jegyzékben szereplő információkban bekövetkezett későbbi változásokról. A Bizottság ennek megfelelően módosítja a jegyzéket.

(3)
     
  A Bizottság a jegyzéket annak későbbi módosításaival együtt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(4)
     
  A Bizottság az (1) és (2) bekezdéssel összhangban közölt valamennyi információt bármely egyéb megfelelő eszközön – elsősorban a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton – keresztül közzéteszi.

(A 650/2012/EU rendelet 79. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 110. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

33 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33b. cikk |
| | A 27c., 28., 29. és 30. cikkben említett tanúsítványok, bizonyítványok és formanyomtatványok kidolgozása és későbbi módosítása |
| | A Bizottság végrehajtási aktusok elfogadásával dolgozza ki, majd módosítja a későbbiekben a 27c., 28., 29. és 30a. cikkben említett tanúsítványokat, bizonyítványokat és formanyomtatványokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 33c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

33b. cikk

A 27c., 28., 29. és 30. cikkben említett tanúsítványok, bizonyítványok és formanyomtatványok kidolgozása és későbbi módosítása

A Bizottság végrehajtási aktusok elfogadásával dolgozza ki, majd módosítja a későbbiekben a 27c., 28., 29. és 30a. cikkben említett tanúsítványokat, bizonyítványokat és formanyomtatványokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 33c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

(A 650/2012/EU rendelet 80. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 111. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

33 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33c. cikk |
| | A bizottsági eljárás |
| | (1)
     
  A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság. |
| | (2)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

33c. cikk

A bizottsági eljárás

(1)
     
  A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.

(A 650/2012/EU rendelet 81. cikkének és a 2011/0059(CNS) sz. jelentés 112. sz. módosításának felel meg.)

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság a jelentéseiben különösen az alábbi kérdéseket vizsgálja: |
| | — | A jogválasztási megállapodásra vonatkozó lehetőség kihasználása és a bejegyzett élettársi közösségek általi jogválasztás, valamint annak gyakorlati hatásai, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság a jelentéseiben különösen az alábbi kérdéseket vizsgálja:

—

A jogválasztási megállapodásra vonatkozó lehetőség kihasználása és a bejegyzett élettársi közösségek általi jogválasztás, valamint annak gyakorlati hatásai,

| — | A jogválasztás során a tanácsadási követelmény érvényesülése a gyakorlatban, |
| --- | --- |

—

A jogválasztás során a tanácsadási követelmény érvényesülése a gyakorlatban,

| — | Az illetékesség elutasítására vonatkozó lehetőség alkalmazása azon tagállamok bíróságai által, amelyek a nem ismerik a bejegyzett élettársi közösség intézményét, valamint annak gyakorlati hatásai, továbbá |
| --- | --- |

—

Az illetékesség elutasítására vonatkozó lehetőség alkalmazása azon tagállamok bíróságai által, amelyek a nem ismerik a bejegyzett élettársi közösség intézményét, valamint annak gyakorlati hatásai, továbbá

| — | az e rendeletben foglalt rendelkezések további hozzáigazításának lehetősége a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletben foglaltakhoz, az egyenlőség fokozásának céljával. |
| --- | --- |

—

az e rendeletben foglalt rendelkezések további hozzáigazításának lehetősége a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletben foglaltakhoz, az egyenlőség fokozásának céljával.

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A III. fejezet rendelkezéseit csak azon élettársakra kell alkalmazni, akik
  bejegyeztették élettársi közösségüket. | (3)   A III. fejezet rendelkezéseit csak azon
  bejegyzett
  élettársakra kell alkalmazni, akik
  e rendelet alkalmazásának megkezdése után |
| | a) | hoztak létre bejegyzett élettársi közösséget, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A III. fejezet rendelkezéseit csak azon élettársakra kell alkalmazni, akik
  bejegyeztették élettársi közösségüket.

(3)   A III. fejezet rendelkezéseit csak azon
  bejegyzett
  élettársakra kell alkalmazni, akik
  e rendelet alkalmazásának megkezdése után

a)

hoztak létre bejegyzett élettársi közösséget, vagy

| b) | jelölték ki a vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogot. |
| --- | --- |

b)

jelölték ki a vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogot.

Az [e rendelet alkalmazása megkezdésének időpontja] előtt megkötött, joghatóságra vonatkozó megállapodás is érvényes, amennyiben megfelel a III. fejezetben foglalt feltételeknek, vagy ha a vonatkozó nemzetközi magánjogi szabályokkal összhangban a jogválasztási megállapodás megkötésének időpontjában alkalmazandó jog értelmében érvényes.

A jogválasztásra vonatkozó azon megállapodás, amelyet [e rendelet alkalmazása megkezdésének időpontja] előtt kötöttek meg az e rendeletben előirányzott jogválasztási lehetőség tekintetében, azonban – a hatályos nemzetközi magánjogi szabályok értelmében a választásra vonatkozó megállapodás megkötésének időpontjában alkalmazandó jog értelmében – nem volt érvényes, mivel az alkalmazandó jog a bejegyzett élettársi közösségek számára nem irányzott elő jogválasztást, [e rendelet alkalmazása megkezdésének időpontja]-tól kezdődően érvényessé válik.

---

(1)  

  HL L 201., 2012.7.27., 107. o.

(2)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/251 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/251

---

P7_TA(2013)0338

A házassági vagyonjogi rendszerek *

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0126 – C7-0093/2011 – 2011/0059(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2016/C 093/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0126), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0126),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0093/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0093/2011),

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében az olasz Szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében az olasz Szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0253/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0253/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | E rendelet a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik. Nem érinti a „házasság” fogalmát, amelyet a tagállamok nemzeti joga határoz meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

E rendelet a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik. Nem érinti a „házasság” fogalmát, amelyet a tagállamok nemzeti joga határoz meg.

| (10) | E rendelet a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik. Nem érinti a „házasság” fogalmát, amelyet a tagállamok nemzeti joga határoz meg.
  E fogalomhoz inkább semlegesen viszonyul. E rendelet nem érinti a házasság fogalmának a tagállamok nemzeti joga szerinti meghatározását. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik. Nem érinti a „házasság” fogalmát, amelyet a tagállamok nemzeti joga határoz meg.
  E fogalomhoz inkább semlegesen viszonyul. E rendelet nem érinti a házasság fogalmának a tagállamok nemzeti joga szerinti meghatározását.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | E rendelet hatályának ki kell terjednie a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos valamennyi olyan polgári jogi kérdésre, amely a házastársak vagyonának mindennapi kezelését, valamint annak – a pár különválásából vagy a házastársak egyikének halálából fakadó – megosztását érinti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

E rendelet hatályának ki kell terjednie a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos valamennyi olyan polgári jogi kérdésre, amely a házastársak vagyonának mindennapi kezelését, valamint annak – a pár különválásából vagy a házastársak egyikének halálából fakadó – megosztását érinti.

| (11) | E rendelet hatályának ki kell terjednie a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos valamennyi olyan polgári jogi kérdésre, amely a házastársak vagyonának mindennapi kezelését, valamint annak – a pár különválásából
  , a házasság felbontásávól
  vagy a házastársak egyikének halálából fakadó – megosztását érinti. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet hatályának ki kell terjednie a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos valamennyi olyan polgári jogi kérdésre, amely a házastársak vagyonának mindennapi kezelését, valamint annak – a pár különválásából
  , a házasság felbontásávól
  vagy a házastársak egyikének halálából fakadó – megosztását érinti.

(A 650/2012/EU rendelet (9) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | E rendelet azonban nem alkalmazandó a polgári jog házassági vagyonjogi rendszerektől eltérő területeire. Az egyértelműség érdekében a rendelet hatálya alól egyértelműen ki kell zárni néhány olyan kérdést, amely a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatosnak tekinthető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

E rendelet azonban nem alkalmazandó a polgári jog házassági vagyonjogi rendszerektől eltérő területeire. Az egyértelműség érdekében a rendelet hatálya alól egyértelműen ki kell zárni néhány olyan kérdést, amely a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatosnak tekinthető.

(A 650/2012/EU rendelet (11) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Mivel a házastársak között fennálló tartási kötelezettségekkel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, az
  ajándékozás érvényességét és hatásait
  érintő kérdésekkel pedig
  a szerződéses kötelezettségekre
  alkalmazandó jogról szóló,
  2008. június 17-i 593/2008/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet
  szabályozza, azokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Mivel a házastársak között fennálló tartási kötelezettségekkel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, az
  ajándékozás érvényességét és hatásait
  érintő kérdésekkel pedig
  a szerződéses kötelezettségekre
  alkalmazandó jogról szóló,
  2008. június 17-i 593/2008/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet
  szabályozza, azokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

| (12) | Mivel a házastársak között fennálló tartási kötelezettségekkel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, az
  öröklést
  érintő kérdésekkel pedig
  az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az
  alkalmazandó jogról
  , az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről
  szóló,
  2012. július 4-i 650/2012/EU
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet

   (1) szabályozza, azokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(12)

Mivel a házastársak között fennálló tartási kötelezettségekkel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet, az
  öröklést
  érintő kérdésekkel pedig
  az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az
  alkalmazandó jogról
  , az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről
  szóló,
  2012. július 4-i 650/2012/EU
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet

   (1) szabályozza, azokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Továbbá,
  a tagállamok
  nemzeti jogában esetlegesen létező
  dologi
  jogok jellegével – például e jogok nyilvánosságával – kapcsolatos kérdéseket – [az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok és közokiratok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési tanúsítvány bevezetéséről szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez] hasonlóan – e rendelet hatálya alól is ki kell zárni. Így azon tagállam bíróságai, amelynek területén az egyik vagy mindkét házastárs vagyontárgya található,
  a dologi jog
  hatálya alá tartozó – nevezetesen az adott vagyontárgy átruházásának a nyilvántartásba történő bejegyzésével kapcsolatos – intézkedéseket hozhatnak, amennyiben az említett tagállam joga ezt előírja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Továbbá,
  a tagállamok
  nemzeti jogában esetlegesen létező
  dologi
  jogok jellegével – például e jogok nyilvánosságával – kapcsolatos kérdéseket – [az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok és közokiratok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési tanúsítvány bevezetéséről szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez] hasonlóan – e rendelet hatálya alól is ki kell zárni. Így azon tagállam bíróságai, amelynek területén az egyik vagy mindkét házastárs vagyontárgya található,
  a dologi jog
  hatálya alá tartozó – nevezetesen az adott vagyontárgy átruházásának a nyilvántartásba történő bejegyzésével kapcsolatos – intézkedéseket hozhatnak, amennyiben az említett tagállam joga ezt előírja
  .

| (13) | A
  650/2012/EU rendelet mintájára e rendelet nem érinti a néhány tagállamban korlátozott számban (numerus clausus) létező dologi jogokat sem. A
  tagállamok
  nem kötelezhetők arra, hogy elismerjék az adott tagállamban található tulajdonhoz kapcsolódó
  dologi
  jogokat, ha
  a
  szóban forgó
  dologi jog
  nem ismert a jogukban
  . |
| --- | --- |

(13)

A
  650/2012/EU rendelet mintájára e rendelet nem érinti a néhány tagállamban korlátozott számban (numerus clausus) létező dologi jogokat sem. A
  tagállamok
  nem kötelezhetők arra, hogy elismerjék az adott tagállamban található tulajdonhoz kapcsolódó
  dologi
  jogokat, ha
  a
  szóban forgó
  dologi jog
  nem ismert a jogukban
  .

(Részben a 650/2012/EU rendelet (15) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Annak érdekében azonban, hogy a kedvezményezettek valamely más tagállamban élhessenek a házassági vagyonjogi rendszerek megszüntetése révén keletkezett vagy rájuk átszállt jogokkal, e rendeletnek elő kell írnia, hogy az ismeretlen dologi jogot a másik tagállam jogában létező, az eredetihez legközelebb álló dologi joghoz kell hozzáigazítani. Az ilyen hozzáigazítás keretében figyelembe kell venni az adott dologi jog célját, valamint az ahhoz fűződő joghatást. Az eredetihez legközelebb álló nemzeti dologi jog megállapítása céljából az házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazott jog szerinti állam hatóságaihoz vagy illetékes személyeihez lehet fordulni az adott jog jellegével és joghatásával kapcsolatos további információkért. Ebből a célból a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén meglévő hálózatokat, valamint a külföldi jog megértését elősegítő, egyéb rendelkezésre álló eszközöket lehet igénybe venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Annak érdekében azonban, hogy a kedvezményezettek valamely más tagállamban élhessenek a házassági vagyonjogi rendszerek megszüntetése révén keletkezett vagy rájuk átszállt jogokkal, e rendeletnek elő kell írnia, hogy az ismeretlen dologi jogot a másik tagállam jogában létező, az eredetihez legközelebb álló dologi joghoz kell hozzáigazítani. Az ilyen hozzáigazítás keretében figyelembe kell venni az adott dologi jog célját, valamint az ahhoz fűződő joghatást. Az eredetihez legközelebb álló nemzeti dologi jog megállapítása céljából az házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazott jog szerinti állam hatóságaihoz vagy illetékes személyeihez lehet fordulni az adott jog jellegével és joghatásával kapcsolatos további információkért. Ebből a célból a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén meglévő hálózatokat, valamint a külföldi jog megértését elősegítő, egyéb rendelkezésre álló eszközöket lehet igénybe venni.

(A 650/2012/EU rendelet (16) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | E rendelet hatálya nem terjedhet ki az ingatlannal vagy ingósággal kapcsolatos jogok nyilvántartásba vételére vonatkozó követelményekre. Ezért a nyilvántartás helye szerinti tagállam jogának (ingatlan esetén a lex rei sitae-nek) kell meghatároznia, hogy milyen jogi feltételekkel és hogyan kell elvégezni a bejegyzést, és mely hatóságok – földhivatalok vagy közjegyzők – feleljenek annak ellenőrzéséért, hogy minden követelmény teljesül-e, és hogy a benyújtott vagy összeállított dokumentáció elegendő-e, illetve hogy tartalmazza-e a szükséges adatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

E rendelet hatálya nem terjedhet ki az ingatlannal vagy ingósággal kapcsolatos jogok nyilvántartásba vételére vonatkozó követelményekre. Ezért a nyilvántartás helye szerinti tagállam jogának (ingatlan esetén a lex rei sitae-nek) kell meghatároznia, hogy milyen jogi feltételekkel és hogyan kell elvégezni a bejegyzést, és mely hatóságok – földhivatalok vagy közjegyzők – feleljenek annak ellenőrzéséért, hogy minden követelmény teljesül-e, és hogy a benyújtott vagy összeállított dokumentáció elegendő-e, illetve hogy tartalmazza-e a szükséges adatokat.

(Részben a 650/2012/EU rendelet (18) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13c) | Valamely jog nyilvántartásba vételének joghatásai szintén nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Ezért a nyilvántartás helye szerinti tagállam jogának kell meghatároznia azt, hogy például a nyilvántartásba vétel deklaratív vagy konstitutív hatályú-e. Így például, ha a nyilvántartás szerinti tagállam joga szerint a nyilvántartás erga omnes joghatásának biztosítása vagy a jogügyletek védelme érdekében az ingatlanon történő jogszerzéshez nyilvántartásba vétel szükséges, akkor az ilyen jogszerzés időpontjára annak a tagállam joga kell, hogy irányadó legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

Valamely jog nyilvántartásba vételének joghatásai szintén nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Ezért a nyilvántartás helye szerinti tagállam jogának kell meghatároznia azt, hogy például a nyilvántartásba vétel deklaratív vagy konstitutív hatályú-e. Így például, ha a nyilvántartás szerinti tagállam joga szerint a nyilvántartás erga omnes joghatásának biztosítása vagy a jogügyletek védelme érdekében az ingatlanon történő jogszerzéshez nyilvántartásba vétel szükséges, akkor az ilyen jogszerzés időpontjára annak a tagállam joga kell, hogy irányadó legyen.

(A 650/2012/EU rendelet (19) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

13 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13d) | Az e rendelet hatályát meghatározó „házassági vagyonjogi rendszerek” fogalmának valamennyi olyan vagyonjogi szabályozást fel kell ölelnie, amely a a házasság révén és annak felbontása után a házastársak között, illetve harmadik személyekkel való kapcsolataik révén alkalmazandók. Ide tartoznak nemcsak az alkalmazandó jog kötelező erejű szabályai, hanem azok a fakultatív szabályok is, amelyekről a házastársak az alkalmazandó joggal összhangban megállapodhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13d)

Az e rendelet hatályát meghatározó „házassági vagyonjogi rendszerek” fogalmának valamennyi olyan vagyonjogi szabályozást fel kell ölelnie, amely a a házasság révén és annak felbontása után a házastársak között, illetve harmadik személyekkel való kapcsolataik révén alkalmazandók. Ide tartoznak nemcsak az alkalmazandó jog kötelező erejű szabályai, hanem azok a fakultatív szabályok is, amelyekről a házastársak az alkalmazandó joggal összhangban megállapodhatnak.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

13 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13e) | A 650/2012/EU rendelethez hasonlóan e rendeletnek tiszteletben kell tartania a tagállamokban a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyek rendezésére alkalmazott eltérő rendszereket. E rendelet alkalmazásában a „bíróság” fogalmát ennélfogva tágan kell értelmezni, hogy abba ne csak a szó szoros értelmében vett, igazságügyi feladatokat ellátó bíróságok tartozzanak bele, hanem egyes tagállamokban azon közjegyzők vagy nyilvántartó hivatalok is, akik vagy amelyek bizonyos vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a bírósághoz hasonlóan igazságügyi feladatokat látnak el, továbbá azon közjegyzők és jogi szakemberek, akik egyes tagállamokban bíróság felhatalmazásával konkrét vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben igazságügyi feladatokat látnak el. Az e rendeletben meghatározott valamennyi bíróság a rendeletben foglalt joghatósági szabályok hatálya alá tartozik. Ezzel szemben a „bíróság” fogalmába nem tartoznak bele a tagállamoknak a nemzeti jog szerint vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben való eljárásra fejogosított nem igazságügyi hatóságai, például a közjegyzők a tagállamok többségében, ahol általában nem látnak el igazságszolgáltatási feladatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13e)

A 650/2012/EU rendelethez hasonlóan e rendeletnek tiszteletben kell tartania a tagállamokban a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyek rendezésére alkalmazott eltérő rendszereket. E rendelet alkalmazásában a „bíróság” fogalmát ennélfogva tágan kell értelmezni, hogy abba ne csak a szó szoros értelmében vett, igazságügyi feladatokat ellátó bíróságok tartozzanak bele, hanem egyes tagállamokban azon közjegyzők vagy nyilvántartó hivatalok is, akik vagy amelyek bizonyos vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a bírósághoz hasonlóan igazságügyi feladatokat látnak el, továbbá azon közjegyzők és jogi szakemberek, akik egyes tagállamokban bíróság felhatalmazásával konkrét vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben igazságügyi feladatokat látnak el. Az e rendeletben meghatározott valamennyi bíróság a rendeletben foglalt joghatósági szabályok hatálya alá tartozik. Ezzel szemben a „bíróság” fogalmába nem tartoznak bele a tagállamoknak a nemzeti jog szerint vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben való eljárásra fejogosított nem igazságügyi hatóságai, például a közjegyzők a tagállamok többségében, ahol általában nem látnak el igazságszolgáltatási feladatokat.

(A 650/2012/EU rendelet (20) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A párok házas életük alatti egyre növekvő mobilitásának
  figyelembe vétele
  érdekében, valamint a megfelelő uniós igazságszolgáltatás előmozdítása céljából, az e rendeletben foglalt joghatósági szabályok előírják, hogy a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos kérdésekkel – ideértve a házassági vagyonjogi rendszernek a házasság felbontásához, a házaspárok különválásához és a házasság érvénytelenítéséhez kapcsolódó megszüntetését is – kapcsolatban a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet szerint a házasság felbontása, a házaspárok különválása és a házasság érvénytelenítése ügyében hatáskörrel rendelkező tagállami bíróságok járnak el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A párok házas életük alatti egyre növekvő mobilitásának
  figyelembe vétele
  érdekében, valamint a megfelelő uniós igazságszolgáltatás előmozdítása céljából, az e rendeletben foglalt joghatósági szabályok előírják, hogy a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos kérdésekkel – ideértve a házassági vagyonjogi rendszernek a házasság felbontásához, a házaspárok különválásához és a házasság érvénytelenítéséhez kapcsolódó megszüntetését is – kapcsolatban a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet szerint a házasság felbontása, a házaspárok különválása és a házasság érvénytelenítése ügyében hatáskörrel rendelkező tagállami bíróságok járnak el.

| (14) | A párok házas életük alatti egyre növekvő mobilitásának
  figyelembevétele
  érdekében, valamint a megfelelő uniós igazságszolgáltatás előmozdítása céljából az e rendeletben foglalt joghatósági szabályok előírják, hogy a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos kérdésekkel – ideértve a házassági vagyonjogi rendszernek a házasság felbontásához, a házaspárok különválásához és a házasság érvénytelenítéséhez kapcsolódó megszüntetését is – kapcsolatban a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet szerint a házasság felbontása, a házaspárok különválása és a házasság érvénytelenítése ügyében hatáskörrel rendelkező tagállami bíróságok járnak el
  , amennyiben a házastársak az érintett bíróságok joghatóságát kifejezetten vagy más módon elismerték
  . |
| --- | --- |

(14)

A párok házas életük alatti egyre növekvő mobilitásának
  figyelembevétele
  érdekében, valamint a megfelelő uniós igazságszolgáltatás előmozdítása céljából az e rendeletben foglalt joghatósági szabályok előírják, hogy a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos kérdésekkel – ideértve a házassági vagyonjogi rendszernek a házasság felbontásához, a házaspárok különválásához és a házasság érvénytelenítéséhez kapcsolódó megszüntetését is – kapcsolatban a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet szerint a házasság felbontása, a házaspárok különválása és a házasság érvénytelenítése ügyében hatáskörrel rendelkező tagállami bíróságok járnak el
  , amennyiben a házastársak az érintett bíróságok joghatóságát kifejezetten vagy más módon elismerték
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Amennyiben a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos kérdések nem kapcsolódnak sem házasságfelbontáshoz, sem különváláshoz, sem házasság érvényesítéséhez, sem az egyik házastárs halálához, a házastársak a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdéseket azon tagállam bíróságai elé vihetik, amelynek jogát a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg.
  E döntésüket egymás
  közötti megállapodás
  formájában fejezik ki
  , amelyet
  bármikor – az eljárás folyamán is – megköthetnek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Amennyiben a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos kérdések nem kapcsolódnak sem házasságfelbontáshoz, sem különváláshoz, sem házasság érvényesítéséhez, sem az egyik házastárs halálához, a házastársak a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdéseket azon tagállam bíróságai elé vihetik, amelynek jogát a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg.
  E döntésüket egymás
  közötti megállapodás
  formájában fejezik ki
  , amelyet
  bármikor – az eljárás folyamán is – megköthetnek
  .

| (16) | Amennyiben a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos kérdések nem kapcsolódnak sem házasságfelbontáshoz, sem különváláshoz, sem házasság érvényesítéséhez, sem az egyik házastárs halálához, a házastársak a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdéseket azon tagállam bíróságai elé vihetik, amelynek jogát a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg.
  Ehhez a házastársak
  közötti megállapodás
  szükséges
  , amelyet
  legkésőbb a bíróság megkereséséig, azt követően pedig a megkeresett bíróság szerinti tagállam jogának megfelelően köthetnek meg
  . |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos kérdések nem kapcsolódnak sem házasságfelbontáshoz, sem különváláshoz, sem házasság érvényesítéséhez, sem az egyik házastárs halálához, a házastársak a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdéseket azon tagállam bíróságai elé vihetik, amelynek jogát a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg.
  Ehhez a házastársak
  közötti megállapodás
  szükséges
  , amelyet
  legkésőbb a bíróság megkereséséig, azt követően pedig a megkeresett bíróság szerinti tagállam jogának megfelelően köthetnek meg
  .

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | E rendeletnek
  lehetővé
  kell
  tennie a tagállami bíróságok
  területi
  joghatóságának fenntartását
  a
  házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos – a
  házaspárok különválásának vagy az egyik házastárs halálának eseteitől eltérő – keresetek elbírálására, és
  az igazságszolgáltatás megtagadásának helyzetét elkerülendő elő kell főleg írnia egy forum necessitatis-t
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

E rendeletnek
  lehetővé
  kell
  tennie a tagállami bíróságok
  területi
  joghatóságának fenntartását
  a
  házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos – a
  házaspárok különválásának vagy az egyik házastárs halálának eseteitől eltérő – keresetek elbírálására, és
  az igazságszolgáltatás megtagadásának helyzetét elkerülendő elő kell főleg írnia egy forum necessitatis-t
  .

| (17) | E rendeletnek
  fenn
  kell
  tartania a tagállamok bíróságainak
  területi
  joghatóságát
  a házaspárok különválásának vagy az egyik házastárs halálának eseteitől eltérő
  , vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos
  keresetek elbírálására,
  olyan kritériumok alapján, amelyek szoros kapcsolat meglétét biztosítják a házastársak
  és
  a joghatósággal rendelkező bíróság helye szerinti tagállam között
  . |
| --- | --- |

(17)

E rendeletnek
  fenn
  kell
  tartania a tagállamok bíróságainak
  területi
  joghatóságát
  a házaspárok különválásának vagy az egyik házastárs halálának eseteitől eltérő
  , vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos
  keresetek elbírálására,
  olyan kritériumok alapján, amelyek szoros kapcsolat meglétét biztosítják a házastársak
  és
  a joghatósággal rendelkező bíróság helye szerinti tagállam között
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | E rendeletben – különösen az olyan helyzetek orvoslására, amelyekben az igazságszolgáltatás megtagadása áll fenn – rendelkezni kell a forum necessitatis elvének alkalmazásáról, amely valamely tagállam bírósága számára lehetővé teszi, hogy kivételes esetekben egy harmadik államhoz szorosan kapcsolódó, vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben határozatot hozzon. Ilyen kivételes eset állhat fenn, ha az érintett harmadik államban például polgárháború miatt nincs lehetőség az eljárás lefolytatására, vagy ha a kedvezményezettől ésszerűen nem várható el, hogy az említett államban eljárást kezdeményezzen, vagy abban részt vegyen. A forum necessitatis elvén alapuló joghatóság azonban kizárólag abban az esetben gyakorolható, ha a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos ügy a megkeresett bíróság szerinti tagállammal elegendően szoros kapcsolatban áll. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

E rendeletben – különösen az olyan helyzetek orvoslására, amelyekben az igazságszolgáltatás megtagadása áll fenn – rendelkezni kell a forum necessitatis elvének alkalmazásáról, amely valamely tagállam bírósága számára lehetővé teszi, hogy kivételes esetekben egy harmadik államhoz szorosan kapcsolódó, vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben határozatot hozzon. Ilyen kivételes eset állhat fenn, ha az érintett harmadik államban például polgárháború miatt nincs lehetőség az eljárás lefolytatására, vagy ha a kedvezményezettől ésszerűen nem várható el, hogy az említett államban eljárást kezdeményezzen, vagy abban részt vegyen. A forum necessitatis elvén alapuló joghatóság azonban kizárólag abban az esetben gyakorolható, ha a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos ügy a megkeresett bíróság szerinti tagállammal elegendően szoros kapcsolatban áll.

(A 650/2012/EU rendelet (31) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az alkalmazandó jog megválasztásának hiányában, valamint az előreláthatóság és jogbiztonság szükségességének összeegyeztetése érdekében – mindenek előtt figyelembe véve a házaspár tényleges élethelyzetét – e rendelet összehangolt kollíziós szabályokat vezet be rangsorolt kapcsoló tényezők alapján, ezzel lehetővé teszi a házastársak teljes vagyonára alkalmazandó jog meghatározását. Így tehát a házastársak házasságkötést követő első közös szokásos tartózkodási helye
  képei
  az első kapcsoló tényezőt, a házastársak házasságkötéskor közös állampolgársága
  szerinti jog
  előtt. Amennyiben egyetlen kapcsoló tényező sem volt alkalmazható, illetve a házasságkötéskor kettős állampolgársággal rendelkező párok első közös szokásos tartózkodási helyének hiányában, harmadik kapcsoló tényezőként azon tagállam jogát kell alkalmazni, amelyhez a házastársakat együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt
  , főleg a házasságkötés helyét. Meg kell jegyezni, hogy
  e szoros kötelékeket a
  házasság létrejöttekor
  kell figyelembe venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az alkalmazandó jog megválasztásának hiányában, valamint az előreláthatóság és jogbiztonság szükségességének összeegyeztetése érdekében – mindenek előtt figyelembe véve a házaspár tényleges élethelyzetét – e rendelet összehangolt kollíziós szabályokat vezet be rangsorolt kapcsoló tényezők alapján, ezzel lehetővé teszi a házastársak teljes vagyonára alkalmazandó jog meghatározását. Így tehát a házastársak házasságkötést követő első közös szokásos tartózkodási helye
  képei
  az első kapcsoló tényezőt, a házastársak házasságkötéskor közös állampolgársága
  szerinti jog
  előtt. Amennyiben egyetlen kapcsoló tényező sem volt alkalmazható, illetve a házasságkötéskor kettős állampolgársággal rendelkező párok első közös szokásos tartózkodási helyének hiányában, harmadik kapcsoló tényezőként azon tagállam jogát kell alkalmazni, amelyhez a házastársakat együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt
  , főleg a házasságkötés helyét. Meg kell jegyezni, hogy
  e szoros kötelékeket a
  házasság létrejöttekor
  kell figyelembe venni.

| (21) | Az alkalmazandó jog megválasztásának hiányában, valamint az előreláthatóság és jogbiztonság szükségességének összeegyeztetése érdekében – mindenek előtt figyelembe véve a házaspár tényleges élethelyzetét – e rendelet összehangolt kollíziós szabályokat vezet be rangsorolt kapcsoló tényezők alapján, ezzel lehetővé teszi a házastársak teljes vagyonára alkalmazandó jog meghatározását. Így tehát a házastársak
  házasságkötéskori közös tartózkodási helye, illetve a
  házasságkötést követő első közös szokásos tartózkodási helye
  képezi
  az első kapcsoló tényezőt, a házastársak házasságkötéskor közös állampolgársága előtt. Amennyiben egyetlen kapcsoló tényező sem volt alkalmazható, illetve a házasságkötéskor kettős állampolgársággal rendelkező párok első közös szokásos tartózkodási helyének hiányában, harmadik kapcsoló tényezőként azon tagállam jogát kell alkalmazni, amelyhez a házastársakat együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt; e szoros kötelékeket a
  házasságkötés időpontja szerint
  kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(21)

Az alkalmazandó jog megválasztásának hiányában, valamint az előreláthatóság és jogbiztonság szükségességének összeegyeztetése érdekében – mindenek előtt figyelembe véve a házaspár tényleges élethelyzetét – e rendelet összehangolt kollíziós szabályokat vezet be rangsorolt kapcsoló tényezők alapján, ezzel lehetővé teszi a házastársak teljes vagyonára alkalmazandó jog meghatározását. Így tehát a házastársak
  házasságkötéskori közös tartózkodási helye, illetve a
  házasságkötést követő első közös szokásos tartózkodási helye
  képezi
  az első kapcsoló tényezőt, a házastársak házasságkötéskor közös állampolgársága előtt. Amennyiben egyetlen kapcsoló tényező sem volt alkalmazható, illetve a házasságkötéskor kettős állampolgársággal rendelkező párok első közös szokásos tartózkodási helyének hiányában, harmadik kapcsoló tényezőként azon tagállam jogát kell alkalmazni, amelyhez a házastársakat együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt; e szoros kötelékeket a
  házasságkötés időpontja szerint
  kell figyelembe venni.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | E rendelet alkalmazásában, azaz amennyiben a rendelet valamely állam jogának alkalmazása tekintetében az állampolgárságot jelöli meg kapcsoló tényezőnek, annak megítélésére, hogy a többes állampolgárság esetében hogyan kell eljárni, valamint hogy egy személy valamely államnak állampolgára-e, arra – adott esetben nemzetközi egyezményekkel együtt – a nemzeti jog irányadó, amelynek azonban teljes mértékben figyelembe kell vennie az Európai Unió általános elveit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

E rendelet alkalmazásában, azaz amennyiben a rendelet valamely állam jogának alkalmazása tekintetében az állampolgárságot jelöli meg kapcsoló tényezőnek, annak megítélésére, hogy a többes állampolgárság esetében hogyan kell eljárni, valamint hogy egy személy valamely államnak állampolgára-e, arra – adott esetben nemzetközi egyezményekkel együtt – a nemzeti jog irányadó, amelynek azonban teljes mértékben figyelembe kell vennie az Európai Unió általános elveit.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Tekintettel a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog megválasztásának fontosságára,
  a
  rendeletnek bizonyos garanciákkal kell biztosítania, hogy a házastársak vagy leendő házastársak tudatában
  vannak
  választásuk következményeinek.
  Az
  alkalmazandó jog
  megválasztása a választott állam joga, vagy az aktus kiállításának helye
  szerinti állam joga
  által a házassági szerződésre előírt formában történik, de mindenképpen írásban, keltezéssel és a házastársak aláírásával ellátva. Továbbá, tiszteletben kell tartani a választott állam joga, vagy az aktus kiállításának helye szerinti állam joga által az ilyen szerződések érvényességét, nyilvánosságát vagy bejegyzését illetően előírt további alaki szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Tekintettel a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog megválasztásának fontosságára,
  a
  rendeletnek bizonyos garanciákkal kell biztosítania, hogy a házastársak vagy leendő házastársak tudatában
  vannak
  választásuk következményeinek.
  Az
  alkalmazandó jog
  megválasztása a választott állam joga, vagy az aktus kiállításának helye
  szerinti állam joga
  által a házassági szerződésre előírt formában történik, de mindenképpen írásban, keltezéssel és a házastársak aláírásával ellátva. Továbbá, tiszteletben kell tartani a választott állam joga, vagy az aktus kiállításának helye szerinti állam joga által az ilyen szerződések érvényességét, nyilvánosságát vagy bejegyzését illetően előírt további alaki szabályokat.

| (24) | Tekintettel a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog megválasztásának fontosságára,
  e
  rendeletnek bizonyos garanciákkal kell biztosítania, hogy a házastársak vagy leendő házastársak tudatában
  legyenek
  választásuk következményeinek.
  A jog megválasztására vonatkozó megállapodást legalább írásba kell foglalni, dátummal kell ellátni, és azt mindkét házastársnak alá kell írnia. A jog megválasztásának olyan formában kell történnie, amilyet a házassági vagyonjogi rendszerekre
  alkalmazandó jog
  vagy a megállapodás megkötése
  szerinti állam joga
  előír. |
| --- | --- |

(24)

Tekintettel a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog megválasztásának fontosságára,
  e
  rendeletnek bizonyos garanciákkal kell biztosítania, hogy a házastársak vagy leendő házastársak tudatában
  legyenek
  választásuk következményeinek.
  A jog megválasztására vonatkozó megállapodást legalább írásba kell foglalni, dátummal kell ellátni, és azt mindkét házastársnak alá kell írnia. A jog megválasztásának olyan formában kell történnie, amilyet a házassági vagyonjogi rendszerekre
  alkalmazandó jog
  vagy a megállapodás megkötése
  szerinti állam joga
  előír.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | A tagállamok egyes – többek között a családi otthon védelmét, valamint a használati jogosultság házastársak közötti szabályozását érintő – jogi normáinak figyelembevétele érdekében e rendelet nem akadályozhatja meg, hogy a megkeresett bíróság imperatív rendelkezéseket alkalmazzon, azaz lehetővé kell tennie, hogy valamely tagállam a külföldi jog alkalmazását saját joga javára megtagadja. Ezzel összefüggésben az imperatív rendelkezéseknek olyan kötelező erejű előírásokat kell jelentenie, amelyek betartását valamely ország a közérdek – mint például politikai, társadalmi vagy gazdasági rendjének megőrzése – szempontjából döntő fontosságúnak ítéli. Így a családi otthon védelmének biztosítása érdekében annak a tagállamnak, amelynek területén e családi otthon található, lehetőséget kell kapnia saját szabályainak alkalmazására, az érintett tagállamban alkalmazandó jogügyletvédelmi előírások sérelme nélkül, amelyek elsőbbségét a 35. cikk biztosítja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

A tagállamok egyes – többek között a családi otthon védelmét, valamint a használati jogosultság házastársak közötti szabályozását érintő – jogi normáinak figyelembevétele érdekében e rendelet nem akadályozhatja meg, hogy a megkeresett bíróság imperatív rendelkezéseket alkalmazzon, azaz lehetővé kell tennie, hogy valamely tagállam a külföldi jog alkalmazását saját joga javára megtagadja. Ezzel összefüggésben az imperatív rendelkezéseknek olyan kötelező erejű előírásokat kell jelentenie, amelyek betartását valamely ország a közérdek – mint például politikai, társadalmi vagy gazdasági rendjének megőrzése – szempontjából döntő fontosságúnak ítéli. Így a családi otthon védelmének biztosítása érdekében annak a tagállamnak, amelynek területén e családi otthon található, lehetőséget kell kapnia saját szabályainak alkalmazására, az érintett tagállamban alkalmazandó jogügyletvédelmi előírások sérelme nélkül, amelyek elsőbbségét a 35. cikk biztosítja.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Mivel e rendelet egyik célkitűzése a tagállamokban hozott határozatok kölcsönös elismerése, a
  44/2001/EK rendelet alapján meghatározott
  szabályokat kell tartalmaznia a határozatok elismerésével és végrehajtásával kapcsolatban
  , amelyeket szükség szerint az e rendelet által felölelt tárgykör konkrét követelményeihez kell igazítani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Mivel e rendelet egyik célkitűzése a tagállamokban hozott határozatok kölcsönös elismerése, a
  44/2001/EK rendelet alapján meghatározott
  szabályokat kell tartalmaznia a határozatok elismerésével és végrehajtásával kapcsolatban
  , amelyeket szükség szerint az e rendelet által felölelt tárgykör konkrét követelményeihez kell igazítani
  .

| (27) | Mivel e rendelet egyik célkitűzése a tagállamokban
  a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolas ügyekben
  hozott határozatok kölcsönös elismerése, a
  polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén meglévő más uniós jogi eszközökhöz hasonló
  szabályokat kell tartalmaznia a határozatok elismerésével
  , végrehajthatóságával
  és végrehajtásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(27)

Mivel e rendelet egyik célkitűzése a tagállamokban
  a vagyonjogi rendszerekkel kapcsolas ügyekben
  hozott határozatok kölcsönös elismerése, a
  polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén meglévő más uniós jogi eszközökhöz hasonló
  szabályokat kell tartalmaznia a határozatok elismerésével
  , végrehajthatóságával
  és végrehajtásával kapcsolatban.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Annak figyelembe vétele érdekében, hogy
  a
  tagállamok eltérő módon szabályozzák a
  házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos
  kérdéseket
  , e rendeletnek biztosítania kell a közokiratok
  elismerését és végrehajtását. Mindazonáltal a közokiratok elismerésük tekintetében nem vehetők a bírósági határozatokkal egy tekintet alá. A közokiratok elismerése azt jelenti, hogy az okiratok tartalmukat illetően ugyanolyan bizonyító erővel és ugyanolyan hatásokkal bírnak, mint a kiállításuk helye szerinti tagállamban, és vonatkozik rájuk az érvényesség vélelme, amely megtámadás esetén megszűnhet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Annak figyelembe vétele érdekében, hogy
  a
  tagállamok eltérő módon szabályozzák a
  házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos
  kérdéseket
  , e rendeletnek biztosítania kell a közokiratok
  elismerését és végrehajtását. Mindazonáltal a közokiratok elismerésük tekintetében nem vehetők a bírósági határozatokkal egy tekintet alá. A közokiratok elismerése azt jelenti, hogy az okiratok tartalmukat illetően ugyanolyan bizonyító erővel és ugyanolyan hatásokkal bírnak, mint a kiállításuk helye szerinti tagállamban, és vonatkozik rájuk az érvényesség vélelme, amely megtámadás esetén megszűnhet.

| (28) | A házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos
  ügyek rendezésére szolgáló
  ,
  eltérő tagállami rendszerek figyelembevétele érdekében
  e rendeletnek
  valamennyi tagállamban
  biztosítania kell a
  házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben kiállított
  közokiratok
  elfogadását és végrehajthatóságát. |
| --- | --- |

(28)

A házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos
  ügyek rendezésére szolgáló
  ,
  eltérő tagállami rendszerek figyelembevétele érdekében
  e rendeletnek
  valamennyi tagállamban
  biztosítania kell a
  házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyben kiállított
  közokiratok
  elfogadását és végrehajthatóságát.

(A 650/2012/EU rendelet (60) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | E rendeletnek különösen a 650/2012/EU rendelet alapján kell rendelkezéseket magában foglalnia a bírósági határozatok elismerése, végrehajthatósága és végrehajtása, továbbá a közokiratok elfogadása és végrehajthatósága, valamint a bírósági egyezségek végrehajthatósága tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

E rendeletnek különösen a 650/2012/EU rendelet alapján kell rendelkezéseket magában foglalnia a bírósági határozatok elismerése, végrehajthatósága és végrehajtása, továbbá a közokiratok elfogadása és végrehajthatósága, valamint a bírósági egyezségek végrehajthatósága tekintetében.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Mindazonáltal, mennyiben a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jognak
  az egyik házastárs és egy harmadik személy közötti
  jogviszonyt is szabályoznia kell
  , e
  jog érvényesítési feltételeit –
  a harmadik
  személy
  védelmének biztosítása érdekében
  – az egyik házastárs vagy
  a harmadik
  személy
  szokásos tartózkodási helye
  szerinti tagállam
  joga
  állapíthatja meg Így tehát e tagállam joga előírhatja, hogy az említett házastárs csak akkor érvényesítheti
  házassági vagyonjogi
  rendszere jogát az említett harmadik személlyel szemben
  , ha
  az említett tagállamban előírt bejegyzési és nyilvánossági feltételeket tiszteletben tartották, kivéve, ha
  a harmadik személy ismeri vagy ismernie kellene a
  házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Mindazonáltal, mennyiben a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jognak
  az egyik házastárs és egy harmadik személy közötti
  jogviszonyt is szabályoznia kell
  , e
  jog érvényesítési feltételeit –
  a harmadik
  személy
  védelmének biztosítása érdekében
  – az egyik házastárs vagy
  a harmadik
  személy
  szokásos tartózkodási helye
  szerinti tagállam
  joga
  állapíthatja meg Így tehát e tagállam joga előírhatja, hogy az említett házastárs csak akkor érvényesítheti
  házassági vagyonjogi
  rendszere jogát az említett harmadik személlyel szemben
  , ha
  az említett tagállamban előírt bejegyzési és nyilvánossági feltételeket tiszteletben tartották, kivéve, ha
  a harmadik személy ismeri vagy ismernie kellene a
  házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot
  .

| (29) | Az egyik házastárs és egy harmadik személy közötti
  jogviszonyra a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó
  , e
  rendelet szerinti jogot kell alkalmazni.
   A
  házastársak egyike és egy
  harmadik
  fél között fennálló jogviszonyban ugyanakkor a harmadik fél
  védelmének biztosítása érdekében a
  házastársak egyike sem érvényesítheti e házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot, ha a
  harmadik
  féllel jogviszonyban álló házastárs és a harmadik fél
  szokásos tartózkodási helye
  ugyanazon államban található, amely azonban eltér attól az államtól, amelynek
  joga
  a
  házassági vagyonjogi
  rendszerre alkalmazandó. Kivételt kell képeznie annak
  , ha a harmadik személy
  nincs kiszolgáltatott helyzetben, tehát az alkalmazandó jogot
  ismeri vagy ismernie kellene
  , illetve ha az adott államban
  a
  nyilvántartásba vételre vagy nyilvánosságra vonatkozó követelményeket betartották
  . |
| --- | --- |

(29)

Az egyik házastárs és egy harmadik személy közötti
  jogviszonyra a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó
  , e
  rendelet szerinti jogot kell alkalmazni.
   A
  házastársak egyike és egy
  harmadik
  fél között fennálló jogviszonyban ugyanakkor a harmadik fél
  védelmének biztosítása érdekében a
  házastársak egyike sem érvényesítheti e házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot, ha a
  harmadik
  féllel jogviszonyban álló házastárs és a harmadik fél
  szokásos tartózkodási helye
  ugyanazon államban található, amely azonban eltér attól az államtól, amelynek
  joga
  a
  házassági vagyonjogi
  rendszerre alkalmazandó. Kivételt kell képeznie annak
  , ha a harmadik személy
  nincs kiszolgáltatott helyzetben, tehát az alkalmazandó jogot
  ismeri vagy ismernie kellene
  , illetve ha az adott államban
  a
  nyilvántartásba vételre vagy nyilvánosságra vonatkozó követelményeket betartották
  .

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a határozatok, perbeli egyezségek és közokiratok végrehajthatóvá nyilvánításával kapcsolatos tanúsítványok és formanyomtatványok meghatározása és későbbi módosítása tekintetében. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (2)

  összhangban kell gyakorolni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a határozatok, perbeli egyezségek és közokiratok végrehajthatóvá nyilvánításával kapcsolatos tanúsítványok és formanyomtatványok meghatározása és későbbi módosítása tekintetében. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (2)

  összhangban kell gyakorolni;

(A 650/2012/EU rendelet (78) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

30 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30b) | Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni az e rendeletben előírt tanúsítványok és formanyomtatványok létrehozásáról és a későbbiekben azok módosításáról szóló végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 182/2011/EU rendelet 4. cikkében foglalt eljárás keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30b)

Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni az e rendeletben előírt tanúsítványok és formanyomtatványok létrehozásáról és a későbbiekben azok módosításáról szóló végrehajtási jogi aktusok elfogadására a 182/2011/EU rendelet 4. cikkében foglalt eljárás keretében.

(A 650/2012/EU rendelet (79) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elveket, különösen a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot (7. cikk), a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint (9. cikk), a tulajdonhoz való jogot (17. cikk), a megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát (21. cikk), valamint a
  bíróság előtti
  hatékony jogorvoslathoz való jogot (47. cikk). A tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazni ezt a rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elveket, különösen a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot (7. cikk), a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint (9. cikk), a tulajdonhoz való jogot (17. cikk), a megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát (21. cikk), valamint a
  bíróság előtti
  hatékony jogorvoslathoz való jogot (47. cikk). A tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazni ezt a rendeletet.

| (32) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájának
  7., 9., 17., 20., 21., 23. és 47. cikkében foglalt elveket, nevezetesen a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint, a tulajdonhoz való jogot, a
  törvény előtti egyenlőséget, a
  megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát, valamint a hatékony jogorvoslathoz
  és a tisztességes tárgyaláshoz
  való jogot. A tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazniuk ezt a rendeletet. |
| --- | --- |

(32)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájának
  7., 9., 17., 20., 21., 23. és 47. cikkében foglalt elveket, nevezetesen a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti törvények szerint, a tulajdonhoz való jogot, a
  törvény előtti egyenlőséget, a
  megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát, valamint a hatékony jogorvoslathoz
  és a tisztességes tárgyaláshoz
  való jogot. A tagállamok bíróságainak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazniuk ezt a rendeletet.

(Részben a 650/2012/EU rendelet (81) preambulumbekezdésének felel meg.)

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a házastársak cselekvőképessége, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a házastársak cselekvőképessége,

| a) | a házastársak
  általános
  cselekvőképessége, |
| --- | --- |

a)

a házastársak
  általános
  cselekvőképessége,

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a házasság létezése, érvényessége vagy elismerése, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

a házasság létezése, érvényessége vagy elismerése,

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a házastársak közötti ajándékozás, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a házastársak közötti ajándékozás,

törölve

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a túlélő
  házastárs öröklési jogai
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a túlélő
  házastárs öröklési jogai
  ,

| d) | az örökléssel kapcsolatos kérdések
  a túlélő
  házastársra való tekintettel
  , |
| --- | --- |

d)

az örökléssel kapcsolatos kérdések
  a túlélő
  házastársra való tekintettel
  ,

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a
  házastársak között létrehozott társaságok
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a
  házastársak között létrehozott társaságok
  ,

| e) | a
  társasági jog
  ,
  az egyesületi jog és a jogi személyek jogával kapcsolatos kérdések, |
| --- | --- |

e)

a
  társasági jog
  ,
  az egyesületi jog és a jogi személyek jogával kapcsolatos kérdések,

(A 650/2012/EU rendelet 1. cikk h) pontjának felel meg.)

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | valamely vagyontárgyra vonatkozó
  dologi jogok természete,
  valamint e jogok nyilvánossága. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

valamely vagyontárgyra vonatkozó
  dologi jogok természete,
  valamint e jogok nyilvánossága.

| f) | a
  dologi jogok természete, |
| --- | --- |

f)

a
  dologi jogok természete,

(A 650/2012/EU rendelet 1. cikk k) pontjának felel meg.)

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | az ingatlannal vagy ingósággal kapcsolatos jogok nyilvántartásba vétele – beleértve az e nyilvántartásba vételre vonatkozó jogi követelményeket is – és az ilyen jogok nyilvántartásba vételének vagy a nyilvántartásba vétel elmulasztásának a joghatásai, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fa)

az ingatlannal vagy ingósággal kapcsolatos jogok nyilvántartásba vétele – beleértve az e nyilvántartásba vételre vonatkozó jogi követelményeket is – és az ilyen jogok nyilvántartásba vételének vagy a nyilvántartásba vétel elmulasztásának a joghatásai, és

(A 650/2012/EU rendelet 1. cikk l) pontjának felel meg.)

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – f b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fb) | a házasság felbontása esetén a házasság során szerzett nyugdíj- vagy rokkantságinyugdíj-jogosultságok házastársak vagy volt házastársak közötti átvitelére vagy kiigazítására való jogosultsággal kapcsolatos kérdések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fb)

a házasság felbontása esetén a házasság során szerzett nyugdíj- vagy rokkantságinyugdíj-jogosultságok házastársak vagy volt házastársak közötti átvitelére vagy kiigazítására való jogosultsággal kapcsolatos kérdések.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „házassági vagyonjogi rendszer”: a házastársak egymás közötti, illetve harmadik személyekkel
  szemben
  fennálló vagyonjogi viszonyaival kapcsolatos szabályok összessége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

„házassági vagyonjogi rendszer”: a házastársak egymás közötti, illetve harmadik személyekkel
  szemben
  fennálló vagyonjogi viszonyaival kapcsolatos szabályok összessége;

| a) | „házassági vagyonjogi rendszer”: a házastársak egymás közötti, illetve harmadik személyekkel fennálló
  , házasság következtében létrejött
  vagyonjogi viszonyaival kapcsolatos szabályok összessége; |
| --- | --- |

a)

„házassági vagyonjogi rendszer”: a házastársak egymás közötti, illetve harmadik személyekkel fennálló
  , házasság következtében létrejött
  vagyonjogi viszonyaival kapcsolatos szabályok összessége;

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „házassági szerződés”: valamennyi olyan megállapodás, amelyben a házastársak vagyonjogi
  viszonyaikat rendezik egymás között vagy harmadik személyekkel szemben
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„házassági szerződés”: valamennyi olyan megállapodás, amelyben a házastársak vagyonjogi
  viszonyaikat rendezik egymás között vagy harmadik személyekkel szemben
  ;

| b) | „házassági szerződés”: valamennyi olyan megállapodás, amelyben a házastársak
  vagy leendő házastársak házassági
  vagyonjogi
  rendszerüket szabályozzák
  ; |
| --- | --- |

b)

„házassági szerződés”: valamennyi olyan megállapodás, amelyben a házastársak
  vagy leendő házastársak házassági
  vagyonjogi
  rendszerüket szabályozzák
  ;

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „közokirat”: az
  eredeti eljárás helye szerinti tagállamban az
  alaki követelményeknek megfelelően közokiratként kiállított vagy bejegyzett
  okirat
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

„közokirat”: az
  eredeti eljárás helye szerinti tagállamban az
  alaki követelményeknek megfelelően közokiratként kiállított vagy bejegyzett
  okirat
  ,

| c) | „közokirat”: az alaki követelményeknek megfelelően
  valamely tagállamban
  közokiratként kiállított vagy bejegyzett,
  vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos irat, amelynek hitelessége: |
| --- | --- |

c)

„közokirat”: az alaki követelményeknek megfelelően
  valamely tagállamban
  közokiratként kiállított vagy bejegyzett,
  vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos irat, amelynek hitelessége:

(A 650/2012/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdése i) pontjának felel meg.)

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „határozat”: házassági vagyonjogi rendszer ügyében valamely tagállam bírósága által hozott határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, ideértve
  az ítéletet, a végzést, a meghagyást
  vagy
  végrehajtási intézkedést, valamint az eljárási költségek hivatalvezető
  általi
  meghatározását
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

„határozat”: házassági vagyonjogi rendszer ügyében valamely tagállam bírósága által hozott határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, ideértve
  az ítéletet, a végzést, a meghagyást
  vagy
  végrehajtási intézkedést, valamint az eljárási költségek hivatalvezető
  általi
  meghatározását
  ;

| d) | „határozat”: házassági vagyonjogi rendszer ügyében valamely tagállam bírósága által hozott határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, ideértve
  a költségeknek
  vagy
  kiadásoknak valamely bírósági tisztviselő
  általi
  meghatározására vonatkozó határozatot
  ; |
| --- | --- |

d)

„határozat”: házassági vagyonjogi rendszer ügyében valamely tagállam bírósága által hozott határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, ideértve
  a költségeknek
  vagy
  kiadásoknak valamely bírósági tisztviselő
  általi
  meghatározására vonatkozó határozatot
  ;

(A 650/2012/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdése g) pontjának felel meg.)

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az „eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben
  az adott esettől függően
  a határozatot meghozták, a
  házassági szerződést megkötötték
  , a
  közokiratot
  vagy
  a közös vagyon elosztásáról szóló aktust, illetve az igazságügyi hatóság által vagy előtt, illetve az általa adott felhatalmazás alapján készített okmányt kiállították. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

az „eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben
  az adott esettől függően
  a határozatot meghozták, a
  házassági szerződést megkötötték
  , a
  közokiratot
  vagy
  a közös vagyon elosztásáról szóló aktust, illetve az igazságügyi hatóság által vagy előtt, illetve az általa adott felhatalmazás alapján készített okmányt kiállították.

| e) | az „eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben a határozatot meghozták, a
  közokiratot kiállították
  , a
  perbeli egyezséget jóváhagyták
  vagy
  megkötötték; |
| --- | --- |

e)

az „eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben a határozatot meghozták, a
  közokiratot kiállították
  , a
  perbeli egyezséget jóváhagyták
  vagy
  megkötötték;

(A 650/2012/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdése e) pontjának felel meg.)

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | „
  megkeresett
  tagállam”: az a tagállam,
  amelyben a határozat, a házassági szerződés, a közokirat, a perbeli egyezség, a közös vagyon megosztásáról szóló aktus
  vagy
  egyéb vagy a hatóság által vagy előtt kiállított, illetve az általa adott felhatalmazás alapján kiállított minden egyéb aktus elismerését és/vagy végrehajtását kérik
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

„
  megkeresett
  tagállam”: az a tagállam,
  amelyben a határozat, a házassági szerződés, a közokirat, a perbeli egyezség, a közös vagyon megosztásáról szóló aktus
  vagy
  egyéb vagy a hatóság által vagy előtt kiállított, illetve az általa adott felhatalmazás alapján kiállított minden egyéb aktus elismerését és/vagy végrehajtását kérik
  ;

| f) | „
  Végrehajtás helye szerinti
  tagállam”: az a tagállam,
  ahol a határozatot, perbeli egyezséget
  vagy
  közokiratot el kell ismerni, végrehajthatóvá kell nyilvánítani vagy végre kell hajtani
  ; |
| --- | --- |

f)

„
  Végrehajtás helye szerinti
  tagállam”: az a tagállam,
  ahol a határozatot, perbeli egyezséget
  vagy
  közokiratot el kell ismerni, végrehajthatóvá kell nyilvánítani vagy végre kell hajtani
  ;

(A 650/2012/EU rendelet 3. cikk (1) bekezdése f) pontjának felel meg.)

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a tagállamok bármely hatáskörrel rendelkező bírói hatósága, amely a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben igazságszolgáltatási feladatot lát el, valamint minden egyéb nem igazságügyi hatóság vagy személy, amelyet hatáskör-átruházás vagy kijelölés útján bírósági hatáskörbe tartozó egyes feladatok ellátásával bízott meg, az e rendeletben meghatározottak szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

a tagállamok bármely hatáskörrel rendelkező bírói hatósága, amely a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben igazságszolgáltatási feladatot lát el, valamint minden egyéb nem igazságügyi hatóság vagy személy, amelyet hatáskör-átruházás vagy kijelölés útján bírósági hatáskörbe tartozó egyes feladatok ellátásával bízott meg, az e rendeletben meghatározottak szerint.

törölve

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  E rendelet alkalmazásában „bíróság” minden olyan igazságügyi hatóság és minden egyéb olyan, házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben hatáskörrel rendelkező hatóság és jogi szakember, amely/aki igazságszolgáltatási feladatot lát el, vagy igazságügyi hatóság felhatalmazása alapján vagy igazságügyi hatóság ellenőrzése alatt jár el, feltéve, hogy ezek az egyéb hatóságok és jogi szakemberek szavatolják a pártatlanságot és a felek meghallgatáshoz való jogát, valamint feltéve, hogy a tevékenységük helye szerinti tagállam joga értelmében: |
| | a) | határozataik ellen jogorvoslattal lehet élni, vagy azokat igazságügyi hatóság felülvizsgálhatja; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  E rendelet alkalmazásában „bíróság” minden olyan igazságügyi hatóság és minden egyéb olyan, házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben hatáskörrel rendelkező hatóság és jogi szakember, amely/aki igazságszolgáltatási feladatot lát el, vagy igazságügyi hatóság felhatalmazása alapján vagy igazságügyi hatóság ellenőrzése alatt jár el, feltéve, hogy ezek az egyéb hatóságok és jogi szakemberek szavatolják a pártatlanságot és a felek meghallgatáshoz való jogát, valamint feltéve, hogy a tevékenységük helye szerinti tagállam joga értelmében:

a)

határozataik ellen jogorvoslattal lehet élni, vagy azokat igazságügyi hatóság felülvizsgálhatja; valamint

| b) | határozataik hasonló érvénnyel és hatállyal bírnak, mint az igazságügyi hatóságok által ugyanilyen ügyben hozott határozatok. |
| --- | --- |

b)

határozataik hasonló érvénnyel és hatállyal bírnak, mint az igazságügyi hatóságok által ugyanilyen ügyben hozott határozatok.

A tagállamok az első albekezdésben említett egyéb hatóságokról és jogi szakemberekről a 37a. cikkel összhangban értesítik a Bizottságot.

(Ez a rendelkezés az 650/2012/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdésének felel meg.)

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

-3 cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -3. cikk |
| | Hatáskör vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a tagállamokon belül |
| | Ez a rendelet nem érinti a tagállami hatóságoknak a házasságivagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos, tagállamon belüli hatáskörét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-3. cikk

Hatáskör vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyekben a tagállamokon belül

Ez a rendelet nem érinti a tagállami hatóságoknak a házasságivagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos, tagállamon belüli hatáskörét.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azon tagállam bíróságai, amelyeket
  [az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok és közokiratok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési tanúsítvány bevezetéséről szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet]
  alkalmazásában az egyik házastárs halálából fakadó
  öröklésre irányuló kérelem ügyével
  keresnek meg, hatáskörrel rendelkeznek
  a
  házassági vagyonjogi
  rendszer e kérelemmel kapcsolatos kérdéseit
  érintő határozathozatalra is. | Azon tagállam bíróságai, amelyeket
  a 650/2012/EU rendelet
  alkalmazásában az egyik házastárs halálából fakadó
  öröklés ügyében
  keresnek meg, hatáskörrel rendelkeznek
  az ezen öröklési üggyel kapcsolatos
  házassági vagyonjogi
  renszereket
  érintő
  kérdésekben való
  határozathozatalra is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Azon tagállam bíróságai, amelyeket
  [az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok és közokiratok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési tanúsítvány bevezetéséről szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet]
  alkalmazásában az egyik házastárs halálából fakadó
  öröklésre irányuló kérelem ügyével
  keresnek meg, hatáskörrel rendelkeznek
  a
  házassági vagyonjogi
  rendszer e kérelemmel kapcsolatos kérdéseit
  érintő határozathozatalra is.

Azon tagállam bíróságai, amelyeket
  a 650/2012/EU rendelet
  alkalmazásában az egyik házastárs halálából fakadó
  öröklés ügyében
  keresnek meg, hatáskörrel rendelkeznek
  az ezen öröklési üggyel kapcsolatos
  házassági vagyonjogi
  renszereket
  érintő
  kérdésekben való
  határozathozatalra is.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2201/2003/EK rendelet alkalmazásában a házasság felbontására, különválásra, vagy a házasság érvényesítésére vonatkozó keresettel megkeresett tagállami bíróságok
  – a házastársak beleegyezése esetén –
  hatáskörrel rendelkeznek a keresettel kapcsolatos házassági vagyonjogi rendszert érintő kérdések elbírálására is. | A 2201/2003/EK rendelet alkalmazásában a házasság felbontására, különválásra, vagy a házasság érvényesítésére vonatkozó keresettel megkeresett tagállami bíróságok hatáskörrel rendelkeznek a keresettel kapcsolatos házassági vagyonjogi rendszert érintő kérdések elbírálására is
  , amennyiben a házastársak az érintett bíróságok joghatóságát kifejezetten vagy más visszavonhatatlan módon elismerték
  . |
| E beleegyezésüket bármikor – az eljárás folyamán is – megadhatják. Amennyiben még az eljárás előtt beleegyezésüket adják, azt írásban kell megtenni keltezéssel, valamint a felek aláírásával ellátva. | |
| A házastársak beleegyezésének
  hiányában a joghatóságra az 5. és azt követő cikkek irányadók. | Az (1) bekezdésben említett bíróság joghatósága elismerésének
  hiányában a joghatóságra az 5. és
  az
  azt követő cikkek irányadók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 2201/2003/EK rendelet alkalmazásában a házasság felbontására, különválásra, vagy a házasság érvényesítésére vonatkozó keresettel megkeresett tagállami bíróságok
  – a házastársak beleegyezése esetén –
  hatáskörrel rendelkeznek a keresettel kapcsolatos házassági vagyonjogi rendszert érintő kérdések elbírálására is.

A 2201/2003/EK rendelet alkalmazásában a házasság felbontására, különválásra, vagy a házasság érvényesítésére vonatkozó keresettel megkeresett tagállami bíróságok hatáskörrel rendelkeznek a keresettel kapcsolatos házassági vagyonjogi rendszert érintő kérdések elbírálására is
  , amennyiben a házastársak az érintett bíróságok joghatóságát kifejezetten vagy más visszavonhatatlan módon elismerték
  .

E beleegyezésüket bármikor – az eljárás folyamán is – megadhatják. Amennyiben még az eljárás előtt beleegyezésüket adják, azt írásban kell megtenni keltezéssel, valamint a felek aláírásával ellátva.

A házastársak beleegyezésének
  hiányában a joghatóságra az 5. és azt követő cikkek irányadók.

Az (1) bekezdésben említett bíróság joghatósága elismerésének
  hiányában a joghatóságra az 5. és
  az
  azt követő cikkek irányadók.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | A joghatóságra vonatkozó megállapodás |
| | (1)
     
  A házastársak megállapodhatnak arról, hogy a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdésekben azon tagállam bíróságai rendelkezzenek joghatósággal, amelynek jogát a 16. cikkel összhangban a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg. Ez a joghatóság kizárólagos. |
| | A harmadik albekezdés sérelme nélkül a joghatóság megválasztására vonatkozó megállapodás bármely időpontban, legkésőbb azonban a bíróság megkeresésekor megköthető vagy módosítható. |
| | Amennyiben az eljáró bíróság országa szerinti jog úgy rendelkezik, a házastársak a bíróság megkeresése után is kijelölhetik a joghatósággal rendelkező bíróságot. Ebben az esetben az eljáró bíróság a saját jogának megfelelően jegyzőkönyvbe veszi a kijelölés tényét. |
| | Amennyiben még az eljárás előtt megállapodnak, a megállapodást írásba kell foglalni, dátummal kell ellátni, és azt a házastársaknak alá kell írniuk. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés az „írásos” formával egyenértékű. |
| | (2)
     
  A házastársak megállapodhatnak arról is, hogy azon tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek jogát a 17. cikk értelmében jogválasztás hiányában alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a. cikk

A joghatóságra vonatkozó megállapodás

(1)
     
  A házastársak megállapodhatnak arról, hogy a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdésekben azon tagállam bíróságai rendelkezzenek joghatósággal, amelynek jogát a 16. cikkel összhangban a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg. Ez a joghatóság kizárólagos.

A harmadik albekezdés sérelme nélkül a joghatóság megválasztására vonatkozó megállapodás bármely időpontban, legkésőbb azonban a bíróság megkeresésekor megköthető vagy módosítható.

Amennyiben az eljáró bíróság országa szerinti jog úgy rendelkezik, a házastársak a bíróság megkeresése után is kijelölhetik a joghatósággal rendelkező bíróságot. Ebben az esetben az eljáró bíróság a saját jogának megfelelően jegyzőkönyvbe veszi a kijelölés tényét.

Amennyiben még az eljárás előtt megállapodnak, a megállapodást írásba kell foglalni, dátummal kell ellátni, és azt a házastársaknak alá kell írniuk. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés az „írásos” formával egyenértékű.

(2)
     
  A házastársak megállapodhatnak arról is, hogy azon tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek jogát a 17. cikk értelmében jogválasztás hiányában alkalmazni kell.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

4 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. cikk |
| | Az alperes megjelenésén alapuló joghatóság |
| | (1)
     
  Az e rendelet egyéb rendelkezéseiből eredő egyéb joghatóságon kívül azon tagállam bírósága rendelkezik joghatósággal, amelynek jogát a 16. cikk szerint választották, vagy amelynek joga a 17. cikk szerint alkalmazandó, és amely előtt az alperes megjelenik. E szabály nem alkalmazható, amennyiben az alperes a bíróság joghatóságának kifogásolása céljából jelent meg a bíróságon, vagy amennyiben a 3., a 4. vagy a 4a. cikk alapján más bíróság rendelkezik joghatósággal. |
| | (2)
     
  A bíróságnak, mielőtt az (1) bekezdés alapján megállapítaná joghatóságát, gondoskodnia kell arról, hogy az alperest tájékoztassák a joghatóság kifogásolásához fűződő jogáról, valamint a perbe bocsátkozás, illetve a perbe nem bocsátkozás következményeiről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4b. cikk

Az alperes megjelenésén alapuló joghatóság

(1)
     
  Az e rendelet egyéb rendelkezéseiből eredő egyéb joghatóságon kívül azon tagállam bírósága rendelkezik joghatósággal, amelynek jogát a 16. cikk szerint választották, vagy amelynek joga a 17. cikk szerint alkalmazandó, és amely előtt az alperes megjelenik. E szabály nem alkalmazható, amennyiben az alperes a bíróság joghatóságának kifogásolása céljából jelent meg a bíróságon, vagy amennyiben a 3., a 4. vagy a 4a. cikk alapján más bíróság rendelkezik joghatósággal.

(2)
     
  A bíróságnak, mielőtt az (1) bekezdés alapján megállapítaná joghatóságát, gondoskodnia kell arról, hogy az alperest tájékoztassák a joghatóság kifogásolásához fűződő jogáról, valamint a perbe bocsátkozás, illetve a perbe nem bocsátkozás következményeiről.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)
     A 3.
  és
  4.
  cikkben említett eseteken kívül
  , a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos
  ügyben
  azon tagállam bíróságai járhatnak el, | Amennyiben egyetlen bíróság sem rendelkezik
  a 3., 4.
  és 4a. cikk szerinti joghatósággal
  , a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos
  ügyekben
  azon tagállam bíróságai járhatnak el, |
| a) | amelynek területén a házastársak
  közös
  szokásos tartózkodási helye található, vagy ennek hiányában |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)
     A 3.
  és
  4.
  cikkben említett eseteken kívül
  , a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos
  ügyben
  azon tagállam bíróságai járhatnak el,

Amennyiben egyetlen bíróság sem rendelkezik
  a 3., 4.
  és 4a. cikk szerinti joghatósággal
  , a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos
  ügyekben
  azon tagállam bíróságai járhatnak el,

a)

amelynek területén a házastársak
  közös
  szokásos tartózkodási helye található, vagy ennek hiányában

| a) | amelynek területén a házastársak szokásos tartózkodási helye található
  a bíróság megkeresésekor
  , vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

a)

amelynek területén a házastársak szokásos tartózkodási helye található
  a bíróság megkeresésekor
  , vagy ennek hiányában

| b) | amelynek területén a házastársak legutóbb
  közös
  szokásos tartózkodási hellyel rendelkeztek, amennyiben egyikük még mindig ott tartózkodik, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

b)

amelynek területén a házastársak legutóbb
  közös
  szokásos tartózkodási hellyel rendelkeztek, amennyiben egyikük még mindig ott tartózkodik, vagy ennek hiányában

| b) | amelynek területén a házastársak legutóbb szokásos tartózkodási hellyel rendelkeztek, amennyiben
  a bíróság megkeresésekor
  egyikük még mindig ott tartózkodik, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

b)

amelynek területén a házastársak legutóbb szokásos tartózkodási hellyel rendelkeztek, amennyiben
  a bíróság megkeresésekor
  egyikük még mindig ott tartózkodik, vagy ennek hiányában

| c) | amelynek területén az alperes
  közös
  szokásos tartózkodási helye található, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

c)

amelynek területén az alperes
  közös
  szokásos tartózkodási helye található, vagy ennek hiányában

| c) | amelynek területén az alperes szokásos tartózkodási helye található
  a bíróság megkeresésekor
  , vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

c)

amelynek területén az alperes szokásos tartózkodási helye található
  a bíróság megkeresésekor
  , vagy ennek hiányában

| d) | amelynek mindkét házastárs állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében
  mindkét házastárs ott rendelkezik
  közös lakóhellyel
  (domicile). |
| --- | --- |

d)

amelynek mindkét házastárs állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében
  mindkét házastárs ott rendelkezik
  közös lakóhellyel
  (domicile).

| d) | amelynek
  a bíróság megkeresésekor
  mindkét házastárs állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében
  ott rendelkeznek
  közös „lakóhellyel
  ”, vagy ennek hiányában |
| --- | --- |

d)

amelynek
  a bíróság megkeresésekor
  mindkét házastárs állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében
  ott rendelkeznek
  közös „lakóhellyel
  ”, vagy ennek hiányában

(2)
     
  A két házastárs arról is megállapodhat, hogy azon tagállam bíróságai, amelynek jogát a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogként választották meg, a 16. és 18. cikkel összhangban a házassági vagyonjogi rendszerüket érintő kérdésekben is eljárhat.

| da) | amelynek az alperes az állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében ahol szokásos lakhellyel rendelkezik. |
| --- | --- |

da)

amelynek az alperes az állampolgára, illetve az Egyesült Királyság és Írország esetében ahol szokásos lakhellyel rendelkezik.

E beleegyezésüket bármikor – az eljárás folyamán is – megadhatják. Amennyiben még az eljárás előtt beleegyezésüket adják, azt írásban kell megtenni keltezéssel, valamint a felek aláírásával ellátva.

(A (2) bekezdéshez lásd a 4a. (új) cikkhez fűzött módosítást; a szöveg változott.)

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a 3., 4. és 5. cikk alapján
  egyetlen tagállam bírósága sem rendelkezik
  joghatósággal,
  az egyik
  tagállam bíróságai joghatósággal rendelkeznek, amennyiben az egyik vagy mindkét
  házastársnak a
  vagyontárgya vagy vagyontárgyai e tagállam területén
  helyezkednek el, amely
  esetben a megkeresett bíróság csak
  e
  vagyontárggyal vagy vagyontárgyakkal kapcsolatban
  hoz
  határozatot. | Amennyiben
  egyetlen tagállam bíróságai sem rendelkeznek
  a 3., 4.
  , 4a.
  és 5. cikk alapján joghatósággal,
  valamely
  tagállam bíróságai joghatósággal rendelkeznek
  annyiban
  , amennyiben az egyik vagy mindkét
  házastárs ingatlan
  vagyontárgya vagy
  nyilvántartásba vett
  vagyontárgyai e tagállam területén
  található(k); ebben az
  esetben
  azonban
  a megkeresett bíróság csak
  a szóban forgó ingatlan
  vagyontárggyal vagy
  nyilvántartásba vett
  vagyontárgyakkal kapcsolatban
  hozhat
  határozatot. |
| | Ezzel összefüggésben valamely tagállam bíróságai csak csak az azon ingatlan vagyontárgyakkal vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakkal kapcsolatos határozathozatalra rendelkeznek joghatósággal, amelyek a szóban forgó tagállamban találhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben a 3., 4. és 5. cikk alapján
  egyetlen tagállam bírósága sem rendelkezik
  joghatósággal,
  az egyik
  tagállam bíróságai joghatósággal rendelkeznek, amennyiben az egyik vagy mindkét
  házastársnak a
  vagyontárgya vagy vagyontárgyai e tagállam területén
  helyezkednek el, amely
  esetben a megkeresett bíróság csak
  e
  vagyontárggyal vagy vagyontárgyakkal kapcsolatban
  hoz
  határozatot.

Amennyiben
  egyetlen tagállam bíróságai sem rendelkeznek
  a 3., 4.
  , 4a.
  és 5. cikk alapján joghatósággal,
  valamely
  tagállam bíróságai joghatósággal rendelkeznek
  annyiban
  , amennyiben az egyik vagy mindkét
  házastárs ingatlan
  vagyontárgya vagy
  nyilvántartásba vett
  vagyontárgyai e tagállam területén
  található(k); ebben az
  esetben
  azonban
  a megkeresett bíróság csak
  a szóban forgó ingatlan
  vagyontárggyal vagy
  nyilvántartásba vett
  vagyontárgyakkal kapcsolatban
  hozhat
  határozatot.

Ezzel összefüggésben valamely tagállam bíróságai csak csak az azon ingatlan vagyontárgyakkal vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakkal kapcsolatos határozathozatalra rendelkeznek joghatósággal, amelyek a szóban forgó tagállamban találhatók.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a 3., 4., 5. és
  a
  6. cikk alapján
  egyetlen
  tagállam
  bírósága sem rendelkezik
  joghatósággal, az egyik tagállam bíróságai
  – kivételes esetben, és amennyiben az ügy elegendő mértékben kötődik e tagállamhoz – eljárhatnak
  a házassági vagyonjogi
  rendszer ügyében
  , amennyiben
  egy harmadik államban
  az eljárás megindítása vagy lefolytatása
  ésszerűtlen vagy
  lehetetlen lenne. | Amennyiben a 3., 4.,
  4a.,
  5. és 6. cikk alapján
  egyik
  tagállam
  bíróságai sem rendelkeznek
  joghatósággal,
  kivételes esetben
  az egyik tagállam bíróságai
  határozatot hozhatnak
  a házassági vagyonjogi
  rendszerrel kapcsolatos ügyben
  , amennyiben az eljárás megindítása vagy lefolytatása lehetetlen lenne
  egy olyan harmadik államban, amelyhez az ügy szorosan kötődik
  . |
| | Az ügynek kielégítő mértékben kell kapcsolódnia azon tagállamhoz, amelynek bíróságához fordultak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben a 3., 4., 5. és
  a
  6. cikk alapján
  egyetlen
  tagállam
  bírósága sem rendelkezik
  joghatósággal, az egyik tagállam bíróságai
  – kivételes esetben, és amennyiben az ügy elegendő mértékben kötődik e tagállamhoz – eljárhatnak
  a házassági vagyonjogi
  rendszer ügyében
  , amennyiben
  egy harmadik államban
  az eljárás megindítása vagy lefolytatása
  ésszerűtlen vagy
  lehetetlen lenne.

Amennyiben a 3., 4.,
  4a.,
  5. és 6. cikk alapján
  egyik
  tagállam
  bíróságai sem rendelkeznek
  joghatósággal,
  kivételes esetben
  az egyik tagállam bíróságai
  határozatot hozhatnak
  a házassági vagyonjogi
  rendszerrel kapcsolatos ügyben
  , amennyiben az eljárás megindítása vagy lefolytatása lehetetlen lenne
  egy olyan harmadik államban, amelyhez az ügy szorosan kötődik
  .

Az ügynek kielégítő mértékben kell kapcsolódnia azon tagállamhoz, amelynek bíróságához fordultak.

(A 650/2012/EU rendelet 11. cikkének felel meg.)

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 3., 4., 5., 6. vagy 7. cikk
  alapján megkeresett azon bíróság, amely előtt
  az eljárás
  függőben van, hatáskörrel
  rendelkezik a viszontkereset
  megvizsgálására is
  , amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozik. | Az
  a
  bíróság, amely előtt a
  3., 4.,
  4a.,
  5., 6. vagy 7. cikk
  értelmében
  az eljárás
  folyik, szintén
  rendelkezik
  joghatósággal
  a viszontkereset
  vizsgálatára
  , amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozik. |
| | Amennyiben a bírósághoz a 6. cikk alapján fordultak, a viszontkereset vizsgálatára vonatkozó joghatósága az ügy érdemét képező ingatlan vagyontárgyakra vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakra korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 3., 4., 5., 6. vagy 7. cikk
  alapján megkeresett azon bíróság, amely előtt
  az eljárás
  függőben van, hatáskörrel
  rendelkezik a viszontkereset
  megvizsgálására is
  , amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozik.

Az
  a
  bíróság, amely előtt a
  3., 4.,
  4a.,
  5., 6. vagy 7. cikk
  értelmében
  az eljárás
  folyik, szintén
  rendelkezik
  joghatósággal
  a viszontkereset
  vizsgálatára
  , amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozik.

Amennyiben a bírósághoz a 6. cikk alapján fordultak, a viszontkereset vizsgálatára vonatkozó joghatósága az ügy érdemét képező ingatlan vagyontárgyakra vagy nyilvántartásba vett vagyontárgyakra korlátozódik.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A bíróság megkeresettnek
  tekintendő: | E fejezet alkalmazásában valamely bírósági eljárás az alábbi időpontokban
  tekintendő
  megkezdettnek
  : |
| a) | az eljárást megindító irat, illetve azzal egyenértékű irat bírósághoz történő benyújtásának időpontjában, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el megtenni az alperes részére történő kézbesítés érdekében előírt intézkedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A bíróság megkeresettnek
  tekintendő:

E fejezet alkalmazásában valamely bírósági eljárás az alábbi időpontokban
  tekintendő
  megkezdettnek
  :

a)

az eljárást megindító irat, illetve azzal egyenértékű irat bírósághoz történő benyújtásának időpontjában, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el megtenni az alperes részére történő kézbesítés érdekében előírt intézkedéseket;

| a) | az eljárást megindító irat, illetve azzal egyenértékű irat bírósághoz történő benyújtásának időpontjában, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el megtenni az alperes részére történő kézbesítés érdekében előírt intézkedéseket, |
| --- | --- |

a)

az eljárást megindító irat, illetve azzal egyenértékű irat bírósághoz történő benyújtásának időpontjában, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el megtenni az alperes részére történő kézbesítés érdekében előírt intézkedéseket,

| b) | ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban az időpontban, amikor azt a kézbesítésére
  hatáskörrel rendelkező intézmény
  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el
  megtenni az irat
  bírósághoz történő benyújtása érdekében előírt
  intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban az időpontban, amikor azt a kézbesítésére
  hatáskörrel rendelkező intézmény
  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el
  megtenni az irat
  bírósághoz történő benyújtása érdekében előírt
  intézkedéseket.

| b) | ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban az időpontban, amikor azt a kézbesítésére
  illetékes hatóság
  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el
  az iratnak a
  bírósághoz történő benyújtása érdekében
  számára
  előírt
  intézkedések megtételét, vagy |
| --- | --- |

b)

ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban az időpontban, amikor azt a kézbesítésére
  illetékes hatóság
  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el
  az iratnak a
  bírósághoz történő benyújtása érdekében
  számára
  előírt
  intézkedések megtételét, vagy

| ba) | ha a bíróság hivatalból indít eljárást, abban az időpontban, amikor a bíróság meghozza az eljárás megindításáról szóló határozatát, vagy ha nem kötelező ilyen határozatot hozni, abban az időpontban, amikor a bíróság iktatja az ügyet. |
| --- | --- |

ba)

ha a bíróság hivatalból indít eljárást, abban az időpontban, amikor a bíróság meghozza az eljárás megindításáról szóló határozatát, vagy ha nem kötelező ilyen határozatot hozni, abban az időpontban, amikor a bíróság iktatja az ügyet.

(A 650/2012/EU rendelet 14. cikkének felel meg.)

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben
  azonos jogalapból származó, azonos felek között folyó eljárásokat
  különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak, a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást. | (1)   Amennyiben különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak
  ugyanabból a ténybeli alapból származó
  ,
  házastársak között folyó eljárásokat,
  a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Amennyiben
  azonos jogalapból származó, azonos felek között folyó eljárásokat
  különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak, a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást.

(1)   Amennyiben különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak
  ugyanabból a ténybeli alapból származó
  ,
  házastársak között folyó eljárásokat,
  a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást.

(A 650/2012/EU rendelet 17. cikkének felel meg.)

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben
  ezen eljárások
  első
  fokú bíróság előtt vannak folyamatban
  , a később megkeresett bíróság
  valamely fél
  kérelmére
  megszüntetheti
  az
  eljárást, amennyiben az említett peres eljárásokra az
  elsőként megkeresett bíróság rendelkezik
  joghatósággal
  , és
  joga
  az eljárások egyesítését lehetővé teszi. | (2)   Amennyiben
  a keresetek tekintetében
  első
  fokon folyik az eljárás
  , a később megkeresett bíróság
  a házastársak egyikének
  kérelmére
  megállapíthatja a joghatóság hiányát, feltéve, hogy a keresetek tekintetében
  az elsőként megkeresett bíróság
  joghatósággal
  rendelkezik, és
  a rá vonatkozó jog
  az eljárások egyesítését lehetővé teszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amennyiben
  ezen eljárások
  első
  fokú bíróság előtt vannak folyamatban
  , a később megkeresett bíróság
  valamely fél
  kérelmére
  megszüntetheti
  az
  eljárást, amennyiben az említett peres eljárásokra az
  elsőként megkeresett bíróság rendelkezik
  joghatósággal
  , és
  joga
  az eljárások egyesítését lehetővé teszi.

(2)   Amennyiben
  a keresetek tekintetében
  első
  fokon folyik az eljárás
  , a később megkeresett bíróság
  a házastársak egyikének
  kérelmére
  megállapíthatja a joghatóság hiányát, feltéve, hogy a keresetek tekintetében
  az elsőként megkeresett bíróság
  joghatósággal
  rendelkezik, és
  a rá vonatkozó jog
  az eljárások egyesítését lehetővé teszi.

(A 650/2012/EU rendelet 18. cikkének felel meg.)

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

13 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. cikk |
| | Információszolgáltatás a házastársak számára |
| | Az illetékes hatóság ésszerű időn belül köteles tájékoztatni a házastársat/házastársakat minden ellene/ellenük kezdeményezett, a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos eljárásról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13a. cikk

Információszolgáltatás a házastársak számára

Az illetékes hatóság ésszerű időn belül köteles tájékoztatni a házastársat/házastársakat minden ellene/ellenük kezdeményezett, a házassági vagyonjogi rendszerrel kapcsolatos eljárásról.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Valamely tagállam
  bíróságainál a tagállam
  joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket is, még akkor is
  kérelmezhetőek
  , ha e rendelet alapján az ügy
  érdemére
  más tagállam
  bírósága rendelkezik
  joghatósággal. | A
  valamely tagállam joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes intézkedések – beleértve a biztosítási intézkedéseket is
  – a tagállam bíróságainál kérelmezhetők
  , még akkor is, ha e rendelet alapján az ügy
  érdemi elbírálására
  más tagállam
  bíróságai rendelkeznek
  joghatósággal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Valamely tagállam
  bíróságainál a tagállam
  joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket is, még akkor is
  kérelmezhetőek
  , ha e rendelet alapján az ügy
  érdemére
  más tagállam
  bírósága rendelkezik
  joghatósággal.

A
  valamely tagállam joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes intézkedések – beleértve a biztosítási intézkedéseket is
  – a tagállam bíróságainál kérelmezhetők
  , még akkor is, ha e rendelet alapján az ügy
  érdemi elbírálására
  más tagállam
  bíróságai rendelkeznek
  joghatósággal.

(A 650/2012/EU rendelet 19. cikkének felel meg.)

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 16.
  , 17
  .
  és 18.
  cikk értelmében a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog
  a házastársak teljes vagyonára
  alkalmazandó. | (1)
     A 16.
  és a 71
  . cikk értelmében a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog
  az e rendszer hatálya alá tartozó valamennyi vagyontárgyra
  alkalmazandó
  , függetlenül azok fellelhetőségi helyétől
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 16.
  , 17
  .
  és 18.
  cikk értelmében a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog
  a házastársak teljes vagyonára
  alkalmazandó.

(1)
     A 16.
  és a 71
  . cikk értelmében a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog
  az e rendszer hatálya alá tartozó valamennyi vagyontárgyra
  alkalmazandó
  , függetlenül azok fellelhetőségi helyétől
  .

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az 1. cikk (3) bekezdése f) és fa) pontjának sérelme nélkül a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog szabályozza többek között az alábbiakat: |
| | a) | a házastársak vagyonának házasság előtti és utáni kategóriákba való felosztása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Az 1. cikk (3) bekezdése f) és fa) pontjának sérelme nélkül a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog szabályozza többek között az alábbiakat:

a)

a házastársak vagyonának házasság előtti és utáni kategóriákba való felosztása;

| b) | a vagyon egyik kategóriából a másikba való átvezetése; |
| --- | --- |

b)

a vagyon egyik kategóriából a másikba való átvezetése;

| c) | adott esetben felelősségvállalás a házastárs tartozásaiért; |
| --- | --- |

c)

adott esetben felelősségvállalás a házastárs tartozásaiért;

| d) | a házastársak házasság idején fennálló rendelkezési jogosultságai; |
| --- | --- |

d)

a házastársak házasság idején fennálló rendelkezési jogosultságai;

| e) | a házassági vagyonjogi rendszer megszüntetése és felszámolása, valamint a házastársi vagyonközösség megszüntetése a házasság felbontása során; |
| --- | --- |

e)

a házassági vagyonjogi rendszer megszüntetése és felszámolása, valamint a házastársi vagyonközösség megszüntetése a házasság felbontása során;

| f) | a házassági vagyonjogi rendszernek a házastársak és harmadik személyek közötti jogviszonyra gyakorolt hatásai, a 35. cikk alapján; |
| --- | --- |

f)

a házassági vagyonjogi rendszernek a házastársak és harmadik személyek közötti jogviszonyra gyakorolt hatásai, a 35. cikk alapján;

| g) | a házassági vagyonjogi rendszerre vonatkozó megállapodás anyagi érvényessége. |
| --- | --- |

g)

a házassági vagyonjogi rendszerre vonatkozó megállapodás anyagi érvényessége.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

15 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. cikk |
| | Egyetemes alkalmazás |
| | Az e rendelet által meghatározott jogot arra való tekintet nélkül alkalmazni kell, hogy az egy tagállam joga-e vagy sem. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

15a. cikk

Egyetemes alkalmazás

Az e rendelet által meghatározott jogot arra való tekintet nélkül alkalmazni kell, hogy az egy tagállam joga-e vagy sem.

(Lásd a 21. cikkhez tartozó módosítást; a szöveg változott.)

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A házastársak vagy leendő házastársak
  megválaszthatják
  a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó
  jogot
  , amennyiben az alábbi jogok egyikéről van szó: | (1)
     A házastársak vagy leendő házastársak
  megállapodhatnak
  a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó
  jogról vagy annak megváltoztatásáról
  , amennyiben az alábbi jogok egyikéről van szó: |
| a) | azon állam joga, amelyben a házastársak vagy leendő házastársak közös szokásos tartózkodási helye található, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A házastársak vagy leendő házastársak
  megválaszthatják
  a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó
  jogot
  , amennyiben az alábbi jogok egyikéről van szó:

(1)
     A házastársak vagy leendő házastársak
  megállapodhatnak
  a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó
  jogról vagy annak megváltoztatásáról
  , amennyiben az alábbi jogok egyikéről van szó:

a)

azon állam joga, amelyben a házastársak vagy leendő házastársak közös szokásos tartózkodási helye található, vagy

| b
  ) | azon állam joga,
  ahol
  a házastársak vagy leendő házastársak
  e választás megtételekor
  szokásos tartózkodási
  helye található
  , vagy |
| --- | --- |

b
  )

azon állam joga,
  ahol
  a házastársak vagy leendő házastársak
  e választás megtételekor
  szokásos tartózkodási
  helye található
  , vagy

| a
  ) | azon állam joga,
  amelynek területén
  a házastársak vagy leendő házastársak
  vagy egyikük
  szokásos tartózkodási
  hellyel rendelkeznek
  ,
  illetve rendelkezik a megállapodás megkötésének időpontjában,
  vagy |
| --- | --- |

a
  )

azon állam joga,
  amelynek területén
  a házastársak vagy leendő házastársak
  vagy egyikük
  szokásos tartózkodási
  hellyel rendelkeznek
  ,
  illetve rendelkezik a megállapodás megkötésének időpontjában,
  vagy

| c
  ) | azon
  tagállam
  joga, amelynek
  állampolgárságával
  a házastársak vagy
  a
  leendő házastársak egyike
  e választás megtételekor rendelkezik
  . |
| --- | --- |

c
  )

azon
  tagállam
  joga, amelynek
  állampolgárságával
  a házastársak vagy
  a
  leendő házastársak egyike
  e választás megtételekor rendelkezik
  .

| b
  ) | azon
  állam
  joga, amelynek a házastársak vagy leendő házastársak egyike
  a megállapodás megkötésének időpontjában állampolgára
  . |
| --- | --- |

b
  )

azon
  állam
  joga, amelynek a házastársak vagy leendő házastársak egyike
  a megállapodás megkötésének időpontjában állampolgára
  .

(2)
     
  Amennyiben a házastársak nem állapodnak meg másként, a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jognak a házasság ideje alatt történő megváltoztatása csak jövőbeli hatállyal bír.

(3)
     
  Ha a házastársak visszamenőleges hatályt kívánnak adni az alkalmazandó jog e megválasztásának, e visszamenőleges hatály sem az addig alkalmazandó jog alapján kötött korábbi aktusok érvényességét, sem a harmadik személyek előzőleg alkalmazandó jogból fakadó jogait nem érinti.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Amennyiben a házastársak nem élnek a
  jogválasztás
  lehetőségével,
  a házassági vagyonjogi rendszerre
  az alábbi jogot
  kell alkalmazni: | (1)   
  A 16. cikk szerinti
  jogválasztás
  hiányának esetén
  a házassági vagyonjogi rendszerre
  azon állam jogát
  kell alkalmazni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Amennyiben a házastársak nem élnek a
  jogválasztás
  lehetőségével,
  a házassági vagyonjogi rendszerre
  az alábbi jogot
  kell alkalmazni:

(1)   
  A 16. cikk szerinti
  jogválasztás
  hiányának esetén
  a házassági vagyonjogi rendszerre
  azon állam jogát
  kell alkalmazni:

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | azon állam jogát, amelyben a házastársak házasságkötés utáni első közös szokásos tartózkodási
  helye található
  , vagy ennek hiányában, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

azon állam jogát, amelyben a házastársak házasságkötés utáni első közös szokásos tartózkodási
  helye található
  , vagy ennek hiányában,

| a) | azon állam jogát, amelyben a
  házastársaknak a házasságkötés időpontjában szokásos közös tartózkodási helye található, illetve amelyben a
  házastársak házasságkötés utáni első közös szokásos tartózkodási
  helyüket létesítik
  , vagy ennek hiányában, |
| --- | --- |

a)

azon állam jogát, amelyben a
  házastársaknak a házasságkötés időpontjában szokásos közös tartózkodási helye található, illetve amelyben a
  házastársak házasságkötés utáni első közös szokásos tartózkodási
  helyüket létesítik
  , vagy ennek hiányában,

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | azon állam jogát, amelyhez a házastársakat együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt,
  főleg
  a házasságkötés
  helyét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

azon állam jogát, amelyhez a házastársakat együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt,
  főleg
  a házasságkötés
  helyét
  .

| c) | azon állam jogát, amelyhez a házastársakat
  a házasságkötés időpontjában
  együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt, a házasságkötés
  helyére való tekintet nélkül
  . |
| --- | --- |

c)

azon állam jogát, amelyhez a házastársakat
  a házasságkötés időpontjában
  együtt a legszorosabb kötelékek fűzik, figyelembe véve valamennyi körülményt, a házasságkötés
  helyére való tekintet nélkül
  .

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. cikk | törölve |
| Az alkalmazandó jog megváltoztatása | |
| A házastársak a házasság ideje alatt bármikor kérhetik, hogy házassági vagyonjogi rendszerükre az addig alkalmazott jog helyett egy másik jogot alkalmazzanak. Csak az alábbi jogok egyikét jelölhetik ki: | |
| a) | azon állam joga, ahol az egyik házastárs e választás megtételekor szokásos tartózkodási helye található, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

18. cikk

törölve

Az alkalmazandó jog megváltoztatása

A házastársak a házasság ideje alatt bármikor kérhetik, hogy házassági vagyonjogi rendszerükre az addig alkalmazott jog helyett egy másik jogot alkalmazzanak. Csak az alábbi jogok egyikét jelölhetik ki:

a)

azon állam joga, ahol az egyik házastárs e választás megtételekor szokásos tartózkodási helye található,

| b) | azon tagállam joga, amelynek állampolgárságával az egyik házastárs e választás megtételekor rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

azon tagállam joga, amelynek állampolgárságával az egyik házastárs e választás megtételekor rendelkezik.

Amennyiben a házastársak nem fejezik ki ezzel ellentétes szándékukat, a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jognak a házasság ideje alatt történő megváltoztatása csak a jövőre nézve van kihatással.

Ha a házastársak visszamenőleges hatályt kívánnak adni az alkalmazandó jog e megválasztásának, e visszamenőleges hatály sem az addig alkalmazandó jog alapján kötött korábbi aktusok érvényességét, sem a harmadik személyek előzőleg alkalmazandó jogból fakadó jogait nem érinti.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az
  alkalmazandó jog megválasztása a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog által vagy a házassági szerződés megfogalmazásának helye szerint állam joga által meghatározott formában történik
  . | (1)   
  A 16. cikkben említett, a joghatóságra vonatkozó megállapodást írásba kell foglalni, dátummal kell ellátni, és azt mindkét házastársnak alá kell írnia. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés egyenértékű
  az
  írásos formával
  . |
| (2)   
  Az (1) bekezdés ellenére a választásnak kifejezettnek kell lennie, és írásban kell készülnie keltezéssel és a házastársak aláírásával ellátva
  . | (2)   
  E megállapodásnak meg kell felelnie a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogban vagy a megállapodás megkötésének helye szerinti állam jogában előírt alaki követelményeknek
  . |
| (3)   
  Továbbá, ha
  az a
  tagállam
  , amelyben
  a két
  házastárs
  az (1) bekezdésben említett választás megtételekor közös
  szokásos tartózkodási
  hellyel rendelkezik
  , további alaki
  feltételeket
  ír elő a házassági
  szerződésre
  vonatkozóan, e
  feltételeket tiszteletben
  kell
  tartani
  . | (3)   
  Amennyiben azonban annak
  az
  államnak
  a
  joga
  , amelyben
  az alkalmazandó jogról szóló megállapodás megkötésének időpontjában mindkét
  házastárs szokásos tartózkodási
  helye található
  , további alaki
  követelményeket
  ír elő
  az ilyen típusú jogválasztásra vagy ennek hiányában
  a házassági
  szerződésekre
  vonatkozóan, e
  követelményeket
  kell
  alkalmazni
  . |
| | (4)
     
  Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye különböző államokban van, és ezen államok jogai különböző alaki követelményeket írnak elő, alaki szempontból érvényes a megállapodás, ha megfelel az ezen államok egyikének jogában rögzített követelményeknek. |
| | (5)
     
  Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában csak az egyik házastárs szokásos tartózkodási helye található valamely tagállamban, és ez az állam kiegészítő alaki előírásokat határoz meg az ilyen típusú megállapodások tekintetében, ezeket a követelményeket kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az
  alkalmazandó jog megválasztása a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog által vagy a házassági szerződés megfogalmazásának helye szerint állam joga által meghatározott formában történik
  .

(1)   
  A 16. cikkben említett, a joghatóságra vonatkozó megállapodást írásba kell foglalni, dátummal kell ellátni, és azt mindkét házastársnak alá kell írnia. A megállapodás tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés egyenértékű
  az
  írásos formával
  .

(2)   
  Az (1) bekezdés ellenére a választásnak kifejezettnek kell lennie, és írásban kell készülnie keltezéssel és a házastársak aláírásával ellátva
  .

(2)   
  E megállapodásnak meg kell felelnie a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogban vagy a megállapodás megkötésének helye szerinti állam jogában előírt alaki követelményeknek
  .

(3)   
  Továbbá, ha
  az a
  tagállam
  , amelyben
  a két
  házastárs
  az (1) bekezdésben említett választás megtételekor közös
  szokásos tartózkodási
  hellyel rendelkezik
  , további alaki
  feltételeket
  ír elő a házassági
  szerződésre
  vonatkozóan, e
  feltételeket tiszteletben
  kell
  tartani
  .

(3)   
  Amennyiben azonban annak
  az
  államnak
  a
  joga
  , amelyben
  az alkalmazandó jogról szóló megállapodás megkötésének időpontjában mindkét
  házastárs szokásos tartózkodási
  helye található
  , további alaki
  követelményeket
  ír elő
  az ilyen típusú jogválasztásra vagy ennek hiányában
  a házassági
  szerződésekre
  vonatkozóan, e
  követelményeket
  kell
  alkalmazni
  .

(4)
     
  Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában a házastársak szokásos tartózkodási helye különböző államokban van, és ezen államok jogai különböző alaki követelményeket írnak elő, alaki szempontból érvényes a megállapodás, ha megfelel az ezen államok egyikének jogában rögzített követelményeknek.

(5)
     
  Amennyiben a megállapodás megkötésének időpontjában csak az egyik házastárs szokásos tartózkodási helye található valamely tagállamban, és ez az állam kiegészítő alaki előírásokat határoz meg az ilyen típusú megállapodások tekintetében, ezeket a követelményeket kell alkalmazni.

(A 650/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdéséhez hasonlóan.)

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A házassági szerződés
  formájára alkalmazandó jog | A házassági szerződés
  alaki követelményei |
| (1)
     A házassági
  szerződést a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog vagy a házassági
  szerződés
  megfogalmazásának helye szerint állam joga határozza meg
  . | A házassági szerződés
  formájára a 19
  .
  cikket megfelelően alkalmazni kell. A 19. cikk (3) bekezdése szerinti kiegészítő alaki követelmények e cikkel összefüggésben kizárólag a házassági szerződésekre vonatkoznak. |
| (2)
     
  Az (1) bekezdés ellenére a házassági szerződésnek írásban kell készülnie keltezéssel és a házastársak aláírásával ellátva. | |
| (3)
     
  Továbbá, ha a két házastárs e házassági szerződés megkötésekor közös szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam joga további alaki feltételeket ír elő a házassági szerződésre vonatkozóan, e feltételeket tiszteletben kell tartani. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A házassági szerződés
  formájára alkalmazandó jog

A házassági szerződés
  alaki követelményei

(1)
     A házassági
  szerződést a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog vagy a házassági
  szerződés
  megfogalmazásának helye szerint állam joga határozza meg
  .

A házassági szerződés
  formájára a 19
  .
  cikket megfelelően alkalmazni kell. A 19. cikk (3) bekezdése szerinti kiegészítő alaki követelmények e cikkel összefüggésben kizárólag a házassági szerződésekre vonatkoznak.

(2)
     
  Az (1) bekezdés ellenére a házassági szerződésnek írásban kell készülnie keltezéssel és a házastársak aláírásával ellátva.

(3)
     
  Továbbá, ha a két házastárs e házassági szerződés megkötésekor közös szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam joga további alaki feltételeket ír elő a házassági szerződésre vonatkozóan, e feltételeket tiszteletben kell tartani.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

20 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20a. cikk |
| | Dologi jogok egymáshoz igazítása |
| | Ha egy személy a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog alapján őt megillető dologi jogra hivatkozik, azonban azon tagállam jogában, ahol e jogra hivatkozik, nem létezik ilyen dologi jog, a szóban forgó jogot – szükség esetén és amennyire lehetséges – az említett állam jogában létező, az eredetihez legközelebb álló dologi joghoz kell igazítani, figyelembe véve az adott dologi jog célját, valamint az ahhoz fűződő érdekeket és joghatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

20a. cikk

Dologi jogok egymáshoz igazítása

Ha egy személy a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jog alapján őt megillető dologi jogra hivatkozik, azonban azon tagállam jogában, ahol e jogra hivatkozik, nem létezik ilyen dologi jog, a szóban forgó jogot – szükség esetén és amennyire lehetséges – az említett állam jogában létező, az eredetihez legközelebb álló dologi joghoz kell igazítani, figyelembe véve az adott dologi jog célját, valamint az ahhoz fűződő érdekeket és joghatást.

(A 650/2012/EU rendelet 31. cikkének felel meg.)

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 21. cikk | törölve |
| A kollíziós szabályok egyetemessége | |
| Az e fejezet rendelkezései alapján meghatározott jog akkor is alkalmazandó, ha ez a jog nem egy tagállam joga. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

21. cikk

törölve

A kollíziós szabályok egyetemessége

Az e fejezet rendelkezései alapján meghatározott jog akkor is alkalmazandó, ha ez a jog nem egy tagállam joga.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet rendelkezései nem sérthetik az imperatív rendelkezések alkalmazását, amelyek betartását valamely ország a közérdek – mint például politikai, társadalmi vagy gazdasági rendjének megőrzése – szempontjából döntő fontosságúnak ítéli, és megköveteli a hatálya alá tartozó
  valamennyi
  tényállásra történő alkalmazását, függetlenül attól, hogy e rendelet a házassági vagyonjogi rendszerre mely jog alkalmazását írja elő
  . | (1)
     
  Az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezések olyan rendelkezések, amelyek figyelmen kívül hagyása az érintett tagállam közrendjével nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen lenne. Az illetékes hatóságok a közrendre vonatkozó kivételt nem értelmezhetik az Európai Unió Alapjogi Chartájával és különösen annak a megkülönböztetés
  valamennyi
  formáját tiltó 21
  .
  cikkével ellentétes módon. |
| | (2)
     
  E rendelet nem korlátozza az eljáró bíróság országának joga szerint az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezések alkalmazását, a 35. cikk szerint alkalmazandó jogügyletvédelmi előírások sérelme nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet rendelkezései nem sérthetik az imperatív rendelkezések alkalmazását, amelyek betartását valamely ország a közérdek – mint például politikai, társadalmi vagy gazdasági rendjének megőrzése – szempontjából döntő fontosságúnak ítéli, és megköveteli a hatálya alá tartozó
  valamennyi
  tényállásra történő alkalmazását, függetlenül attól, hogy e rendelet a házassági vagyonjogi rendszerre mely jog alkalmazását írja elő
  .

(1)
     
  Az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezések olyan rendelkezések, amelyek figyelmen kívül hagyása az érintett tagállam közrendjével nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen lenne. Az illetékes hatóságok a közrendre vonatkozó kivételt nem értelmezhetik az Európai Unió Alapjogi Chartájával és különösen annak a megkülönböztetés
  valamennyi
  formáját tiltó 21
  .
  cikkével ellentétes módon.

(2)
     
  E rendelet nem korlátozza az eljáró bíróság országának joga szerint az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezések alkalmazását, a 35. cikk szerint alkalmazandó jogügyletvédelmi előírások sérelme nélkül.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e rendeletben
  meghatározott
  jog valamely rendelkezésének
  alkalmazása csak
  abban az esetben
  tagadható meg, ha az
  ilyen
  alkalmazás nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen
  az eljáró
  bíróság
  országának
  közrendjével. | Valamely állam e rendelet által
  meghatározott
  joga szerinti endelkezésének
  alkalmazása csak
  akkor
  tagadható meg, ha az alkalmazás nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen
  a megkeresett
  bíróság
  szerinti állam
  közrendjével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az e rendeletben
  meghatározott
  jog valamely rendelkezésének
  alkalmazása csak
  abban az esetben
  tagadható meg, ha az
  ilyen
  alkalmazás nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen
  az eljáró
  bíróság
  országának
  közrendjével.

Valamely állam e rendelet által
  meghatározott
  joga szerinti endelkezésének
  alkalmazása csak
  akkor
  tagadható meg, ha az alkalmazás nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen
  a megkeresett
  bíróság
  szerinti állam
  közrendjével.

(A 650/2012/EU rendelet 35. cikkének felel meg.)

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Valamely állam e rendelet szerint alkalmazandó anyagi joga alatt az adott államban hatályban lévő jogszabályokat kell érteni, a nemzetközi magánjogi jogszabályok kizárásával. | (A nyelvi változatok többsége és a magyar változat közötti eltérés okán a módosítás nem érinti ezt a nyelvi változatot.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Valamely állam e rendelet szerint alkalmazandó anyagi joga alatt az adott államban hatályban lévő jogszabályokat kell érteni, a nemzetközi magánjogi jogszabályok kizárásával.

(A nyelvi változatok többsége és a magyar változat közötti eltérés okán a módosítás nem érinti ezt a nyelvi változatot.)

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Egynél több jogrendszerrel rendelkező államok –
  a területi jogszabályok ütközése | Az
  egynél több jogrendszerrel rendelkező államok –
  területközi kollízió |
| | (1)
     
  Amennyiben az e rendelet által meghatározott jog olyan államé, amely több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a házassági vagyonjogi rendszerek vonatkozásában, akkor az adott állam belső kollíziós szabályai határozzák meg azt a releváns területi egységet, amelynek jogszabályait alkalmazni kell. |
| Ha egy állam több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogrendszerrel vagy a rendelet által tárgyalt kérdésekre vonatkozóan saját szabályokkal rendelkezik
  : | (1a)
     
  Ilyen belső kollíziós szabályok hiányában
  : |
| a) | az
  adott államra történő valamennyi hivatkozást – az e rendelet alapján alkalmazandó jog megállapítása céljából – az érintett
  területi
  egységben hatályos jogra
  való hivatkozásként kell értelmezni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Egynél több jogrendszerrel rendelkező államok –
  a területi jogszabályok ütközése

Az
  egynél több jogrendszerrel rendelkező államok –
  területközi kollízió

(1)
     
  Amennyiben az e rendelet által meghatározott jog olyan államé, amely több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a házassági vagyonjogi rendszerek vonatkozásában, akkor az adott állam belső kollíziós szabályai határozzák meg azt a releváns területi egységet, amelynek jogszabályait alkalmazni kell.

Ha egy állam több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogrendszerrel vagy a rendelet által tárgyalt kérdésekre vonatkozóan saját szabályokkal rendelkezik
  :

(1a)
     
  Ilyen belső kollíziós szabályok hiányában
  :

a)

az
  adott államra történő valamennyi hivatkozást – az e rendelet alapján alkalmazandó jog megállapítása céljából – az érintett
  területi
  egységben hatályos jogra
  való hivatkozásként kell értelmezni;

| a) | az
  alkalmazandó jognak a házastársak szokásos tartózkodási helyére vonatkozó rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára való hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára
  való hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyben a házastársak szokásos tartózkodási helye található
  ; |
| --- | --- |

a)

az
  alkalmazandó jognak a házastársak szokásos tartózkodási helyére vonatkozó rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára való hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára
  való hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyben a házastársak szokásos tartózkodási helye található
  ;

| b) | az
  adott állambeli szokásos tartózkodási helyre
  való
  hivatkozást a valamely
  területi
  egységen belüli szokásos tartózkodási helyre
  való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

b)

az
  adott állambeli szokásos tartózkodási helyre
  való
  hivatkozást a valamely
  területi
  egységen belüli szokásos tartózkodási helyre
  való hivatkozásként kell értelmezni;

| b) | az
  alkalmazandó jognak a házastársak állampolgárságára vonatkozó rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára
  való
  hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára
  való hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyhez a házastársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi
  ; |
| --- | --- |

b)

az
  alkalmazandó jognak a házastársak állampolgárságára vonatkozó rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára
  való
  hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára
  való hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyhez a házastársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi
  ;

| c) | az
  állampolgárságra
  való
  hivatkozást az adott állam joga szerinti
  területi
  egységre, vagy alkalmazandó jog hiányában a felek által választott területi egységre, vagy választás hiányában a házastársat vagy a házastársakat legszorosabb kötelékkel fűző területi egységre történő
  hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

c)

az
  állampolgárságra
  való
  hivatkozást az adott állam joga szerinti
  területi
  egységre, vagy alkalmazandó jog hiányában a felek által választott területi egységre, vagy választás hiányában a házastársat vagy a házastársakat legszorosabb kötelékkel fűző területi egységre történő
  hivatkozásként kell értelmezni.

| c) | az
  alkalmazandó jognak az egyéb tényezőkre kapcsoló elvként hivatkozó egyéb rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára
  való
  hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára való
  hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyben az adott tényező található
  . |
| --- | --- |

c)

az
  alkalmazandó jognak az egyéb tényezőkre kapcsoló elvként hivatkozó egyéb rendelkezések szerinti meghatározásához az (1) bekezdésben említett állam jogára
  való
  hivatkozásokat azon
  területi
  egység jogára való
  hivatkozásként kell értelmezni
  , amelyben az adott tényező található
  .

(A 650/2012/EU rendelet 36. cikkének felel meg.)

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

25 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 25a. cikk |
| | Az egynél több jogrendszerrel rendelkező államok – személyközi kollízió |
| | Olyan államok esetében, amelyek a házassági vagyonjogi rendszer tekintetében a személyek különböző kategóriáira vonatkozóan két vagy több jogrendszerrel vagy szabályrendszerrel rendelkeznek, az állam jogára történő hivatkozás az adott állam hatályos szabályai által kijelölt jogrendszerre vagy szabályrendszerre vonatkozik. Ilyen szabályok hiányában az a jogrendszer vagy szabályrendszer alkalmazandó, amelyhez a házastársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

25a. cikk

Az egynél több jogrendszerrel rendelkező államok – személyközi kollízió

Olyan államok esetében, amelyek a házassági vagyonjogi rendszer tekintetében a személyek különböző kategóriáira vonatkozóan két vagy több jogrendszerrel vagy szabályrendszerrel rendelkeznek, az állam jogára történő hivatkozás az adott állam hatályos szabályai által kijelölt jogrendszerre vagy szabályrendszerre vonatkozik. Ilyen szabályok hiányában az a jogrendszer vagy szabályrendszer alkalmazandó, amelyhez a házastársakat a legszorosabb kapcsolat fűzi.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

25 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 25b. cikk |
| | E rendelet alkalmazásának mellőzése belső kollízió esetén |
| | Azon tagállam, amely több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a házassági vagyonjogi rendszerek vonatkozásában, nem köteles e rendeletet alkalmazni a kizárólag e területi egységek jogai között fennálló kollízió esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

25b. cikk

E rendelet alkalmazásának mellőzése belső kollízió esetén

Azon tagállam, amely több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a házassági vagyonjogi rendszerek vonatkozásában, nem köteles e rendeletet alkalmazni a kizárólag e területi egységek jogai között fennálló kollízió esetén.

(A 650/2012/EU rendelet 38. cikkének felel meg.)

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az az érdekelt fél, aki valamely jogvita tárgyává teszi
  az elismerést
  , a
  44/2001/EK [38–56.] cikkében szabályozott
  eljárásnak megfelelően kérelmezheti
  annak megállapítását, hogy
  a határozat
  elismerhető
  . | (2)   Az az érdekelt fél, aki valamely jogvita tárgyává
  valamely határozat elismerését
  teszi, a
  31b.–31 o. cikkben meghatározott
  eljárásnak megfelelően kérelmezheti a határozat
  elismerésének megállapítását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az az érdekelt fél, aki valamely jogvita tárgyává teszi
  az elismerést
  , a
  44/2001/EK [38–56.] cikkében szabályozott
  eljárásnak megfelelően kérelmezheti
  annak megállapítását, hogy
  a határozat
  elismerhető
  .

(2)   Az az érdekelt fél, aki valamely jogvita tárgyává
  valamely határozat elismerését
  teszi, a
  31b.–31 o. cikkben meghatározott
  eljárásnak megfelelően kérelmezheti a határozat
  elismerésének megállapítását
  .

(A 650/2012/EU rendelet 39. cikkének felel meg.)

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik;

(A nyelvi változatok többsége és a magyar változat közötti eltérés okán a módosítás nem érinti ezt a nyelvi változatot.)

(A 650/2012/EU rendelet 40. cikkének felel meg.)

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | összeegyeztethetetlen az azonos felek közötti
  jogvitában
  abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést
  kérik
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

összeegyeztethetetlen az azonos felek közötti
  jogvitában
  abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést
  kérik
  ;

| c) | összeegyeztethetetlen
  egy,
  az azonos felek közötti
  eljárásban
  abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést
  kérelmezik
  ; |
| --- | --- |

c)

összeegyeztethetetlen
  egy,
  az azonos felek közötti
  eljárásban
  abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést
  kérelmezik
  ;

(A 650/2012/EU rendelet 40. cikkének felel meg.)

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | összeegyeztethetetlen
  más
  tagállamban vagy harmadik államban, azonos jogalapból származó, azonos felek közötti eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve, hogy a korábbi határozat
  a megkeresett tagállamban
  az elismerés feltételeinek
  megfelel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

összeegyeztethetetlen
  más
  tagállamban vagy harmadik államban, azonos jogalapból származó, azonos felek közötti eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve, hogy a korábbi határozat
  a megkeresett tagállamban
  az elismerés feltételeinek
  megfelel
  .

| d) | összeegyeztethetetlen
  egy másik
  tagállamban vagy harmadik államban, azonos jogalapból származó, azonos felek közötti eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve, hogy a korábbi határozat
  megfelel
  az elismerés feltételeinek
  abban a tagállamban, amelyben az elismerést kérelmezik
  . |
| --- | --- |

d)

összeegyeztethetetlen
  egy másik
  tagállamban vagy harmadik államban, azonos jogalapból származó, azonos felek közötti eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve, hogy a korábbi határozat
  megfelel
  az elismerés feltételeinek
  abban a tagállamban, amelyben az elismerést kérelmezik
  .

(A 650/2012/EU rendelet 40. cikkének felel meg.)

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  külföldi
  határozat érdemben semmilyen körülmények között sem vizsgálható felül. | A
  valamely tagállamban hozott
  határozat érdemben semmilyen körülmények között sem vizsgálható felül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  külföldi
  határozat érdemben semmilyen körülmények között sem vizsgálható felül.

A
  valamely tagállamban hozott
  határozat érdemben semmilyen körülmények között sem vizsgálható felül.

(A 650/2012/EU rendelet 41. cikkének felel meg.)

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Annak a tagállamnak a bírósága, amely előtt egy másik tagállamban hozott határozat elismerését kérik, felfüggesztheti az eljárást,
  ha
  a határozat ellen rendes
  jogorvoslati kérelmet
  nyújtottak be. | Annak a tagállamnak a bírósága, amely előtt egy másik tagállamban hozott határozat elismerését kérik, felfüggesztheti az eljárást,
  amennyiben
  a határozat ellen rendes
  jogorvoslatot
  nyújtottak be
  az eredeti tagállamban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Annak a tagállamnak a bírósága, amely előtt egy másik tagállamban hozott határozat elismerését kérik, felfüggesztheti az eljárást,
  ha
  a határozat ellen rendes
  jogorvoslati kérelmet
  nyújtottak be.

Annak a tagállamnak a bírósága, amely előtt egy másik tagállamban hozott határozat elismerését kérik, felfüggesztheti az eljárást,
  amennyiben
  a határozat ellen rendes
  jogorvoslatot
  nyújtottak be
  az eredeti tagállamban
  .

(A 650/2012/EU rendelet 42. cikkének felel meg.)

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Valamely tagállamban hozott és
  ebben
  az államban végrehajtható
  határozatot más
  tagállamban a
  44/2001/EK rendelet [38–56. és 58.] cikkének megfelelően kell végrehajtani. | A
  valamely tagállamban hozott és az
  adott
  államban végrehajtható
  határozat egy másik
  tagállamban
  is végrehajtható, amennyiben azt
  a
  31b–31 o. cikkben meghatározott eljárás keretében bármely érdekelt fél kérelmére ott végrehajthatóvá nyilvánították. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Valamely tagállamban hozott és
  ebben
  az államban végrehajtható
  határozatot más
  tagállamban a
  44/2001/EK rendelet [38–56. és 58.] cikkének megfelelően kell végrehajtani.

A
  valamely tagállamban hozott és az
  adott
  államban végrehajtható
  határozat egy másik
  tagállamban
  is végrehajtható, amennyiben azt
  a
  31b–31 o. cikkben meghatározott eljárás keretében bármely érdekelt fél kérelmére ott végrehajthatóvá nyilvánították.

(A 650/2012/EU rendelet 43. cikkének felel meg.)

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

31 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31a. cikk |
| | A lakóhely meghatározása |
| | Annak megállapításához, hogy a 31b–31 o. cikkben meghatározott eljárás céljából az adott fél rendelkezik-e lakóhellyel a végrehajtás helye szerinti tagállamban, a megkeresett bíróság e tagállam belső jogát alkalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31a. cikk

A lakóhely meghatározása

Annak megállapításához, hogy a 31b–31 o. cikkben meghatározott eljárás céljából az adott fél rendelkezik-e lakóhellyel a végrehajtás helye szerinti tagállamban, a megkeresett bíróság e tagállam belső jogát alkalmazza.

(A 650/2012/EU rendelet 44. cikkének felel meg.)

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

31 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31b. cikk |
| | A tagállami bíróságok hatásköre és illetékessége |
| | (1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás iránti kérelmet a végrehajtás helye szerinti tagállam azon bíróságához vagy illetékes hatóságához kell benyújtani, amelyről az adott tagállam a 37. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta. |
| | (2)
     
  Az illetékességet annak a félnek a lakóhelye alapján határozzák meg, akivel szemben a végrehajtást kérték, vagy pedig a végrehajtás helye alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31b. cikk

A tagállami bíróságok hatásköre és illetékessége

(1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás iránti kérelmet a végrehajtás helye szerinti tagállam azon bíróságához vagy illetékes hatóságához kell benyújtani, amelyről az adott tagállam a 37. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta.

(2)
     
  Az illetékességet annak a félnek a lakóhelye alapján határozzák meg, akivel szemben a végrehajtást kérték, vagy pedig a végrehajtás helye alapján.

(A 650/2012/EU rendelet 45. cikkének felel meg.)

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

31 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31c. cikk |
| | Eljárás |
| | (1)
     
  A kérelmezési eljárásra a végrehajtás helye szerinti tagállam joga az irányadó. |
| | (2)
     
  A kérelmező nem köteles a végrehajtás helye szerinti tagállamban sem postacímmel, sem meghatalmazott képviselővel rendelkezni. |
| | (3)
     
  A kérelemhez a következő okiratokat kell csatolni: |
| | a) | a határozatnak a hitelessége megállapításához szükséges feltételeknek megfelelő másolatát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31c. cikk

Eljárás

(1)
     
  A kérelmezési eljárásra a végrehajtás helye szerinti tagállam joga az irányadó.

(2)
     
  A kérelmező nem köteles a végrehajtás helye szerinti tagállamban sem postacímmel, sem meghatalmazott képviselővel rendelkezni.

(3)
     
  A kérelemhez a következő okiratokat kell csatolni:

a)

a határozatnak a hitelessége megállapításához szükséges feltételeknek megfelelő másolatát;

| b) | az eredeti tagállam bírósága vagy illetékes hatósága által – a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott – formanyomtatványon kiállított tanúsítványt, a 31d. cikk sérelme nélkül. |
| --- | --- |

b)

az eredeti tagállam bírósága vagy illetékes hatósága által – a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott – formanyomtatványon kiállított tanúsítványt, a 31d. cikk sérelme nélkül.

(A 650/2012/EU rendelet 46. cikkének felel meg.)

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

31 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31d. cikk |
| | A tanúsítvány bemutatásának elmulasztása |
| | (1)
     
  Ha a 31c. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett tanúsítványt nem mutatják be, a bíróság vagy illetékes hatóság annak bemutatására határidőt szabhat, elfogadhat azzal egyenértékű okiratot, vagy, ha úgy véli, hogy elegendő információval rendelkezik, eltekinthet annak bemutatásától. |
| | (2)
     
  A bíróság vagy illetékes hatóság kérelmére be kell mutatni az okiratok fordítását. A fordítást a tagállamok valamelyikében fordítások készítésére jogosult személynek kell készítenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31d. cikk

A tanúsítvány bemutatásának elmulasztása

(1)
     
  Ha a 31c. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett tanúsítványt nem mutatják be, a bíróság vagy illetékes hatóság annak bemutatására határidőt szabhat, elfogadhat azzal egyenértékű okiratot, vagy, ha úgy véli, hogy elegendő információval rendelkezik, eltekinthet annak bemutatásától.

(2)
     
  A bíróság vagy illetékes hatóság kérelmére be kell mutatni az okiratok fordítását. A fordítást a tagállamok valamelyikében fordítások készítésére jogosult személynek kell készítenie.

(A 650/2012/EU rendelet 47. cikkének felel meg.)

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

31 e cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31e. cikk |
| | Végrehajthatóvá nyilvánítás |
| | A határozatot a 31c. cikk szerinti alaki követelmények teljesítését követően haladéktalanul – a 27. cikk szerinti vizsgálat nélkül – végrehajthatóvá kell nyilvánítani. Az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, az eljárásnak ebben a szakaszában a kérelemre észrevételt nem tehet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31e. cikk

Végrehajthatóvá nyilvánítás

A határozatot a 31c. cikk szerinti alaki követelmények teljesítését követően haladéktalanul – a 27. cikk szerinti vizsgálat nélkül – végrehajthatóvá kell nyilvánítani. Az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, az eljárásnak ebben a szakaszában a kérelemre észrevételt nem tehet.

(A 650/2012/EU rendelet 48. cikkének felel meg.)

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

31 f cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31f. cikk |
| | Értesítés a végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozatról |
| | (1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozatot haladéktalanul a kérelmező tudomására kell hozni a végrehajtás helye szerinti tagállam joga által megállapított eljárás keretében. |
| | (2)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításról szóló határozatot kézbesítik annak a félnek, aki ellen a végrehajtást kérték, a végrehajthatóvá nyilvánított határozattal együtt, amennyiben azt a fél részére még nem kézbesítették. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31f. cikk

Értesítés a végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozatról

(1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozatot haladéktalanul a kérelmező tudomására kell hozni a végrehajtás helye szerinti tagállam joga által megállapított eljárás keretében.

(2)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításról szóló határozatot kézbesítik annak a félnek, aki ellen a végrehajtást kérték, a végrehajthatóvá nyilvánított határozattal együtt, amennyiben azt a fél részére még nem kézbesítették.

(A 650/2012/EU rendelet 49. cikkének felel meg.)

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

31 g cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31 g. cikk |
| | A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozat elleni jogorvoslat |
| | (1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozat ellen bármely fél jogorvoslatot nyújthat be. |
| | (2)
     
  A jogorvoslatot ahhoz a bírósághoz kell benyújtani, amelyről az érintett tagállam a 37. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta. |
| | (3)
     
  A jogorvoslatot a kontradiktórius eljárásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell elbírálni. |
| | (4)
     
  Amennyiben az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, a kérelmező által benyújtott jogorvoslatot érintő eljárásban nem jelenik meg a jogorvoslat tárgyában eljáró bíróság előtt, a 11. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni még abban az esetben is, ha az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, egyik tagállamban sem rendelkezik lakóhellyel. |
| | (5)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás elleni jogorvoslatot a végrehajthatóvá nyilvánításról szóló határozat kézbesítésétől számított 30 napon belül kell benyújtani. Ha annak a félnek, akivel szemben a végrehajtást kérik, más tagállamban van a lakóhelye, mint ahol a végrehajthatóságot megállapították, a jogorvoslatra nyitva álló időtartam a személyes kézbesítés vagy a lakóhelyen történő kézbesítés időpontjától számított 60 nap. A határidő a távolságra tekintettel nem hosszabbítható meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31 g. cikk

A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozat elleni jogorvoslat

(1)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánításra irányuló kérelem tárgyában hozott határozat ellen bármely fél jogorvoslatot nyújthat be.

(2)
     
  A jogorvoslatot ahhoz a bírósághoz kell benyújtani, amelyről az érintett tagállam a 37. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta.

(3)
     
  A jogorvoslatot a kontradiktórius eljárásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell elbírálni.

(4)
     
  Amennyiben az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, a kérelmező által benyújtott jogorvoslatot érintő eljárásban nem jelenik meg a jogorvoslat tárgyában eljáró bíróság előtt, a 11. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni még abban az esetben is, ha az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, egyik tagállamban sem rendelkezik lakóhellyel.

(5)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás elleni jogorvoslatot a végrehajthatóvá nyilvánításról szóló határozat kézbesítésétől számított 30 napon belül kell benyújtani. Ha annak a félnek, akivel szemben a végrehajtást kérik, más tagállamban van a lakóhelye, mint ahol a végrehajthatóságot megállapították, a jogorvoslatra nyitva álló időtartam a személyes kézbesítés vagy a lakóhelyen történő kézbesítés időpontjától számított 60 nap. A határidő a távolságra tekintettel nem hosszabbítható meg.

(A 650/2012/EU rendelet 50. cikkének felel meg.)

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

31 h cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31h. cikk |
| | A jogorvoslat tárgyában hozott határozat megtámadására vonatkozó eljárás |
| | A jogorvoslat tárgyában hozott határozat kizárólag azon eljárás keretében támadható meg, amelyről az érintett tagállam a 37. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31h. cikk

A jogorvoslat tárgyában hozott határozat megtámadására vonatkozó eljárás

A jogorvoslat tárgyában hozott határozat kizárólag azon eljárás keretében támadható meg, amelyről az érintett tagállam a 37. cikk alapján a Bizottságot tájékoztatta.

(A 650/2012/EU rendelet 51. cikkének felel meg.)

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

31 i cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31i. cikk |
| | A végrehajthatóvá nyilvánítás megtagadása vagy visszavonása |
| | Az a bíróság, amelynél a 31 g. vagy 31h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, kizárólag a 27. cikkben meghatározott okok egyike alapján utasíthatja el vagy vonhatja vissza a végrehajthatóságot megállapító határozatot. A bíróság késedelem nélkül határozatot hoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31i. cikk

A végrehajthatóvá nyilvánítás megtagadása vagy visszavonása

Az a bíróság, amelynél a 31 g. vagy 31h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, kizárólag a 27. cikkben meghatározott okok egyike alapján utasíthatja el vagy vonhatja vissza a végrehajthatóságot megállapító határozatot. A bíróság késedelem nélkül határozatot hoz.

(A 650/2012/EU rendelet 52. cikkének felel meg.)

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

31 j cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31j. cikk |
| | Az eljárás felfüggesztése |
| | Az a bíróság, amelynél a 31 g. vagy 31h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtanak be, felfüggeszti az eljárást annak a félnek a kérelmére, akivel szemben a végrehajtást kérik, ha az eredeti tagállamban a határozat végrehajthatóságát jogorvoslati kérelem benyújtása miatt felfüggesztik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31j. cikk

Az eljárás felfüggesztése

Az a bíróság, amelynél a 31 g. vagy 31h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtanak be, felfüggeszti az eljárást annak a félnek a kérelmére, akivel szemben a végrehajtást kérik, ha az eredeti tagállamban a határozat végrehajthatóságát jogorvoslati kérelem benyújtása miatt felfüggesztik.

(A 650/2012/EU rendelet 53. cikkének felel meg.)

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

31 k cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31k. cikk |
| | Ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket |
| | (1)
     
  Amennyiben a határozatot e fejezetnek megfelelően el kell ismerni, a kérelmező a végrehajtás helye szerinti tagállam jogának megfelelően, a 31e. cikk szerinti végrehajthatóvá nyilvánítás nélkül is minden esetben igénybe vehet ideiglenes intézkedéseket, beleértve a biztosítási intézkedéseket is. |
| | (2)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás jogszabály erejénél fogva feljogosít biztosítási intézkedések megtételére. |
| | (3)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás elleni jogorvoslatra a 31 g. cikk (5) bekezdésében meghatározott időtartam alatt, és amíg az ilyen jogorvoslatot el nem bírálták, annak a félnek a vagyona ellen, akivel szemben a végrehajtást kérték, a biztosítási intézkedés kivételével végrehajtási intézkedés nem tehető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31k. cikk

Ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket

(1)
     
  Amennyiben a határozatot e fejezetnek megfelelően el kell ismerni, a kérelmező a végrehajtás helye szerinti tagállam jogának megfelelően, a 31e. cikk szerinti végrehajthatóvá nyilvánítás nélkül is minden esetben igénybe vehet ideiglenes intézkedéseket, beleértve a biztosítási intézkedéseket is.

(2)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás jogszabály erejénél fogva feljogosít biztosítási intézkedések megtételére.

(3)
     
  A végrehajthatóvá nyilvánítás elleni jogorvoslatra a 31 g. cikk (5) bekezdésében meghatározott időtartam alatt, és amíg az ilyen jogorvoslatot el nem bírálták, annak a félnek a vagyona ellen, akivel szemben a végrehajtást kérték, a biztosítási intézkedés kivételével végrehajtási intézkedés nem tehető.

(A 650/2012/EU rendelet 54. cikkének felel meg.)

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

31 l cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31l. cikk |
| | Részleges végrehajthatóság |
| | (1)
     
  Amennyiben a határozatot több tárgyban hozták, és a végrehajthatóság nem állapítható meg valamennyi tárgy tekintetében, a bíróság vagy illetékes hatóság azt egy vagy több tárgy tekintetében állapítja meg. |
| | (2)
     
  A kérelmező a határozat egyes részeire korlátozva is kérelmezheti a végrehajthatóvá nyilvánítást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31l. cikk

Részleges végrehajthatóság

(1)
     
  Amennyiben a határozatot több tárgyban hozták, és a végrehajthatóság nem állapítható meg valamennyi tárgy tekintetében, a bíróság vagy illetékes hatóság azt egy vagy több tárgy tekintetében állapítja meg.

(2)
     
  A kérelmező a határozat egyes részeire korlátozva is kérelmezheti a végrehajthatóvá nyilvánítást.

(A 650/2012/EU rendelet 55. cikkének felel meg.)

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

31 m cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31m. cikk |
| | Jogi segítségnyújtás |
| | Az a kérelmező, aki az eredeti tagállamban teljes vagy részleges költségtérítésben vagy a költségek és kiadások alóli mentességben részesült, bármely végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás során jogosult a végrehajtás helye szerinti tagállam joga alapján járó legkedvezőbb elbánásra a jogi segítségnyújtás vagy a költségek és kiadások alóli mentesség terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31m. cikk

Jogi segítségnyújtás

Az a kérelmező, aki az eredeti tagállamban teljes vagy részleges költségtérítésben vagy a költségek és kiadások alóli mentességben részesült, bármely végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás során jogosult a végrehajtás helye szerinti tagállam joga alapján járó legkedvezőbb elbánásra a jogi segítségnyújtás vagy a költségek és kiadások alóli mentesség terén.

(A 650/2012/EU rendelet 56. cikkének felel meg.)

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

31 n cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31n. cikk |
| | Biztosíték, óvadék vagy letét tilalma |
| | A valamely tagállamban egy másik tagállamban hozott határozat elismerését, végrehajthatóvá nyilvánítását vagy végrehajtását kérelmező fél nem kötelezhető semmilyen biztosíték, óvadék vagy letét – függetlenül annak elnevezésétől – megfizetésére azzal az indokkal, hogy külföldi állampolgár, vagy hogy nem rendelkezik lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel a végrehajtás helye szerinti tagállamban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31n. cikk

Biztosíték, óvadék vagy letét tilalma

A valamely tagállamban egy másik tagállamban hozott határozat elismerését, végrehajthatóvá nyilvánítását vagy végrehajtását kérelmező fél nem kötelezhető semmilyen biztosíték, óvadék vagy letét – függetlenül annak elnevezésétől – megfizetésére azzal az indokkal, hogy külföldi állampolgár, vagy hogy nem rendelkezik lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel a végrehajtás helye szerinti tagállamban.

(A 650/2012/EU rendelet 57. cikkének felel meg.)

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

31 o cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31 o. cikk |
| | Díj- és illetékmentesség |
| | A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban a végrehajtás helye szerinti tagállamban semmiféle, a tárgy értéke alapján kiszámított díj vagy illeték nem számítható fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31 o. cikk

Díj- és illetékmentesség

A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásban a végrehajtás helye szerinti tagállamban semmiféle, a tárgy értéke alapján kiszámított díj vagy illeték nem számítható fel.

(A 650/2012/EU rendelet 58. cikkének felel meg.)

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Közokiratok
  elismerése | A
  közokiratok
  elfogadása |
| (1)   A valamely tagállamban az
  alaki követelményeknek megfelelően kiállított közokiratokat más tagállamokban el kell ismerni, kivéve, ha ezen okiratok érvényességét az alkalmazandó jognak megfelelően megtámadják, és
  feltéve, hogy
  a szóban forgó elismerés
  nem nyilvánvalóan ellentétes
  a megkeresett
  tagállam közrendjével. | (1)   A valamely tagállamban
  kiállított közokirat ugyanolyan bizonyító erővel bír egy másik tagállamban, mint
  az
  eredeti tagállamban, vagy az azzal a lehető legnagyobb mértékben egyező bizonyító erővel bír,
  feltéve, hogy
  ez
  nem nyilvánvalóan ellentétes
  az érintett
  tagállam közrendjével. |
| | A közokiratot egy másik tagállamban felhasználni szándékozó személy kérheti a közokiratot az eredeti tagállamban kiállító hatóságot, hogy töltse ki a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványt, és ennek során azt is részletezze, hogy milyen bizonyító erővel rendelkezik a közokirat az eredeti tagállamban. |
| | (1a)
     
  A közokirat hitelessége kizárólag az eredeti eljárás helye szerinti tagállam bíróságai előtti eljárás útján támadható meg, és arról az említett tagállam joga alapján kell dönteni. A megtámadott közokirat más tagállamban mindaddig nem rendelkezik bizonyító erővel, amíg az illetékes bíróság előtt folyamatban van ennek elbírálása. |
| | (1b)
     
  A közokiratba foglalt jogügyletekkel vagy jogviszonyokkal kapcsolatban kizárólag az e rendelet alapján joghatósággal rendelkező bíróságok előtt emelhető kifogás, és arról a III. fejezet értelmében alkalmazandó jog, illetve a 36. cikk értelmében meghatározott jog alapján kell dönteni. A megtámadott közokirat a vitatott kérdést illetően az eredeti tagállamtól eltérő tagállamban mindaddig nem rendelkezik bizonyító erővel, amíg az illetékes bíróság előtt folyamatban van ennek elbírálása. |
| | (1c)
     
  Amennyiben egy tagállam bíróságán folyó eljárás kimenetele vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyet érintő közokiratban foglalt jogügyletekre vagy jogviszonyokra vonatkozó előkérdés eldöntésétől függ, az említett bíróság joghatósággal rendelkezik e kérdés eldöntésére. |
| (2)
     
  A közokiratok elismerése azt jelenti, hogy azoknak tartalmukat illetően bizonyító erővel bírnak, valamint vonatkozik rájuk az érvényesség megdönthető vélelme. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Közokiratok
  elismerése

A
  közokiratok
  elfogadása

(1)   A valamely tagállamban az
  alaki követelményeknek megfelelően kiállított közokiratokat más tagállamokban el kell ismerni, kivéve, ha ezen okiratok érvényességét az alkalmazandó jognak megfelelően megtámadják, és
  feltéve, hogy
  a szóban forgó elismerés
  nem nyilvánvalóan ellentétes
  a megkeresett
  tagállam közrendjével.

(1)   A valamely tagállamban
  kiállított közokirat ugyanolyan bizonyító erővel bír egy másik tagállamban, mint
  az
  eredeti tagállamban, vagy az azzal a lehető legnagyobb mértékben egyező bizonyító erővel bír,
  feltéve, hogy
  ez
  nem nyilvánvalóan ellentétes
  az érintett
  tagállam közrendjével.

A közokiratot egy másik tagállamban felhasználni szándékozó személy kérheti a közokiratot az eredeti tagállamban kiállító hatóságot, hogy töltse ki a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványt, és ennek során azt is részletezze, hogy milyen bizonyító erővel rendelkezik a közokirat az eredeti tagállamban.

(1a)
     
  A közokirat hitelessége kizárólag az eredeti eljárás helye szerinti tagállam bíróságai előtti eljárás útján támadható meg, és arról az említett tagállam joga alapján kell dönteni. A megtámadott közokirat más tagállamban mindaddig nem rendelkezik bizonyító erővel, amíg az illetékes bíróság előtt folyamatban van ennek elbírálása.

(1b)
     
  A közokiratba foglalt jogügyletekkel vagy jogviszonyokkal kapcsolatban kizárólag az e rendelet alapján joghatósággal rendelkező bíróságok előtt emelhető kifogás, és arról a III. fejezet értelmében alkalmazandó jog, illetve a 36. cikk értelmében meghatározott jog alapján kell dönteni. A megtámadott közokirat a vitatott kérdést illetően az eredeti tagállamtól eltérő tagállamban mindaddig nem rendelkezik bizonyító erővel, amíg az illetékes bíróság előtt folyamatban van ennek elbírálása.

(1c)
     
  Amennyiben egy tagállam bíróságán folyó eljárás kimenetele vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos ügyet érintő közokiratban foglalt jogügyletekre vagy jogviszonyokra vonatkozó előkérdés eldöntésétől függ, az említett bíróság joghatósággal rendelkezik e kérdés eldöntésére.

(2)
     
  A közokiratok elismerése azt jelenti, hogy azoknak tartalmukat illetően bizonyító erővel bírnak, valamint vonatkozik rájuk az érvényesség megdönthető vélelme.

(A 650/2012/EU rendelet 59. cikkének felel meg.)

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az
  alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett és
  valamely
  tagállam területén végrehajtható okiratot más tagállamok területén végrehajthatónak
  kell nyilvánítani a
  44/2001/EK rendelet [38–57.] cikkében szabályozott
  eljárásnak megfelelően. | (1)   Az
  eredeti tagállamban végrehajtható közokiratot
  valamely
  más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére végrehajthatóvá
  kell nyilvánítani a
  31b–31 o. cikkben meghatározott
  eljárásnak megfelelően. |
| | (1a)
     
  A 31c. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a közokiratot kiállító hatóság bármely érdekelt fél kérelmére a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványon tanúsítványt állít ki. |
| (2)   Az a bíróság, amely előtt a
  44/2001/EK rendelet [43. és 44.] cikke
  alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben
  utasítja el
  vagy vonja vissza, ha
  az okirat
  végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes
  volna a megkeresett
  tagállam közrendjével. | (2)   Az a bíróság, amely előtt a
  31 g. vagy 31h. cikk
  alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben
  tagadja meg
  vagy vonja vissza, ha
  a közokirat
  végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes
  lenne a végrehajtás helye szerinti
  tagállam közrendjével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az
  alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett és
  valamely
  tagállam területén végrehajtható okiratot más tagállamok területén végrehajthatónak
  kell nyilvánítani a
  44/2001/EK rendelet [38–57.] cikkében szabályozott
  eljárásnak megfelelően.

(1)   Az
  eredeti tagállamban végrehajtható közokiratot
  valamely
  más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére végrehajthatóvá
  kell nyilvánítani a
  31b–31 o. cikkben meghatározott
  eljárásnak megfelelően.

(1a)
     
  A 31c. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a közokiratot kiállító hatóság bármely érdekelt fél kérelmére a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványon tanúsítványt állít ki.

(2)   Az a bíróság, amely előtt a
  44/2001/EK rendelet [43. és 44.] cikke
  alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben
  utasítja el
  vagy vonja vissza, ha
  az okirat
  végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes
  volna a megkeresett
  tagállam közrendjével.

(2)   Az a bíróság, amely előtt a
  31 g. vagy 31h. cikk
  alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben
  tagadja meg
  vagy vonja vissza, ha
  a közokirat
  végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes
  lenne a végrehajtás helye szerinti
  tagállam közrendjével.

(A 650/2012/EU rendelet 60. cikkének felel meg.)

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A perbeli egyezségek
  elismerése és
  végrehajthatósága | A perbeli egyezségek végrehajthatósága |
| Az eredeti
  eljárás helye szerinti
  tagállamban végrehajtható perbeli egyezséget valamely más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére
  el kell ismerni és
  végrehajthatóvá kell nyilvánítani a
  közokiratokra vonatkozókkal megegyező feltételek mellett. Az a bíróság, amely előtt a 44/2001/EK rendelet [42. vagy 44.] cikke alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben utasítja el vagy vonja vissza, ha a perbeli egyezség végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes volna a végrehajtás helye szerinti tagállam közrendjével. | (1)
     Az eredeti tagállamban végrehajtható perbeli egyezséget valamely más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére végrehajthatóvá kell nyilvánítani a
  31b–31 o. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően. |
| | (1a)
     
  A 31c. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában azon bíróság, amely az egyezséget jóváhagyta vagy amely előtt azt megkötötték, bármely érdekelt fél kérelmére a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványon tanúsítványt állít ki. |
| | (1b)
     
  Az a bíróság, amely előtt az 31 g. vagy 31h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóvá nyilvánítást kizárólag abban az esetben tagadja meg vagy vonja vissza, ha a perbeli egyezség végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes a végrehajtás helye szerinti tagállam közrendjével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A perbeli egyezségek
  elismerése és
  végrehajthatósága

A perbeli egyezségek végrehajthatósága

Az eredeti
  eljárás helye szerinti
  tagállamban végrehajtható perbeli egyezséget valamely más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére
  el kell ismerni és
  végrehajthatóvá kell nyilvánítani a
  közokiratokra vonatkozókkal megegyező feltételek mellett. Az a bíróság, amely előtt a 44/2001/EK rendelet [42. vagy 44.] cikke alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóság megállapítását kizárólag abban az esetben utasítja el vagy vonja vissza, ha a perbeli egyezség végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes volna a végrehajtás helye szerinti tagállam közrendjével.

(1)
     Az eredeti tagállamban végrehajtható perbeli egyezséget valamely más tagállamban bármely érdekelt fél kérelmére végrehajthatóvá kell nyilvánítani a
  31b–31 o. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően.

(1a)
     
  A 31c. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában azon bíróság, amely az egyezséget jóváhagyta vagy amely előtt azt megkötötték, bármely érdekelt fél kérelmére a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében meghatározott formanyomtatványon tanúsítványt állít ki.

(1b)
     
  Az a bíróság, amely előtt az 31 g. vagy 31h. cikk alapján jogorvoslatot nyújtottak be, a végrehajthatóvá nyilvánítást kizárólag abban az esetben tagadja meg vagy vonja vissza, ha a perbeli egyezség végrehajtása nyilvánvalóan ellentétes a végrehajtás helye szerinti tagállam közrendjével.

(A 650/2012/EU rendelet 61. cikkének felel meg.)

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Harmadik
  személyekkel szembeni joghatások | Harmadik
  felek védelme |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Harmadik
  személyekkel szembeni joghatások

Harmadik
  felek védelme

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Mindazonáltal valamely tagállam joga előírhatja, hogy az egyik házastárs csak akkor
  érvényesítheti a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot
  egy harmadik személlyel szemben
  , ha
  egyikük szokásos tartózkodási helye az adott tagállam területén található, és ha tiszteletben tartották az ezen állam joga által előírt bejegyzési és nyilvánossági feltételeket, kivéve, ha
  a harmadik
  személy ismerte vagy ismernie kellett volna
  a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó
  jogot
  . | (2)   
  A házastársak egyike és egy harmadik fél között fennálló jogviszonyban ugyanakkor a házastársak egyike sem
  érvényesítheti a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot, ha a harmadik
  féllel jogviszonyban álló házastárs és
  a
  harmadik fél szokásos tartózkodási helye egyazon államban található, amely azonban eltér attól az államtól, amelynek joga a
  házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó.
  Ilyen esetben az utóbbi házastárs és a harmadik fél szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam joga alkalmazandó a házassági vagyonjogi rendszer harmadik felet érintő joghatásai tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   
  Mindazonáltal valamely tagállam joga előírhatja, hogy az egyik házastárs csak akkor
  érvényesítheti a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot
  egy harmadik személlyel szemben
  , ha
  egyikük szokásos tartózkodási helye az adott tagállam területén található, és ha tiszteletben tartották az ezen állam joga által előírt bejegyzési és nyilvánossági feltételeket, kivéve, ha
  a harmadik
  személy ismerte vagy ismernie kellett volna
  a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó
  jogot
  .

(2)   
  A házastársak egyike és egy harmadik fél között fennálló jogviszonyban ugyanakkor a házastársak egyike sem
  érvényesítheti a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot, ha a harmadik
  féllel jogviszonyban álló házastárs és
  a
  harmadik fél szokásos tartózkodási helye egyazon államban található, amely azonban eltér attól az államtól, amelynek joga a
  házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó.
  Ilyen esetben az utóbbi házastárs és a harmadik fél szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam joga alkalmazandó a házassági vagyonjogi rendszer harmadik felet érintő joghatásai tekintetében.

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az
  ingatlan helye szerinti tagállam joga a
  (2)
  bekezdésben szereplőhöz hasonló szabályt írhat elő az egyik házastárs és egy harmadik személy között ezen ingatlan tekintetében fennálló jogviszonyra. | (3)   Az (2)
  bekezdés nem alkalmazandó, ha: |
| | a) | a harmadik fél ismerte vagy ismernie kellett volna a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az
  ingatlan helye szerinti tagállam joga a
  (2)
  bekezdésben szereplőhöz hasonló szabályt írhat elő az egyik házastárs és egy harmadik személy között ezen ingatlan tekintetében fennálló jogviszonyra.

(3)   Az (2)
  bekezdés nem alkalmazandó, ha:

a)

a harmadik fél ismerte vagy ismernie kellett volna a házassági vagyonjogi rendszerre alkalmazandó jogot, vagy

| b) | a harmadik fél és a harmadik féllel jogviszonyban álló házastárs szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga szerint a házassági vagyonjogi rendszer közzétételére vagy nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények teljesültek, vagy |
| --- | --- |

b)

a harmadik fél és a harmadik féllel jogviszonyban álló házastárs szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga szerint a házassági vagyonjogi rendszer közzétételére vagy nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények teljesültek, vagy

| c) | az ingatlan vagyontárgyakkal kapcsolatos ügyekben az ingatlan vagyontárgyak fellelhetőségi helye szerinti állam joga szerinti, az ingatlan javak tekintetében a házassági vagyonjogi rendszer közzétételére vagy nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények teljesültek. |
| --- | --- |

c)

az ingatlan vagyontárgyakkal kapcsolatos ügyekben az ingatlan vagyontárgyak fellelhetőségi helye szerinti állam joga szerinti, az ingatlan javak tekintetében a házassági vagyonjogi rendszer közzétételére vagy nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények teljesültek.

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

-36 cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -36. cikk |
| | A szokásos tartózkodási hely |
| | (1)
     
  E rendelet alkalmazásában a társaságok és a jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli más szervezetek szokásos tartózkodási helye a központi ügyvezetés helye. |
| | A saját üzleti tevékenysége körében eljáró természetes személy szokásos tartózkodási helye e személy üzleti tevékenységének fő üzletviteli helye. |
| | (2)
     
  A fióktelep, képviselet vagy más telephely működése keretében létrejött jogviszony esetén, vagy ha a szerződés szerint a teljesítésre egy ilyen fióktelep, képviselet vagy más telephely kötelezett, úgy a szokásos tartózkodási helynek a fióktelep, képviselet vagy más telephely helye tekintendő. |
| | (3)
     
  A szokásos tartózkodási hely meghatározása szempontjából a lényeges időpont a jogviszony létrejöttének időpontja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-36. cikk

A szokásos tartózkodási hely

(1)
     
  E rendelet alkalmazásában a társaságok és a jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli más szervezetek szokásos tartózkodási helye a központi ügyvezetés helye.

A saját üzleti tevékenysége körében eljáró természetes személy szokásos tartózkodási helye e személy üzleti tevékenységének fő üzletviteli helye.

(2)
     
  A fióktelep, képviselet vagy más telephely működése keretében létrejött jogviszony esetén, vagy ha a szerződés szerint a teljesítésre egy ilyen fióktelep, képviselet vagy más telephely kötelezett, úgy a szokásos tartózkodási helynek a fióktelep, képviselet vagy más telephely helye tekintendő.

(3)
     
  A szokásos tartózkodási hely meghatározása szempontjából a lényeges időpont a jogviszony létrejöttének időpontja.

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 31b. cikk (1) bekezdésével összhangban benyújtott, végrehajthatóvá nyilvánítás iránti kérelmek és az ilyen kérelmekkel kapcsolatos határozatok ellen a 31 g. cikk (2) bekezdése értelmében benyújtott fellebbezések elbírálására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságok és hatóságok neve és elérhetőségei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a 31b. cikk (1) bekezdésével összhangban benyújtott, végrehajthatóvá nyilvánítás iránti kérelmek és az ilyen kérelmekkel kapcsolatos határozatok ellen a 31 g. cikk (2) bekezdése értelmében benyújtott fellebbezések elbírálására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságok és hatóságok neve és elérhetőségei;

(A 650/2012/EU rendelet 78. cikk (1) bekezdése a) pontjának felel meg.)

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a 31h. cikkben említett, a jogorvoslat tárgyában hozott határozat megtámadására vonatkozó eljárások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

a 31h. cikkben említett, a jogorvoslat tárgyában hozott határozat megtámadására vonatkozó eljárások;

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság megfelelő eszközök útján,
  vagyis
  a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat többnyelvű honlapján a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően
  közzétett
  információkat. | (3)   A Bizottság megfelelő eszközök útján,
  különösen
  a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat többnyelvű honlapján
  egyszerű módon
  a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) és
  a
  (2) bekezdésnek megfelelően
  a részére megküldött
  információkat. |
| | A tagállamok biztosítják, hogy az ezen többnyelvű honlapon szereplő információk elérhetők legyenek bármely általuk létrehozott hivatalos honlapon keresztül, különösen azáltal, hogy a Bizottság honlapjára mutató linket helyeznek el rajta. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság megfelelő eszközök útján,
  vagyis
  a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat többnyelvű honlapján a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően
  közzétett
  információkat.

(3)   A Bizottság megfelelő eszközök útján,
  különösen
  a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat többnyelvű honlapján
  egyszerű módon
  a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja az (1) és
  a
  (2) bekezdésnek megfelelően
  a részére megküldött
  információkat.

A tagállamok biztosítják, hogy az ezen többnyelvű honlapon szereplő információk elérhetők legyenek bármely általuk létrehozott hivatalos honlapon keresztül, különösen azáltal, hogy a Bizottság honlapjára mutató linket helyeznek el rajta.

(A 650/2012/EU rendelet 78. cikk (3) bekezdésének felel meg.)

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság tájékoztatási és képzési eszközt vezet be az illetékes bírósági tisztviselők és gyakorló jogászok számára, az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén működő interaktív honlap létrehozása révén, amely többek között a szakmai ismeretek és eljárások megosztását is szolgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság tájékoztatási és képzési eszközt vezet be az illetékes bírósági tisztviselők és gyakorló jogászok számára, az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén működő interaktív honlap létrehozása révén, amely többek között a szakmai ismeretek és eljárások megosztását is szolgálja.

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

37 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 37a. cikk |
| | A 2. cikk (1a) bekezdésében említett információkat tartalmazó jegyzék összeállítása és későbbi módosításai |
| | (1)
     
  A Bizottság a tagállamoktól kapott értesítések alapján összeállítja a 2. cikk (1a) bekezdésében említett egyéb hatóságok és jogi szakemberek jegyzékét. |
| | (2)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az említett jegyzékben szereplő információkban bekövetkezett későbbi változásokról. A Bizottság ennek megfelelően módosítja a jegyzéket. |
| | (3)
     
  A Bizottság a jegyzéket annak későbbi módosításaival együtt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| | (4)
     
  A Bizottság az (1) és (2) bekezdéssel összhangban közölt valamennyi információt bármely egyéb megfelelő eszközön – elsősorban a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton – keresztül közzéteszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

37a. cikk

A 2. cikk (1a) bekezdésében említett információkat tartalmazó jegyzék összeállítása és későbbi módosításai

(1)
     
  A Bizottság a tagállamoktól kapott értesítések alapján összeállítja a 2. cikk (1a) bekezdésében említett egyéb hatóságok és jogi szakemberek jegyzékét.

(2)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az említett jegyzékben szereplő információkban bekövetkezett későbbi változásokról. A Bizottság ennek megfelelően módosítja a jegyzéket.

(3)
     
  A Bizottság a jegyzéket annak későbbi módosításaival együtt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(4)
     
  A Bizottság az (1) és (2) bekezdéssel összhangban közölt valamennyi információt bármely egyéb megfelelő eszközön – elsősorban a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton – keresztül közzéteszi.

(A 650/2012/EU rendelet 79. cikkének felel meg.)

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

37 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 37b. cikk |
| | A 31c., 32., 33. és 34. cikkben említett tanúsítványok, bizonyítványok és formanyomtatványok kidolgozása és későbbi módosítása |
| | A Bizottság végrehajtási aktusok elfogadásával dolgozza ki, illetve a későbbiekben módosítja a 31c., 32., 33. és 34. cikkben említett tanúsítványokat, bizonyítványokat és formanyomtatványokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

37b. cikk

A 31c., 32., 33. és 34. cikkben említett tanúsítványok, bizonyítványok és formanyomtatványok kidolgozása és későbbi módosítása

A Bizottság végrehajtási aktusok elfogadásával dolgozza ki, illetve a későbbiekben módosítja a 31c., 32., 33. és 34. cikkben említett tanúsítványokat, bizonyítványokat és formanyomtatványokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 37c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.

(A 650/2012/EU rendelet 80. cikkének felel meg.)

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

37 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 37c. cikk |
| | Bizottsági eljárás |
| | (1)
     
  A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. |
| | (2)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

37c. cikk

Bizottsági eljárás

(1)
     
  A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)
     
  Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.

(A 650/2012/EU rendelet 81. cikkének felel meg.)

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A III. fejezet rendelkezéseit csak azon házastársakra kell alkalmazni, akik e rendelet alkalmazásának megkezdése után
  kötöttek házasságot vagy jelölték ki a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogot. | (3)   A III. fejezet rendelkezéseit csak azon házastársakra kell alkalmazni, akik e rendelet alkalmazásának megkezdése után: |
| | a) | kötöttek házasságot vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A III. fejezet rendelkezéseit csak azon házastársakra kell alkalmazni, akik e rendelet alkalmazásának megkezdése után
  kötöttek házasságot vagy jelölték ki a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogot.

(3)   A III. fejezet rendelkezéseit csak azon házastársakra kell alkalmazni, akik e rendelet alkalmazásának megkezdése után:

a)

kötöttek házasságot vagy

| b) | jelölték ki a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogot. |
| --- | --- |

b)

jelölték ki a házassági vagyonjogi rendszerükre alkalmazandó jogot.

Az [e rendelet alkalmazása megkezdésének időpontja] előtt megkötött, joghatóságra vonatkozó megállapodás is érvényes, amennyiben megfelel a III. fejezetben foglalt feltételeknek, vagy ha a hatályos nemzetközi magánjogi szabályok értelmében a jogválasztási megállapodás megkötésének időpontjában alkalmazandó jog értelmében érvényes.

---

(1)  

  HL L 201., 2012.7.27., 107. o.

(2)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/294 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/294

---

P7_TA(2013)0340

Az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog a büntetőeljárás során, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jog ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0326 – C7-0157/2011 – 2011/0154(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0326), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0326),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 84. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0157/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 84. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0157/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a bolgár parlamentnek, az olasz szenátusnak és a portugál parlamentnek a jogszabálytervezetről szóló észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolgár parlamentnek, az olasz szenátusnak és a portugál parlamentnek a jogszabálytervezetről szóló észrevételeire,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0228/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0228/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 51. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0154

Az Európai Parlament álláspontja, amely 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/48/EU irányelv.)

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/295 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/295

---

P7_TA(2013)0341

A lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-én elfogadott módosításai a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2011)0142 – C7-0085/2011 – 2011/0062(COD) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/35)

[Módosítás 117]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0202/2012).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/.../EU IRÁNYELVE

a lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 2008/48/EK irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

▌

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2003 márciusában a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások belső piaca előtt álló akadályok hatásának azonosítására és értékelésére irányuló folyamatot indított el, 2007. december 18-án pedig elfogadta az EU jelzáloghitel-piacainak integrálásáról szóló fehér könyvet. A fehér könyvben a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy értékelje többek között a szerződéskötést megelőző tájékoztatásra, a hiteladatbázisokra, a hitelképességre, a teljeshiteldíj-mutatóra (a továbbiakban: THM) és a
  hitelmegállapodásokhoz kapcsolódó
  tanácsadásra vonatkozó szakpolitikai lehetőségek hatását. A Bizottság egy adósminősítésekkel foglalkozó munkacsoportot is létrehozott, hogy segítse a Bizottságot a hiteladatok hozzáférhetőségének, összehasonlíthatóságának és teljességének javítására irányuló intézkedések kidolgozásában. Emellett kutatások kezdődtek a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat kínáló hitelközvetítők és hitelintézetnek nem minősülő hitelezők szerepére és működésére vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2003 márciusában a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások belső piaca előtt álló akadályok hatásának azonosítására és értékelésére irányuló folyamatot indított el, 2007. december 18-án pedig elfogadta az EU jelzáloghitel-piacainak integrálásáról szóló fehér könyvet. A fehér könyvben a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy értékelje többek között a szerződéskötést megelőző tájékoztatásra, a hiteladatbázisokra, a hitelképességre, a teljeshiteldíj-mutatóra (a továbbiakban: THM) és a
  hitelmegállapodásokhoz kapcsolódó
  tanácsadásra vonatkozó szakpolitikai lehetőségek hatását. A Bizottság egy adósminősítésekkel foglalkozó munkacsoportot is létrehozott, hogy segítse a Bizottságot a hiteladatok hozzáférhetőségének, összehasonlíthatóságának és teljességének javítására irányuló intézkedések kidolgozásában. Emellett kutatások kezdődtek a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat kínáló hitelközvetítők és hitelintézetnek nem minősülő hitelezők szerepére és működésére vonatkozóan is.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló
  szerződés
  (EUMSZ)
  értelmében a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk és szolgáltatások szabad mozgása és a letelepedés szabadsága. A határokon átnyúló tevékenységek előmozdítása és a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások belső piacának létrehozása érdekében létfontosságú, hogy e térségen belül átláthatóbb és hatékonyabb hitelpiac alakuljon ki. Jelentős eltérések állnak fenn az egyes tagállamok jogszabályai között
  a
  lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások nyújtásával kapcsolatos üzletvitel, valamint a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat kínáló hitelközvetítők és hitelintézetnek nem minősülő hitelezők szabályozása és felügyelete tekintetében. Az ilyen különbségek a határokon átnyúló tevékenységek szintjét korlátozó akadályokat teremtenek a kínálati és a keresleti oldalon, ezáltal csökkentik a piacon a versenyt és a választékot, emelik a hitelnyújtás költségeit a hitelezők számára, és akár meg is akadályozzák őket a tevékenységük végzésében. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló
  szerződés
  (EUMSZ)
  értelmében a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk és szolgáltatások szabad mozgása és a letelepedés szabadsága. A határokon átnyúló tevékenységek előmozdítása és a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások belső piacának létrehozása érdekében létfontosságú, hogy e térségen belül átláthatóbb és hatékonyabb hitelpiac alakuljon ki. Jelentős eltérések állnak fenn az egyes tagállamok jogszabályai között
  a
  lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások nyújtásával kapcsolatos üzletvitel, valamint a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat kínáló hitelközvetítők és hitelintézetnek nem minősülő hitelezők szabályozása és felügyelete tekintetében. Az ilyen különbségek a határokon átnyúló tevékenységek szintjét korlátozó akadályokat teremtenek a kínálati és a keresleti oldalon, ezáltal csökkentik a piacon a versenyt és a választékot, emelik a hitelnyújtás költségeit a hitelezők számára, és akár meg is akadályozzák őket a tevékenységük végzésében.

| (3) | A pénzügyi válság rámutatott, hogy a piaci szereplők felelőtlen magatartása alááshatja a pénzügyi rendszer alapjait, és minden fél, de különösen a fogyasztók részéről bizalomvesztéshez és potenciálisan súlyos társadalmi és gazdasági következményekhez vezethet. Számos fogyasztó elvesztette a pénzügyi szektorba vetett bizalmát, a hitelfelvevők számára pedig egyre nehezebben fizethetővé váltak a felvett hitelek,
  aminek következtében
  nőtt a nemteljesítések és a kényszerértékesítések száma.
  Ennek eredményeképpen a G20-ak megbízták a Pénzügyi Stabilitási Tanácsot, hogy állapítsa meg a lakóingatlanokhoz kapcsolódó megfelelő hitelezési feltételekre vonatkozó elveket. Jóllehet a pénzügyi válság kapcsán a legnagyobb problémák közül több az Unión kívül keletkezett, az uniós fogyasztók adósságszintje jelentős, és a tartozások nagy része a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelekben koncentrálódik. Helyénvaló ezért biztosítani, hogy az Unió e területre vonatkozó szabályozási kerete szilárd legyen, összhangban álljon a nemzetközi elvekkel, és megfelelő módon alkalmazza a széles választékban rendelkezésre álló eszközöket, többek között a hitelfedezeti arányt, a hitel-jövedelem arányt, az adósság-jövedelem arányt és egyéb hasonló rátákat, vagyis olyan minimális szinteket, amelyek alatt a hitel nem minősül megengedhetőnek, illetve egyéb kiegyenlítő intézkedéseket olyan helyzetekben, amikor a fogyasztók számára nagyobb a mögöttes kockázat, vagy amikor ilyen intézkedésekre a háztartások túlzott eladósodottságának megelőzése érdekében szükség van.
  Tekintettel a pénzügyi válság által napvilágra hozott problémákra, valamint a hatékony és versenyképes,
  a pénzügyi stabilitáshoz hozzájáruló
  belső piac
  biztosítása érdekében
  a Bizottság –
  az „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című, 2009. március 4-i közleményében
  – a piacok felelősségteljességének és megbízhatóságának megteremtésével és a fogyasztói bizalom helyreállításával összefüggésben intézkedéseket javasolt a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokra vonatkozóan, így többek között javaslatot tett egy megbízható szabályozási keretre a hitelközvetítéssel kapcsolatban.
  „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, 2011. április 13-i közleményében a Bizottság újfent megerősítette a hatékony és versenyképes belső piac melletti elkötelezettségét. |
| --- | --- |

(3)

A pénzügyi válság rámutatott, hogy a piaci szereplők felelőtlen magatartása alááshatja a pénzügyi rendszer alapjait, és minden fél, de különösen a fogyasztók részéről bizalomvesztéshez és potenciálisan súlyos társadalmi és gazdasági következményekhez vezethet. Számos fogyasztó elvesztette a pénzügyi szektorba vetett bizalmát, a hitelfelvevők számára pedig egyre nehezebben fizethetővé váltak a felvett hitelek,
  aminek következtében
  nőtt a nemteljesítések és a kényszerértékesítések száma.
  Ennek eredményeképpen a G20-ak megbízták a Pénzügyi Stabilitási Tanácsot, hogy állapítsa meg a lakóingatlanokhoz kapcsolódó megfelelő hitelezési feltételekre vonatkozó elveket. Jóllehet a pénzügyi válság kapcsán a legnagyobb problémák közül több az Unión kívül keletkezett, az uniós fogyasztók adósságszintje jelentős, és a tartozások nagy része a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelekben koncentrálódik. Helyénvaló ezért biztosítani, hogy az Unió e területre vonatkozó szabályozási kerete szilárd legyen, összhangban álljon a nemzetközi elvekkel, és megfelelő módon alkalmazza a széles választékban rendelkezésre álló eszközöket, többek között a hitelfedezeti arányt, a hitel-jövedelem arányt, az adósság-jövedelem arányt és egyéb hasonló rátákat, vagyis olyan minimális szinteket, amelyek alatt a hitel nem minősül megengedhetőnek, illetve egyéb kiegyenlítő intézkedéseket olyan helyzetekben, amikor a fogyasztók számára nagyobb a mögöttes kockázat, vagy amikor ilyen intézkedésekre a háztartások túlzott eladósodottságának megelőzése érdekében szükség van.
  Tekintettel a pénzügyi válság által napvilágra hozott problémákra, valamint a hatékony és versenyképes,
  a pénzügyi stabilitáshoz hozzájáruló
  belső piac
  biztosítása érdekében
  a Bizottság –
  az „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című, 2009. március 4-i közleményében
  – a piacok felelősségteljességének és megbízhatóságának megteremtésével és a fogyasztói bizalom helyreállításával összefüggésben intézkedéseket javasolt a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokra vonatkozóan, így többek között javaslatot tett egy megbízható szabályozási keretre a hitelközvetítéssel kapcsolatban.
  „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, 2011. április 13-i közleményében a Bizottság újfent megerősítette a hatékony és versenyképes belső piac melletti elkötelezettségét.

| (4) | Az Unió
  jelzálogpiacain ▌számos olyan problémát
  azonosítottak
  , amelyek a felelőtlen hitelnyújtással és hitelfelvétellel, ▌valamint azzal
  kapcsolatosak
  , hogy
  a piaci szereplőknek, többek között
  a hitelközvetítőknek és a hitelintézetnek nem minősülő hitelezőknek potenciálisan milyen mértékben adódik lehetősége a felelőtlen magatartás tanúsítására▌. A problémák egy része a devizaalapú hiteleket érintette, amelyeket a fogyasztók azért vettek fel az adott pénznemben, hogy kihasználják a kínált hitelkamatláb előnyeit, anélkül azonban, hogy ▌megfelelő
  információval rendelkeztek volna
  a kapcsolódó árfolyamkockázatról,
  illetve
  pontosan megértették volna azt.
  Ezeket
  a problémákat a piaci és szabályozási hiányosságok, valamint olyan egyéb tényezők idézik elő, mint az általános gazdasági helyzet és az alacsony szintű pénzügyi jártasság. További problémát jelent, hogy a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelt nyújtó hitelközvetítőkre és hitelintézetnek nem minősülő hitelezőkre vonatkozó ▌rendszerek nem hatékonyak, nem következetesek vagy nem is léteznek. A megállapított problémáknak potenciálisan jelentős továbbgyűrűző makrogazdasági hatása van, a fogyasztók megkárosításához vezethetnek, gazdasági vagy jogi akadályt emelhetnek a határokon átnyúló tevékenységek elé és a szereplők számára egyenlőtlen versenyfeltételeket teremthetnek. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió
  jelzálogpiacain ▌számos olyan problémát
  azonosítottak
  , amelyek a felelőtlen hitelnyújtással és hitelfelvétellel, ▌valamint azzal
  kapcsolatosak
  , hogy
  a piaci szereplőknek, többek között
  a hitelközvetítőknek és a hitelintézetnek nem minősülő hitelezőknek potenciálisan milyen mértékben adódik lehetősége a felelőtlen magatartás tanúsítására▌. A problémák egy része a devizaalapú hiteleket érintette, amelyeket a fogyasztók azért vettek fel az adott pénznemben, hogy kihasználják a kínált hitelkamatláb előnyeit, anélkül azonban, hogy ▌megfelelő
  információval rendelkeztek volna
  a kapcsolódó árfolyamkockázatról,
  illetve
  pontosan megértették volna azt.
  Ezeket
  a problémákat a piaci és szabályozási hiányosságok, valamint olyan egyéb tényezők idézik elő, mint az általános gazdasági helyzet és az alacsony szintű pénzügyi jártasság. További problémát jelent, hogy a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelt nyújtó hitelközvetítőkre és hitelintézetnek nem minősülő hitelezőkre vonatkozó ▌rendszerek nem hatékonyak, nem következetesek vagy nem is léteznek. A megállapított problémáknak potenciálisan jelentős továbbgyűrűző makrogazdasági hatása van, a fogyasztók megkárosításához vezethetnek, gazdasági vagy jogi akadályt emelhetnek a határokon átnyúló tevékenységek elé és a szereplők számára egyenlőtlen versenyfeltételeket teremthetnek.

| (5) | Annak elősegítése érdekében, hogy az ▌ingatlanokhoz ▌kapcsolódó hitelmegállapodások területén magas szintű fogyasztóvédelmet biztosító, zökkenőmentesen működő belső piac alakulhasson ki,
  valamint
  annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen hitelmegállapodást megkötni igyekvő fogyasztók ▌annak biztos tudatában tehessék ezt meg, hogy az általuk felkeresett intézmények magas szakmai színvonalon és felelősségteljesen járnak el,
  több területen megfelelően harmonizált uniós jogi keretet kell létrehozni, figyelembe véve a hitelmegállapodások közötti – elsősorban a nemzeti és regionális ingatlanpiacok különbözőségéből adódó – eltéréseket
  . |
| --- | --- |

(5)

Annak elősegítése érdekében, hogy az ▌ingatlanokhoz ▌kapcsolódó hitelmegállapodások területén magas szintű fogyasztóvédelmet biztosító, zökkenőmentesen működő belső piac alakulhasson ki,
  valamint
  annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen hitelmegállapodást megkötni igyekvő fogyasztók ▌annak biztos tudatában tehessék ezt meg, hogy az általuk felkeresett intézmények magas szakmai színvonalon és felelősségteljesen járnak el,
  több területen megfelelően harmonizált uniós jogi keretet kell létrehozni, figyelembe véve a hitelmegállapodások közötti – elsősorban a nemzeti és regionális ingatlanpiacok különbözőségéből adódó – eltéréseket
  .

| (6) | Ennek az irányelvnek ezért elő kell segítenie, hogy a következetes, rugalmas és méltányos, ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások révén átláthatóbb, hatékonyabb és versenyképesebb belső piac alakuljon ki, egyidejűleg előmozdítva a fenntartható hitelnyújtást és hitelfelvételt, valamint a pénzügyi szolgáltatások széles körű elérhetőségét, és ezáltal biztosítva a fogyasztóvédelem magas szintjét. |
| --- | --- |

(6)

Ennek az irányelvnek ezért elő kell segítenie, hogy a következetes, rugalmas és méltányos, ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások révén átláthatóbb, hatékonyabb és versenyképesebb belső piac alakuljon ki, egyidejűleg előmozdítva a fenntartható hitelnyújtást és hitelfelvételt, valamint a pénzügyi szolgáltatások széles körű elérhetőségét, és ezáltal biztosítva a fogyasztóvédelem magas szintjét.

| (7) | Ez az irányelv a magas szintű és egyenértékű fogyasztóvédelmet biztosító, valódi belső piac megteremtése érdekében olyan rendelkezéseket állapít meg, amelyek a lehető legteljesebb harmonizációt biztosítják a szerződéskötést megelőző tájékoztatásnak az egységes európai adatlapon (a továbbiakban: EEA) való nyújtása, valamint a THM számítása tekintetében. Mindazonáltal figyelembe véve, hogy az egyes tagállamokban az ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások sajátos jellemzőkkel bírnak, valamint eltérőek a piaci folyamatok és feltételek, különösen az adott piaci struktúra, a piaci résztvevők, a rendelkezésre álló termékkategóriák és a hitelnyújtási eljárások tekintetében, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy azokon a területeken, ahol az irányelv nem írja elő egyértelműen a lehető legteljesebb harmonizációt, az irányelvben megállapított rendelkezéseknél szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be. Erre a célirányos megközelítésre az ezen irányelv hatálya alá tartozó hitelmegállapodások tekintetében a fogyasztóvédelem szintjére gyakorolt kedvezőtlen hatások elkerülése érdekében van szükség. A tagállamok számára tehát lehetővé kell tenni, hogy szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be például az alkalmazottak ismereteire és szakértelmére vonatkozó követelmények vagy az EEA kitöltésére vonatkozó utasítások tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Ez az irányelv a magas szintű és egyenértékű fogyasztóvédelmet biztosító, valódi belső piac megteremtése érdekében olyan rendelkezéseket állapít meg, amelyek a lehető legteljesebb harmonizációt biztosítják a szerződéskötést megelőző tájékoztatásnak az egységes európai adatlapon (a továbbiakban: EEA) való nyújtása, valamint a THM számítása tekintetében. Mindazonáltal figyelembe véve, hogy az egyes tagállamokban az ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások sajátos jellemzőkkel bírnak, valamint eltérőek a piaci folyamatok és feltételek, különösen az adott piaci struktúra, a piaci résztvevők, a rendelkezésre álló termékkategóriák és a hitelnyújtási eljárások tekintetében, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy azokon a területeken, ahol az irányelv nem írja elő egyértelműen a lehető legteljesebb harmonizációt, az irányelvben megállapított rendelkezéseknél szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be. Erre a célirányos megközelítésre az ezen irányelv hatálya alá tartozó hitelmegállapodások tekintetében a fogyasztóvédelem szintjére gyakorolt kedvezőtlen hatások elkerülése érdekében van szükség. A tagállamok számára tehát lehetővé kell tenni, hogy szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be például az alkalmazottak ismereteire és szakértelmére vonatkozó követelmények vagy az EEA kitöltésére vonatkozó utasítások tekintetében.

| (8) | Ez az irányelv a belső piac létrehozási és működési feltételeinek javítására irányul, a tagállami jogszabályok közelítése és bizonyos szolgáltatások esetében minőségi standardok felállítása révén, különösen a hitelezők és hitelközvetítők általi hitelforgalmazás és hitelnyújtás,
  valamint a bevált gyakorlatok előmozdítása
  tekintetében. A hitelnyújtáshoz kapcsolódó szolgáltatásokra vonatkozó minőségi standardok létrehozása szükségszerűen magában foglalja
  bizonyos, az engedélyezésre
  ,
  a felügyeletre
  és a prudenciális követelményekre vonatkozó rendelkezések bevezetését. |
| --- | --- |

(8)

Ez az irányelv a belső piac létrehozási és működési feltételeinek javítására irányul, a tagállami jogszabályok közelítése és bizonyos szolgáltatások esetében minőségi standardok felállítása révén, különösen a hitelezők és hitelközvetítők általi hitelforgalmazás és hitelnyújtás,
  valamint a bevált gyakorlatok előmozdítása
  tekintetében. A hitelnyújtáshoz kapcsolódó szolgáltatásokra vonatkozó minőségi standardok létrehozása szükségszerűen magában foglalja
  bizonyos, az engedélyezésre
  ,
  a felügyeletre
  és a prudenciális követelményekre vonatkozó rendelkezések bevezetését.

| (9) | Az ezen irányelv által nem szabályozott területek esetében a tagállamok szabadon fenntarthatnak vagy bevezethetnek nemzeti jogszabályokat. A tagállamok
  különösen
  nemzeti rendelkezéseket tarthatnak fenn vagy vezethetnek be olyan területeken, mint például a szerződési jognak a hitelmegállapodások érvényességével kapcsolatos vonatkozásai, az ingatlan
  jog
  , az ingatlan-nyilvántartás, a szerződéskötéssel összefüggő tájékoztatás,
  valamint, amennyiben ezen irányelv nem szabályozza
  , a szerződéskötés után felmerülő kérdések.
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az értékbecslő vagy az értékbecslő társaság vagy a közjegyző a felek közös megegyezése alapján legyen választható. Tekintettel az egyes tagállamoknak a lakóingatlanok adásvételével kapcsolatos eljárásai közötti különbségekre, a hitelezőknek vagy hitelközvetítőknek lehetősége van arra, hogy előlegfizetést kérjenek a fogyasztóktól azzal a feltétellel, hogy az segítheti a hitelmegállapodás megkötését vagy az ingatlan adásvételének létrejöttét. Ez a gyakorlat továbbá különösen akkor adhat alkalmat visszaélésekre, ha a fogyasztók nem ismerik az adott tagállam előírásait és szokásos eljárásait. Ezért indokolt lehetőséget adni a tagállamoknak arra, hogy az előlegfizetésekre vonatkozóan korlátozásokat írjanak elő. |
| --- | --- |

(9)

Az ezen irányelv által nem szabályozott területek esetében a tagállamok szabadon fenntarthatnak vagy bevezethetnek nemzeti jogszabályokat. A tagállamok
  különösen
  nemzeti rendelkezéseket tarthatnak fenn vagy vezethetnek be olyan területeken, mint például a szerződési jognak a hitelmegállapodások érvényességével kapcsolatos vonatkozásai, az ingatlan
  jog
  , az ingatlan-nyilvántartás, a szerződéskötéssel összefüggő tájékoztatás,
  valamint, amennyiben ezen irányelv nem szabályozza
  , a szerződéskötés után felmerülő kérdések.
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az értékbecslő vagy az értékbecslő társaság vagy a közjegyző a felek közös megegyezése alapján legyen választható. Tekintettel az egyes tagállamoknak a lakóingatlanok adásvételével kapcsolatos eljárásai közötti különbségekre, a hitelezőknek vagy hitelközvetítőknek lehetősége van arra, hogy előlegfizetést kérjenek a fogyasztóktól azzal a feltétellel, hogy az segítheti a hitelmegállapodás megkötését vagy az ingatlan adásvételének létrejöttét. Ez a gyakorlat továbbá különösen akkor adhat alkalmat visszaélésekre, ha a fogyasztók nem ismerik az adott tagállam előírásait és szokásos eljárásait. Ezért indokolt lehetőséget adni a tagállamoknak arra, hogy az előlegfizetésekre vonatkozóan korlátozásokat írjanak elő.

| (10) | Ezt az irányelvet attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a hitelező vagy a hitelközvetítő jogi vagy természetes személy-e. Mindazonáltal ez az irányelv nem érintheti a tagállamok azon jogát, hogy – az uniós joggal összhangban – az ezen irányelv szerinti hitelezői vagy hitelközvetítői szerepet kizárólag jogi személyekre vagy bizonyos típusú jogi személyekre korlátozzák. |
| --- | --- |

(10)

Ezt az irányelvet attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a hitelező vagy a hitelközvetítő jogi vagy természetes személy-e. Mindazonáltal ez az irányelv nem érintheti a tagállamok azon jogát, hogy – az uniós joggal összhangban – az ezen irányelv szerinti hitelezői vagy hitelközvetítői szerepet kizárólag jogi személyekre vagy bizonyos típusú jogi személyekre korlátozzák.

| (11) | Mivel
  a fogyasztók és a vállalkozások nem ugyanabban a helyzetben vannak, nem azonos szintű védelemre van szükségük. Fontos, hogy a fogyasztók
  jogait
  ▌olyan rendelkezések garantálják, amelyektől nem lehet szerződésben eltérni; ugyanakkor a vállalkozások és a szervezetek számára ésszerű lehetővé tenni, hogy másfajta megállapodásokat kössenek. ▌ |
| --- | --- |

(11)

Mivel
  a fogyasztók és a vállalkozások nem ugyanabban a helyzetben vannak, nem azonos szintű védelemre van szükségük. Fontos, hogy a fogyasztók
  jogait
  ▌olyan rendelkezések garantálják, amelyektől nem lehet szerződésben eltérni; ugyanakkor a vállalkozások és a szervezetek számára ésszerű lehetővé tenni, hogy másfajta megállapodásokat kössenek. ▌

| (12) | A fogyasztó fogalommeghatározásának azon természetes személyeket kell magában foglalnia, akik szakmájuk, üzleti tevékenységük vagy foglalkozásuk körén kívül eső területen járnak el. Kettős célú szerződések esetében azonban, amelyeknél a szerződést részben a személy szakmájához, üzleti tevékenységéhez vagy foglalkozásához kapcsolódó, részben pedig azon kívül eső célból kötik, és a szakmához, üzleti tevékenységhez vagy foglalkozáshoz kapcsolódó célnak a szerződés egésze szempontjából nincs elsődleges jelentősége, az adott személy szintén fogyasztónak tekintendő. |
| --- | --- |

(12)

A fogyasztó fogalommeghatározásának azon természetes személyeket kell magában foglalnia, akik szakmájuk, üzleti tevékenységük vagy foglalkozásuk körén kívül eső területen járnak el. Kettős célú szerződések esetében azonban, amelyeknél a szerződést részben a személy szakmájához, üzleti tevékenységéhez vagy foglalkozásához kapcsolódó, részben pedig azon kívül eső célból kötik, és a szakmához, üzleti tevékenységhez vagy foglalkozáshoz kapcsolódó célnak a szerződés egésze szempontjából nincs elsődleges jelentősége, az adott személy szintén fogyasztónak tekintendő.

| (13) | Ez az irányelv a kizárólag vagy elsődlegesen lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat szabályozza, mindazonáltal nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelvvel összhangban elfogadott intézkedéseket a fogyasztók más típusú ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokkal kapcsolatos védelmére is kiterjesszék, vagy abban, hogy az ilyen hitelmegállapodásokat másképpen szabályozzák. |
| --- | --- |

(13)

Ez az irányelv a kizárólag vagy elsődlegesen lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat szabályozza, mindazonáltal nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelvvel összhangban elfogadott intézkedéseket a fogyasztók más típusú ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokkal kapcsolatos védelmére is kiterjesszék, vagy abban, hogy az ilyen hitelmegállapodásokat másképpen szabályozzák.

| (14) | Az ezen irányelvben szereplő fogalommeghatározások meghatározzák a harmonizáció alkalmazási körét. A tagállamoknak az ezen
  irányelv
  átültetésére vonatkozó kötelezettségét
  ezért
  az irányelvnek az e fogalommeghatározások által meghatározott hatályára
  kell
  korlátozni
  .
  Például a tagállamoknak az ezen irányelv átültetésére vonatkozó kötelezettsége a fogyasztókkal, azaz az olyan természetes személyekkel kötött hitelmegállapodásokra korlátozódik, akik az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyletek keretében a szakmájuk, üzleti tevékenységük vagy foglalkozásuk körén kívül járnak el. Hasonlóképpen a tagállamok kötelesek átültetni ezen irányelvnek az ezen irányelv fogalommeghatározása szerinti hitelközvetítőként eljáró személyek tevékenységét szabályozó rendelkezéseit. Ezen irányelv ugyanakkor nem érintheti ezen irányelvnek a tagállamok általi – az uniós jognak megfelelő – alkalmazását olyan területekre, amelyek kívül esnek az irányelv hatályán. Emellett az ezen irányelvben szereplő fogalommeghatározások nem sérthetik a tagállamok azon lehetőségét, hogy a nemzeti jog alapján konkrét célokra al-fogalommeghatározásokat fogadjanak el, feltéve hogy azok megfelelnek az ezen irányelvben szereplő fogalommeghatározásoknak. Például a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy a nemzeti jog keretében meghatározzák a hitelközvetítők olyan alkategóriáit, amelyeket ezen irányelv nem határoz meg, amennyiben tagállami szinten ezen alkategóriákra szükség van például ahhoz, hogy a különböző hitelközvetítőktől más és más ismeret- és szakértelemszintet követeljenek meg. |
| --- | --- |

(14)

Az ezen irányelvben szereplő fogalommeghatározások meghatározzák a harmonizáció alkalmazási körét. A tagállamoknak az ezen
  irányelv
  átültetésére vonatkozó kötelezettségét
  ezért
  az irányelvnek az e fogalommeghatározások által meghatározott hatályára
  kell
  korlátozni
  .
  Például a tagállamoknak az ezen irányelv átültetésére vonatkozó kötelezettsége a fogyasztókkal, azaz az olyan természetes személyekkel kötött hitelmegállapodásokra korlátozódik, akik az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyletek keretében a szakmájuk, üzleti tevékenységük vagy foglalkozásuk körén kívül járnak el. Hasonlóképpen a tagállamok kötelesek átültetni ezen irányelvnek az ezen irányelv fogalommeghatározása szerinti hitelközvetítőként eljáró személyek tevékenységét szabályozó rendelkezéseit. Ezen irányelv ugyanakkor nem érintheti ezen irányelvnek a tagállamok általi – az uniós jognak megfelelő – alkalmazását olyan területekre, amelyek kívül esnek az irányelv hatályán. Emellett az ezen irányelvben szereplő fogalommeghatározások nem sérthetik a tagállamok azon lehetőségét, hogy a nemzeti jog alapján konkrét célokra al-fogalommeghatározásokat fogadjanak el, feltéve hogy azok megfelelnek az ezen irányelvben szereplő fogalommeghatározásoknak. Például a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy a nemzeti jog keretében meghatározzák a hitelközvetítők olyan alkategóriáit, amelyeket ezen irányelv nem határoz meg, amennyiben tagállami szinten ezen alkategóriákra szükség van például ahhoz, hogy a különböző hitelközvetítőktől más és más ismeret- és szakértelemszintet követeljenek meg.

| (15) | Ezen irányelv célja annak biztosítása, hogy az
  ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat
  kötő fogyasztók magas szintű védelmet élvezzenek. Ezért ezt az irányelvet a következőkre kell alkalmazni: ingatlannal fedezett hitelek
  a hitel rendeltetésétől függetlenül
  ,
  olyan refinanszírozási megállapodások vagy más hitelmegállapodások, amelyek segítséget nyújthatnak a tulajdonos vagy résztulajdonos számára az ingatlan vagy földterület tulajdonjogának megtartásához
  , olyan hitelek, amelyek célja ingatlan vétele bizonyos tagállamokban,
  beleértve az olyan hiteleket is, amelyek esetében nem szükséges a tőke visszafizetése
  ,
  illetve – amennyiben a tagállamokban nem léteznek megfelelő alternatív rendszerek – azokat a hiteleket, amelyek célja ideiglenes finanszírozás nyújtása az egyik ingatlan eladása és a másik megvétele közötti időszakra
  ,
  továbbá
  lakóingatlan felújítására szánt,
  biztosítékkal fedezett
  hitelek▌. |
| --- | --- |

(15)

Ezen irányelv célja annak biztosítása, hogy az
  ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat
  kötő fogyasztók magas szintű védelmet élvezzenek. Ezért ezt az irányelvet a következőkre kell alkalmazni: ingatlannal fedezett hitelek
  a hitel rendeltetésétől függetlenül
  ,
  olyan refinanszírozási megállapodások vagy más hitelmegállapodások, amelyek segítséget nyújthatnak a tulajdonos vagy résztulajdonos számára az ingatlan vagy földterület tulajdonjogának megtartásához
  , olyan hitelek, amelyek célja ingatlan vétele bizonyos tagállamokban,
  beleértve az olyan hiteleket is, amelyek esetében nem szükséges a tőke visszafizetése
  ,
  illetve – amennyiben a tagállamokban nem léteznek megfelelő alternatív rendszerek – azokat a hiteleket, amelyek célja ideiglenes finanszírozás nyújtása az egyik ingatlan eladása és a másik megvétele közötti időszakra
  ,
  továbbá
  lakóingatlan felújítására szánt,
  biztosítékkal fedezett
  hitelek▌.

| (16) | Ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan hitelmegállapodásokra,
  amelyek esetében a hitelező –
  valamely, az ingatlan
  eladásából származó összeg ellenében – átalányösszeget vagy rendszeres kifizetéseket teljesít, vagy egyéb formában hitelt folyósít
  , és amelyek elsődleges célja a fogyasztás megkönnyítése, így például az ingatlanvagyonnak a tulajdonos lakhatási jogának megtartása melletti pénzzé tételét (equity release) célzó termékekre vagy egyéb egyenértékű, specializált termékekre. Az ilyen hitelmegállapodások sajátos jellemzőkkel bírnak, amelyek túlmutatnak ezen irányelv hatályán. A fogyasztó hitelképességének vizsgálata például irreleváns, mivel a fizetéseket a hitelező teljesíti a fogyasztó részére, és nem fordítva. Az ilyen ügylethez többek között alapvetően eltérő szerződéskötést megelőző tájékoztatásra lenne szükség. Ezenkívül egyéb termékek, például a fordított jelzáloghoz vagy időskorijelzálog-szerződéshez hasonló funkcióval rendelkező „lakásért életjáradék” programok nem foglalnak magukban hitelnyújtást, és így ezen irányelv hatályán kívül maradnak.▌ |
| --- | --- |

(16)

Ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan hitelmegállapodásokra,
  amelyek esetében a hitelező –
  valamely, az ingatlan
  eladásából származó összeg ellenében – átalányösszeget vagy rendszeres kifizetéseket teljesít, vagy egyéb formában hitelt folyósít
  , és amelyek elsődleges célja a fogyasztás megkönnyítése, így például az ingatlanvagyonnak a tulajdonos lakhatási jogának megtartása melletti pénzzé tételét (equity release) célzó termékekre vagy egyéb egyenértékű, specializált termékekre. Az ilyen hitelmegállapodások sajátos jellemzőkkel bírnak, amelyek túlmutatnak ezen irányelv hatályán. A fogyasztó hitelképességének vizsgálata például irreleváns, mivel a fizetéseket a hitelező teljesíti a fogyasztó részére, és nem fordítva. Az ilyen ügylethez többek között alapvetően eltérő szerződéskötést megelőző tájékoztatásra lenne szükség. Ezenkívül egyéb termékek, például a fordított jelzáloghoz vagy időskorijelzálog-szerződéshez hasonló funkcióval rendelkező „lakásért életjáradék” programok nem foglalnak magukban hitelnyújtást, és így ezen irányelv hatályán kívül maradnak.▌

| (17) | Ez az irányelv nem alkalmazandó a speciális hitelmegállapodások más olyan, konkrétan felsorolt típusaira, amelyek jellegüknél és kockázatuknál fogva eltérnek a szokásos jelzáloghitelektől, és ezért egyéni megközelítést igényelnek, így különösen az olyan hitelmegállapodásokra, amelyek egy ügy bíróság vagy más hatóság előtti
  rendezésének
  eredményeként jöttek létre
  ,
  vagy egyes olyan hitelmegállapodás-típusokra, amelyek esetén a munkáltató bizonyos körülmények esetén hitelt nyújt a munkavállalóinak, amint erről a fogyasztói hitelmegállapodásokról szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (3)

  már rendelkezik. Indokolt, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen arra, hogy kizárjanak ennek az irányelvnek a hatálya alól bizonyos hitelmegállapodásokat, mint például azokat, amelyeket fogyasztók korlátozott köre számára kedvező feltételekkel kínálnak, vagy azokat, amelyeket hitelszövetkezetek kínálnak, feltéve hogy van olyan megfelelő alternatív eljárás, amely biztosítja, hogy a pénzügyi stabilitással és a belső piaccal kapcsolatos szakpolitikai célok a pénzügyi szolgáltatások széles körű elérhetőségének és a hitelhez jutásnak az akadályozása nélkül teljesülnek. Az olyan hitelmegállapodások, amelyek esetében az ingatlant nem a fogyasztó vagy családtagja veszi házként, lakásként vagy más lakhelyként birtokba, hanem azt bérleti szerződés alapján veszik birtokba házként, lakásként vagy más lakhelyként, a szokásos hitelmegállapodásoktól eltérő kockázatokkal és jellemzőkkel rendelkeznek, és ezért ezekre vonatkozóan eltérő szabályozási keretre lehet szükség. Ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen hitelmegállapodásokat kizárják ennek az irányelvnek a hatálya alól, amennyiben az említett hitelmegállapodásokra vonatkozóan megfelelő nemzeti szabályozási keret áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(17)

Ez az irányelv nem alkalmazandó a speciális hitelmegállapodások más olyan, konkrétan felsorolt típusaira, amelyek jellegüknél és kockázatuknál fogva eltérnek a szokásos jelzáloghitelektől, és ezért egyéni megközelítést igényelnek, így különösen az olyan hitelmegállapodásokra, amelyek egy ügy bíróság vagy más hatóság előtti
  rendezésének
  eredményeként jöttek létre
  ,
  vagy egyes olyan hitelmegállapodás-típusokra, amelyek esetén a munkáltató bizonyos körülmények esetén hitelt nyújt a munkavállalóinak, amint erről a fogyasztói hitelmegállapodásokról szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (3)

  már rendelkezik. Indokolt, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen arra, hogy kizárjanak ennek az irányelvnek a hatálya alól bizonyos hitelmegállapodásokat, mint például azokat, amelyeket fogyasztók korlátozott köre számára kedvező feltételekkel kínálnak, vagy azokat, amelyeket hitelszövetkezetek kínálnak, feltéve hogy van olyan megfelelő alternatív eljárás, amely biztosítja, hogy a pénzügyi stabilitással és a belső piaccal kapcsolatos szakpolitikai célok a pénzügyi szolgáltatások széles körű elérhetőségének és a hitelhez jutásnak az akadályozása nélkül teljesülnek. Az olyan hitelmegállapodások, amelyek esetében az ingatlant nem a fogyasztó vagy családtagja veszi házként, lakásként vagy más lakhelyként birtokba, hanem azt bérleti szerződés alapján veszik birtokba házként, lakásként vagy más lakhelyként, a szokásos hitelmegállapodásoktól eltérő kockázatokkal és jellemzőkkel rendelkeznek, és ezért ezekre vonatkozóan eltérő szabályozási keretre lehet szükség. Ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen hitelmegállapodásokat kizárják ennek az irányelvnek a hatálya alól, amennyiben az említett hitelmegállapodásokra vonatkozóan megfelelő nemzeti szabályozási keret áll rendelkezésre.

| (18) | Az olyan fedezetlen hitelre vonatkozó megállapodások, amelyek célja egy lakóingatlan felújítása, és amelyek esetében a teljes hitelösszeg meghaladja a 75 000 EUR-t, a 2008/48/EK irányelv hatálya alá tartoznak annak érdekében, hogy az érintett fogyasztók számára ugyanolyan szintű védelmet biztosítsanak, valamint az említett irányelv és az ezen irányelv közötti szabályozási hézag elkerülése érdekében. A 2008/48/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

Az olyan fedezetlen hitelre vonatkozó megállapodások, amelyek célja egy lakóingatlan felújítása, és amelyek esetében a teljes hitelösszeg meghaladja a 75 000 EUR-t, a 2008/48/EK irányelv hatálya alá tartoznak annak érdekében, hogy az érintett fogyasztók számára ugyanolyan szintű védelmet biztosítsanak, valamint az említett irányelv és az ezen irányelv közötti szabályozási hézag elkerülése érdekében. A 2008/48/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell.

| (19) | A jogbiztonság érdekében a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások területére vonatkozó uniós
  jogi
  keretnek – különösen a fogyasztóvédelem és a prudenciális felügyelet terén – összhangban kell lennie más uniós jogi aktusokkal, és ki kell egészítenie azokat.
  Az olyan alapvető fogalommeghatározásoknak
  , mint a▌ „fogyasztó” ▌és a „tartós adathordozó”, valamint a hitel pénzügyi jellemzőit leíró egységes tájékoztatásban használt kulcsfogalmaknak,
  többek között
  „a fogyasztó által fizetendő teljes összeg” ▌és a „hitelkamatláb” ▌fogalommeghatározásoknak összhangban kell lenniük a 2008/48/EK irányelvben szereplőkkel, hogy ugyanazok a kifejezések ugyanazon típusú tényekre utaljanak, függetlenül attól, hogy a hitel fogyasztói hitel vagy lakóingatlanhoz kapcsolódó hitel-e. A tagállamoknak ezért ezen irányelv átültetése során biztosítaniuk kell az alkalmazás és az értelmezés ▌következetességét
  az említett alapvető fogalommeghatározások és kulcsfogalmak vonatkozásában
  . |
| --- | --- |

(19)

A jogbiztonság érdekében a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások területére vonatkozó uniós
  jogi
  keretnek – különösen a fogyasztóvédelem és a prudenciális felügyelet terén – összhangban kell lennie más uniós jogi aktusokkal, és ki kell egészítenie azokat.
  Az olyan alapvető fogalommeghatározásoknak
  , mint a▌ „fogyasztó” ▌és a „tartós adathordozó”, valamint a hitel pénzügyi jellemzőit leíró egységes tájékoztatásban használt kulcsfogalmaknak,
  többek között
  „a fogyasztó által fizetendő teljes összeg” ▌és a „hitelkamatláb” ▌fogalommeghatározásoknak összhangban kell lenniük a 2008/48/EK irányelvben szereplőkkel, hogy ugyanazok a kifejezések ugyanazon típusú tényekre utaljanak, függetlenül attól, hogy a hitel fogyasztói hitel vagy lakóingatlanhoz kapcsolódó hitel-e. A tagállamoknak ezért ezen irányelv átültetése során biztosítaniuk kell az alkalmazás és az értelmezés ▌következetességét
  az említett alapvető fogalommeghatározások és kulcsfogalmak vonatkozásában
  .

| (20) | A hitelek területén a fogyasztók számára következetes keret biztosítása, valamint a hitelezők és hitelközvetítők adminisztratív terheinek csökkentése érdekében ezen irányelv fő keretének,
  amennyire lehetséges
  , követnie kell a 2008/48/EK irányelv szerkezetét, nevezetesen a tekintetben, hogy a lakóingatlanokhoz kapcsolódó ▌hitelmegállapodásokra vonatkozó reklámokban szereplő információkat reprezentatív példával szemléltetve kell a fogyasztó rendelkezésére bocsátani, egy egységes adatlapon részletes, szerződéskötést megelőző tájékoztatást kell nyújtani a fogyasztó számára, ▌a fogyasztónak a hitelmegállapodás
  megkötése
  előtt megfelelő magyarázatokat
  kell kapnia
  ,
  egységes módszert kell meghatározni a közjegyzői díj nélkül számított THM kiszámítására vonatkozóan
  , továbbá a hitelezőknek ▌a hitel
  nyújtása
  előtt meg kell vizsgálniuk a fogyasztó hitelképességét. Hasonlóképpen biztosítani kell a hitelezők számára a releváns hiteladatbázisokhoz való, megkülönböztetéstől mentes hozzáférést annak érdekében, hogy a 2008/48/EK irányelv rendelkezéseivel megegyező feltételek jöjjenek létre. A 2008/48/EK irányelvhez hasonlóan ennek az irányelvnek is biztosítania kell az ingatlanokhoz ▌kapcsolódó hitelmegállapodásokat kínáló összes hitelezőre vonatkozó megfelelő
  engedélyezési eljárást
  és felügyeletet, és követelményeket kell meghatároznia a peren kívüli vitarendezési mechanizmusok létrehozására és azok igénybevételére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(20)

A hitelek területén a fogyasztók számára következetes keret biztosítása, valamint a hitelezők és hitelközvetítők adminisztratív terheinek csökkentése érdekében ezen irányelv fő keretének,
  amennyire lehetséges
  , követnie kell a 2008/48/EK irányelv szerkezetét, nevezetesen a tekintetben, hogy a lakóingatlanokhoz kapcsolódó ▌hitelmegállapodásokra vonatkozó reklámokban szereplő információkat reprezentatív példával szemléltetve kell a fogyasztó rendelkezésére bocsátani, egy egységes adatlapon részletes, szerződéskötést megelőző tájékoztatást kell nyújtani a fogyasztó számára, ▌a fogyasztónak a hitelmegállapodás
  megkötése
  előtt megfelelő magyarázatokat
  kell kapnia
  ,
  egységes módszert kell meghatározni a közjegyzői díj nélkül számított THM kiszámítására vonatkozóan
  , továbbá a hitelezőknek ▌a hitel
  nyújtása
  előtt meg kell vizsgálniuk a fogyasztó hitelképességét. Hasonlóképpen biztosítani kell a hitelezők számára a releváns hiteladatbázisokhoz való, megkülönböztetéstől mentes hozzáférést annak érdekében, hogy a 2008/48/EK irányelv rendelkezéseivel megegyező feltételek jöjjenek létre. A 2008/48/EK irányelvhez hasonlóan ennek az irányelvnek is biztosítania kell az ingatlanokhoz ▌kapcsolódó hitelmegállapodásokat kínáló összes hitelezőre vonatkozó megfelelő
  engedélyezési eljárást
  és felügyeletet, és követelményeket kell meghatároznia a peren kívüli vitarendezési mechanizmusok létrehozására és azok igénybevételére vonatkozóan.

| (21) | Ennek az irányelvnek ki kell egészítenie a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4), amely előírja, hogy a
  távértékesítésben
  a fogyasztót tájékoztatni kell az elállás jogának meglétéről vagy hiányáról, és amely az elállás jogáról rendelkezik. Mindazonáltal, míg a 2002/65/EK irányelv lehetőséget biztosít a szolgáltatónak arra, hogy a szerződéskötést megelőző tájékoztatás körébe tartozó információkat a szerződés megkötése után közöljön, ez – a fogyasztó által vállalt pénzügyi elkötelezettség jelentősége miatt – nem lenne helyénvaló a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások esetén.
  Ezen irányelv nem érintheti a nemzeti jog szerződési jogra vonatkozó általános rendelkezéseit, így a szerződések érvényességére, létrehozására vagy joghatására vonatkozó szabályokat, amennyiben ezen irányelv általános szerződési jogi kérdéseket nem szabályoz.
  ▌ |
| --- | --- |

(21)

Ennek az irányelvnek ki kell egészítenie a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4), amely előírja, hogy a
  távértékesítésben
  a fogyasztót tájékoztatni kell az elállás jogának meglétéről vagy hiányáról, és amely az elállás jogáról rendelkezik. Mindazonáltal, míg a 2002/65/EK irányelv lehetőséget biztosít a szolgáltatónak arra, hogy a szerződéskötést megelőző tájékoztatás körébe tartozó információkat a szerződés megkötése után közöljön, ez – a fogyasztó által vállalt pénzügyi elkötelezettség jelentősége miatt – nem lenne helyénvaló a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások esetén.
  Ezen irányelv nem érintheti a nemzeti jog szerződési jogra vonatkozó általános rendelkezéseit, így a szerződések érvényességére, létrehozására vagy joghatására vonatkozó szabályokat, amennyiben ezen irányelv általános szerződési jogi kérdéseket nem szabályoz.
  ▌

| (22) | Ugyanakkor fontos figyelembe
  venni
  a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások sajátosságait, amelyek eltérő megközelítést tesznek indokolttá. Tekintve a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások jellegét és a fogyasztót érintő lehetséges következményeit, a reklámanyagokba és a személyre szabott, a szerződéskötést megelőző tájékoztatásba
  megfelelő
  külön kockázati figyelmeztetéseket kell foglalni, például
  az árfolyam-ingadozásoknak a fogyasztó által visszafizetendő összegre való lehetséges hatására
  ,
  valamint – amennyiben azt a tagállamok megfelelőnek ítélik –
  a biztosíték kikötésének természetére és következményeire vonatkozóan. Miként ez az ágazatban korábban is önkéntes alapon folytatott gyakorlat volt a lakáshitelek esetében, a személyre szabott, szerződéskötést megelőző tájékoztatás mellett mindenkor általános szerződéskötést megelőző tájékoztatást is kell nyújtani. Az eltérő megközelítés továbbá azért is
  indokolt
  , hogy figyelembe lehessen venni a pénzügyi válságból levont tanulságokat és annak érdekében, hogy a hitelkeletkeztetés megfelelő módon történjen. E tekintetben a hitelképességi vizsgálatra vonatkozó előírásokat meg kell erősíteni a fogyasztói hitelre vonatkozó rendelkezésekhez képest, a hitelközvetítőknek pontosabb információt kell adniuk a jogállásukról és a hitelezőkkel való kapcsolatukról a potenciális összeférhetetlenség közlése érdekében, és az ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások keletkeztetésében részt vevő összes szereplő tevékenységét megfelelően kell engedélyezni és felügyelni. |
| --- | --- |

(22)

Ugyanakkor fontos figyelembe
  venni
  a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások sajátosságait, amelyek eltérő megközelítést tesznek indokolttá. Tekintve a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások jellegét és a fogyasztót érintő lehetséges következményeit, a reklámanyagokba és a személyre szabott, a szerződéskötést megelőző tájékoztatásba
  megfelelő
  külön kockázati figyelmeztetéseket kell foglalni, például
  az árfolyam-ingadozásoknak a fogyasztó által visszafizetendő összegre való lehetséges hatására
  ,
  valamint – amennyiben azt a tagállamok megfelelőnek ítélik –
  a biztosíték kikötésének természetére és következményeire vonatkozóan. Miként ez az ágazatban korábban is önkéntes alapon folytatott gyakorlat volt a lakáshitelek esetében, a személyre szabott, szerződéskötést megelőző tájékoztatás mellett mindenkor általános szerződéskötést megelőző tájékoztatást is kell nyújtani. Az eltérő megközelítés továbbá azért is
  indokolt
  , hogy figyelembe lehessen venni a pénzügyi válságból levont tanulságokat és annak érdekében, hogy a hitelkeletkeztetés megfelelő módon történjen. E tekintetben a hitelképességi vizsgálatra vonatkozó előírásokat meg kell erősíteni a fogyasztói hitelre vonatkozó rendelkezésekhez képest, a hitelközvetítőknek pontosabb információt kell adniuk a jogállásukról és a hitelezőkkel való kapcsolatukról a potenciális összeférhetetlenség közlése érdekében, és az ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások keletkeztetésében részt vevő összes szereplő tevékenységét megfelelően kell engedélyezni és felügyelni.

| (23) | A lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelek sajátosságainak figyelembevétele érdekében néhány további területet is szabályozni kell. Figyelembe véve az ilyen ügyletek jelentőségét, gondoskodni kell arról, hogy a fogyasztóknak elegendő idejük – legalább hét napjuk – legyen az ügylet következményeinek mérlegelésére. A tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani annak meghatározásához, hogy az említett elegendő időt a hitelmegállapodás megkötése előtti gondolkodási idő vagy a hitelmegállapodás megkötését követő elállási időszak formájában, vagy e kettő kombinációjaként biztosítják-e. Indokolt, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen arra, hogy a gondolkodási időt – tíz napot nem meghaladó időtartamban – kötelezővé tegyék a fogyasztó számára, hogy ugyanakkor más esetekben, azon fogyasztóknak, akik a gondolkodási idő alatt már cselekedni kívánnak, lehetőségük legyen erre; továbbá hogy a jogbiztonság érdekében az ingatlanügyletekkel összefüggésben a tagállamok úgy is rendelkezhessenek, hogy a gondolkodási idő vagy az elállási időszak véget ér abban az esetben, ha a fogyasztó olyan lépést tesz, amely a nemzeti jog alapján a hitelmegállapodáson keresztül megszerzett pénzeszközökkel kapcsolatban vagy az ilyen pénzeszközök felhasználása révén tulajdonjog keletkeztetését vagy átruházását eredményezi, vagy ha a fogyasztó – adott esetben – az ilyen pénzeszközöket harmadik félre ruházza át. |
| --- | --- |

(23)

A lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelek sajátosságainak figyelembevétele érdekében néhány további területet is szabályozni kell. Figyelembe véve az ilyen ügyletek jelentőségét, gondoskodni kell arról, hogy a fogyasztóknak elegendő idejük – legalább hét napjuk – legyen az ügylet következményeinek mérlegelésére. A tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani annak meghatározásához, hogy az említett elegendő időt a hitelmegállapodás megkötése előtti gondolkodási idő vagy a hitelmegállapodás megkötését követő elállási időszak formájában, vagy e kettő kombinációjaként biztosítják-e. Indokolt, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen arra, hogy a gondolkodási időt – tíz napot nem meghaladó időtartamban – kötelezővé tegyék a fogyasztó számára, hogy ugyanakkor más esetekben, azon fogyasztóknak, akik a gondolkodási idő alatt már cselekedni kívánnak, lehetőségük legyen erre; továbbá hogy a jogbiztonság érdekében az ingatlanügyletekkel összefüggésben a tagállamok úgy is rendelkezhessenek, hogy a gondolkodási idő vagy az elállási időszak véget ér abban az esetben, ha a fogyasztó olyan lépést tesz, amely a nemzeti jog alapján a hitelmegállapodáson keresztül megszerzett pénzeszközökkel kapcsolatban vagy az ilyen pénzeszközök felhasználása révén tulajdonjog keletkeztetését vagy átruházását eredményezi, vagy ha a fogyasztó – adott esetben – az ilyen pénzeszközöket harmadik félre ruházza át.

| (24) | Tekintettel a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások sajátos jellemzőire, szokásos gyakorlat a hitelezők részéről, hogy olyan termék- vagy szolgáltatáscsomagot ajánlanak a fogyasztónak, amelyet az a hitelmegállapodással együtt megvehet. Ezért, az ilyen megállapodásoknak a fogyasztók szempontjából fennálló jelentősége miatt indokolt az árukapcsolásra vonatkozóan külön szabályokat megállapítani. A hitelezők számára ajánlatuk diverzifikálásának módja és az egymással való versengés eszköze lehet az, hogy az ajánlott hitelmegállapodást csomag formájában egy vagy több pénzügyi szolgáltatással vagy termékkel kötik össze, feltéve hogy a csomag elemei külön-külön is megvehetők. A hitelmegállapodások egy vagy több pénzügyi szolgáltatással vagy termékkel együtt, csomag formájában való értékesítése tehát előnyös lehet a fogyasztók számára, ugyanakkor hátrányosan is érintheti a fogyasztók mobilitását és a megalapozott döntés meghozatalára irányuló képességét, amennyiben a csomag elemei külön-külön nem vehetők meg. Fontos megakadályozni a bizonyos termékek összekapcsolására vonatkozó gyakorlatot, amely arra ösztönözheti a fogyasztót, hogy az érdekeinek nem teljesen megfelelő hitelmegállapodást kössön, ugyanakkor a fogyasztó számára előnyös csomagban értékesítés korlátozását el kell kerülni. A tagállamoknak mindazonáltal továbbra is szorosan figyelemmel kell kísérniük a lakossági pénzügyi szolgáltatások piacát, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a csomagban értékesítés gyakorlata nem korlátozza a fogyasztók választási lehetőségeit és nem torzítja a piaci versenyt. |
| --- | --- |

(24)

Tekintettel a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások sajátos jellemzőire, szokásos gyakorlat a hitelezők részéről, hogy olyan termék- vagy szolgáltatáscsomagot ajánlanak a fogyasztónak, amelyet az a hitelmegállapodással együtt megvehet. Ezért, az ilyen megállapodásoknak a fogyasztók szempontjából fennálló jelentősége miatt indokolt az árukapcsolásra vonatkozóan külön szabályokat megállapítani. A hitelezők számára ajánlatuk diverzifikálásának módja és az egymással való versengés eszköze lehet az, hogy az ajánlott hitelmegállapodást csomag formájában egy vagy több pénzügyi szolgáltatással vagy termékkel kötik össze, feltéve hogy a csomag elemei külön-külön is megvehetők. A hitelmegállapodások egy vagy több pénzügyi szolgáltatással vagy termékkel együtt, csomag formájában való értékesítése tehát előnyös lehet a fogyasztók számára, ugyanakkor hátrányosan is érintheti a fogyasztók mobilitását és a megalapozott döntés meghozatalára irányuló képességét, amennyiben a csomag elemei külön-külön nem vehetők meg. Fontos megakadályozni a bizonyos termékek összekapcsolására vonatkozó gyakorlatot, amely arra ösztönözheti a fogyasztót, hogy az érdekeinek nem teljesen megfelelő hitelmegállapodást kössön, ugyanakkor a fogyasztó számára előnyös csomagban értékesítés korlátozását el kell kerülni. A tagállamoknak mindazonáltal továbbra is szorosan figyelemmel kell kísérniük a lakossági pénzügyi szolgáltatások piacát, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a csomagban értékesítés gyakorlata nem korlátozza a fogyasztók választási lehetőségeit és nem torzítja a piaci versenyt.

| (25) | Az árukapcsolás főszabályként nem engedélyezhető, kivéve ha a hitelmegállapodással együtt ajánlott pénzügyi szolgáltatás vagy termék külön nem kínálható, mivel a hitel szerves részét képezi, például fedezet mellett nyújtott folyószámlahitel esetén. Más esetekben azonban indokolt lehet, hogy a hitelező fizetési számlával, betétszámlával, befektetési termékkel vagy nyugdíjtermékkel együtt, csomagban ajánljon vagy értékesítsen hitelmegállapodást, például ha a számlán lévő tőkét a hitel visszafizetésére használják fel, vagy ha az a hitelfelvételhez szükséges források elhelyezésének előfeltétele, illetve olyan esetekben, amikor a termék, például befektetési termék vagy magánnyugdíj-termék a hitel további biztosítékaként szolgál. Indokolt, hogy a hitelező megkövetelhesse, hogy a fogyasztó a hitel visszafizetésének garantálása vagy a biztosíték értékének biztosítása céljából megfelelő biztosítással rendelkezzen, ugyanakkor lehetővé kell tenni a fogyasztó számára, hogy a biztosítóját maga választhassa meg, feltéve hogy a biztosítás a hitelező által ajánlott vagy kínált biztosítással egyenértékű fedezetet nyújt. Továbbá a tagállamok részben vagy teljesen egységesíthetik a biztosítási szerződések által nyújtandó fedezetet, megkönnyítve ezáltal a különböző ajánlatok összehasonlítását azon fogyasztók számára, akik ilyen összehasonlításokat kívánnak elvégezni. |
| --- | --- |

(25)

Az árukapcsolás főszabályként nem engedélyezhető, kivéve ha a hitelmegállapodással együtt ajánlott pénzügyi szolgáltatás vagy termék külön nem kínálható, mivel a hitel szerves részét képezi, például fedezet mellett nyújtott folyószámlahitel esetén. Más esetekben azonban indokolt lehet, hogy a hitelező fizetési számlával, betétszámlával, befektetési termékkel vagy nyugdíjtermékkel együtt, csomagban ajánljon vagy értékesítsen hitelmegállapodást, például ha a számlán lévő tőkét a hitel visszafizetésére használják fel, vagy ha az a hitelfelvételhez szükséges források elhelyezésének előfeltétele, illetve olyan esetekben, amikor a termék, például befektetési termék vagy magánnyugdíj-termék a hitel további biztosítékaként szolgál. Indokolt, hogy a hitelező megkövetelhesse, hogy a fogyasztó a hitel visszafizetésének garantálása vagy a biztosíték értékének biztosítása céljából megfelelő biztosítással rendelkezzen, ugyanakkor lehetővé kell tenni a fogyasztó számára, hogy a biztosítóját maga választhassa meg, feltéve hogy a biztosítás a hitelező által ajánlott vagy kínált biztosítással egyenértékű fedezetet nyújt. Továbbá a tagállamok részben vagy teljesen egységesíthetik a biztosítási szerződések által nyújtandó fedezetet, megkönnyítve ezáltal a különböző ajánlatok összehasonlítását azon fogyasztók számára, akik ilyen összehasonlításokat kívánnak elvégezni.

| (26) | Fontos biztosítani a lakóingatlan megfelelő értékbecslését a hitelmegállapodás megkötése előtt, és – különösen akkor, ha a becslés hatással van a fogyasztó fennmaradó kötelezettségére – nemteljesítés esetén. A tagállamoknak gondoskodniuk kell a megfelelő értékbecslési előírások meglétéről. Ahhoz, hogy az említett értékbecslési előírások megbízhatónak minősüljenek, meg kell felelniük a nemzetközileg elismert értékbecslési előírásoknak, különösen az International Valuation Standards Committee (Nemzetközi Értékelési Szabványügyi Bizottság), a European Group of Valuers' Associations (Értékelő Szervezetek Európai Csoportja) vagy a Royal Institution of Chartered Surveyors (Bejegyzett Földmérők Királyi Intézete) által kidolgozottaknak. Ezek a nemzetközi szinten elismert értékbecslési előírások olyan szigorú követelményeket rögzítő elveket tartalmaznak, amelyek többek között azt írják elő a hitelezők számára, hogy fogadjanak el stabil értékbecslési eljárásokat magukban foglaló, megfelelő belső kockázatkezelési és biztosítékkezelési eljárásokat, és azokat tartsák be; fogadjanak el olyan értékbecslési előírásokat és módszereket, amelyek reális és megalapozott értékbecslést tesznek lehetővé annak érdekében, hogy minden értékelési jelentés megfelelő szakmai hozzáértéssel és gondossággal készüljön, és az értékbecslők feleljenek meg bizonyos képzettségi feltételeknek, továbbá vezessenek megfelelő, érthető és valószerű értékbecslési dokumentációt a biztosítékokra vonatkozóan. E tekintetben kívánatos biztosítani a lakóingatlan-piacok megfelelő figyelemmel kísérését, valamint azt, hogy az erre vonatkozó rendelkezések összhangban legyenek a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (5)

  . Az ezen irányelv ingatlan-értékbecslési szabályozásra vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelés például jogszabályokkal vagy önszabályozással is biztosítható. |
| --- | --- |

(26)

Fontos biztosítani a lakóingatlan megfelelő értékbecslését a hitelmegállapodás megkötése előtt, és – különösen akkor, ha a becslés hatással van a fogyasztó fennmaradó kötelezettségére – nemteljesítés esetén. A tagállamoknak gondoskodniuk kell a megfelelő értékbecslési előírások meglétéről. Ahhoz, hogy az említett értékbecslési előírások megbízhatónak minősüljenek, meg kell felelniük a nemzetközileg elismert értékbecslési előírásoknak, különösen az International Valuation Standards Committee (Nemzetközi Értékelési Szabványügyi Bizottság), a European Group of Valuers' Associations (Értékelő Szervezetek Európai Csoportja) vagy a Royal Institution of Chartered Surveyors (Bejegyzett Földmérők Királyi Intézete) által kidolgozottaknak. Ezek a nemzetközi szinten elismert értékbecslési előírások olyan szigorú követelményeket rögzítő elveket tartalmaznak, amelyek többek között azt írják elő a hitelezők számára, hogy fogadjanak el stabil értékbecslési eljárásokat magukban foglaló, megfelelő belső kockázatkezelési és biztosítékkezelési eljárásokat, és azokat tartsák be; fogadjanak el olyan értékbecslési előírásokat és módszereket, amelyek reális és megalapozott értékbecslést tesznek lehetővé annak érdekében, hogy minden értékelési jelentés megfelelő szakmai hozzáértéssel és gondossággal készüljön, és az értékbecslők feleljenek meg bizonyos képzettségi feltételeknek, továbbá vezessenek megfelelő, érthető és valószerű értékbecslési dokumentációt a biztosítékokra vonatkozóan. E tekintetben kívánatos biztosítani a lakóingatlan-piacok megfelelő figyelemmel kísérését, valamint azt, hogy az erre vonatkozó rendelkezések összhangban legyenek a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (5)

  . Az ezen irányelv ingatlan-értékbecslési szabályozásra vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelés például jogszabályokkal vagy önszabályozással is biztosítható.

| (27) | Tekintettel arra, hogy a kényszerértékesítések jelentős következményekkel járnak a hitelezők és a fogyasztók számára és esetleg a pénzügyi stabilitás szempontjából is, helyénvaló arra ösztönözni a hitelezőket, hogy már korai stádiumban proaktívan kezeljék a növekvő hitelkockázatot. Emellett célszerű, hogy rendelkezésre álljanak a szükséges intézkedések annak biztosítására, hogy a hitelezők ésszerű türelmi időt adjanak, és az ingatlan-végrehajtási eljárás megindítása előtt egyéb módon megkíséreljék a helyzet rendezését. Ha lehetséges, olyan megoldásokat kell keresni, amelyek figyelembe veszik a fennálló körülményeket és a fogyasztónak a megélhetési költségekre vonatkozó ésszerű igényeit. Ha az ingatlan-végrehajtási eljárás befejeződése után még van fennmaradó adósság, akkor a tagállamoknak gondoskodniuk kell a minimális megélhetési feltételek védelméről és olyan intézkedések meghozataláról, amelyek a hosszú távú eladósodottság elkerülése mellett megkönnyítik a hitel visszafizetését. A tagállamoknak arra kell ösztönözniük a hitelezőket, hogy – legalább azokban az esetekben, amikor az ingatlanért kapott vételár befolyásolja a fogyasztó tartozásának összegét – tegyék meg az ésszerűen elvárható lépéseket annak érdekében, hogy a végrehajtás tárgyát képező ingatlant az adott piaci feltételek között elérhető legjobb áron értékesítsék. A tagállamok nem akadályozhatják meg a hitelmegállapodásban részes feleket abban, hogy egymás között kifejezetten megállapodjanak arról, hogy a biztosíték hitelező részére történő átruházása elegendő a hitel visszafizetéséhez. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel arra, hogy a kényszerértékesítések jelentős következményekkel járnak a hitelezők és a fogyasztók számára és esetleg a pénzügyi stabilitás szempontjából is, helyénvaló arra ösztönözni a hitelezőket, hogy már korai stádiumban proaktívan kezeljék a növekvő hitelkockázatot. Emellett célszerű, hogy rendelkezésre álljanak a szükséges intézkedések annak biztosítására, hogy a hitelezők ésszerű türelmi időt adjanak, és az ingatlan-végrehajtási eljárás megindítása előtt egyéb módon megkíséreljék a helyzet rendezését. Ha lehetséges, olyan megoldásokat kell keresni, amelyek figyelembe veszik a fennálló körülményeket és a fogyasztónak a megélhetési költségekre vonatkozó ésszerű igényeit. Ha az ingatlan-végrehajtási eljárás befejeződése után még van fennmaradó adósság, akkor a tagállamoknak gondoskodniuk kell a minimális megélhetési feltételek védelméről és olyan intézkedések meghozataláról, amelyek a hosszú távú eladósodottság elkerülése mellett megkönnyítik a hitel visszafizetését. A tagállamoknak arra kell ösztönözniük a hitelezőket, hogy – legalább azokban az esetekben, amikor az ingatlanért kapott vételár befolyásolja a fogyasztó tartozásának összegét – tegyék meg az ésszerűen elvárható lépéseket annak érdekében, hogy a végrehajtás tárgyát képező ingatlant az adott piaci feltételek között elérhető legjobb áron értékesítsék. A tagállamok nem akadályozhatják meg a hitelmegállapodásban részes feleket abban, hogy egymás között kifejezetten megállapodjanak arról, hogy a biztosíték hitelező részére történő átruházása elegendő a hitel visszafizetéséhez.

| (28) | A közvetítők a hitelközvetítésen
  kívül
  gyakran több tevékenységet is folytatnak, különösen biztosítási közvetítést vagy befektetési szolgáltatási tevékenységet. Ennek az irányelvnek ezért bizonyos fokú koherenciát kell biztosítania a biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) és a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7). A hitelközvetítőként való letelepedés és a határokon átnyúló működés folyamatának egyszerűsítése érdekében
  különösen a 2013/36/EU irányelvvel összhangban engedélyezett hitelintézetek, valamint a nemzeti jog szerinti egyenértékű engedélyezési rendszerek keretében engedélyezett egyéb pénzügyi intézmények esetében nincs szükség külön engedélyezésre a hitelközvetítőként való működéshez
  .
  A hitelezőknek és a hitelközvetítőknek a függő hitelközvetítők és a kijelölt képviselők tevékenységéért való teljes és feltétel nélküli felelősségét csak az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekre kell kiterjeszteni, kivéve ha a tagállamok úgy határoznak, hogy ezt a felelősséget más területekre is kiterjesztik. |
| --- | --- |

(28)

A közvetítők a hitelközvetítésen
  kívül
  gyakran több tevékenységet is folytatnak, különösen biztosítási közvetítést vagy befektetési szolgáltatási tevékenységet. Ennek az irányelvnek ezért bizonyos fokú koherenciát kell biztosítania a biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) és a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7). A hitelközvetítőként való letelepedés és a határokon átnyúló működés folyamatának egyszerűsítése érdekében
  különösen a 2013/36/EU irányelvvel összhangban engedélyezett hitelintézetek, valamint a nemzeti jog szerinti egyenértékű engedélyezési rendszerek keretében engedélyezett egyéb pénzügyi intézmények esetében nincs szükség külön engedélyezésre a hitelközvetítőként való működéshez
  .
  A hitelezőknek és a hitelközvetítőknek a függő hitelközvetítők és a kijelölt képviselők tevékenységéért való teljes és feltétel nélküli felelősségét csak az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekre kell kiterjeszteni, kivéve ha a tagállamok úgy határoznak, hogy ezt a felelősséget más területekre is kiterjesztik.

| (29) | A tagállamoknak – a fogyasztók azon képességének megerősítése érdekében, hogy a felelős hitelfelvételre és adósságkezelésre vonatkozóan tájékoztatáson alapuló döntéseket hozhassanak – elő kell mozdítaniuk az olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a fogyasztók felelős hitelfelvétellel és adósságkezeléssel kapcsolatos ismereteinek bővítését, különösen a jelzáloghitel-megállapodásokat illetően. Különösen fontos iránymutatást nyújtani azoknak a fogyasztóknak, akik első alkalommal vesznek fel jelzáloghitelt. E tekintetben a Bizottságnak fel kell tárnia az e területen meglévő bevált gyakorlatokat, ezáltal segítve a fogyasztók pénzügyi jártasságának növelését szolgáló további intézkedések kidolgozását. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamoknak – a fogyasztók azon képességének megerősítése érdekében, hogy a felelős hitelfelvételre és adósságkezelésre vonatkozóan tájékoztatáson alapuló döntéseket hozhassanak – elő kell mozdítaniuk az olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a fogyasztók felelős hitelfelvétellel és adósságkezeléssel kapcsolatos ismereteinek bővítését, különösen a jelzáloghitel-megállapodásokat illetően. Különösen fontos iránymutatást nyújtani azoknak a fogyasztóknak, akik első alkalommal vesznek fel jelzáloghitelt. E tekintetben a Bizottságnak fel kell tárnia az e területen meglévő bevált gyakorlatokat, ezáltal segítve a fogyasztók pénzügyi jártasságának növelését szolgáló további intézkedések kidolgozását.

| (30) | Mivel a külföldi pénznemben történő hitelfelvétel jelentős kockázatokkal jár, olyan intézkedésekről kell rendelkezni, amelyek biztosítják egyrészről azt, hogy a fogyasztók tisztában legyenek az általuk vállalt kockázatokkal, másrészről pedig azt, hogy a fogyasztóknak a hitel futamideje alatt lehetőségük legyen az árfolyamkockázatnak való kitettségük korlátozására. A kockázat vagy úgy korlátozható, hogy a fogyasztónak jogot biztosítanak a hitel pénznemének más pénznemre történő átváltására, vagy pedig más intézkedésekkel, mint például felső határértékek megszabása, vagy – amennyiben elegendőek az árfolyamkockázat korlátozásához – figyelmeztetések közlése révén. |
| --- | --- |

(30)

Mivel a külföldi pénznemben történő hitelfelvétel jelentős kockázatokkal jár, olyan intézkedésekről kell rendelkezni, amelyek biztosítják egyrészről azt, hogy a fogyasztók tisztában legyenek az általuk vállalt kockázatokkal, másrészről pedig azt, hogy a fogyasztóknak a hitel futamideje alatt lehetőségük legyen az árfolyamkockázatnak való kitettségük korlátozására. A kockázat vagy úgy korlátozható, hogy a fogyasztónak jogot biztosítanak a hitel pénznemének más pénznemre történő átváltására, vagy pedig más intézkedésekkel, mint például felső határértékek megszabása, vagy – amennyiben elegendőek az árfolyamkockázat korlátozásához – figyelmeztetések közlése révén.

| (31) | Az alkalmazandó jogi keretnek bizalmat kell teremtenie a fogyasztókban aziránt, hogy a hitelezők, a hitelközvetítők
  és a kijelölt képviselők figyelembe veszik
  a fogyasztó érdekeit
  azon információk alapján, amelyek adott időpontban a hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők rendelkezésére állnak, valamint a fogyasztónak a javasolt hitelmegállapodás futamideje alatti helyzetét érintő kockázatokkal kapcsolatos, ésszerű feltételezések alapján
  .
  Ez azt is jelentheti többek között, hogy a hitelező nem reklámozhatja úgy a hitelt, hogy a marketing jelentős mértékben – ténylegesen vagy valószínűleg – befolyásolja a fogyasztó azon képességét, hogy gondosan mérlegelje a hitelfelvételt; illetve elő lehet írni, hogy termékek, szolgáltatások vagy ingatlan fogyasztók számára történő forgalmazásához a hitelező nem használhatja fő marketingeszközként a hitelnyújtást.
   A fogyasztói bizalom biztosításának kulcseleme az ágazaton belüli magas fokú tisztesség, becsületesség és szakmai színvonal biztosításának követelménye,
  az összeférhetetlenség megfelelő kezelése – ideértve a jövedelmezésből fakadó összeférhetetlenség esetét is –, valamint a fogyasztó legjobb érdekeit szolgáló tanácsadás előírása
  . ▌ |
| --- | --- |

(31)

Az alkalmazandó jogi keretnek bizalmat kell teremtenie a fogyasztókban aziránt, hogy a hitelezők, a hitelközvetítők
  és a kijelölt képviselők figyelembe veszik
  a fogyasztó érdekeit
  azon információk alapján, amelyek adott időpontban a hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők rendelkezésére állnak, valamint a fogyasztónak a javasolt hitelmegállapodás futamideje alatti helyzetét érintő kockázatokkal kapcsolatos, ésszerű feltételezések alapján
  .
  Ez azt is jelentheti többek között, hogy a hitelező nem reklámozhatja úgy a hitelt, hogy a marketing jelentős mértékben – ténylegesen vagy valószínűleg – befolyásolja a fogyasztó azon képességét, hogy gondosan mérlegelje a hitelfelvételt; illetve elő lehet írni, hogy termékek, szolgáltatások vagy ingatlan fogyasztók számára történő forgalmazásához a hitelező nem használhatja fő marketingeszközként a hitelnyújtást.
   A fogyasztói bizalom biztosításának kulcseleme az ágazaton belüli magas fokú tisztesség, becsületesség és szakmai színvonal biztosításának követelménye,
  az összeférhetetlenség megfelelő kezelése – ideértve a jövedelmezésből fakadó összeférhetetlenség esetét is –, valamint a fogyasztó legjobb érdekeit szolgáló tanácsadás előírása
  . ▌

| (32) | Helyénvaló biztosítani, hogy a hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők érintett személyzete megfelelő szintű ismeretekkel és szakértelemmel rendelkezzen a magas szakmai színvonal elérése érdekében. Ennek az irányelvnek ezért
  társasági szinten meg kell követelnie a megfelelő ismeret és szakértelem bizonyítását
  az ebben az irányelvben előírt, az ismeretekre és a szakértelemre vonatkozó minimumkövetelmények alapján
  . Az egyes természetes személyek tekintetében a tagállamoknak szabadon kell dönteniük arról, hogy bevezetnek vagy fenntartanak-e ilyen követelményeket.
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyezhessék a hitelezőknek, a hitelközvetítőknek és a kijelölt képviselőknek, hogy az egyes szolgáltatások nyújtásában, illetve az egyes eljárások lebonyolításában való részvétel mértéke szerint az ismeretekre vonatkozóan különböző minimumkövetelményeket írjanak elő. A személyzet ebben az összefüggésben úgy értelmezendő, mint amely magában foglalja a hitelező, a hitelközvetítő vagy a kijelölt képviselő számára, annak szervezetén belül munkát végző kiszervezett munkavállalókat, valamint a hitelező, a hitelközvetítő vagy a kijelölt képviselő munkavállalóit is. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az irányelv szerinti tevékenységekben közvetlenül részt vevő személyzet magában foglalja az értékesítési és a háttérirodai (front- and back-office) személyzetet, valamint a hitelmegállapodásokra vonatkozó eljárásokban fontos szerepet betöltő vezetést is. A hitelmegállapodásokra vonatkozó eljárásokhoz nem kapcsolódó kisegítő funkciókat (humán erőforrások és informatikai és kommunikációs technológia területén alkalmazott személyzet) ellátó személyeket ezen irányelv alkalmazásában nem lehet a személyzet körébe tartozónak tekinteni. |
| --- | --- |

(32)

Helyénvaló biztosítani, hogy a hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők érintett személyzete megfelelő szintű ismeretekkel és szakértelemmel rendelkezzen a magas szakmai színvonal elérése érdekében. Ennek az irányelvnek ezért
  társasági szinten meg kell követelnie a megfelelő ismeret és szakértelem bizonyítását
  az ebben az irányelvben előírt, az ismeretekre és a szakértelemre vonatkozó minimumkövetelmények alapján
  . Az egyes természetes személyek tekintetében a tagállamoknak szabadon kell dönteniük arról, hogy bevezetnek vagy fenntartanak-e ilyen követelményeket.
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyezhessék a hitelezőknek, a hitelközvetítőknek és a kijelölt képviselőknek, hogy az egyes szolgáltatások nyújtásában, illetve az egyes eljárások lebonyolításában való részvétel mértéke szerint az ismeretekre vonatkozóan különböző minimumkövetelményeket írjanak elő. A személyzet ebben az összefüggésben úgy értelmezendő, mint amely magában foglalja a hitelező, a hitelközvetítő vagy a kijelölt képviselő számára, annak szervezetén belül munkát végző kiszervezett munkavállalókat, valamint a hitelező, a hitelközvetítő vagy a kijelölt képviselő munkavállalóit is. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az irányelv szerinti tevékenységekben közvetlenül részt vevő személyzet magában foglalja az értékesítési és a háttérirodai (front- and back-office) személyzetet, valamint a hitelmegállapodásokra vonatkozó eljárásokban fontos szerepet betöltő vezetést is. A hitelmegállapodásokra vonatkozó eljárásokhoz nem kapcsolódó kisegítő funkciókat (humán erőforrások és informatikai és kommunikációs technológia területén alkalmazott személyzet) ellátó személyeket ezen irányelv alkalmazásában nem lehet a személyzet körébe tartozónak tekinteni.

| (33) | Ha a hitelező vagy hitelközvetítő a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján egy másik tagállam területén nyújt szolgáltatásokat, akkor a székhely szerinti tagállam feladata, hogy meghatározza a személyzet ismereteire és szakértelmére vonatkozó minimumkövetelményeket. Mindazonáltal lehetővé kell tenni, hogy ha a fogadó tagállam ezt szükségesnek tartja, bizonyos területeken saját követelményeket írhasson elő azon hitelezők és hitelközvetítők szakértelmére vonatkozóan, amelyek a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján a területén szolgáltatásokat nyújtanak. |
| --- | --- |

(33)

Ha a hitelező vagy hitelközvetítő a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján egy másik tagállam területén nyújt szolgáltatásokat, akkor a székhely szerinti tagállam feladata, hogy meghatározza a személyzet ismereteire és szakértelmére vonatkozó minimumkövetelményeket. Mindazonáltal lehetővé kell tenni, hogy ha a fogadó tagállam ezt szükségesnek tartja, bizonyos területeken saját követelményeket írhasson elő azon hitelezők és hitelközvetítők szakértelmére vonatkozóan, amelyek a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján a területén szolgáltatásokat nyújtanak.

| (34) | Mivel fontos annak biztosítása, hogy az érintettek a gyakorlatban alkalmazzák és betartsák az ismeret- és szakértelemszint-követelményeket, a tagállamoknak elő kell írniuk az illetékes hatóságok számára, hogy felügyeljék a hitelezőket, a hitelközvetítőket és a kijelölt képviselőket, valamint fel kell hatalmazniuk az illetékes hatóságokat arra, hogy bekérjék az előírásoknak való megfelelés megbízható megállapításához szükséges bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(34)

Mivel fontos annak biztosítása, hogy az érintettek a gyakorlatban alkalmazzák és betartsák az ismeret- és szakértelemszint-követelményeket, a tagállamoknak elő kell írniuk az illetékes hatóságok számára, hogy felügyeljék a hitelezőket, a hitelközvetítőket és a kijelölt képviselőket, valamint fel kell hatalmazniuk az illetékes hatóságokat arra, hogy bekérjék az előírásoknak való megfelelés megbízható megállapításához szükséges bizonyítékokat.

| (35) | A hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők személyzete díjazásának módja kulcstényezője kell, hogy legyen a pénzügyi szektorba vetett fogyasztói bizalom biztosításának. Ez az irányelv szabályokat ír elő a személyzet díjazására vonatkozóan abból a célból, hogy korlátozza a helytelen értékesítési gyakorlatokat és biztosítsa, hogy a személyzet díjazásának módja ne akadályozza a fogyasztói érdekek figyelembevételére vonatkozó kötelezettség teljesítését. A hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők különösen nem alakíthatnak ki olyan díjazási politikát, amely arra ösztönözné a személyzetüket, hogy adott számú vagy típusú hitelmegállapodást kössenek vagy a fogyasztónak külön járulékos szolgáltatásokat ajánljanak a fogyasztó érdekeinek és igényeinek kifejezett figyelembe vétele nélkül. Ennek keretében a tagállamok szükségesnek ítélhetik, hogy úgy döntsenek, hogy egy adott gyakorlat, például, hogy a függő közvetítő díjat számol fel, ellentétes a fogyasztók érdekeivel. A tagállamok számára azt is lehetővé kell tenni, hogy előírhassák, hogy a személyzet díjazása nem függ a fogyasztóval kötött hitelmegállapodás minősítésétől vagy típusától. |
| --- | --- |

(35)

A hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők személyzete díjazásának módja kulcstényezője kell, hogy legyen a pénzügyi szektorba vetett fogyasztói bizalom biztosításának. Ez az irányelv szabályokat ír elő a személyzet díjazására vonatkozóan abból a célból, hogy korlátozza a helytelen értékesítési gyakorlatokat és biztosítsa, hogy a személyzet díjazásának módja ne akadályozza a fogyasztói érdekek figyelembevételére vonatkozó kötelezettség teljesítését. A hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők különösen nem alakíthatnak ki olyan díjazási politikát, amely arra ösztönözné a személyzetüket, hogy adott számú vagy típusú hitelmegállapodást kössenek vagy a fogyasztónak külön járulékos szolgáltatásokat ajánljanak a fogyasztó érdekeinek és igényeinek kifejezett figyelembe vétele nélkül. Ennek keretében a tagállamok szükségesnek ítélhetik, hogy úgy döntsenek, hogy egy adott gyakorlat, például, hogy a függő közvetítő díjat számol fel, ellentétes a fogyasztók érdekeivel. A tagállamok számára azt is lehetővé kell tenni, hogy előírhassák, hogy a személyzet díjazása nem függ a fogyasztóval kötött hitelmegállapodás minősítésétől vagy típusától.

| (36) | Ez az irányelv összehangolt szabályokat ír elő arra vonatkozóan, hogy a hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők személyzetének mely területeken kell ismeretekkel és szakértelemmel rendelkeznie a hitelmegállapodások kidolgozásával, kínálásával, nyújtásával és közvetítésével kapcsolatban. Ez az irányelv nem ír elő a magánszemélyek által valamely tagállamban szerzett szakmai képesítések elismeréséhez közvetlenül kapcsolódó külön eljárásokat egy valamely másik tagállamban megállapított ismeret- és szakértelemszint-követelményeknek való megfelelés érdekében. Ezért a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (8)

  továbbra is alkalmazni kell az elismerés feltételeire és azon kompenzációs intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket a fogadó tagállam megkövetelhet azon személyektől, akik esetében a képesítést tanúsító okiratot nem az e tagállam joghatósága alá tartozó területen állították ki. |
| --- | --- |

(36)

Ez az irányelv összehangolt szabályokat ír elő arra vonatkozóan, hogy a hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők személyzetének mely területeken kell ismeretekkel és szakértelemmel rendelkeznie a hitelmegállapodások kidolgozásával, kínálásával, nyújtásával és közvetítésével kapcsolatban. Ez az irányelv nem ír elő a magánszemélyek által valamely tagállamban szerzett szakmai képesítések elismeréséhez közvetlenül kapcsolódó külön eljárásokat egy valamely másik tagállamban megállapított ismeret- és szakértelemszint-követelményeknek való megfelelés érdekében. Ezért a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (8)

  továbbra is alkalmazni kell az elismerés feltételeire és azon kompenzációs intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket a fogadó tagállam megkövetelhet azon személyektől, akik esetében a képesítést tanúsító okiratot nem az e tagállam joghatósága alá tartozó területen állították ki.

| (37) | A hitelezők és hitelközvetítők gyakran élnek – sokszor különleges feltételeket tartalmazó – reklámokkal, hogy a fogyasztók számára vonzóvá tegyenek egy adott terméket. A fogyasztókat ezért védeni kell a tisztességtelen vagy megtévesztő reklámozási gyakorlattal szemben, és lehetőséget kell biztosítani számukra a reklámok összehasonlítására. Annak érdekében, hogy a fogyasztók képesek legyenek a különböző ajánlatok összehasonlítására, szükség van a ▌hitelmegállapodások reklámozására vonatkozó külön rendelkezésekre, valamint a fogyasztóknak szánt reklámokban és marketinganyagokban feltüntetendő információk felsorolására,
  amennyiben a reklám tartalmaz kamatlábra vonatkozó információt vagy a hitel költségére vonatkozó bármilyen számadatot
  . ▌A tagállamok számára biztosítani kell, hogy nemzeti jogszabályaikban továbbra is szabadon bevezethessenek vagy fenntarthassanak bizonyos követelményeket az olyan reklámok megjelentetésére vonatkozóan, amelyek nem
  tartalmaznak sem kamatlábat, sem a hitelköltségekkel kapcsolatos számadatokat
  .
  E követelményeknek figyelembe kell venniük a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások sajátosságait. A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (9)

  összhangban mindenképpen gondoskodni kell arról, hogy a hitelmegállapodásokra vonatkozó reklámok ne keltsenek megtévesztő benyomást a termékkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(37)

A hitelezők és hitelközvetítők gyakran élnek – sokszor különleges feltételeket tartalmazó – reklámokkal, hogy a fogyasztók számára vonzóvá tegyenek egy adott terméket. A fogyasztókat ezért védeni kell a tisztességtelen vagy megtévesztő reklámozási gyakorlattal szemben, és lehetőséget kell biztosítani számukra a reklámok összehasonlítására. Annak érdekében, hogy a fogyasztók képesek legyenek a különböző ajánlatok összehasonlítására, szükség van a ▌hitelmegállapodások reklámozására vonatkozó külön rendelkezésekre, valamint a fogyasztóknak szánt reklámokban és marketinganyagokban feltüntetendő információk felsorolására,
  amennyiben a reklám tartalmaz kamatlábra vonatkozó információt vagy a hitel költségére vonatkozó bármilyen számadatot
  . ▌A tagállamok számára biztosítani kell, hogy nemzeti jogszabályaikban továbbra is szabadon bevezethessenek vagy fenntarthassanak bizonyos követelményeket az olyan reklámok megjelentetésére vonatkozóan, amelyek nem
  tartalmaznak sem kamatlábat, sem a hitelköltségekkel kapcsolatos számadatokat
  .
  E követelményeknek figyelembe kell venniük a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások sajátosságait. A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (9)

  összhangban mindenképpen gondoskodni kell arról, hogy a hitelmegállapodásokra vonatkozó reklámok ne keltsenek megtévesztő benyomást a termékkel kapcsolatban.

| (38) | A reklámok általában egy vagy több adott termékre összpontosítanak, a fogyasztók számára viszont lehetővé kell tenni, hogy döntéseiket a kínált hiteltermékek teljes választékának ismeretében hozzák meg. E tekintetben az általános tájékoztatásnak fontos szerepe van abban, hogy felvilágosítsa a fogyasztót a rendelkezésre álló termékek és szolgáltatások széles köréről ▌és legfontosabb jellemzőiről. A fogyasztók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy mindenkor hozzáférjenek a rendelkezésre álló ▌hiteltermékekre vonatkozó általános információkhoz.
  Abban az esetben, ha ez a követelmény nem alkalmazandó a független hitelközvetítőkre, ez nem érinti a független hitelközvetítők azon kötelezettségét, hogy személyre szabott szerződéskötést megelőző tájékoztatást nyújtsanak a fogyasztóknak. |
| --- | --- |

(38)

A reklámok általában egy vagy több adott termékre összpontosítanak, a fogyasztók számára viszont lehetővé kell tenni, hogy döntéseiket a kínált hiteltermékek teljes választékának ismeretében hozzák meg. E tekintetben az általános tájékoztatásnak fontos szerepe van abban, hogy felvilágosítsa a fogyasztót a rendelkezésre álló termékek és szolgáltatások széles köréről ▌és legfontosabb jellemzőiről. A fogyasztók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy mindenkor hozzáférjenek a rendelkezésre álló ▌hiteltermékekre vonatkozó általános információkhoz.
  Abban az esetben, ha ez a követelmény nem alkalmazandó a független hitelközvetítőkre, ez nem érinti a független hitelközvetítők azon kötelezettségét, hogy személyre szabott szerződéskötést megelőző tájékoztatást nyújtsanak a fogyasztóknak.

| (39) | Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, valamint azért, hogy a fogyasztó döntése a kínált hiteltermékek adataitól és ne attól a forgalmazási csatornától függjön, amelyen keresztül az ilyen hiteltermékek elérhetők, a fogyasztóknak attól függetlenül tájékoztatást kell kapniuk a hitelről, hogy közvetlenül hitelezővel vagy hitelközvetítővel állnak-e kapcsolatban. |
| --- | --- |

(39)

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, valamint azért, hogy a fogyasztó döntése a kínált hiteltermékek adataitól és ne attól a forgalmazási csatornától függjön, amelyen keresztül az ilyen hiteltermékek elérhetők, a fogyasztóknak attól függetlenül tájékoztatást kell kapniuk a hitelről, hogy közvetlenül hitelezővel vagy hitelközvetítővel állnak-e kapcsolatban.

| (40) | Ezenkívül a fogyasztóknak a hitelmegállapodás megkötése előtt kellő időben személyre szabott tájékoztatást kell kapniuk annak érdekében, hogy össze tudják hasonlítani és át tudják gondolni a hiteltermékek jellemzőit.
   A lakáshiteleket kínáló hitelnyújtók által a fogyasztóknak a szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatásról szóló, 2001. március 1-jei 2001/193/EK bizottsági ajánlással (10)

  szerint a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy figyelemmel kíséri
  a lakáshitelekkel kapcsolatos, szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatásról szóló önkéntes magatartási kódexnek való
  megfelelést, amely
  tartalmazza
  az EEA-t
  ,
  amely
  személyre szabott információkat szolgáltat a fogyasztónak a nyújtott hitelmegállapodásra vonatkozóan. ▌A Bizottság által gyűjtött bizonyítékok ▌rávilágítottak arra, hogy módosítani kell az EEA tartalmát és formáját annak biztosítása érdekében, hogy az EEA világos és érthető legyen, és a fogyasztó számára fontosnak ítélt minden információt tartalmazzon. Az EEA tartalmának és formájának kialakításakor be kell vezetni mindazokat a változtatásokat, amelyek a valamennyi tagállamban végrehajtott fogyasztói tesztelések során szükségesnek bizonyultak. Módosítani kell az EEA szerkezetét, ▌ különösen az információs elemek sorrendjét ▌, felhasználóbarátabbá kell tenni a megfogalmazást, össze kell vonni olyan szakaszokat, mint például a „névleges kamatláb” és a „teljeshiteldíj-mutató”, és olyan új szakaszokat kell beilleszteni, mint például a „
  rugalmas feltételek
  ”.
  Az EEA részeként a fogyasztónak kapnia kell egy szemléltető törlesztési táblázatot is, ha a hitel halasztott kamatfizetésű hitel, amely esetében a tőke visszafizetése egy kezdeti időszakra vonatkozóan halasztásra kerül, vagy ha a hitelkamatláb a hitelmegállapodás teljes időtartamára vonatkozóan rögzített. A tagállamok azonban rendelkezhetnek úgy, hogy a szemléltető törlesztési táblázat egyéb hitelmegállapodások esetében nem kötelező része az EEA-nak. |
| --- | --- |

(40)

Ezenkívül a fogyasztóknak a hitelmegállapodás megkötése előtt kellő időben személyre szabott tájékoztatást kell kapniuk annak érdekében, hogy össze tudják hasonlítani és át tudják gondolni a hiteltermékek jellemzőit.
   A lakáshiteleket kínáló hitelnyújtók által a fogyasztóknak a szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatásról szóló, 2001. március 1-jei 2001/193/EK bizottsági ajánlással (10)

  szerint a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy figyelemmel kíséri
  a lakáshitelekkel kapcsolatos, szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatásról szóló önkéntes magatartási kódexnek való
  megfelelést, amely
  tartalmazza
  az EEA-t
  ,
  amely
  személyre szabott információkat szolgáltat a fogyasztónak a nyújtott hitelmegállapodásra vonatkozóan. ▌A Bizottság által gyűjtött bizonyítékok ▌rávilágítottak arra, hogy módosítani kell az EEA tartalmát és formáját annak biztosítása érdekében, hogy az EEA világos és érthető legyen, és a fogyasztó számára fontosnak ítélt minden információt tartalmazzon. Az EEA tartalmának és formájának kialakításakor be kell vezetni mindazokat a változtatásokat, amelyek a valamennyi tagállamban végrehajtott fogyasztói tesztelések során szükségesnek bizonyultak. Módosítani kell az EEA szerkezetét, ▌ különösen az információs elemek sorrendjét ▌, felhasználóbarátabbá kell tenni a megfogalmazást, össze kell vonni olyan szakaszokat, mint például a „névleges kamatláb” és a „teljeshiteldíj-mutató”, és olyan új szakaszokat kell beilleszteni, mint például a „
  rugalmas feltételek
  ”.
  Az EEA részeként a fogyasztónak kapnia kell egy szemléltető törlesztési táblázatot is, ha a hitel halasztott kamatfizetésű hitel, amely esetében a tőke visszafizetése egy kezdeti időszakra vonatkozóan halasztásra kerül, vagy ha a hitelkamatláb a hitelmegállapodás teljes időtartamára vonatkozóan rögzített. A tagállamok azonban rendelkezhetnek úgy, hogy a szemléltető törlesztési táblázat egyéb hitelmegállapodások esetében nem kötelező része az EEA-nak.

| (41) | A fogyasztók körében végzett kutatások rámutattak annak fontosságára, hogy a fogyasztóknak szóló tájékoztatásokban egyszerű és érthető nyelvezetet kell alkalmazni. Ezért az
  EEA
  szóhasználata nem feltétlenül egyezik meg az ezen irányelvben meghatározott jogi kifejezésekkel. |
| --- | --- |

(41)

A fogyasztók körében végzett kutatások rámutattak annak fontosságára, hogy a fogyasztóknak szóló tájékoztatásokban egyszerű és érthető nyelvezetet kell alkalmazni. Ezért az
  EEA
  szóhasználata nem feltétlenül egyezik meg az ezen irányelvben meghatározott jogi kifejezésekkel.

| (42) | Az EEA-n a hitelmegállapodásokra vonatkozóan feltüntetendő információkat meghatározó követelmények nem érintik az olyan egyéb termékekkel és szolgáltatásokkal – például tűzkár- vagy életbiztosítással vagy befektetési termékekkel – kapcsolatos uniós vagy nemzeti tájékoztatási követelményeket, amelyeket esetleg a hitelmegállapodással együtt kínálnak az ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások megkötésének vagy alacsonyabb hitelkamatláb melletti megkötésének feltételeként. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben nem léteznek harmonizált rendelkezések, nemzeti jogszabályokat tartsanak fenn vagy vezessenek be, például a szerződéskötést megelőző szakaszban nyújtandó, a kamatok engedélyezett maximális szintjére vonatkozó információkat illetően, vagy olyan információkra vonatkozóan, amelyek pénzügyi ismeretterjesztés céljára vagy a viták peren kívüli rendezéséhez hasznosak lehetnek. A kiegészítő információkat azonban az EEA-hoz mellékelhető külön dokumentumba kell foglalni. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a saját hivatalos nyelvükön más szóhasználatot alkalmazzanak az EEA-n, az adatlap tartalmának és az információk sorrendjének megváltoztatása nélkül, amennyiben erre a fogyasztók számára könnyebben érthető nyelvhasználat érdekében szükség van. |
| --- | --- |

(42)

Az EEA-n a hitelmegállapodásokra vonatkozóan feltüntetendő információkat meghatározó követelmények nem érintik az olyan egyéb termékekkel és szolgáltatásokkal – például tűzkár- vagy életbiztosítással vagy befektetési termékekkel – kapcsolatos uniós vagy nemzeti tájékoztatási követelményeket, amelyeket esetleg a hitelmegállapodással együtt kínálnak az ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások megkötésének vagy alacsonyabb hitelkamatláb melletti megkötésének feltételeként. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben nem léteznek harmonizált rendelkezések, nemzeti jogszabályokat tartsanak fenn vagy vezessenek be, például a szerződéskötést megelőző szakaszban nyújtandó, a kamatok engedélyezett maximális szintjére vonatkozó információkat illetően, vagy olyan információkra vonatkozóan, amelyek pénzügyi ismeretterjesztés céljára vagy a viták peren kívüli rendezéséhez hasznosak lehetnek. A kiegészítő információkat azonban az EEA-hoz mellékelhető külön dokumentumba kell foglalni. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a saját hivatalos nyelvükön más szóhasználatot alkalmazzanak az EEA-n, az adatlap tartalmának és az információk sorrendjének megváltoztatása nélkül, amennyiben erre a fogyasztók számára könnyebben érthető nyelvhasználat érdekében szükség van.

| (43) | Annak biztosítására, hogy az EEA a tájékoztatáson alapuló döntéshez szükséges minden információt megadjon a fogyasztónak, a hitelezőnek az EEA kitöltésekor az ezen irányelvben foglalt utasításokat kell követnie. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben foglalt utasítások alapján jobban is kidolgozhassák vagy részletezhessék az EEA kitöltésére vonatkozó utasításokat. A nemzeti termékek és piacok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a tagállamok pontosíthatják például a „hitelkamatláb típusának” bemutatásához megadandó információkat. Mindazonáltal az ilyen további részletezés nem lehet ellentétes az ezen irányelvben foglalt utasításokkal, és nem jelentheti az EEA-minta szövegének megváltoztatását, amelyet a hitelezőnek változatlan formában kell használnia. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a saját nemzeti piacukhoz és gyakorlataikhoz igazított, hitelmegállapodásokra vonatkozó, további olyan figyelmeztetéseket is feltüntethessenek az EEA-n, amelyek még nincsenek konkrétan előírva. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy előírhassák, hogy amennyiben a hitelező a hitel megadása mellett dönt, az EEA-n feltüntetett információ kötelezi őt. |
| --- | --- |

(43)

Annak biztosítására, hogy az EEA a tájékoztatáson alapuló döntéshez szükséges minden információt megadjon a fogyasztónak, a hitelezőnek az EEA kitöltésekor az ezen irányelvben foglalt utasításokat kell követnie. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben foglalt utasítások alapján jobban is kidolgozhassák vagy részletezhessék az EEA kitöltésére vonatkozó utasításokat. A nemzeti termékek és piacok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a tagállamok pontosíthatják például a „hitelkamatláb típusának” bemutatásához megadandó információkat. Mindazonáltal az ilyen további részletezés nem lehet ellentétes az ezen irányelvben foglalt utasításokkal, és nem jelentheti az EEA-minta szövegének megváltoztatását, amelyet a hitelezőnek változatlan formában kell használnia. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a saját nemzeti piacukhoz és gyakorlataikhoz igazított, hitelmegállapodásokra vonatkozó, további olyan figyelmeztetéseket is feltüntethessenek az EEA-n, amelyek még nincsenek konkrétan előírva. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy előírhassák, hogy amennyiben a hitelező a hitel megadása mellett dönt, az EEA-n feltüntetett információ kötelezi őt.

| (44) | A fogyasztónak, miután közölte az igényeire, pénzügyi helyzetére és preferenciáira vonatkozó szükséges információkat, indokolatlan késedelem nélkül, még azt megelőzően, hogy bármilyen hitelmegállapodás vagy ajánlat kötelezné a fogyasztót, az EEA révén olyan tájékoztatást kell kapnia, amely alapján össze tudja hasonlítani és át tudja gondolni a piacon elérhető hitelek jellemzőit, és szükség esetén harmadik fél tanácsát is ki tudja kérni. Így a fogyasztóval közölt kötelező érvényű ajánlathoz mellékelni kell az EEA-t, kivéve ha azt a fogyasztó már korábban megkapta, és az ajánlat jellemzői megegyeznek a korábban közölt információkkal. Mindazonáltal a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kötelezővé tehessék az EEA átadását mind a kötelező érvényű ajánlat adását megelőzően, mind a kötelező ajánlattal együtt, amennyiben korábban nem került sor az ugyanazon információkat tartalmazó EEA átadására. Az EEA-n a fogyasztó által kifejezett preferenciákat alapul véve, személyre szabott információt kell nyújtani a fogyasztó számára, a személyre szabott információ nyújtására vonatkozó kötelezettség azonban nem jelenthet egyben tanácsadási kötelezettséget is. Hitelmegállapodás mindaddig nem köthető, amíg a fogyasztónak nem volt elegendő ideje összehasonlítani az ajánlatokat, mérlegelni azok következményeit, szükség esetén harmadik fél tanácsát kikérni, és tájékoztatáson alapuló döntést hozni arról, hogy elfogad-e egy ajánlatot. |
| --- | --- |

(44)

A fogyasztónak, miután közölte az igényeire, pénzügyi helyzetére és preferenciáira vonatkozó szükséges információkat, indokolatlan késedelem nélkül, még azt megelőzően, hogy bármilyen hitelmegállapodás vagy ajánlat kötelezné a fogyasztót, az EEA révén olyan tájékoztatást kell kapnia, amely alapján össze tudja hasonlítani és át tudja gondolni a piacon elérhető hitelek jellemzőit, és szükség esetén harmadik fél tanácsát is ki tudja kérni. Így a fogyasztóval közölt kötelező érvényű ajánlathoz mellékelni kell az EEA-t, kivéve ha azt a fogyasztó már korábban megkapta, és az ajánlat jellemzői megegyeznek a korábban közölt információkkal. Mindazonáltal a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kötelezővé tehessék az EEA átadását mind a kötelező érvényű ajánlat adását megelőzően, mind a kötelező ajánlattal együtt, amennyiben korábban nem került sor az ugyanazon információkat tartalmazó EEA átadására. Az EEA-n a fogyasztó által kifejezett preferenciákat alapul véve, személyre szabott információt kell nyújtani a fogyasztó számára, a személyre szabott információ nyújtására vonatkozó kötelezettség azonban nem jelenthet egyben tanácsadási kötelezettséget is. Hitelmegállapodás mindaddig nem köthető, amíg a fogyasztónak nem volt elegendő ideje összehasonlítani az ajánlatokat, mérlegelni azok következményeit, szükség esetén harmadik fél tanácsát kikérni, és tájékoztatáson alapuló döntést hozni arról, hogy elfogad-e egy ajánlatot.

| (45) | Amennyiben a fogyasztó ingatlan vagy földterület vételére irányuló, biztosítékkal fedezett hitelmegállapodással rendelkezik, és a biztosíték hosszabb ideig áll fenn, mint a hitelmegállapodás időtartama, továbbá amennyiben a fogyasztó úgy dönthet, hogy a törlesztett tőkét egy új hitelmegállapodás aláírása révén ismételten igénybe veszi, a fogyasztónak az új hitelmegállapodás aláírása előtt az új THM-et közlő és az új hitelmegállapodás konkrét jellemzőin alapuló új EEA-t kell kapnia. |
| --- | --- |

(45)

Amennyiben a fogyasztó ingatlan vagy földterület vételére irányuló, biztosítékkal fedezett hitelmegállapodással rendelkezik, és a biztosíték hosszabb ideig áll fenn, mint a hitelmegállapodás időtartama, továbbá amennyiben a fogyasztó úgy dönthet, hogy a törlesztett tőkét egy új hitelmegállapodás aláírása révén ismételten igénybe veszi, a fogyasztónak az új hitelmegállapodás aláírása előtt az új THM-et közlő és az új hitelmegállapodás konkrét jellemzőin alapuló új EEA-t kell kapnia.

| (46) | Legalább azokban az esetekben, amikor az elállás joga nem áll fenn, a hitelközvetítőnek vagy a kijelölt képviselőnek a hitelezőre nézve kötelező erejű ajánlat megtételekor a fogyasztó rendelkezésére kell bocsátania a hitelmegállapodás tervezetének egy példányát. Más esetekben a kötelező ajánlat megtételekor legalább fel kell ajánlani a fogyasztónak a hitelmegállapodás tervezetének egy példányát. |
| --- | --- |

(46)

Legalább azokban az esetekben, amikor az elállás joga nem áll fenn, a hitelközvetítőnek vagy a kijelölt képviselőnek a hitelezőre nézve kötelező erejű ajánlat megtételekor a fogyasztó rendelkezésére kell bocsátania a hitelmegállapodás tervezetének egy példányát. Más esetekben a kötelező ajánlat megtételekor legalább fel kell ajánlani a fogyasztónak a hitelmegállapodás tervezetének egy példányát.

| (47) | A lehető legteljesebb átláthatóság biztosítása és a lehetséges összeférhetetlenségekből eredő visszaélések megelőzése érdekében, olyan esetben, amikor a fogyasztók hitelközvetítők szolgáltatásait veszik igénybe, a hitelközvetítőkre a szolgáltatásaik nyújtását megelőző, meghatározott információ-közzétételi kötelezettségeket kell róni. A közzétett információnak ki kell terjednie a hitelközvetítők kilétére és a hitelezőkkel fennálló kapcsolatára, például arra, hogy hitelezők széles körének vagy csak korlátozott számú hitelezőnek a termékeit közvetítik-e.
  Ha a hitelező vagy valamely harmadik fél jutalékot vagy egyéb ösztönzést fizet a hitelközvetítőnek a hitelmegállapodással kapcsolatban, akkor arról a hitelközvetítői szolgáltatás nyújtása előtt tájékoztatni kell a fogyasztót, mégpedig vagy úgy, hogy ebben az időszakban közölni kell vele az említett kifizetések összegét – amennyiben az ismert –, vagy közölni kell vele azt, hogy a későbbiekben, de még a szerződéskötést megelőzően tájékoztatást kap az összegről az EEA-n, továbbá azt, hogy joga van ahhoz, hogy ezt az információt még ebben az időszakban megkapja. A fogyasztókat tájékoztatni kell azokról az esetleges díjakról, amelyeket a hitelközvetítő részére fizetniük kell az általa nyújtott szolgáltatásokért. A versenyjog sérelme nélkül, a tagállamok számára biztosítani kell, hogy szabadon fenntartsanak vagy bevezessenek olyan rendelkezéseket, amelyek a hitelközvetítők néhány vagy valamennyi kategóriája részére megtiltják a fogyasztók általi díjfizetést. |
| --- | --- |

(47)

A lehető legteljesebb átláthatóság biztosítása és a lehetséges összeférhetetlenségekből eredő visszaélések megelőzése érdekében, olyan esetben, amikor a fogyasztók hitelközvetítők szolgáltatásait veszik igénybe, a hitelközvetítőkre a szolgáltatásaik nyújtását megelőző, meghatározott információ-közzétételi kötelezettségeket kell róni. A közzétett információnak ki kell terjednie a hitelközvetítők kilétére és a hitelezőkkel fennálló kapcsolatára, például arra, hogy hitelezők széles körének vagy csak korlátozott számú hitelezőnek a termékeit közvetítik-e.
  Ha a hitelező vagy valamely harmadik fél jutalékot vagy egyéb ösztönzést fizet a hitelközvetítőnek a hitelmegállapodással kapcsolatban, akkor arról a hitelközvetítői szolgáltatás nyújtása előtt tájékoztatni kell a fogyasztót, mégpedig vagy úgy, hogy ebben az időszakban közölni kell vele az említett kifizetések összegét – amennyiben az ismert –, vagy közölni kell vele azt, hogy a későbbiekben, de még a szerződéskötést megelőzően tájékoztatást kap az összegről az EEA-n, továbbá azt, hogy joga van ahhoz, hogy ezt az információt még ebben az időszakban megkapja. A fogyasztókat tájékoztatni kell azokról az esetleges díjakról, amelyeket a hitelközvetítő részére fizetniük kell az általa nyújtott szolgáltatásokért. A versenyjog sérelme nélkül, a tagállamok számára biztosítani kell, hogy szabadon fenntartsanak vagy bevezessenek olyan rendelkezéseket, amelyek a hitelközvetítők néhány vagy valamennyi kategóriája részére megtiltják a fogyasztók általi díjfizetést.

| (48) | A
  fogyasztónak mindezeken túl további segítségre lehet szüksége annak eldöntéséhez, hogy a kínált termékek közül melyik hitelmegállapodás a legmegfelelőbb az igényei és a pénzügyi helyzete szempontjából. A hitelezőknek és adott esetben a hitelközvetítőknek biztosítaniuk kell ezt a segítséget az általuk a fogyasztónak kínált hiteltermékekkel kapcsolatban, és a releváns információkat,
  azon belül is különösen
  a az ajánlott termékek alapvető jellemzőit ▌személyre szabottan kell a fogyasztónak
  elmagyarázniuk
  , oly módon, hogy a fogyasztó megérthesse, hogy e termékek milyen következményekkel járhatnak az anyagi helyzetére nézve.
  A hitelezőknek és adott esetben a hitelközvetítőknek
  egyrészt
  ahhoz kell igazítaniuk
  a fenti magyarázatok ▌
  közlésének módját
  , hogy ▌milyen körülmények között kínálják a hitelt, másrészt ahhoz, hogy
  a fogyasztónak
  –
  figyelembe véve a hitelekkel kapcsolatos ismereteit és tapasztalatait
  , valamint az egyes hiteltermékek sajátosságait – mennyire van szüksége erre a segítségre.
  Ezen magyarázatok önmagukban nem jelenthetnek személyre szabott ajánlást. |
| --- | --- |

(48)

A
  fogyasztónak mindezeken túl további segítségre lehet szüksége annak eldöntéséhez, hogy a kínált termékek közül melyik hitelmegállapodás a legmegfelelőbb az igényei és a pénzügyi helyzete szempontjából. A hitelezőknek és adott esetben a hitelközvetítőknek biztosítaniuk kell ezt a segítséget az általuk a fogyasztónak kínált hiteltermékekkel kapcsolatban, és a releváns információkat,
  azon belül is különösen
  a az ajánlott termékek alapvető jellemzőit ▌személyre szabottan kell a fogyasztónak
  elmagyarázniuk
  , oly módon, hogy a fogyasztó megérthesse, hogy e termékek milyen következményekkel járhatnak az anyagi helyzetére nézve.
  A hitelezőknek és adott esetben a hitelközvetítőknek
  egyrészt
  ahhoz kell igazítaniuk
  a fenti magyarázatok ▌
  közlésének módját
  , hogy ▌milyen körülmények között kínálják a hitelt, másrészt ahhoz, hogy
  a fogyasztónak
  –
  figyelembe véve a hitelekkel kapcsolatos ismereteit és tapasztalatait
  , valamint az egyes hiteltermékek sajátosságait – mennyire van szüksége erre a segítségre.
  Ezen magyarázatok önmagukban nem jelenthetnek személyre szabott ajánlást.

| (49) | A belső piac megteremtésének és működésének előmozdítása, valamint az Unió egész területén a magas szintű fogyasztóvédelem garantálása érdekében
  egységesen
  biztosítani kell, hogy a THM-re vonatkozó információk az Unió egész területén összehasonlíthatók legyenek. |
| --- | --- |

(49)

A belső piac megteremtésének és működésének előmozdítása, valamint az Unió egész területén a magas szintű fogyasztóvédelem garantálása érdekében
  egységesen
  biztosítani kell, hogy a THM-re vonatkozó információk az Unió egész területén összehasonlíthatók legyenek.

| (50) | A hitel fogyasztó által viselt teljes költségébe minden olyan költséget bele kell számítani, amelyet a fogyasztónak a hitelmegállapodással összefüggésben meg kell fizetnie,
  és amely a hitelező számára ismert
  . Bele kell tehát számítani a kamatot, a jutalékokat, az adókat, a hitelközvetítői díjat
  és az ingatlan jelzálogcélú értékbecslésének költségét
  , továbbá
  a közjegyzői díjakat kivéve
  bármely egyéb, a hitel igénybevételéhez szükséges díjat, például
  az életbiztosítás díját
  , illetve a hitelnek a meghirdetett feltételek melletti igénybevételéhez szükséges díjat, például a
  tűzkárbiztosítás díját
  .
  Az ezen irányelvben foglalt, járulékos termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó (például a bankszámlanyitás és -vezetés költségeivel kapcsolatos) rendelkezések nem sértik a 2005/29/EK irányelvet és a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK irányelvet

   (11)

  . A hitel fogyasztó által viselt teljes költségébe nem számítandók bele azok a költségek, amelyeket a fogyasztó az ingatlan vagy a földterület megvételével kapcsolatban fizet, például a vétellel összefüggő adók és közjegyzői díjak, illetve az ingatlan-nyilvántartási költségek. A hitelezőnek a költségekre vonatkozó tényleges ismereteit tárgyilagosan kell felmérni, a szakmai gondosság követelményeit is figyelembe véve. E tekintetben a hitelezőről fel kell tételezni, hogy ismeri a saját maga által vagy egy harmadik személy nevében a fogyasztónak kínált járulékos szolgáltatások költségeit, kivéve, ha azok ára a fogyasztó konkrét jellemzőitől vagy helyzetétől függ. |
| --- | --- |

(50)

A hitel fogyasztó által viselt teljes költségébe minden olyan költséget bele kell számítani, amelyet a fogyasztónak a hitelmegállapodással összefüggésben meg kell fizetnie,
  és amely a hitelező számára ismert
  . Bele kell tehát számítani a kamatot, a jutalékokat, az adókat, a hitelközvetítői díjat
  és az ingatlan jelzálogcélú értékbecslésének költségét
  , továbbá
  a közjegyzői díjakat kivéve
  bármely egyéb, a hitel igénybevételéhez szükséges díjat, például
  az életbiztosítás díját
  , illetve a hitelnek a meghirdetett feltételek melletti igénybevételéhez szükséges díjat, például a
  tűzkárbiztosítás díját
  .
  Az ezen irányelvben foglalt, járulékos termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó (például a bankszámlanyitás és -vezetés költségeivel kapcsolatos) rendelkezések nem sértik a 2005/29/EK irányelvet és a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK irányelvet

   (11)

  . A hitel fogyasztó által viselt teljes költségébe nem számítandók bele azok a költségek, amelyeket a fogyasztó az ingatlan vagy a földterület megvételével kapcsolatban fizet, például a vétellel összefüggő adók és közjegyzői díjak, illetve az ingatlan-nyilvántartási költségek. A hitelezőnek a költségekre vonatkozó tényleges ismereteit tárgyilagosan kell felmérni, a szakmai gondosság követelményeit is figyelembe véve. E tekintetben a hitelezőről fel kell tételezni, hogy ismeri a saját maga által vagy egy harmadik személy nevében a fogyasztónak kínált járulékos szolgáltatások költségeit, kivéve, ha azok ára a fogyasztó konkrét jellemzőitől vagy helyzetétől függ.

| (51) | A fogyasztót tájékoztatni kell arról, ha becsült adatokkal dolgoznak, valamint hogy az információ reprezentatívnak tekintendő a szóban forgó megállapodástípusra vagy gyakorlatokra nézve. A THM kiszámítására szolgáló ún. további feltevések célja a THM következetes kiszámításának és az összehasonlíthatóságnak a biztosítása. Bizonyos hitelmegállapodás-típusok esetében szükség van ilyen további feltevésekre, például abban az esetben, ha a hitel összege, futamideje vagy költsége bizonytalan, illetve a megállapodás kezelésétől függően változik. Amennyiben a rendelkezések önmagukban nem elegendőek a THM kiszámításához, a hitelezőnek ezeket az. I. mellékletben megadott további feltevéseket is figyelembe kell vennie. Mindazonáltal, mivel a THM kiszámítása az egyedi hitelmegállapodás feltételeitől fog függeni, kizárólag az adott hitel esetében szükséges és releváns feltevések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(51)

A fogyasztót tájékoztatni kell arról, ha becsült adatokkal dolgoznak, valamint hogy az információ reprezentatívnak tekintendő a szóban forgó megállapodástípusra vagy gyakorlatokra nézve. A THM kiszámítására szolgáló ún. további feltevések célja a THM következetes kiszámításának és az összehasonlíthatóságnak a biztosítása. Bizonyos hitelmegállapodás-típusok esetében szükség van ilyen további feltevésekre, például abban az esetben, ha a hitel összege, futamideje vagy költsége bizonytalan, illetve a megállapodás kezelésétől függően változik. Amennyiben a rendelkezések önmagukban nem elegendőek a THM kiszámításához, a hitelezőnek ezeket az. I. mellékletben megadott további feltevéseket is figyelembe kell vennie. Mindazonáltal, mivel a THM kiszámítása az egyedi hitelmegállapodás feltételeitől fog függeni, kizárólag az adott hitel esetében szükséges és releváns feltevések alkalmazandók.

| (52) | Annak érdekében, hogy a különböző hitelezők ajánlataiban szereplő THM-eket még könnyebben össze lehessen hasonlítani, a számításhoz felhasznált időpontok közötti intervallumokat, ha lehetséges, nem napokban, hanem egész számú években, hónapokban vagy hetekben kell megadni. Ebből következik, hogy ha a THM képletében bizonyos időintervallumokat alkalmaznak, akkor ugyanazokat az intervallumokat kell figyelembe venni a képletben szereplő kamat és más díjak összegének megállapításához is. Ezért a hitelezőknek a fizetendő díjak összegének meghatározására az I. mellékletben bemutatott időintervallum-mérési módszert kell alkalmazniuk. Ez az előírás azonban csak a THM kiszámítása céljából alkalmazandó, és nem befolyásolja a hitelező által a hitelmegállapodás alapján ténylegesen felszámított összegeket. Amennyiben a számok eltérnek, a fogyasztó félrevezetésének elkerülése érdekében szükséges lehet magyarázattal szolgálni a fogyasztó számára. Ebből az is következik, hogy amennyiben nincsenek nem kamatjellegű díjak, és azonos számítási módszert feltételezve, a THM egyenlő lesz a tényleges hitelkamatlábbal. |
| --- | --- |

(52)

Annak érdekében, hogy a különböző hitelezők ajánlataiban szereplő THM-eket még könnyebben össze lehessen hasonlítani, a számításhoz felhasznált időpontok közötti intervallumokat, ha lehetséges, nem napokban, hanem egész számú években, hónapokban vagy hetekben kell megadni. Ebből következik, hogy ha a THM képletében bizonyos időintervallumokat alkalmaznak, akkor ugyanazokat az intervallumokat kell figyelembe venni a képletben szereplő kamat és más díjak összegének megállapításához is. Ezért a hitelezőknek a fizetendő díjak összegének meghatározására az I. mellékletben bemutatott időintervallum-mérési módszert kell alkalmazniuk. Ez az előírás azonban csak a THM kiszámítása céljából alkalmazandó, és nem befolyásolja a hitelező által a hitelmegállapodás alapján ténylegesen felszámított összegeket. Amennyiben a számok eltérnek, a fogyasztó félrevezetésének elkerülése érdekében szükséges lehet magyarázattal szolgálni a fogyasztó számára. Ebből az is következik, hogy amennyiben nincsenek nem kamatjellegű díjak, és azonos számítási módszert feltételezve, a THM egyenlő lesz a tényleges hitelkamatlábbal.

| (53) | Mivel a THM a
  reklámozási
  szakaszban csak példán keresztül mutatható be, az ilyen példának reprezentatívnak kell lennie. Ezért ennek a példának meg kell felelnie például az adott hitelmegállapodás-típus alapján nyújtott hitel átlagos futamidejének és teljes összegének.
  A reprezentatív példa meghatározásakor az egyes hitelmegállapodás-típusoknak egy adott piacon való elterjedtségét is figyelembe kell venni. Célszerű lehet, hogy az egyes hitelezők a saját termékskálájukra és várható ügyfélkörükre nézve reprezentatív hitelösszeg alapján válasszanak reprezentatív példát, ugyanis ezek hitelezőnként jelentősen eltérhetnek. Ami az EEA-n feltüntetendő THM-et illeti, a fogyasztó preferenciáit és az általa megadott információkat lehetőség szerint figyelembe kell venni, és a hitelezőnek, illetve hitelközvetítőnek egyértelművé kell tennie, hogy az általa nyújtott információk szemléltető jellegűek vagy a megadott preferenciákat és információkat tükrözik. A reprezentatív példa semmi esetre sem lehet ellentétes a 2005/29/EK irányelvben megállapított követelményekkel. Fontos az EEA-n a fogyasztó számára egyértelművé tenni, hogy a THM feltételezéseken alapul és módosulhat, hogy ezáltal a fogyasztók ezt figyelembe tudják venni a termékek összehasonlításakor. Lényeges ezenfelül, hogy a THM kiszámításánál figyelembe kell venni a hitelmegállapodás alapján lehívott valamennyi összeget, akár közvetlenül a fogyasztónak, akár a fogyasztó nevében valamely harmadik félnek fizetik. |
| --- | --- |

(53)

Mivel a THM a
  reklámozási
  szakaszban csak példán keresztül mutatható be, az ilyen példának reprezentatívnak kell lennie. Ezért ennek a példának meg kell felelnie például az adott hitelmegállapodás-típus alapján nyújtott hitel átlagos futamidejének és teljes összegének.
  A reprezentatív példa meghatározásakor az egyes hitelmegállapodás-típusoknak egy adott piacon való elterjedtségét is figyelembe kell venni. Célszerű lehet, hogy az egyes hitelezők a saját termékskálájukra és várható ügyfélkörükre nézve reprezentatív hitelösszeg alapján válasszanak reprezentatív példát, ugyanis ezek hitelezőnként jelentősen eltérhetnek. Ami az EEA-n feltüntetendő THM-et illeti, a fogyasztó preferenciáit és az általa megadott információkat lehetőség szerint figyelembe kell venni, és a hitelezőnek, illetve hitelközvetítőnek egyértelművé kell tennie, hogy az általa nyújtott információk szemléltető jellegűek vagy a megadott preferenciákat és információkat tükrözik. A reprezentatív példa semmi esetre sem lehet ellentétes a 2005/29/EK irányelvben megállapított követelményekkel. Fontos az EEA-n a fogyasztó számára egyértelművé tenni, hogy a THM feltételezéseken alapul és módosulhat, hogy ezáltal a fogyasztók ezt figyelembe tudják venni a termékek összehasonlításakor. Lényeges ezenfelül, hogy a THM kiszámításánál figyelembe kell venni a hitelmegállapodás alapján lehívott valamennyi összeget, akár közvetlenül a fogyasztónak, akár a fogyasztó nevében valamely harmadik félnek fizetik.

| (54) | Annak érdekében, hogy a különféle fogyasztói hitelmegállapodások THM-jének kiszámítása konzisztens legyen, a hasonló típusú hitelmegállapodásokra vonatkozó számításokhoz alkalmazott feltevéseknek is általában véve konzisztenseknek kell lenniük. Ezért be kell építeni ebbe az irányelvbe egyes feltevéseket a 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében található, a THM kiszámításához alkalmazandó további feltevésekről szóló II. rész módosításáról szóló, 2011. november 14-i 2011/90/EU bizottsági irányelvből

   (12)

  , amely módosítja a THM kiszámításához alkalmazandó feltevéseket
  .
  Bár nem mindegyik feltevés alkalmazandó szükségszerűen a jelenleg köthető fogyasztói hitelmegállapodásokra, az ágazatban aktív a termékinnováció, és ezért szükséges, hogy a feltevések rendelkezésre álljanak. Ezenkívül a THM kiszámításához a legáltalánosabb lehívási mechanizmust annak alapján kell meghatározni, hogy az adott hitelező által kínált terméktípus esetében a fogyasztók ésszerű várakozások szerint melyik lehívási mechanizmust fogják a leggyakrabban választani. Meglévő termékek esetében a várakozást a megelőző 12 hónapra kell alapozni. |
| --- | --- |

(54)

Annak érdekében, hogy a különféle fogyasztói hitelmegállapodások THM-jének kiszámítása konzisztens legyen, a hasonló típusú hitelmegállapodásokra vonatkozó számításokhoz alkalmazott feltevéseknek is általában véve konzisztenseknek kell lenniük. Ezért be kell építeni ebbe az irányelvbe egyes feltevéseket a 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében található, a THM kiszámításához alkalmazandó további feltevésekről szóló II. rész módosításáról szóló, 2011. november 14-i 2011/90/EU bizottsági irányelvből

   (12)

  , amely módosítja a THM kiszámításához alkalmazandó feltevéseket
  .
  Bár nem mindegyik feltevés alkalmazandó szükségszerűen a jelenleg köthető fogyasztói hitelmegállapodásokra, az ágazatban aktív a termékinnováció, és ezért szükséges, hogy a feltevések rendelkezésre álljanak. Ezenkívül a THM kiszámításához a legáltalánosabb lehívási mechanizmust annak alapján kell meghatározni, hogy az adott hitelező által kínált terméktípus esetében a fogyasztók ésszerű várakozások szerint melyik lehívási mechanizmust fogják a leggyakrabban választani. Meglévő termékek esetében a várakozást a megelőző 12 hónapra kell alapozni.

| (55) | Alapvető fontosságú megvizsgálni és ellenőrizni a fogyasztó hitelvisszafizetési képességét és hajlandóságát a hitelmegállapodás megkötése előtt.
   A hitelképesség vizsgálatakor minden szükséges
  és releváns
  tényezőt figyelembe kell venni, amely befolyásolhatja a fogyasztó azon képességét, hogy a
  hitelt annak futamideje
  alatt visszafizesse.
  Annak vizsgálata keretében, hogy a fogyasztó képes-e törleszteni és teljes mértékben visszafizetni a hitelt, figyelembe kell venni azokat a jövőbeli törlesztő összegeket, illetve törlesztőösszeg-növekményeket, amelyek a tőke vagy -kamattörlesztések halasztásából vagy a negatív törlesztésből, azaz abból az esetből adódnak, hogy a tartozás a törlesztések ellenére növekszik, és a vizsgálatot az egyéb rendszeres kiadások, adósságok és más pénzügyi kötelezettségek, valamint a jövedelem, megtakarítások és vagyon tekintetbe vételével kell elvégezni. Megfelelően figyelembe kell venni a hitelmegállapodás időtartama alatt bekövetkező jövőbeli fejleményeket, például a jövedelem csökkenését abban az esetben, ha a hitel futamideje részben a nyugdíjas évekre esik, vagy adott esetben a hitelkamatláb növekedését vagy a devizaárfolyam negatív változását. Jóllehet a lakóingatlan értéke fontos tényező annak meghatározásánál, hogy milyen összegű hitel nyújtható a fogyasztónak fedezett hitelmegállapodás keretében, a hitelképesség vizsgálatának középpontjában annak kell állnia, hogy a fogyasztó milyen mértékben képes teljesíteni a hitelmegállapodás szerinti kötelezettségeit. Ennek megfelelően az a lehetőség, hogy az ingatlan értéke meghaladhatja a hitel összegét vagy a jövőben emelkedhet, általában véve nem lehet a szóban forgó hitel nyújtásának elégséges feltétele. Mindazonáltal, ha a hitelmegállapodás célja ingatlan építése vagy meglévő ingatlan felújítása, a hitelezőnek lehetőséget kell adni arra, hogy mérlegelje ezt a lehetőséget.
   A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy
  további
  iránymutatásokat bocsáthassanak ki
  ezekről vagy további más
  kritériumokról, valamint a fogyasztó hitelképességének vizsgálata során alkalmazandó módszerekről, például a hitelfedezeti rátára vagy a hitel/jövedelem arányra vonatkozó felső korlátok megállapítása révén,
  és ösztönözni kell őket arra, hogy bevezessék a Pénzügyi Stabilitási Tanács által elfogadott, a lakáscélú jelzáloghitelezés megfelelő gyakorlatára vonatkozó elvek alkalmazását. |
| --- | --- |

(55)

Alapvető fontosságú megvizsgálni és ellenőrizni a fogyasztó hitelvisszafizetési képességét és hajlandóságát a hitelmegállapodás megkötése előtt.
   A hitelképesség vizsgálatakor minden szükséges
  és releváns
  tényezőt figyelembe kell venni, amely befolyásolhatja a fogyasztó azon képességét, hogy a
  hitelt annak futamideje
  alatt visszafizesse.
  Annak vizsgálata keretében, hogy a fogyasztó képes-e törleszteni és teljes mértékben visszafizetni a hitelt, figyelembe kell venni azokat a jövőbeli törlesztő összegeket, illetve törlesztőösszeg-növekményeket, amelyek a tőke vagy -kamattörlesztések halasztásából vagy a negatív törlesztésből, azaz abból az esetből adódnak, hogy a tartozás a törlesztések ellenére növekszik, és a vizsgálatot az egyéb rendszeres kiadások, adósságok és más pénzügyi kötelezettségek, valamint a jövedelem, megtakarítások és vagyon tekintetbe vételével kell elvégezni. Megfelelően figyelembe kell venni a hitelmegállapodás időtartama alatt bekövetkező jövőbeli fejleményeket, például a jövedelem csökkenését abban az esetben, ha a hitel futamideje részben a nyugdíjas évekre esik, vagy adott esetben a hitelkamatláb növekedését vagy a devizaárfolyam negatív változását. Jóllehet a lakóingatlan értéke fontos tényező annak meghatározásánál, hogy milyen összegű hitel nyújtható a fogyasztónak fedezett hitelmegállapodás keretében, a hitelképesség vizsgálatának középpontjában annak kell állnia, hogy a fogyasztó milyen mértékben képes teljesíteni a hitelmegállapodás szerinti kötelezettségeit. Ennek megfelelően az a lehetőség, hogy az ingatlan értéke meghaladhatja a hitel összegét vagy a jövőben emelkedhet, általában véve nem lehet a szóban forgó hitel nyújtásának elégséges feltétele. Mindazonáltal, ha a hitelmegállapodás célja ingatlan építése vagy meglévő ingatlan felújítása, a hitelezőnek lehetőséget kell adni arra, hogy mérlegelje ezt a lehetőséget.
   A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy
  további
  iránymutatásokat bocsáthassanak ki
  ezekről vagy további más
  kritériumokról, valamint a fogyasztó hitelképességének vizsgálata során alkalmazandó módszerekről, például a hitelfedezeti rátára vagy a hitel/jövedelem arányra vonatkozó felső korlátok megállapítása révén,
  és ösztönözni kell őket arra, hogy bevezessék a Pénzügyi Stabilitási Tanács által elfogadott, a lakáscélú jelzáloghitelezés megfelelő gyakorlatára vonatkozó elvek alkalmazását.

| (56) | Konkrét rendelkezésekre lehet szükség azzal kapcsolatban, hogy bizonyos meghatározott típusú hitelmegállapodások esetében a hitelképességi vizsgálatoknál milyen tényezők vehetőek figyelembe. Például olyan, ingatlannal kapcsolatos hitelmegállapodások esetében, amelyekben kifejezetten szerepel, hogy az ingatlant nem a fogyasztó vagy családtagja fogja házként, lakásként vagy más lakhelyként birtokba venni (bérbeadási célú megállapodások) a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy előírhassák, hogy a fogyasztó hiteltörlesztési képességének vizsgálatakor a bérleti díjból származó jövedelmet is figyelembe kell venni. Azon tagállamokban is, ahol a nemzeti jog nem tartalmaz ilyen rendelkezést, a hitelezők dönthetnek úgy, hogy beszámítják a bérleti díjból származó jövőbeli jövedelem prudens értékelését. A hitelképességi vizsgálat nem járhat azzal, hogy ha a fogyasztó a későbbiekben nem teljesíti a hitelmegállapodás szerinti kötelezettségeit, akkor az ezzel kapcsolatos felelősség a hitelezőre hárul. |
| --- | --- |

(56)

Konkrét rendelkezésekre lehet szükség azzal kapcsolatban, hogy bizonyos meghatározott típusú hitelmegállapodások esetében a hitelképességi vizsgálatoknál milyen tényezők vehetőek figyelembe. Például olyan, ingatlannal kapcsolatos hitelmegállapodások esetében, amelyekben kifejezetten szerepel, hogy az ingatlant nem a fogyasztó vagy családtagja fogja házként, lakásként vagy más lakhelyként birtokba venni (bérbeadási célú megállapodások) a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy előírhassák, hogy a fogyasztó hiteltörlesztési képességének vizsgálatakor a bérleti díjból származó jövedelmet is figyelembe kell venni. Azon tagállamokban is, ahol a nemzeti jog nem tartalmaz ilyen rendelkezést, a hitelezők dönthetnek úgy, hogy beszámítják a bérleti díjból származó jövőbeli jövedelem prudens értékelését. A hitelképességi vizsgálat nem járhat azzal, hogy ha a fogyasztó a későbbiekben nem teljesíti a hitelmegállapodás szerinti kötelezettségeit, akkor az ezzel kapcsolatos felelősség a hitelezőre hárul.

| (57) | A hitelező azon döntésének, hogy megadja-e a hitelt, összhangban kell állnia a hitelképességi vizsgálat eredményével. Ha például a hitelezőnek lehetősége van arra, hogy a hitelkockázat egy részét harmadik félre hárítsa át, ez nem vezethet ahhoz, hogy figyelmen kívül hagyja a hitelképességi vizsgálat megállapításait, és olyan fogyasztó rendelkezésére bocsásson hitelmegállapodást, aki, illetve amely valószínűleg nem lesz képes azt törleszteni. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezt az elvet azzal ültethessék át, hogy megkövetelik az illetékes hatóságoktól, hogy a felügyeleti tevékenység részeként meghozzák a vonatkozó intézkedéseket, valamint ellenőrizzék, hogy a hitelezők hitelképességi vizsgálati eljárásai megfelelnek-e az előírásoknak.
   A kedvező eredményű hitelképességi vizsgálat
  azonban
  nem jelent a hitelező számára hitelnyújtási kötelezettséget. |
| --- | --- |

(57)

A hitelező azon döntésének, hogy megadja-e a hitelt, összhangban kell állnia a hitelképességi vizsgálat eredményével. Ha például a hitelezőnek lehetősége van arra, hogy a hitelkockázat egy részét harmadik félre hárítsa át, ez nem vezethet ahhoz, hogy figyelmen kívül hagyja a hitelképességi vizsgálat megállapításait, és olyan fogyasztó rendelkezésére bocsásson hitelmegállapodást, aki, illetve amely valószínűleg nem lesz képes azt törleszteni. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezt az elvet azzal ültethessék át, hogy megkövetelik az illetékes hatóságoktól, hogy a felügyeleti tevékenység részeként meghozzák a vonatkozó intézkedéseket, valamint ellenőrizzék, hogy a hitelezők hitelképességi vizsgálati eljárásai megfelelnek-e az előírásoknak.
   A kedvező eredményű hitelképességi vizsgálat
  azonban
  nem jelent a hitelező számára hitelnyújtási kötelezettséget.

| (58) | A Pénzügyi Stabilitási Tanács ajánlásaival összhangban a hitelképesség vizsgálatának a fogyasztó pénzügyi és anyagi helyzetére, többek között a jövedelmére és kiadásaira vonatkozó információkon kell alapulnia. Ez az információ különféle forrásokból, többek között a fogyasztótól szerezhető meg, és a hitelezőnek a hitel nyújtása előtt ellenőriznie kell ezeket az információkat. Ezzel összefüggésben a fogyasztóknak
  a hitelképességi vizsgálat megkönnyítése érdekében
  információkat kell nyújtaniuk, ellenkező esetben ugyanis hiteligényüket valószínűleg elutasítják, kivéve, ha az információ más forrásból is megszerezhető. A szerződések jogának sérelme nélkül a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hitelezők ne mondhassák fel a hitelmegállapodást amiatt, hogy a hitelmegállapodás aláírása után felismerték, hogy a hitelképességi vizsgálat lefolytatása nem volt megfelelő a vizsgálat során rendelkezésre álló információk hiányossága folytán. Ez azonban nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy lehetővé tegyék a hitelezők számára a hitelmegállapodás felmondását abban az esetben, ha megállapítható, hogy a fogyasztó a hitelképességi vizsgálat során szándékosan valótlan vagy hamis információkat nyújtott vagy szándékosan nem nyújtott olyan információkat, amelyek kedvezőtlen kimenetelű hitelképességi vizsgálatot eredményeztek volna, vagy amennyiben erre az uniós joggal összhangban lévő egyéb érvényes ok van. Nem lenne helyénvaló szankciókat alkalmazni a fogyasztókra azért, mert nincsenek
  abban a helyzetben, hogy rendelkezésre bocsássanak bizonyos információkat vagy elemzéseket
  , illetve azért, mert úgy döntenek, hogy nem folytatják a hiteligénylési eljárást, ugyanakkor a tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy szankciókról rendelkezzenek
  arra az esetre, ha a fogyasztók tudatosan hiányos
  vagy valótlan információkat nyújtanak azért, hogy hitelképességi vizsgálatuk kedvező kimenetelű legyen, különösen, ha az információk hiánytalan és helyes megadása kedvezőtlen kimenetelű hitelképességi vizsgálatot eredményezett volna, és a fogyasztó ezután nem képes teljesíteni a megállapodás feltételeit. |
| --- | --- |

(58)

A Pénzügyi Stabilitási Tanács ajánlásaival összhangban a hitelképesség vizsgálatának a fogyasztó pénzügyi és anyagi helyzetére, többek között a jövedelmére és kiadásaira vonatkozó információkon kell alapulnia. Ez az információ különféle forrásokból, többek között a fogyasztótól szerezhető meg, és a hitelezőnek a hitel nyújtása előtt ellenőriznie kell ezeket az információkat. Ezzel összefüggésben a fogyasztóknak
  a hitelképességi vizsgálat megkönnyítése érdekében
  információkat kell nyújtaniuk, ellenkező esetben ugyanis hiteligényüket valószínűleg elutasítják, kivéve, ha az információ más forrásból is megszerezhető. A szerződések jogának sérelme nélkül a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hitelezők ne mondhassák fel a hitelmegállapodást amiatt, hogy a hitelmegállapodás aláírása után felismerték, hogy a hitelképességi vizsgálat lefolytatása nem volt megfelelő a vizsgálat során rendelkezésre álló információk hiányossága folytán. Ez azonban nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy lehetővé tegyék a hitelezők számára a hitelmegállapodás felmondását abban az esetben, ha megállapítható, hogy a fogyasztó a hitelképességi vizsgálat során szándékosan valótlan vagy hamis információkat nyújtott vagy szándékosan nem nyújtott olyan információkat, amelyek kedvezőtlen kimenetelű hitelképességi vizsgálatot eredményeztek volna, vagy amennyiben erre az uniós joggal összhangban lévő egyéb érvényes ok van. Nem lenne helyénvaló szankciókat alkalmazni a fogyasztókra azért, mert nincsenek
  abban a helyzetben, hogy rendelkezésre bocsássanak bizonyos információkat vagy elemzéseket
  , illetve azért, mert úgy döntenek, hogy nem folytatják a hiteligénylési eljárást, ugyanakkor a tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy szankciókról rendelkezzenek
  arra az esetre, ha a fogyasztók tudatosan hiányos
  vagy valótlan információkat nyújtanak azért, hogy hitelképességi vizsgálatuk kedvező kimenetelű legyen, különösen, ha az információk hiánytalan és helyes megadása kedvezőtlen kimenetelű hitelképességi vizsgálatot eredményezett volna, és a fogyasztó ezután nem képes teljesíteni a megállapodás feltételeit.

| (59) | Egy hiteladatbázis lekérdezése hasznos a hitelképesség vizsgálata során. Néhány tagállam előírja, hogy a hitelező a vonatkozó adatbázisban végzett keresés alapján értékelje a fogyasztó hitelképességét. A hitelezők számára lehetővé kell tenni, hogy a hitel futamideje alatt lekérdezhessék a hiteladatbázist, de
  kizárólag
  abból a célból, hogy megállapíthassák és értékelhessék a nemteljesítés lehetőségét.
  A hiteladatbázishoz való hozzáférésre megfelelő biztosítékoknak kell vonatkozniuk annak biztosítása céljából, hogy arra csak a hitelkockázatnak a fogyasztó érdekét szolgáló korai felmérése és megoldása érdekében, és ne azért kerüljön sor, hogy támpontként szolgáljon az üzleti tárgyalásokhoz.
   A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alapján a hitelezőknek a hiteladatbázisból való adatlekérdezés előtt tájékoztatniuk kell a fogyasztókat a lekérdezésről, és a fogyasztók számára biztosítani kell az ilyen hiteladatbázisban róluk tárolt információkhoz való hozzáférés jogát, annak érdekében, hogy az ott feldolgozott, őket érintő személyes adatokat szükség esetén helyesbítsék, töröljék vagy zárolják, ha azok nem pontosak vagy jogtalanul lettek feldolgozva. |
| --- | --- |

(59)

Egy hiteladatbázis lekérdezése hasznos a hitelképesség vizsgálata során. Néhány tagállam előírja, hogy a hitelező a vonatkozó adatbázisban végzett keresés alapján értékelje a fogyasztó hitelképességét. A hitelezők számára lehetővé kell tenni, hogy a hitel futamideje alatt lekérdezhessék a hiteladatbázist, de
  kizárólag
  abból a célból, hogy megállapíthassák és értékelhessék a nemteljesítés lehetőségét.
  A hiteladatbázishoz való hozzáférésre megfelelő biztosítékoknak kell vonatkozniuk annak biztosítása céljából, hogy arra csak a hitelkockázatnak a fogyasztó érdekét szolgáló korai felmérése és megoldása érdekében, és ne azért kerüljön sor, hogy támpontként szolgáljon az üzleti tárgyalásokhoz.
   A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alapján a hitelezőknek a hiteladatbázisból való adatlekérdezés előtt tájékoztatniuk kell a fogyasztókat a lekérdezésről, és a fogyasztók számára biztosítani kell az ilyen hiteladatbázisban róluk tárolt információkhoz való hozzáférés jogát, annak érdekében, hogy az ott feldolgozott, őket érintő személyes adatokat szükség esetén helyesbítsék, töröljék vagy zárolják, ha azok nem pontosak vagy jogtalanul lettek feldolgozva.

| (60) | A hitelezők közötti verseny torzulásának megakadályozása érdekében biztosítani kell, hogy a hitelezők▌(beleértve az ingatlanokhoz kapcsolódóan hitelmegállapodást nyújtó hitelintézeteket és hitelintézetnek nem minősülő hitelezőket) megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett férjenek hozzá a fogyasztókat érintő összes magán- vagy állami adatbázishoz. Ezért e feltételek nem tartalmazhatnak olyan követelményt, hogy a
  hitelező
  hitelintézet legyen. A hozzáférési feltételek, mint például a
  hozzáférés
  költségei vagy azon követelmény, hogy az
  adatbázisba viszonossági alapon
  kell információt
  szolgáltatni
  , továbbra is alkalmazandók. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon meghatározhassák, hogy a joghatóságukon belül a hitelközvetítők hozzáférhetnek-e az említett adatbázisokhoz. |
| --- | --- |

(60)

A hitelezők közötti verseny torzulásának megakadályozása érdekében biztosítani kell, hogy a hitelezők▌(beleértve az ingatlanokhoz kapcsolódóan hitelmegállapodást nyújtó hitelintézeteket és hitelintézetnek nem minősülő hitelezőket) megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett férjenek hozzá a fogyasztókat érintő összes magán- vagy állami adatbázishoz. Ezért e feltételek nem tartalmazhatnak olyan követelményt, hogy a
  hitelező
  hitelintézet legyen. A hozzáférési feltételek, mint például a
  hozzáférés
  költségei vagy azon követelmény, hogy az
  adatbázisba viszonossági alapon
  kell információt
  szolgáltatni
  , továbbra is alkalmazandók. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon meghatározhassák, hogy a joghatóságukon belül a hitelközvetítők hozzáférhetnek-e az említett adatbázisokhoz.

| (61) | Amennyiben a hiteligénylést valamely adatbázisból lekérdezett adatok alapján, vagy az adatbázisból hiányzó adatok miatt utasítják vissza, a hitelezőnek tájékoztatnia kell erről a fogyasztót, továbbá
  közölnie
  kell a szóban forgó adatbázis nevét és minden egyéb, a 95/46/EK irányelvben előírt információt annak érdekében, hogy a fogyasztó gyakorolhassa hozzáférési jogát, és
  indokolt
  esetben helyesbíthesse, törölhesse vagy zárolhassa a rá vonatkozó, az adatbázisban feldolgozott személyes adatokat. Amennyiben a hiteligénylést
  kedvezőtlen eredményű hitelképességi vizsgálat alapján
  utasították el, a hitelezőnek
  indokolatlan késedelem nélkül
  tájékoztatnia kell a fogyasztót
  az elutasításról
  .
  A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk annak eldöntésére, hogy megkövetelik-e a hitelezőktől, hogy további magyarázatot nyújtsanak ez elutasítás okaira.
   A hitelező azonban nem kötelezhető ilyen tájékoztatás megadására abban az esetben, ha ezt egyéb rendelkezések, például a pénzmosásról vagy a terrorizmus finanszírozásáról szóló uniós jogszabályok tiltják.
  Nem
  ad
  hat
  ó
  ilyen
  tájékoztatás akkor, ha ez a közrend vagy a közbiztonság – például bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése vagy büntetőeljárás lefolytatása – céljaival ellentétes lenne. |
| --- | --- |

(61)

Amennyiben a hiteligénylést valamely adatbázisból lekérdezett adatok alapján, vagy az adatbázisból hiányzó adatok miatt utasítják vissza, a hitelezőnek tájékoztatnia kell erről a fogyasztót, továbbá
  közölnie
  kell a szóban forgó adatbázis nevét és minden egyéb, a 95/46/EK irányelvben előírt információt annak érdekében, hogy a fogyasztó gyakorolhassa hozzáférési jogát, és
  indokolt
  esetben helyesbíthesse, törölhesse vagy zárolhassa a rá vonatkozó, az adatbázisban feldolgozott személyes adatokat. Amennyiben a hiteligénylést
  kedvezőtlen eredményű hitelképességi vizsgálat alapján
  utasították el, a hitelezőnek
  indokolatlan késedelem nélkül
  tájékoztatnia kell a fogyasztót
  az elutasításról
  .
  A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk annak eldöntésére, hogy megkövetelik-e a hitelezőktől, hogy további magyarázatot nyújtsanak ez elutasítás okaira.
   A hitelező azonban nem kötelezhető ilyen tájékoztatás megadására abban az esetben, ha ezt egyéb rendelkezések, például a pénzmosásról vagy a terrorizmus finanszírozásáról szóló uniós jogszabályok tiltják.
  Nem
  ad
  hat
  ó
  ilyen
  tájékoztatás akkor, ha ez a közrend vagy a közbiztonság – például bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése vagy büntetőeljárás lefolytatása – céljaival ellentétes lenne.

| (62) | Ez az irányelv a fogyasztók hitelképességének vizsgálata keretében foglalkozik a személyes adatok felhasználásával. A személyes adatok védelmének biztosítása érdekében az ilyen értékelések keretében végzett adatfeldolgozási tevékenységekre a 95/46/EK irányelv alkalmazandó. ▌ |
| --- | --- |

(62)

Ez az irányelv a fogyasztók hitelképességének vizsgálata keretében foglalkozik a személyes adatok felhasználásával. A személyes adatok védelmének biztosítása érdekében az ilyen értékelések keretében végzett adatfeldolgozási tevékenységekre a 95/46/EK irányelv alkalmazandó. ▌

| (63) | A személyre szabott tanácsadás külön tevékenység, amely végezhető más hitelnyújtási vagy hitelközvetítési tevékenységekkel együtt, de önállóan is.
  Ezért ahhoz, hogy a fogyasztók megérthessék a
  számukra nyújtott szolgáltatások
  jellegét, fel kell világosítani őket arról,
  hogy részesülnek, illetve részesülhetnek-e tanácsadási szolgáltatásban, illetve mikor nem, továbbá hogy e tanácsadási szolgáltatás miből áll. Mivel a fogyasztók nagy jelentőséget tulajdonítanak a „tanács” és „tanácsadó” szavaknak, helyénvaló, hogy a tagállamoknak lehetősége legyen megtiltani e szavak vagy más hasonló kifejezések használatát azon esetekben, amikor a fogyasztók tanácsadási szolgáltatásban részesülnek. Helyénvaló biztosítani, hogy a tagállamok biztosítékokat vezessenek be arra az esetre, ha a tanács függetlenként van jellemezve, azt garantálandó, hogy a figyelembe vett termékek köre és a díjazási eljárás megfeleljen a fogyasztók azon várakozásainak, amelyeket az ilyen tanácsokhoz fűznek. |
| --- | --- |

(63)

A személyre szabott tanácsadás külön tevékenység, amely végezhető más hitelnyújtási vagy hitelközvetítési tevékenységekkel együtt, de önállóan is.
  Ezért ahhoz, hogy a fogyasztók megérthessék a
  számukra nyújtott szolgáltatások
  jellegét, fel kell világosítani őket arról,
  hogy részesülnek, illetve részesülhetnek-e tanácsadási szolgáltatásban, illetve mikor nem, továbbá hogy e tanácsadási szolgáltatás miből áll. Mivel a fogyasztók nagy jelentőséget tulajdonítanak a „tanács” és „tanácsadó” szavaknak, helyénvaló, hogy a tagállamoknak lehetősége legyen megtiltani e szavak vagy más hasonló kifejezések használatát azon esetekben, amikor a fogyasztók tanácsadási szolgáltatásban részesülnek. Helyénvaló biztosítani, hogy a tagállamok biztosítékokat vezessenek be arra az esetre, ha a tanács függetlenként van jellemezve, azt garantálandó, hogy a figyelembe vett termékek köre és a díjazási eljárás megfeleljen a fogyasztók azon várakozásainak, amelyeket az ilyen tanácsokhoz fűznek.

| (64) | A
  tanácsadási szolgáltatások
  nyújtóinak be kell tartaniuk
  bizonyos
  általános normákat annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztó számára az ▌igényeinek és körülményeinek megfelelő termékválasztékot kínáljanak.
  Ha a tanácsadási szolgáltatást hitelezők vagy függő hitelközvetítők nyújtják, annak a kínált termékek, illetve ha azt független hitelközvetítők nyújtják, a piacon forgalmazott
  termékek tisztességes és kellően széles körű elemzésén kell alapulnia.
  A tanácsadási szolgáltatások nyújtóinak lehetősége kell, hogy legyen arra, hogy bizonyos réspiaci termékekre, például az áthidaló finanszírozásra specializálódjanak, feltéve, hogy a rétegpiaci kínálaton belül számos terméket figyelembe vesznek, és az, hogy bizonyos rétegpiaci termékekre vannak specializálva, a fogyasztó számára egyértelmű. Mindenesetre annak érdekében, hogy a fogyasztó számára érthető legyen az ajánlás alapja, tájékoztatást kell kapnia a hitelezőtől, illetve a hitelközvetítőtől arról, hogy azok csak saját termékkörük vagy a piacon forgalmazott termékek széles köre tekintetében nyújtanak tanácsadást. |
| --- | --- |

(64)

A
  tanácsadási szolgáltatások
  nyújtóinak be kell tartaniuk
  bizonyos
  általános normákat annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztó számára az ▌igényeinek és körülményeinek megfelelő termékválasztékot kínáljanak.
  Ha a tanácsadási szolgáltatást hitelezők vagy függő hitelközvetítők nyújtják, annak a kínált termékek, illetve ha azt független hitelközvetítők nyújtják, a piacon forgalmazott
  termékek tisztességes és kellően széles körű elemzésén kell alapulnia.
  A tanácsadási szolgáltatások nyújtóinak lehetősége kell, hogy legyen arra, hogy bizonyos réspiaci termékekre, például az áthidaló finanszírozásra specializálódjanak, feltéve, hogy a rétegpiaci kínálaton belül számos terméket figyelembe vesznek, és az, hogy bizonyos rétegpiaci termékekre vannak specializálva, a fogyasztó számára egyértelmű. Mindenesetre annak érdekében, hogy a fogyasztó számára érthető legyen az ajánlás alapja, tájékoztatást kell kapnia a hitelezőtől, illetve a hitelközvetítőtől arról, hogy azok csak saját termékkörük vagy a piacon forgalmazott termékek széles köre tekintetében nyújtanak tanácsadást.

| (65) | A tanácsadási szolgáltatások nyújtásához megfelelően meg kell érteni
  a fogyasztó pénzügyi helyzetét, preferenciáit és céljait, ▌mégpedig
  a szükséges
  naprakész információk és a fogyasztónak a hitelmegállapodás időtartama alatti körülményeit
  érintő kockázatokra
  vonatkozó ésszerű feltételezések alapul vételével. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy részletesen meghatározhassák, hogy egy adott termék megfelelőségét hogyan kell felmérni a
  tanácsadási szolgáltatás
  nyújtásakor. |
| --- | --- |

(65)

A tanácsadási szolgáltatások nyújtásához megfelelően meg kell érteni
  a fogyasztó pénzügyi helyzetét, preferenciáit és céljait, ▌mégpedig
  a szükséges
  naprakész információk és a fogyasztónak a hitelmegállapodás időtartama alatti körülményeit
  érintő kockázatokra
  vonatkozó ésszerű feltételezések alapul vételével. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy részletesen meghatározhassák, hogy egy adott termék megfelelőségét hogyan kell felmérni a
  tanácsadási szolgáltatás
  nyújtásakor.

| (66) | A fogyasztó azon lehetősége, hogy
  a
  hitelt
  a
  hitelmegállapodás lejárata előtt visszafizesse egyrészt fontos szerepet játszhat a belső piaci verseny és az uniós polgárok szabad mozgásának előmozdításában,
  másrészt a Pénzügyi Stabilitási Tanács ajánlásaival összhangban rugalmasságot biztosít a hitel futamideje alatt, ami szükséges a pénzügyi stabilitás előmozdításához
  . Mindazonáltal lényegesen eltérhetnek azok a nemzeti elvek és feltételek, amelyek alapján a fogyasztók jogosultak
  az általuk felvett hitel
  előtörlesztésére, és azok a feltételek is, amelyek alapján megvalósulhat az előtörlesztés. Bár kétségtelen a jelzálog-finanszírozási mechanizmusok és az elérhető termékek sokfélesége, a hitel előtörlesztése tekintetében alapvető szükség van bizonyos uniós szintű előírásokra annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztóknak lehetőségük legyen kötelezettségeik teljesítésére a hitelmegállapodásban szereplő időpont előtt, és hogy magabiztosan választhassák ki az igényeiknek legmegfelelőbb termékeket. A tagállamoknak ezért – jogszabályban vagy más
  módon, például
  szerződési feltételek révén – biztosítaniuk kell, hogy a fogyasztóknak jogszabályban vagy szerződésben biztosított joguk legyen az előtörlesztésre.
  Mindazonáltal
  a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák e jog gyakorlásának feltételeit. A feltételek közé tartozhatnak a jog gyakorlására vonatkozó időbeli korlátozások, a hitelkamatláb típusától függően eltérő elbánás, ▌vagy ▌korlátozások azon körülmények tekintetében, amelyek között a jog gyakorolható.
  Amennyiben
  az előtörlesztés olyan időszakra esik, amelyben a hitelkamatláb rögzített, a jog gyakorlásának feltételéül lehet szabni a fogyasztó részéről fennálló,
  a tagállam által pontosan meghatározott jogos
  érdek meglétét. Ilyen
  jogos
  érdek merülhet fel például válás vagy a munkahely elvesztése esetén.
  A tagállamok által meghatározandó feltételekben megszabható, hogy a hitelező jogosult a hitel előtörlesztéséhez közvetlenül kapcsolódó költségek után méltányos és objektívan indokolt kompenzációban részesülni. Amennyiben a tagállamok úgy rendelkeznek, hogy a hitelező kompenzációra jogosult, annak a hitel előtörlesztéséhez közvetlenül kapcsolódó potenciális költségek utáni méltányos és objektívan indokolt, a kompenzációra vonatkozó tagállami szabályokkal összhangban lévő kompenzációnak kell lennie. A kompenzáció nem haladhatja meg a hitelező pénzügyi veszteségét. |
| --- | --- |

(66)

A fogyasztó azon lehetősége, hogy
  a
  hitelt
  a
  hitelmegállapodás lejárata előtt visszafizesse egyrészt fontos szerepet játszhat a belső piaci verseny és az uniós polgárok szabad mozgásának előmozdításában,
  másrészt a Pénzügyi Stabilitási Tanács ajánlásaival összhangban rugalmasságot biztosít a hitel futamideje alatt, ami szükséges a pénzügyi stabilitás előmozdításához
  . Mindazonáltal lényegesen eltérhetnek azok a nemzeti elvek és feltételek, amelyek alapján a fogyasztók jogosultak
  az általuk felvett hitel
  előtörlesztésére, és azok a feltételek is, amelyek alapján megvalósulhat az előtörlesztés. Bár kétségtelen a jelzálog-finanszírozási mechanizmusok és az elérhető termékek sokfélesége, a hitel előtörlesztése tekintetében alapvető szükség van bizonyos uniós szintű előírásokra annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztóknak lehetőségük legyen kötelezettségeik teljesítésére a hitelmegállapodásban szereplő időpont előtt, és hogy magabiztosan választhassák ki az igényeiknek legmegfelelőbb termékeket. A tagállamoknak ezért – jogszabályban vagy más
  módon, például
  szerződési feltételek révén – biztosítaniuk kell, hogy a fogyasztóknak jogszabályban vagy szerződésben biztosított joguk legyen az előtörlesztésre.
  Mindazonáltal
  a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák e jog gyakorlásának feltételeit. A feltételek közé tartozhatnak a jog gyakorlására vonatkozó időbeli korlátozások, a hitelkamatláb típusától függően eltérő elbánás, ▌vagy ▌korlátozások azon körülmények tekintetében, amelyek között a jog gyakorolható.
  Amennyiben
  az előtörlesztés olyan időszakra esik, amelyben a hitelkamatláb rögzített, a jog gyakorlásának feltételéül lehet szabni a fogyasztó részéről fennálló,
  a tagállam által pontosan meghatározott jogos
  érdek meglétét. Ilyen
  jogos
  érdek merülhet fel például válás vagy a munkahely elvesztése esetén.
  A tagállamok által meghatározandó feltételekben megszabható, hogy a hitelező jogosult a hitel előtörlesztéséhez közvetlenül kapcsolódó költségek után méltányos és objektívan indokolt kompenzációban részesülni. Amennyiben a tagállamok úgy rendelkeznek, hogy a hitelező kompenzációra jogosult, annak a hitel előtörlesztéséhez közvetlenül kapcsolódó potenciális költségek utáni méltányos és objektívan indokolt, a kompenzációra vonatkozó tagállami szabályokkal összhangban lévő kompenzációnak kell lennie. A kompenzáció nem haladhatja meg a hitelező pénzügyi veszteségét.

| (67) | Fontos biztosítani megfelelő szintű transzparencia meglétét, és érthetővé tenni a fogyasztók számára a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében tett kötelezettségvállalások jellegét, továbbá azt, hogy a hitelmegállapodás időtartama alatt milyen esetekben állnak rendelkezésre rugalmas lehetőségek. A fogyasztókat tájékoztatni kell a hitelkamatlábról mind a szerződéses kapcsolat fennállása alatt, mind a szerződés megkötése előtt. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy fenntarthassanak, illetve bevezethessenek a hitelkamatlábnak a hitelező általi egyoldalú megváltoztatására vonatkozó korlátozásokat és tiltásokat. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy úgy rendelkezhessenek, hogy a hitelkamatláb változása esetén a fogyasztó jogosult megkapni a törlesztési táblázat naprakész változatát. |
| --- | --- |

(67)

Fontos biztosítani megfelelő szintű transzparencia meglétét, és érthetővé tenni a fogyasztók számára a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében tett kötelezettségvállalások jellegét, továbbá azt, hogy a hitelmegállapodás időtartama alatt milyen esetekben állnak rendelkezésre rugalmas lehetőségek. A fogyasztókat tájékoztatni kell a hitelkamatlábról mind a szerződéses kapcsolat fennállása alatt, mind a szerződés megkötése előtt. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy fenntarthassanak, illetve bevezethessenek a hitelkamatlábnak a hitelező általi egyoldalú megváltoztatására vonatkozó korlátozásokat és tiltásokat. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy úgy rendelkezhessenek, hogy a hitelkamatláb változása esetén a fogyasztó jogosult megkapni a törlesztési táblázat naprakész változatát.

| (68) | Jóllehet a hitelközvetítők központi szerepet játszanak az Unióban a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások nyújtása terén, lényeges eltérések állnak fenn a hitelközvetítők üzletvitelére és felügyeletére vonatkozó nemzeti rendelkezések között, ami akadályt állít a hitelközvetítői tevékenység megkezdése és folytatása elé a belső piacon. A lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások terén gátolja az egységes piac megfelelő működését, hogy a hitelközvetítők nem működhetnek szabadon az Unió egész területén. Bár tény, hogy a hitelközvetítésben részt vevő szereplőknek sokféle típusa létezik, alapvető szükség van bizonyos uniós szintű előírásokra a magas szakmai színvonal és a színvonalas szolgáltatás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(68)

Jóllehet a hitelközvetítők központi szerepet játszanak az Unióban a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások nyújtása terén, lényeges eltérések állnak fenn a hitelközvetítők üzletvitelére és felügyeletére vonatkozó nemzeti rendelkezések között, ami akadályt állít a hitelközvetítői tevékenység megkezdése és folytatása elé a belső piacon. A lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások terén gátolja az egységes piac megfelelő működését, hogy a hitelközvetítők nem működhetnek szabadon az Unió egész területén. Bár tény, hogy a hitelközvetítésben részt vevő szereplőknek sokféle típusa létezik, alapvető szükség van bizonyos uniós szintű előírásokra a magas szakmai színvonal és a színvonalas szolgáltatás biztosítása érdekében.

| (69) | Helyénvaló, hogy hitel
  közvetítők
  csak akkor végezhessék tevékenységüket, ha előzetesen átestek egy, a székhely szerinti tagállam
  illetékes hatósága általi
  engedélyezési eljáráson,
  és
  folyamatosan felügyelni kell őket
  annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek
  legalább
  a szakértelemre, a jó hírnévre ▌és a szakmai kártérítési fedezetre vonatkozó szigorú szakmai követelményeknek. ▌Ezek a követelmények legalább az intézmény szintjén alkalmazandók. A tagállamok meghatározhatják azonban, hogy az
  engedélyezési
  követelményeket a hitelközvetítő alkalmazottaira is kell-e alkalmazni.
  A székhely szerinti tagállam további követelményekről is rendelkezhet, például arról, hogy a hitelközvetítő tulajdonosainak jó hírneve legyen, vagy hogy a függő hitelközvetítők csak egy hitelezővel állhatnak szerződéses viszonyban, amennyiben e követelmények arányosak és összhangban állnak az uniós joggal. Az engedélyezett hitelközvetítőkre vonatkozó releváns információkat be kell vezetni egy közhitelű nyilvántartásba. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy azon függő hitelközvetítőket, akik, illetve amelyek kizárólag egy hitelezővel dolgoznak, valamint annak teljes és feltétel nélküli felelőssége mellett járnak el, az illetékes hatóságok azon a hitelezőn keresztül engedélyezzék, amelynek nevében a hitelközvetítő eljár. A tagállamok számára biztosítani kell azt a jogot, hogy korlátozásokat tartsanak fenn vagy vezessenek be egyes hitelközvetítők jogi formájára vonatkozóan a tekintetben, hogy kizárólag jogi személyként vagy természetes személyként működhetnek-e. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy szabadon eldöntsék, minden hitelközvetítőt egyetlen nyilvántartásba vezetnek-e be, vagy több különböző nyilvántartás fenntartását követelik-e meg attól függően, hogy a hitelközvetítő függő hitelközvetítő-e vagy önálló hitelközvetítőként tevékenykedik. A tagállamok számára biztosítani kell azt a lehetőséget is, hogy korlátozásokat tartsanak fenn vagy vezessenek be azzal kapcsolatban, hogy az egy vagy több hitelezővel szerződéses viszonyban álló hitelközvetítők felszámíthatnak-e díjat a fogyasztóknak. |
| --- | --- |

(69)

Helyénvaló, hogy hitel
  közvetítők
  csak akkor végezhessék tevékenységüket, ha előzetesen átestek egy, a székhely szerinti tagállam
  illetékes hatósága általi
  engedélyezési eljáráson,
  és
  folyamatosan felügyelni kell őket
  annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek
  legalább
  a szakértelemre, a jó hírnévre ▌és a szakmai kártérítési fedezetre vonatkozó szigorú szakmai követelményeknek. ▌Ezek a követelmények legalább az intézmény szintjén alkalmazandók. A tagállamok meghatározhatják azonban, hogy az
  engedélyezési
  követelményeket a hitelközvetítő alkalmazottaira is kell-e alkalmazni.
  A székhely szerinti tagállam további követelményekről is rendelkezhet, például arról, hogy a hitelközvetítő tulajdonosainak jó hírneve legyen, vagy hogy a függő hitelközvetítők csak egy hitelezővel állhatnak szerződéses viszonyban, amennyiben e követelmények arányosak és összhangban állnak az uniós joggal. Az engedélyezett hitelközvetítőkre vonatkozó releváns információkat be kell vezetni egy közhitelű nyilvántartásba. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy azon függő hitelközvetítőket, akik, illetve amelyek kizárólag egy hitelezővel dolgoznak, valamint annak teljes és feltétel nélküli felelőssége mellett járnak el, az illetékes hatóságok azon a hitelezőn keresztül engedélyezzék, amelynek nevében a hitelközvetítő eljár. A tagállamok számára biztosítani kell azt a jogot, hogy korlátozásokat tartsanak fenn vagy vezessenek be egyes hitelközvetítők jogi formájára vonatkozóan a tekintetben, hogy kizárólag jogi személyként vagy természetes személyként működhetnek-e. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy szabadon eldöntsék, minden hitelközvetítőt egyetlen nyilvántartásba vezetnek-e be, vagy több különböző nyilvántartás fenntartását követelik-e meg attól függően, hogy a hitelközvetítő függő hitelközvetítő-e vagy önálló hitelközvetítőként tevékenykedik. A tagállamok számára biztosítani kell azt a lehetőséget is, hogy korlátozásokat tartsanak fenn vagy vezessenek be azzal kapcsolatban, hogy az egy vagy több hitelezővel szerződéses viszonyban álló hitelközvetítők felszámíthatnak-e díjat a fogyasztóknak.

| (70) | Egyes tagállamokban a hitelközvetítők dönthetnek úgy, hogy igénybe veszik kijelölt képviselők szolgáltatásait, akik, illetve amelyek az ő nevükben végeznek tevékenységeket. A tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az ezen irányelvben megállapított különös szabályozást alkalmazzák a kijelölt képviselőkre. Mindazonáltal a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy ne vezessenek be ilyen szabályozást, vagy más személyek számára is engedélyezzék, hogy a kijelölt képviselőkéhez hasonló szerepet töltsenek be, feltéve, hogy ezekre a személyekre a hitelközvetítőkével azonos szabályozás vonatkozik. Az ezen irányelvben foglalt, kijelölt képviselőkre vonatkozó szabályok sem kötelezik a tagállamokat arra, hogy a joghatóságuk alá tartozó területen engedélyezzék a kijelölt képviselők működését, kivéve, ha ezen irányelv értelmében a kijelölt képviselők hitelközvetítőnek minősülnek. |
| --- | --- |

(70)

Egyes tagállamokban a hitelközvetítők dönthetnek úgy, hogy igénybe veszik kijelölt képviselők szolgáltatásait, akik, illetve amelyek az ő nevükben végeznek tevékenységeket. A tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az ezen irányelvben megállapított különös szabályozást alkalmazzák a kijelölt képviselőkre. Mindazonáltal a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy ne vezessenek be ilyen szabályozást, vagy más személyek számára is engedélyezzék, hogy a kijelölt képviselőkéhez hasonló szerepet töltsenek be, feltéve, hogy ezekre a személyekre a hitelközvetítőkével azonos szabályozás vonatkozik. Az ezen irányelvben foglalt, kijelölt képviselőkre vonatkozó szabályok sem kötelezik a tagállamokat arra, hogy a joghatóságuk alá tartozó területen engedélyezzék a kijelölt képviselők működését, kivéve, ha ezen irányelv értelmében a kijelölt képviselők hitelközvetítőnek minősülnek.

| (71) | Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok képesek legyenek ténylegesen felügyelni a hitelközvetítőket, a jogi személynek minősülő hitelközvetítőket abban a tagállamban kell engedélyezni, amelyben a létesítő okirat szerinti székhelyük van. A jogi személynek nem minősülő hitelközvetítőket abban a tagállamban kell engedélyezni, ahol azok tevékenységi központja van. Ezen túlmenően a tagállamoknak elő kell írniuk, hogy egy hitelközvetítő tevékenységi központjának mindig a székhely szerinti tagállamban kell lennie, és működését is ténylegesen ott kell kifejtenie. |
| --- | --- |

(71)

Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok képesek legyenek ténylegesen felügyelni a hitelközvetítőket, a jogi személynek minősülő hitelközvetítőket abban a tagállamban kell engedélyezni, amelyben a létesítő okirat szerinti székhelyük van. A jogi személynek nem minősülő hitelközvetítőket abban a tagállamban kell engedélyezni, ahol azok tevékenységi központja van. Ezen túlmenően a tagállamoknak elő kell írniuk, hogy egy hitelközvetítő tevékenységi központjának mindig a székhely szerinti tagállamban kell lennie, és működését is ténylegesen ott kell kifejtenie.

| (72) | Az engedélyezési követelményeknek lehetővé kell tenniük a hitelközvetítők számára, hogy a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának elve alapján más tagállamokban is működhessenek, feltéve, hogy az illetékes hatóságok lefolytatták a megfelelő értesítési eljárást. A szolgáltatásnyújtási szándékot a hitelközvetítő szintjén, és nem pedig az egyes alkalmazottak szintjén kell bejelenteni, még abban az esetben is, ha a tagállam úgy dönt, hogy a hitelközvetítőn belül minden egyes alkalmazottnak át kell esnie az engedélyezési eljáráson.
  Ez az irányelv minden engedélyezett hitelközvetítő – beleértve azon hitelközvetítőket is, amelyek kizárólag egy hitelezővel állnak szerződéses viszonyban – tekintetében meghatározza az egész Unióra kiterjedő működés kereteit, viszont nem rendelkezik ilyen keretről a kijelölt képviselők esetében. Ilyen esetekben a más tagállamban működni kívánó kijelölt képviselőknek azon követelményeknek kellene megfelelniük, amelyeket ez az irányelv a hitelközvetítők tevékenységének engedélyezésére határoz meg. |
| --- | --- |

(72)

Az engedélyezési követelményeknek lehetővé kell tenniük a hitelközvetítők számára, hogy a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának elve alapján más tagállamokban is működhessenek, feltéve, hogy az illetékes hatóságok lefolytatták a megfelelő értesítési eljárást. A szolgáltatásnyújtási szándékot a hitelközvetítő szintjén, és nem pedig az egyes alkalmazottak szintjén kell bejelenteni, még abban az esetben is, ha a tagállam úgy dönt, hogy a hitelközvetítőn belül minden egyes alkalmazottnak át kell esnie az engedélyezési eljáráson.
  Ez az irányelv minden engedélyezett hitelközvetítő – beleértve azon hitelközvetítőket is, amelyek kizárólag egy hitelezővel állnak szerződéses viszonyban – tekintetében meghatározza az egész Unióra kiterjedő működés kereteit, viszont nem rendelkezik ilyen keretről a kijelölt képviselők esetében. Ilyen esetekben a más tagállamban működni kívánó kijelölt képviselőknek azon követelményeknek kellene megfelelniük, amelyeket ez az irányelv a hitelközvetítők tevékenységének engedélyezésére határoz meg.

| (73) | Egyes tagállamokban a hitelközvetítők mind hitelintézetek, mind hitelintézetnek nem minősülő hitelezők által kínált hitelmegállapodásokkal kapcsolatban végezhetik a tevékenységüket. Elvben lehetővé kell tenni, hogy az engedélyezett hitelközvetítők az Unió egész területén végezhessék tevékenységüket. Mindazonáltal a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai általi engedélyezés nem jogosíthatja fel a hitelközvetítőket arra, hogy olyan tagállamban, ahol hitelintézetnek nem minősülő hitelezők nem működhetnek, ilyen hitelezők által kínált hitelmegállapodásokkal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtsanak a fogyasztóknak. |
| --- | --- |

(73)

Egyes tagállamokban a hitelközvetítők mind hitelintézetek, mind hitelintézetnek nem minősülő hitelezők által kínált hitelmegállapodásokkal kapcsolatban végezhetik a tevékenységüket. Elvben lehetővé kell tenni, hogy az engedélyezett hitelközvetítők az Unió egész területén végezhessék tevékenységüket. Mindazonáltal a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai általi engedélyezés nem jogosíthatja fel a hitelközvetítőket arra, hogy olyan tagállamban, ahol hitelintézetnek nem minősülő hitelezők nem működhetnek, ilyen hitelezők által kínált hitelmegállapodásokkal kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtsanak a fogyasztóknak.

| (74) | A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az olyan személyekre, akik kizárólag eseti alapon, szakmai tevékenységük folytatása keretében végeznek hitelközvetítői tevékenységet, például az ügyvédek és a közjegyzők, ne vonatkozzon az ebben az irányelvben foglalt engedélyezési eljárás, feltéve, hogy a kérdéses szakmai tevékenység szabályozott, és az alkalmazandó szabályok nem tiltják a hitelközvetítői tevékenység eseti alapon történő végzését. Az ebben az irányelvben foglalt engedélyezési eljárás alóli mentességnek azonban egyúttal azt kell jelentenie, hogy az érintett személyek nem élhetnek az ezen irányelvben meghatározott uniós szintű engedélyezési rendszer adta lehetőségekkel. Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők hitelközvetítőnek az olyan személyek, akik vagy amelyek szakmai tevékenységük keretében eseti alapon mindössze bemutatnak egy fogyasztót a hitelezőnek vagy hitelközvetítőnek, illetve elirányítják hozzá, például oly módon, hogy felhívják a fogyasztó figyelmét egy adott hitelező vagy hitelközvetítő létezésére vagy az adott hitelező vagy hitelközvetítő bizonyos típusú termékére, de ezen túlmenően nem vesznek részt a termék reklámozásában, bemutatásában, ajánlásában, illetve a hitelmegállapodás előkészítésében és megkötésében. Nem tekintendők hitelközvetítőnek ezen irányelv alkalmazásában azon hitelfelvevők sem, akik, illetve amelyek nem végeznek hitelközvetítői tevékenységet, mindössze jog- és kötelezettségátruházási eljárás körében hitelmegállapodást ruháznak egy fogyasztóra. |
| --- | --- |

(74)

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az olyan személyekre, akik kizárólag eseti alapon, szakmai tevékenységük folytatása keretében végeznek hitelközvetítői tevékenységet, például az ügyvédek és a közjegyzők, ne vonatkozzon az ebben az irányelvben foglalt engedélyezési eljárás, feltéve, hogy a kérdéses szakmai tevékenység szabályozott, és az alkalmazandó szabályok nem tiltják a hitelközvetítői tevékenység eseti alapon történő végzését. Az ebben az irányelvben foglalt engedélyezési eljárás alóli mentességnek azonban egyúttal azt kell jelentenie, hogy az érintett személyek nem élhetnek az ezen irányelvben meghatározott uniós szintű engedélyezési rendszer adta lehetőségekkel. Ezen irányelv alkalmazásában nem tekintendők hitelközvetítőnek az olyan személyek, akik vagy amelyek szakmai tevékenységük keretében eseti alapon mindössze bemutatnak egy fogyasztót a hitelezőnek vagy hitelközvetítőnek, illetve elirányítják hozzá, például oly módon, hogy felhívják a fogyasztó figyelmét egy adott hitelező vagy hitelközvetítő létezésére vagy az adott hitelező vagy hitelközvetítő bizonyos típusú termékére, de ezen túlmenően nem vesznek részt a termék reklámozásában, bemutatásában, ajánlásában, illetve a hitelmegállapodás előkészítésében és megkötésében. Nem tekintendők hitelközvetítőnek ezen irányelv alkalmazásában azon hitelfelvevők sem, akik, illetve amelyek nem végeznek hitelközvetítői tevékenységet, mindössze jog- és kötelezettségátruházási eljárás körében hitelmegállapodást ruháznak egy fogyasztóra.

| (75) | A hitelezők közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtése és a pénzügyi stabilitás elősegítése érdekében, valamint a további harmonizációtól függően a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő intézkedések legyenek érvényben az ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat nyújtó, hitelintézetnek nem minősülő hitelezők
  tevékenységének engedélyezése
  és felügyelete tekintetében.
  Az arányosság elvével összhangban ebben az irányelvben nem célszerű megállapítani az olyan
  hitelezők
  tevékenységének engedélyezésére
  és felügyeletére
  vonatkozó részletes feltételeket
  , amelyek a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) fogalommeghatározása szerint nem minősülnek hitelintézetnek. A jelenleg az
  Unióban
  működő ilyen intézmények száma, piaci részesedése, valamint azon tagállamok száma, amelyben tevékenykednek – különösen a pénzügyi válság óta – alacsony. Ugyanezen okból az ilyen intézmények esetében uniós szintű engedély bevezetéséről sem kell rendelkezni ebben az irányelvben. |
| --- | --- |

(75)

A hitelezők közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtése és a pénzügyi stabilitás elősegítése érdekében, valamint a további harmonizációtól függően a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő intézkedések legyenek érvényben az ingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat nyújtó, hitelintézetnek nem minősülő hitelezők
  tevékenységének engedélyezése
  és felügyelete tekintetében.
  Az arányosság elvével összhangban ebben az irányelvben nem célszerű megállapítani az olyan
  hitelezők
  tevékenységének engedélyezésére
  és felügyeletére
  vonatkozó részletes feltételeket
  , amelyek a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) fogalommeghatározása szerint nem minősülnek hitelintézetnek. A jelenleg az
  Unióban
  működő ilyen intézmények száma, piaci részesedése, valamint azon tagállamok száma, amelyben tevékenykednek – különösen a pénzügyi válság óta – alacsony. Ugyanezen okból az ilyen intézmények esetében uniós szintű engedély bevezetéséről sem kell rendelkezni ebben az irányelvben.

| (76) | A tagállamoknak az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó
  szankciókra
  vonatkozó szabályokat kell megállapítaniuk, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. Bár e
  szankciók
  megválasztása a tagállamok mérlegelési jogkörében marad, azoknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(76)

A tagállamoknak az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó
  szankciókra
  vonatkozó szabályokat kell megállapítaniuk, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. Bár e
  szankciók
  megválasztása a tagállamok mérlegelési jogkörében marad, azoknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

| (77) | A hitelezők és a fogyasztók közötti, valamint a hitelközvetítők és a fogyasztók közötti, az ebben az irányelvben foglalt jogokból és kötelezettségekből eredő viták rendezése céljából a fogyasztóknak lehetőséget kell kapniuk peren kívüli panasz- és jogorvoslati eljárások igénybevételére.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hitelezők és a hitelközvetítők számára az ilyen alternatív vitarendezési eljárásokban való részvétel ne legyen opcionális. Határokon átnyúló tevékenységek esetén az alternatív vitarendezési eljárások zökkenőmentes lebonyolítása érdekében a tagállamoknak elő kell írniuk és ösztönözniük kell, hogy a panaszok és jogorvoslatok peren kívüli rendezéséért felelős szervek együttműködjenek. Ehhez kapcsolódóan ösztönözni kell a panaszok és jogorvoslatok peren kívüli rendezéséért felelős tagállami szerveket, hogy csatlakozzanak a fogyasztók és a pénzügyi szolgáltatók közötti viták peren kívüli rendezéséért felelős tagállami rendszereket tömörítő, FIN-NET elnevezésű pénzügyi vitarendezési hálózathoz. |
| --- | --- |

(77)

A hitelezők és a fogyasztók közötti, valamint a hitelközvetítők és a fogyasztók közötti, az ebben az irányelvben foglalt jogokból és kötelezettségekből eredő viták rendezése céljából a fogyasztóknak lehetőséget kell kapniuk peren kívüli panasz- és jogorvoslati eljárások igénybevételére.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hitelezők és a hitelközvetítők számára az ilyen alternatív vitarendezési eljárásokban való részvétel ne legyen opcionális. Határokon átnyúló tevékenységek esetén az alternatív vitarendezési eljárások zökkenőmentes lebonyolítása érdekében a tagállamoknak elő kell írniuk és ösztönözniük kell, hogy a panaszok és jogorvoslatok peren kívüli rendezéséért felelős szervek együttműködjenek. Ehhez kapcsolódóan ösztönözni kell a panaszok és jogorvoslatok peren kívüli rendezéséért felelős tagállami szerveket, hogy csatlakozzanak a fogyasztók és a pénzügyi szolgáltatók közötti viták peren kívüli rendezéséért felelős tagállami rendszereket tömörítő, FIN-NET elnevezésű pénzügyi vitarendezési hálózathoz.

| (78) | Annak érdekében, hogy
  biztosítani lehessen a következetes harmonizációt, és
  figyelembe lehessen venni a hitel
  megállapodások
  piacainak, illetve a hiteltermékek fejlődésének
  és
  a gazdasági
  feltételeknek az
  alakulását, továbbá
  az ezen irányelvben foglalt egyes követelmények pontosabb meghatározása
  céljából
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az
  EUMSZ 290. cikkével összhangban
  jogi aktusokat fogadjon el az EEA egységes megfogalmazásának, illetve a kitöltésére vonatkozó instrukcióknak a módosítása, valamint a THM kiszámításához használt megjegyzések módosítása vagy feltételezések aktualizálása tekintetében
  .
  Rendkívül fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell az érintett dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, kellő időben történő és megfelelő továbbítását.


  ▌ |
| --- | --- |

(78)

Annak érdekében, hogy
  biztosítani lehessen a következetes harmonizációt, és
  figyelembe lehessen venni a hitel
  megállapodások
  piacainak, illetve a hiteltermékek fejlődésének
  és
  a gazdasági
  feltételeknek az
  alakulását, továbbá
  az ezen irányelvben foglalt egyes követelmények pontosabb meghatározása
  céljából
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az
  EUMSZ 290. cikkével összhangban
  jogi aktusokat fogadjon el az EEA egységes megfogalmazásának, illetve a kitöltésére vonatkozó instrukcióknak a módosítása, valamint a THM kiszámításához használt megjegyzések módosítása vagy feltételezések aktualizálása tekintetében
  .
  Rendkívül fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell az érintett dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, kellő időben történő és megfelelő továbbítását.

▌

| (79) | A hitelközvetítők azon lehetőségének elősegítése érdekében, hogy szolgáltatásaikat határokon átnyúlóan nyújtsák, az illetékes hatóságok közötti együttműködés, információcsere és vitarendezés céljából a hitelközvetítők
  engedélyezéséért
  felelős illetékes hatóságként ugyanazokat kell kijelölni, mint amelyek az
  európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság)
  létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (15) foglaltak szerint az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) (EBH) égisze alatt működnek,
  vagy egyéb tagállami hatóságokat, amennyiben ez utóbbiak az ezen irányelv alá tartozó feladataik elvégzéséhez együttműködnek az EBH égisze alatt működő hatóságokkal
  . |
| --- | --- |

(79)

A hitelközvetítők azon lehetőségének elősegítése érdekében, hogy szolgáltatásaikat határokon átnyúlóan nyújtsák, az illetékes hatóságok közötti együttműködés, információcsere és vitarendezés céljából a hitelközvetítők
  engedélyezéséért
  felelős illetékes hatóságként ugyanazokat kell kijelölni, mint amelyek az
  európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság)
  létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (15) foglaltak szerint az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) (EBH) égisze alatt működnek,
  vagy egyéb tagállami hatóságokat, amennyiben ez utóbbiak az ezen irányelv alá tartozó feladataik elvégzéséhez együttműködnek az EBH égisze alatt működő hatóságokkal
  .

| (80) | A tagállamoknak ki kell jelölniük az ezen irányelv végrehajtására felhatalmazott illetékes hatóságokat, és biztosítaniuk kell, hogy a hatóságok rendelkezzenek a feladataik teljesítéséhez szükséges összes vizsgálati és végrehajtási hatáskörrel és a megfelelő erőforrásokkal. Az illetékes hatóságok ezen irányelv bizonyos aspektusai tekintetében úgy is eljárhatnak, hogy a jogi döntés meghozatalára hatáskörrel rendelkező bíróságokhoz fordulnak, ideértve adott esetben jogorvoslat iránti kérelem benyújtását is. Ez lehetővé tenné a tagállamok számára – különösen olyan esetekben, amikor az ezen irányelvben foglalt rendelkezéseket a polgári jogba ültetik át –, hogy a szóban forgó rendelkezések végrehajtását a fent említett szervekre és a bíróságokra hagyják. A tagállamok számára meg kell adni azt a lehetőséget, hogy az ezen irányelvben megállapított kötelezettségek széles körének betartatására több különböző illetékes hatóságot jelöljenek ki. Egyes rendelkezések esetében például a tagállamok kijelölhetik a fogyasztóvédelem érvényesítéséért felelős illetékes hatóságokat, más rendelkezések esetében pedig dönthetnek a prudenciális felügyeleti hatóság mellett. A különböző illetékes hatóságok kijelölésének a lehetősége nem érintheti a folyamatos felügyeletre, valamint az illetékes hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó, ezen irányelvben előírt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(80)

A tagállamoknak ki kell jelölniük az ezen irányelv végrehajtására felhatalmazott illetékes hatóságokat, és biztosítaniuk kell, hogy a hatóságok rendelkezzenek a feladataik teljesítéséhez szükséges összes vizsgálati és végrehajtási hatáskörrel és a megfelelő erőforrásokkal. Az illetékes hatóságok ezen irányelv bizonyos aspektusai tekintetében úgy is eljárhatnak, hogy a jogi döntés meghozatalára hatáskörrel rendelkező bíróságokhoz fordulnak, ideértve adott esetben jogorvoslat iránti kérelem benyújtását is. Ez lehetővé tenné a tagállamok számára – különösen olyan esetekben, amikor az ezen irányelvben foglalt rendelkezéseket a polgári jogba ültetik át –, hogy a szóban forgó rendelkezések végrehajtását a fent említett szervekre és a bíróságokra hagyják. A tagállamok számára meg kell adni azt a lehetőséget, hogy az ezen irányelvben megállapított kötelezettségek széles körének betartatására több különböző illetékes hatóságot jelöljenek ki. Egyes rendelkezések esetében például a tagállamok kijelölhetik a fogyasztóvédelem érvényesítéséért felelős illetékes hatóságokat, más rendelkezések esetében pedig dönthetnek a prudenciális felügyeleti hatóság mellett. A különböző illetékes hatóságok kijelölésének a lehetősége nem érintheti a folyamatos felügyeletre, valamint az illetékes hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó, ezen irányelvben előírt kötelezettségeket.

| (81) | Értékelni kell majd ezen irányelv hatékony működését, valamint azt, hogy milyen mértékben sikerült megvalósítani a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások olyan belső piacát, amely magas szintű fogyasztóvédelemmel párosul. Ennek keretében többek között meg kell vizsgálni ezen
  irányelv betartását, illetve hatását, továbbá, hogy a hatálya továbbra is megfelelő-e, valamint elemezni kell a hitelintézetnek nem minősülő hitelezők általi hitelnyújtást
  és azt, hogy szükség van-e további intézkedésekre, például a hitelintézetnek nem minősülő hitelezőknek adható uniós szintű engedélyre, és meg kell vizsgálni, hogy szükség van-e
  további
  jogok és kötelezettségek bevezetésére a hitelmegállapodások szerződéskötést követő szakaszára vonatkozóan▌. |
| --- | --- |

(81)

Értékelni kell majd ezen irányelv hatékony működését, valamint azt, hogy milyen mértékben sikerült megvalósítani a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások olyan belső piacát, amely magas szintű fogyasztóvédelemmel párosul. Ennek keretében többek között meg kell vizsgálni ezen
  irányelv betartását, illetve hatását, továbbá, hogy a hatálya továbbra is megfelelő-e, valamint elemezni kell a hitelintézetnek nem minősülő hitelezők általi hitelnyújtást
  és azt, hogy szükség van-e további intézkedésekre, például a hitelintézetnek nem minősülő hitelezőknek adható uniós szintű engedélyre, és meg kell vizsgálni, hogy szükség van-e
  további
  jogok és kötelezettségek bevezetésére a hitelmegállapodások szerződéskötést követő szakaszára vonatkozóan▌.

| (82) | A kizárólagosan tagállami intézkedések valószínűleg eltérő szabályrendszerekhez vezetnek, ami alááshatja a belső piac működését, vagy új akadályokat gördíthet elé. Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások magas szintű fogyasztóvédelemmel rendelkező, hatékony és versenyalapú belső piacát a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az az intézkedés hatékonyságára tekintettel uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az
  Európai Unióról szóló
  szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(82)

A kizárólagosan tagállami intézkedések valószínűleg eltérő szabályrendszerekhez vezetnek, ami alááshatja a belső piac működését, vagy új akadályokat gördíthet elé. Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodások magas szintű fogyasztóvédelemmel rendelkező, hatékony és versenyalapú belső piacát a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az az intézkedés hatékonyságára tekintettel uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az
  Európai Unióról szóló
  szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (83) | A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az ezen irányelvben szabályozott bizonyos kérdéseket, például a fogyasztó hitelképességének a vizsgálatát, a nemzeti jogba úgy ültetik át, hogy a prudenciális követelményeket szabályozó jog hatálya alá tartozzanak, míg más kérdéseket, például a felelősségteljes hitelfelvevőre vonatkozó kötelezettségeket úgy, hogy azok a polgári vagy a büntetőjog hatálya alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(83)

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az ezen irányelvben szabályozott bizonyos kérdéseket, például a fogyasztó hitelképességének a vizsgálatát, a nemzeti jogba úgy ültetik át, hogy a prudenciális követelményeket szabályozó jog hatálya alá tartozzanak, míg más kérdéseket, például a felelősségteljes hitelfelvevőre vonatkozó kötelezettségeket úgy, hogy azok a polgári vagy a büntetőjog hatálya alá tartozzanak.

| (84) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával

   (16)

  összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli, hogy indokolt ilyen dokumentumok továbbítása. |
| --- | --- |

(84)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával

   (16)

  összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli, hogy indokolt ilyen dokumentumok továbbítása.

| (85) | Az európai adatvédelmi biztos 2011. július 25-én nyilvánított véleményt

   (17)

  a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (18)

  28. cikke (2) bekezdése alapján, |
| --- | --- |

(85)

Az európai adatvédelmi biztos 2011. július 25-én nyilvánított véleményt

   (17)

  a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (18)

  28. cikke (2) bekezdése alapján,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. fejezet

Tárgy, hatály, fogalommeghatározások és illetékes hatóságok

1. cikk

Tárgy

Ezen irányelv
  közös
  keretet hoz létre egyrészt
  – a lakóingatlanhoz kapcsolódó hatékony hitelezési feltételek tagállamokon belüli kidolgozásának alapjaként –
  a lakóingatlanhoz kapcsolódó,
  jelzáloggal vagy más módon biztosított fogyasztói hitel
  megállapodásokra ▌vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések egyes aspektusaira vonatkozóan, ezen belül
  előírva, hogy hitelképességi vizsgálatot kell végezni a hitel nyújtását megelőzően
  ,
  másrészt bizonyos – többek között a hitelközvetítők, a kijelölt képviselők és a
  hitelintézetnek
  nem minősülő hitelezők tevékenységének megkezdését és felügyeletét érintő –
  prudenciális és felügyeleti követelményekre
  vonatkozóan.

2. cikk

A harmonizáció szintje

(1)
     
  Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy szigorúbb rendelkezéseket tartsanak fenn, illetve vezessenek be a fogyasztók védelme érdekében, amennyiben e rendelkezések összhangban vannak az uniós jog szerinti kötelezettségeikkel.

(2)
     
  Az (1) bekezdés ellenére a tagállamok nem tarthatnak fenn és nem vezethetnek be a nemzeti jogukba olyan rendelkezéseket, amelyek eltérnek a 14. cikk (2) bekezdésében és a II. melléklet A. részében szereplő, az egységes európai adatlapon (a továbbiakban: EEA) a szerződéskötést megelőzően nyújtandó egységes tájékoztatásról, valamint a 17. cikk (1)–(5), (7) és (8) bekezdésében, továbbá az I. mellékletben szereplő, a teljeshiteldíj-mutató (a továbbiakban: THM) kiszámítására vonatkozó közös és következetes uniós standardról szóló rendelkezésektől.

3. cikk

Hatály

(1)   Ez az
  irányelv
  az alábbiakra alkalmazandó ▌:

| a) | olyan hitelmegállapodások, amelyek fedezete lakóingatlanra bejegyzett jelzálog vagy a tagállamokban általánosan alkalmazott más hasonló lakóingatlan alapú biztosíték, vagy valamely, lakóingatlanhoz kapcsolódó jog; és |
| --- | --- |

a)

olyan hitelmegállapodások, amelyek fedezete lakóingatlanra bejegyzett jelzálog vagy a tagállamokban általánosan alkalmazott más hasonló lakóingatlan alapú biztosíték, vagy valamely, lakóingatlanhoz kapcsolódó jog; és

| b) | a földterület vagy meglévő vagy tervezett ▌épület tulajdonjogának megszerzését vagy fenntartását célzó hitelmegállapodások. |
| --- | --- |

b)

a földterület vagy meglévő vagy tervezett ▌épület tulajdonjogának megszerzését vagy fenntartását célzó hitelmegállapodások.

▌

(2)
     Ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbiakra:

| a) | olyan – az ingatlanvagyonnak a tulajdonos lakhatási jogának megtartása melletti pénzzé tételére (equity release) vonatkozó – hitelmegállapodások,
  amelyek esetében a hitelező
  :








  i. | átalányösszeget vagy rendszeres kifizetéseket folyósít, vagy egyéb formában hitelt folyósít a lakóingatlan későbbi eladásából származó összeg vagy a lakóingatlanra vonatkozó jog ellenében; továbbá |
| --- | --- | --- |

a)

olyan – az ingatlanvagyonnak a tulajdonos lakhatási jogának megtartása melletti pénzzé tételére (equity release) vonatkozó – hitelmegállapodások,
  amelyek esetében a hitelező
  :

i.

átalányösszeget vagy rendszeres kifizetéseket folyósít, vagy egyéb formában hitelt folyósít a lakóingatlan későbbi eladásából származó összeg vagy a lakóingatlanra vonatkozó jog ellenében; továbbá

| ii. | a tagállamok által meghatározott, a fogyasztót érintő egy vagy több életesemény bekövetkezéséig nem fogja kérni a hitel törlesztését, kivéve ha a fogyasztó a szerződéses kötelezettségeit oly mértékben sérti meg, hogy az lehetővé teszi a hitelező számára a hitelmegállapodás felmondását; |
| --- | --- |

ii.

a tagállamok által meghatározott, a fogyasztót érintő egy vagy több életesemény bekövetkezéséig nem fogja kérni a hitel törlesztését, kivéve ha a fogyasztó a szerződéses kötelezettségeit oly mértékben sérti meg, hogy az lehetővé teszi a hitelező számára a hitelmegállapodás felmondását;

| b) | olyan
  hitel
  megállapodások, amelyek keretében a munkaadó másodlagos tevékenységként hitelt nyújt munkavállalóinak, ha a hitelmegállapodást kamatmentesen vagy a piacon általánosan alkalmazott THM-nél alacsonyabb díjakkal kínálja, és az a nyilvánosság számára nem hozzáférhető; |
| --- | --- |

b)

olyan
  hitel
  megállapodások, amelyek keretében a munkaadó másodlagos tevékenységként hitelt nyújt munkavállalóinak, ha a hitelmegállapodást kamatmentesen vagy a piacon általánosan alkalmazott THM-nél alacsonyabb díjakkal kínálja, és az a nyilvánosság számára nem hozzáférhető;

| c) | olyan hitelmegállapodások, amelyek keretében kamatmentesen és a hitel nyújtásával közvetlenül összefüggő költségek fedezésére szolgáló díjakon kívül egyéb díjaktól mentesen nyújtanak hitelt; |
| --- | --- |

c)

olyan hitelmegállapodások, amelyek keretében kamatmentesen és a hitel nyújtásával közvetlenül összefüggő költségek fedezésére szolgáló díjakon kívül egyéb díjaktól mentesen nyújtanak hitelt;

| d) | folyószámlahitel formájában fennálló hitelmegállapodások, amelyek alapján a hitelt egy hónapon belül vissza kell fizetni; |
| --- | --- |

d)

folyószámlahitel formájában fennálló hitelmegállapodások, amelyek alapján a hitelt egy hónapon belül vissza kell fizetni;

| e) | olyan hitelmegállapodások, amelyek valamely ügy bíróság vagy más hatóság előtti rendezésének következményei; |
| --- | --- |

e)

olyan hitelmegállapodások, amelyek valamely ügy bíróság vagy más hatóság előtti rendezésének következményei;

| f) | fennálló tartozás díjmentes halasztott törlesztéséhez kapcsolódó, az (1) bekezdés (a) pontjának hatálya alá nem tartozó hitelmegállapodások. |
| --- | --- |

f)

fennálló tartozás díjmentes halasztott törlesztéséhez kapcsolódó, az (1) bekezdés (a) pontjának hatálya alá nem tartozó hitelmegállapodások.

(3)
     
  A tagállamok eltekinthetnek az alábbiak alkalmazásától:

| a) | a 11. és 14. cikk, valamint a II. melléklet azon fogyasztói hitelmegállapodások esetében, amelyeknek fedezete lakóingatlanra bejegyzett jelzálog vagy a tagállamokban általánosan alkalmazott más hasonló lakóingatlan alapú biztosíték vagy valamely, lakóingatlanhoz kapcsolódó jog, és amelyeknek célja nem lakóingatlanhoz fűződő tulajdonjog megszerzése vagy megtartása, amennyiben a tagállamok e hitelmegállapodásokra a 2008/48/EK irányelv 4. és 5. cikkét, valamint II. és III. mellékletét alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

a 11. és 14. cikk, valamint a II. melléklet azon fogyasztói hitelmegállapodások esetében, amelyeknek fedezete lakóingatlanra bejegyzett jelzálog vagy a tagállamokban általánosan alkalmazott más hasonló lakóingatlan alapú biztosíték vagy valamely, lakóingatlanhoz kapcsolódó jog, és amelyeknek célja nem lakóingatlanhoz fűződő tulajdonjog megszerzése vagy megtartása, amennyiben a tagállamok e hitelmegállapodásokra a 2008/48/EK irányelv 4. és 5. cikkét, valamint II. és III. mellékletét alkalmazzák;

| b) | ezen irányelv az olyan, lakóingatlanhoz kapcsolódó hitelmegállapodások esetében, amelyek úgy rendelkeznek, hogy a fogyasztó, illetve családtagja nem veheti házként, lakásként vagy más lakhelyként birtokba a lakóingatlant, hanem azt csak bérleti szerződés alapján lehet házként, lakásként vagy más lakhelyként birtokba venni; |
| --- | --- |

b)

ezen irányelv az olyan, lakóingatlanhoz kapcsolódó hitelmegállapodások esetében, amelyek úgy rendelkeznek, hogy a fogyasztó, illetve családtagja nem veheti házként, lakásként vagy más lakhelyként birtokba a lakóingatlant, hanem azt csak bérleti szerződés alapján lehet házként, lakásként vagy más lakhelyként birtokba venni;

| c) | ezen irányelv az olyan hitelekhez kapcsolódó hitelmegállapodások esetében, amelyek a fogyasztók egy korlátozott körének általános közérdeket szolgáló célú, jogszabályban foglalt rendelkezés alapján, kamatmentesen vagy a piacon általánosan alkalmazott hitelkamatlábaknál alacsonyabb hitelkamatlábak mellett, vagy más, a piacon általánosan alkalmazott feltételekhez képest a fogyasztó számára kedvezőbb feltételek és a piacon általánosan alkalmazott hitelkamatlábaknál nem magasabb hitelkamatlábak mellett nyújtott hitelekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

c)

ezen irányelv az olyan hitelekhez kapcsolódó hitelmegállapodások esetében, amelyek a fogyasztók egy korlátozott körének általános közérdeket szolgáló célú, jogszabályban foglalt rendelkezés alapján, kamatmentesen vagy a piacon általánosan alkalmazott hitelkamatlábaknál alacsonyabb hitelkamatlábak mellett, vagy más, a piacon általánosan alkalmazott feltételekhez képest a fogyasztó számára kedvezőbb feltételek és a piacon általánosan alkalmazott hitelkamatlábaknál nem magasabb hitelkamatlábak mellett nyújtott hitelekhez kapcsolódnak;

| d) | ezen irányelv az áthidaló hitelek esetében; |
| --- | --- |

d)

ezen irányelv az áthidaló hitelek esetében;

| e) | ezen irányelv az olyan hitelmegállapodások esetében, amelyeknél a hitelező a 2008/48/EK irányelv 2. cikkének (5) bekezdése szerinti szervezet. |
| --- | --- |

e)

ezen irányelv az olyan hitelmegállapodások esetében, amelyeknél a hitelező a 2008/48/EK irányelv 2. cikkének (5) bekezdése szerinti szervezet.

(4)
     
  Azok a tagállamok, amelyek élnek a (3) bekezdés b) pontja szerinti lehetőséggel, biztosítják e hiteltípusra vonatkozóan egy megfelelő keret nemzeti szintű alkalmazását.

(5)
     
  Azok a tagállamok, amelyek élnek a (3) bekezdés c) vagy e) pontja szerinti lehetőséggel, biztosítják megfelelő alternatív eljárások alkalmazását, amelyekkel garantálható, hogy a fogyasztók időben tájékoztatást kapjanak e hitelmegállapodások fő jellemzőiről, kockázatairól és költségeiről a szerződéskötést megelőző időszak során, és hogy e hitelmegállapodások reklámozása tisztességes és világos legyen, továbbá ne legyen megtévesztő.

4. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

| 1. | „fogyasztó”: a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének a) pontjában meghatározott fogyasztó; |
| --- | --- |

1.

„fogyasztó”: a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének a) pontjában meghatározott fogyasztó;

| 2. | „hitelező”: olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása gyakorlása során a 3. cikk
  hatálya alá tartozó
  hitelt nyújt vagy annak nyújtására ígéretet tesz; |
| --- | --- |

2.

„hitelező”: olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása gyakorlása során a 3. cikk
  hatálya alá tartozó
  hitelt nyújt vagy annak nyújtására ígéretet tesz;

| 3. | „hitelmegállapodás”: olyan megállapodás, amely alapján a hitelező ▌a fogyasztónak halasztott fizetés, kölcsön vagy más, ezekhez hasonló pénzügyi megoldás formájában a 3. cikk
  hatálya alá tartozó
  hitelt nyújt vagy annak nyújtására ígéretet tesz; |
| --- | --- |

3.

„hitelmegállapodás”: olyan megállapodás, amely alapján a hitelező ▌a fogyasztónak halasztott fizetés, kölcsön vagy más, ezekhez hasonló pénzügyi megoldás formájában a 3. cikk
  hatálya alá tartozó
  hitelt nyújt vagy annak nyújtására ígéretet tesz;

| 4. | „járulékos szolgáltatás”: a ▌fogyasztónak a hitelmegállapodáshoz kapcsolódóan ▌nyújtott szolgáltatás; |
| --- | --- |

4.

„járulékos szolgáltatás”: a ▌fogyasztónak a hitelmegállapodáshoz kapcsolódóan ▌nyújtott szolgáltatás;

| 5. | „hitelközvetítő”: olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely nem hitelezőként,
  illetve közjegyzőként
  jár el, és akinek/amelynek tevékenysége nem csupán
  a fogyasztó hitelezőnek vagy hitelközvetítőnek való közvetlen vagy közvetett bemutatására szorítkozik
  , azonban szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása keretében – anyagi vagy egyéb, kölcsönösen elfogadott pénzügyi formát öltő –
  díjazás
  ellenében:






  a) | fogyasztók számára hitelmegállapodásokat ▌
  mutat be vagy
  ajánl; |
| --- | --- | --- |

5.

„hitelközvetítő”: olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely nem hitelezőként,
  illetve közjegyzőként
  jár el, és akinek/amelynek tevékenysége nem csupán
  a fogyasztó hitelezőnek vagy hitelközvetítőnek való közvetlen vagy közvetett bemutatására szorítkozik
  , azonban szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása keretében – anyagi vagy egyéb, kölcsönösen elfogadott pénzügyi formát öltő –
  díjazás
  ellenében:

a)

fogyasztók számára hitelmegállapodásokat ▌
  mutat be vagy
  ajánl;

| b) | fogyasztók számára hitelmegállapodások tekintetében az a) pontban említettektől eltérő előkészítő
  vagy a szerződéskötést megelőzően végzett más adminisztratív tevékenységgel
  segítséget nyújt▌;
  vagy |
| --- | --- |

b)

fogyasztók számára hitelmegállapodások tekintetében az a) pontban említettektől eltérő előkészítő
  vagy a szerződéskötést megelőzően végzett más adminisztratív tevékenységgel
  segítséget nyújt▌;
  vagy

| c) | a hitelező nevében fogyasztókkal hitelmegállapodásokat köt▌; |
| --- | --- |

c)

a hitelező nevében fogyasztókkal hitelmegállapodásokat köt▌;

| 6. | „csoport”: a hitelezők olyan
  csoportja
  , amelyeket
  összevontan
  kell kezelni a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (19) meghatározott összevont (konszolidált) éves beszámoló
  készítése
  tekintetében; |
| --- | --- |

6.

„csoport”: a hitelezők olyan
  csoportja
  , amelyeket
  összevontan
  kell kezelni a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (19) meghatározott összevont (konszolidált) éves beszámoló
  készítése
  tekintetében;

| 7. | „függő hitelközvetítő”: olyan hitelközvetítő, aki/amely az alábbiak valamelyikének nevében, teljes
  és feltétel nélküli
  felelőssége mellett jár el:








  a) | egyetlen hitelező; |
| --- | --- | --- |

7.

„függő hitelközvetítő”: olyan hitelközvetítő, aki/amely az alábbiak valamelyikének nevében, teljes
  és feltétel nélküli
  felelőssége mellett jár el:

a)

egyetlen hitelező;

| b) | egyetlen csoport;
  vagy |
| --- | --- |

b)

egyetlen csoport;
  vagy

| c) | több hitelező vagy hitelezőcsoport, amennyiben együttesen nem teszik ki a piac többségét; |
| --- | --- |

c)

több hitelező vagy hitelezőcsoport, amennyiben együttesen nem teszik ki a piac többségét;

| 8. | „kijelölt képviselő”: olyan, az 5. pontban említett tevékenységeket végző természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely egyetlen hitelközvetítő nevében, teljes és feltétlen felelőssége mellett jár el; |
| --- | --- |

8.

„kijelölt képviselő”: olyan, az 5. pontban említett tevékenységeket végző természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely egyetlen hitelközvetítő nevében, teljes és feltétlen felelőssége mellett jár el;

| 9. | „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. alpontjában meghatározott hitelintézet; |
| --- | --- |

9.

„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. alpontjában meghatározott hitelintézet;

| 10. | „hitelintézetnek nem minősülő hitelező”: olyan
  hitelező, aki, illetve amely
  nem hitelintézet; |
| --- | --- |

10.

„hitelintézetnek nem minősülő hitelező”: olyan
  hitelező, aki, illetve amely
  nem hitelintézet;

| 11. | „személyzet”▌:








  a) | a hitelezőnek vagy hitelközvetítőnek
  dolgozó olyan természetes személy, aki
  az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekben
  közvetlenül
  részt vesz
  vagy az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során fogyasztókkal kapcsolatban áll; |
| --- | --- | --- |

11.

„személyzet”▌:

a)

a hitelezőnek vagy hitelközvetítőnek
  dolgozó olyan természetes személy, aki
  az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekben
  közvetlenül
  részt vesz
  vagy az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során fogyasztókkal kapcsolatban áll;

| b) | a kijelölt képviselőnek dolgozó olyan természetes személy, aki az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során fogyasztókkal kapcsolatban áll; |
| --- | --- |

b)

a kijelölt képviselőnek dolgozó olyan természetes személy, aki az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során fogyasztókkal kapcsolatban áll;

| c) | olyan természetes személy, aki az a), illetve b) pontban említett természetes személyek közvetlen felettese vagy őket közvetlenül felügyeli; |
| --- | --- |

c)

olyan természetes személy, aki az a), illetve b) pontban említett természetes személyek közvetlen felettese vagy őket közvetlenül felügyeli;

| 12. | „teljes hitelösszeg” a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének l) pontjában meghatározott teljes hitelösszeg; |
| --- | --- |

12.

„teljes hitelösszeg” a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének l) pontjában meghatározott teljes hitelösszeg;

| 13. | „a hitel fogyasztó által viselt teljes költsége”: a hitel fogyasztó által viselt teljes költsége a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének g) pontjában meghatározottak szerint,
  ideértve az ingatlan értékbecslésének költségét, amennyiben az értékbecslés a hitel felvételéhez szükséges, de ide nem értve az ingatlan tulajdonjogának átruházásáért fizetendő ingatlan-nyilvántartási díjakat. A
  hitel fogyasztó által viselt teljes költsége
  nem foglalja magában a fogyasztó által a hitelmegállapodásba foglalt bármely kötelezettségének elmulasztása miatt fizetendő költségeket; |
| --- | --- |

13.

„a hitel fogyasztó által viselt teljes költsége”: a hitel fogyasztó által viselt teljes költsége a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének g) pontjában meghatározottak szerint,
  ideértve az ingatlan értékbecslésének költségét, amennyiben az értékbecslés a hitel felvételéhez szükséges, de ide nem értve az ingatlan tulajdonjogának átruházásáért fizetendő ingatlan-nyilvántartási díjakat. A
  hitel fogyasztó által viselt teljes költsége
  nem foglalja magában a fogyasztó által a hitelmegállapodásba foglalt bármely kötelezettségének elmulasztása miatt fizetendő költségeket;

| 14. | „a fogyasztó által fizetendő teljes összeg”: a fogyasztó által fizetendő teljes összeg a 2008/48/EK irányelv
  3. cikkének
  h)
  pontjában
  meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

14.

„a fogyasztó által fizetendő teljes összeg”: a fogyasztó által fizetendő teljes összeg a 2008/48/EK irányelv
  3. cikkének
  h)
  pontjában
  meghatározottak szerint;

| 15. | „teljeshiteldíj-mutató” (THM): a hitel fogyasztó által viselt teljes költsége a teljes hitelösszeg éves százalékában kifejezve, beleértve – adott esetben – a 12. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett költségeket; a teljeshiteldíj-mutató
  éves alapon megegyezik a hitelező és a fogyasztó közötti megállapodás szerinti valamennyi jövőbeli és meglévő kötelezettségvállalás (lehívások, törlesztések és díjak) jelenértékével; |
| --- | --- |

15.

„teljeshiteldíj-mutató” (THM): a hitel fogyasztó által viselt teljes költsége a teljes hitelösszeg éves százalékában kifejezve, beleértve – adott esetben – a 12. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett költségeket; a teljeshiteldíj-mutató
  éves alapon megegyezik a hitelező és a fogyasztó közötti megállapodás szerinti valamennyi jövőbeli és meglévő kötelezettségvállalás (lehívások, törlesztések és díjak) jelenértékével;

| 16. | „hitelkamatláb”: a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének
  j) pontjában
  meghatározott hitelkamatláb; |
| --- | --- |

16.

„hitelkamatláb”: a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének
  j) pontjában
  meghatározott hitelkamatláb;

| 17. | „hitelképességi vizsgálat”: annak értékelése, hogy
  milyen kilátás van a hitelmegállapodásból eredő törlesztési kötelezettség teljesítésére; |
| --- | --- |

17.

„hitelképességi vizsgálat”: annak értékelése, hogy
  milyen kilátás van a hitelmegállapodásból eredő törlesztési kötelezettség teljesítésére;

| 18. | „tartós adathordozó”: a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének
  m) pontjában
  meghatározott tartós adathordozó; |
| --- | --- |

18.

„tartós adathordozó”: a 2008/48/EK irányelv 3. cikkének
  m) pontjában
  meghatározott tartós adathordozó;

| 19. | „székhely szerinti tagállam”:






  a) | ha a hitelező vagy a hitelközvetítő természetes személy, az a tagállam, ahol
  tevékenységi központja
  található ▌; |
| --- | --- | --- |

19.

„székhely szerinti tagállam”:

a)

ha a hitelező vagy a hitelközvetítő természetes személy, az a tagállam, ahol
  tevékenységi központja
  található ▌;

| b) | ha a hitelező vagy a hitelközvetítő jogi személy, az a tagállam, ahol a létesítő okirat szerinti székhelye található, vagy amennyiben az alkalmazandó nemzeti jog alapján nincs létesítő okirat szerinti székhelye, az a tagállam, ahol tevékenységi központja található; |
| --- | --- |

b)

ha a hitelező vagy a hitelközvetítő jogi személy, az a tagállam, ahol a létesítő okirat szerinti székhelye található, vagy amennyiben az alkalmazandó nemzeti jog alapján nincs létesítő okirat szerinti székhelye, az a tagállam, ahol tevékenységi központja található;

| 20. | „fogadó tagállam”: az
  a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállam
  , amelyben a hitelezőnek vagy hitelközvetítőnek fióktelepe van, vagy ahol szolgáltatást nyújt; |
| --- | --- |

20.

„fogadó tagállam”: az
  a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállam
  , amelyben a hitelezőnek vagy hitelközvetítőnek fióktelepe van, vagy ahol szolgáltatást nyújt;

| 21. | „tanácsadási szolgáltatások”: személyre szabott ajánlások nyújtása a fogyasztónak hitelmegállapodásokhoz kapcsolódó ügyletre vagy ügyletekre vonatkozóan, amely a hitelnyújtástól és az 5. pontban említett
  hitelközvetítői tevékenységtől
  elkülönülő tevékenységnek minősül; |
| --- | --- |

21.

„tanácsadási szolgáltatások”: személyre szabott ajánlások nyújtása a fogyasztónak hitelmegállapodásokhoz kapcsolódó ügyletre vagy ügyletekre vonatkozóan, amely a hitelnyújtástól és az 5. pontban említett
  hitelközvetítői tevékenységtől
  elkülönülő tevékenységnek minősül;

| 22. | „illetékes hatóság”: valamely tagállam által a 5. cikknek megfelelően illetékesként kijelölt hatóság; |
| --- | --- |

22.

„illetékes hatóság”: valamely tagállam által a 5. cikknek megfelelően illetékesként kijelölt hatóság;

| 23. | „áthidaló hitel”: rögzített futamidő nélküli vagy 12 hónapon belül törlesztendő olyan hitel, amelyet a fogyasztó átmeneti finanszírozási megoldásként vesz igénybe arra az időre, amíg az ingatlan egy másik finanszírozási konstrukciójára át nem áll; |
| --- | --- |

23.

„áthidaló hitel”: rögzített futamidő nélküli vagy 12 hónapon belül törlesztendő olyan hitel, amelyet a fogyasztó átmeneti finanszírozási megoldásként vesz igénybe arra az időre, amíg az ingatlan egy másik finanszírozási konstrukciójára át nem áll;

| 24. | „feltételes kötelezettség vagy garancia” olyan hitelmegállapodás, amely egy másik különálló, de járulékos ügylet garanciájaként szolgál, és az ingatlanfedezettel biztosított tőke lehívására csak akkor kerül sor, ha a szerződésben meghatározott egy vagy több esemény bekövetkezik; |
| --- | --- |

24.

„feltételes kötelezettség vagy garancia” olyan hitelmegállapodás, amely egy másik különálló, de járulékos ügylet garanciájaként szolgál, és az ingatlanfedezettel biztosított tőke lehívására csak akkor kerül sor, ha a szerződésben meghatározott egy vagy több esemény bekövetkezik;

| 25. | „részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodás” olyan hitelmegállapodás, amelynek esetében a törlesztendő tőke alapja a tőketörlesztés vagy tőketörlesztések időpontjában érvényes ingatlanértéknek a szerződés szerinti, százalékban meghatározott része; |
| --- | --- |

25.

„részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodás” olyan hitelmegállapodás, amelynek esetében a törlesztendő tőke alapja a tőketörlesztés vagy tőketörlesztések időpontjában érvényes ingatlanértéknek a szerződés szerinti, százalékban meghatározott része;

| 26. | „árukapcsolás”: a hitelmegállapodás ajánlása vagy értékesítése más külön pénzügyi termékekkel vagy szolgáltatásokkal egy csomagban, amennyiben a hitelmegállapodást külön nem vehető igénybe a fogyasztó által; |
| --- | --- |

26.

„árukapcsolás”: a hitelmegállapodás ajánlása vagy értékesítése más külön pénzügyi termékekkel vagy szolgáltatásokkal egy csomagban, amennyiben a hitelmegállapodást külön nem vehető igénybe a fogyasztó által;

| 27. | „csomagban történő értékesítés”: hitelmegállapodás ajánlása vagy értékesítése különálló pénzügyi termékekkel vagy szolgáltatásokkal egy csomagban, amennyiben a hitelmegállapodás külön is igénybe vehető a fogyasztó által, de nem szükségszerűen ugyanazon feltételek mellett, mint amelyeket a járulékos szolgáltatásokkal egy csomagban kínált hitelmegállapodás tartalmaz; |
| --- | --- |

27.

„csomagban történő értékesítés”: hitelmegállapodás ajánlása vagy értékesítése különálló pénzügyi termékekkel vagy szolgáltatásokkal egy csomagban, amennyiben a hitelmegállapodás külön is igénybe vehető a fogyasztó által, de nem szükségszerűen ugyanazon feltételek mellett, mint amelyeket a járulékos szolgáltatásokkal egy csomagban kínált hitelmegállapodás tartalmaz;

| 28. | „devizahitel”: olyan hitelmegállapodás, amely esetében a hitel:










  a) | pénzneme eltér attól a pénznemtől, amelyben a fogyasztó a hitel visszafizetéséhez felhasználandó jövedelmét szerzi, illetve a törlesztéshez felhasználandó vagyonát tartja; vagy |
| --- | --- | --- |

28.

„devizahitel”: olyan hitelmegállapodás, amely esetében a hitel:

a)

pénzneme eltér attól a pénznemtől, amelyben a fogyasztó a hitel visszafizetéséhez felhasználandó jövedelmét szerzi, illetve a törlesztéshez felhasználandó vagyonát tartja; vagy

| b) | pénzneme eltér a fogyasztó állandó lakóhelye szerinti tagállam pénznemétől. |
| --- | --- |

b)

pénzneme eltér a fogyasztó állandó lakóhelye szerinti tagállam pénznemétől.

5. cikk ▌

Illetékes hatóságok

(1)   A tagállamok kijelölik az ezen irányelv
  alkalmazásának és végrehajtásának
  biztosítására felhatalmazott illetékes
  nemzeti
  hatóságokat, és biztosítják, hogy a hatóságok rendelkezzenek a feladataik
  hatékony és eredményes
  teljesítéséhez szükséges összes
  vizsgálati és végrehajtási
  hatáskörrel
  és a megfelelő erőforrásokkal
  .

Az első albekezdésben említett hatóságok kizárólag közjogi hatóságok, illetve a nemzeti jog által elismert vagy a nemzeti jog által erre kifejezetten felhatalmazott közjogi hatóságok által elismert szervek lehetnek. Az első albekezdésben említett hatóságok nem lehetnek sem hitelezők, sem hitelközvetítők, sem kijelölt képviselők.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságokra, a jelenleg vagy a múltban az illetékes hatóságoknak dolgozó valamennyi személyre, valamint az illetékes hatóságok által megbízott könyvvizsgálókra és szakértőkre szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozzon. Az említettek a büntetőjog és az ezen irányelv hatálya alá tartozó esetek sérelme nélkül a feladataik ellátása során tudomásukra jutott bizalmas információkat nem adhatják ki semmilyen más személynek vagy hatóságnak, az összefoglalt vagy összesített formában történő közlés kivételével. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az illetékes hatóságok egymás között nem cserélhetnek, vagy nem adhatnak át bizalmas információkat a nemzeti és uniós joggal összhangban.

(3)
     A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  9., 29., 32., 33., 34. és 35.
  cikke
  alkalmazásának és végrehajtásának
  biztosítása érdekében illetékesként kijelölt hatóságok az alábbiak egyikének vagy mindkettőnek minősüljenek:

| a) | az 1093/2010/EU rendelet 4. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes hatóságok; |
| --- | --- |

a)

az 1093/2010/EU rendelet 4. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes hatóságok;

| b) | az a) pontban említett illetékes hatóságoktól eltérő hatóságok, amennyiben a nemzeti törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések előírják, hogy e hatóságoknak az ezen irányelv szerinti feladataik ellátása – és ennek keretében az európai felügyeleti hatósággal (Európai Bankhatóság) (EBH) való, ezen irányelvben előírt együttműködés – érdekében szükség esetén együtt kell működniük az a) pontban említett illetékes hatóságokkal. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett illetékes hatóságoktól eltérő hatóságok, amennyiben a nemzeti törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések előírják, hogy e hatóságoknak az ezen irányelv szerinti feladataik ellátása – és ennek keretében az európai felügyeleti hatósággal (Európai Bankhatóság) (EBH) való, ezen irányelvben előírt együttműködés – érdekében szükség esetén együtt kell működniük az a) pontban említett illetékes hatóságokkal.

(4)
     A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot
  és az EBH-t
  az illetékes hatóságok kijelöléséről,
  illetve ennek bármely változásáról
  , feltüntetve az egyes feladatoknak a különböző illetékes hatóságok közötti esetleges felosztását.
  Az első ilyen értesítést a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb ...

   (20)

  -án meg kell küldeni.

(5)
     
  Az illetékes hatóságok a jogkörüket a nemzeti joggal összhangban gyakorolják:

| a) | közvetlenül saját hatáskörükben eljárva, vagy az igazságügyi hatóságok felügyelete alatt; vagy |
| --- | --- |

a)

közvetlenül saját hatáskörükben eljárva, vagy az igazságügyi hatóságok felügyelete alatt; vagy

| b) | a 9., 29., 32., 33., 34. és 35. cikk kivételével a szükséges határozat meghozatala tekintetében hatáskörrel rendelkező és illetékes bíróságokhoz való fordulás, illetve – a szükséges határozat meghozatalára irányuló kereset elutasítása esetén – jogorvoslati kérelem útján. |
| --- | --- |

b)

a 9., 29., 32., 33., 34. és 35. cikk kivételével a szükséges határozat meghozatala tekintetében hatáskörrel rendelkező és illetékes bíróságokhoz való fordulás, illetve – a szükséges határozat meghozatalára irányuló kereset elutasítása esetén – jogorvoslati kérelem útján.

(6)   Amennyiben a tagállam területén több illetékes hatóság is van, a tagállam biztosítja, hogy
  az egyes hatóságok feladata egyértelműen meg legyen határozva
  , és hogy a hatóságok szorosan együttműködjenek annak érdekében, hogy mindegyikük hatékonyan tudja végrehajtani saját feladatait.

(7)
     
  A Bizottság évente legalább egyszer közzéteszi az illetékes hatóságok jegyzékét az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és azt honlapján is folyamatosan frissíti.

2.
  fejezet

Pénzügyi ismeretterjesztés

6. cikk

Pénzügyi ismeretterjesztés a fogyasztók számára

(1)
     
  A tagállamok támogatják az olyan intézkedéseket, amelyek elősegítik a fogyasztók felelősségteljes hitelfelvétellel és tartozáskezeléssel, különösen a jelzáloghitel-megállapodásokkal kapcsolatos pénzügyi ismereteinek bővítését. A fogyasztók, és különösen azon fogyasztók eligazodásának a megkönnyítése érdekében, akik első alkalommal vesznek fel jelzáloghitelt, egyértelmű általános tájékoztatásra van szükség a hitelnyújtás folyamatáról. Tájékoztatásra van szükség arról is, hogy milyen útmutatással szolgálhatnak a fogyasztók számára a különböző fogyasztói szervezetek és a nemzeti hatóságok.

(2)
     
  A Bizottság értékelést tesz közzé az egyes tagállamokban a fogyasztók rendelkezésére álló pénzügyi ismeretterjesztésről, ismertetve egyúttal néhány olyan bevált gyakorlatot, amelyek továbbfejlesztésével növelhető a fogyasztók pénzügyi tájékozottsága.

3.
   
  fejezet

A hitelezőkre, a hitelközvetítőkre
  és a kijelölt képviselőkre
  vonatkozó feltételek

7. cikk

Üzletviteli kötelezettségek fogyasztóknak történő hitelnyújtáskor

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy hiteltermékek kidolgozásakor, vagy hitellel kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások, és adott esetben járulékos szolgáltatások fogyasztók számára történő nyújtásakor vagy közvetítésekor,
  illetve hitelmegállapodások végrehajtásakor
  a hitelező, a hitelközvetítő,
  illetve a kijelölt képviselő
  tisztességes, becsületes,
  átlátható
  és a szakmai elvárásoknak megfelelő módon,
  a fogyasztók érdekeit szem előtt tartva
  járjon el.
  A hitellel kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások, és adott esetben a járulékos szolgáltatások nyújtásával vagy közvetítésével kapcsolatban a tevékenységeknek a fogyasztó személyes körülményeivel kapcsolatos információkon, a fogyasztó által közölt esetleges egyéb konkrét igényeken, valamint a fogyasztó helyzetével kapcsolatos kockázatokról a hitelmegállapodás időtartama viszonylatában alkotott ésszerű feltételezéseken kell alapulniuk. Az ilyen tanácsadásiszolgáltatás-nyújtással kapcsolatban a tevékenységhez a 22. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti információkat is alapul kell venni.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az a mód, ahogyan a hitelezők díjazzák személyzetüket és hitelközvetítőiket, és az a mód, ahogyan a hitelközvetítők díjazzák személyzetüket ▌
  és kijelölt képviselőiket
  , ne gátolja
  az (1) bekezdésben meghatározott
  ▌kötelezettség teljesítését.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a hitelképesség vizsgálatáért felelős személyzetre vonatkozó díjazási politikájuk meghatározásakor és alkalmazásakor a hitelezők a méretüknek, belső szervezeti felépítésüknek és tevékenységeik jellegének, nagyságrendjének és összetettségének megfelelő módon és mértékben betartsák az alábbi elveket:

| a) | a díjazási politika összhangban van a megfelelő és hatékony kockázatkezeléssel és elősegíti annak alkalmazását, és nem ösztönöz a hitelező kockázattűrő képességét meghaladó kockázatok vállalására; |
| --- | --- |

a)

a díjazási politika összhangban van a megfelelő és hatékony kockázatkezeléssel és elősegíti annak alkalmazását, és nem ösztönöz a hitelező kockázattűrő képességét meghaladó kockázatok vállalására;

| b) | a díjazási politika összhangban van a hitelező üzleti stratégiájával, céljaival, értékeivel és hosszú távú érdekeivel, és az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket is tartalmaz, különösen annak előírásával, hogy a díjazás mértéke nem az elfogadott kérelmek számától vagy arányától függ. |
| --- | --- |

b)

a díjazási politika összhangban van a hitelező üzleti stratégiájával, céljaival, értékeivel és hosszú távú érdekeivel, és az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket is tartalmaz, különösen annak előírásával, hogy a díjazás mértéke nem az elfogadott kérelmek számától vagy arányától függ.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a hitelezők, hitelközvetítők vagy kijelölt képviselők tanácsadási szolgáltatásokat nyújtanak, úgy az ebben részt vevő személyzet díjazásának szerkezete ne befolyásolja azon képességüket, hogy az ügyfél legfőbb érdekének megfelelően járjanak el, valamint különösen, hogy az ne függjön az eladási célkitűzésektől. A tagállamok e cél elérése érdekében továbbá megtilthatják, hogy a hitelező a hitelközvetítőnek jutalékot fizessen.

(5)
     
  A tagállamok kizárhatják vagy korlátozhatják annak lehetőségét, hogy a fogyasztó a hitelmegállapodás megkötése előtt fizetést teljesítsen a hitelezőnek vagy a hitelközvetítőnek.

8. cikk

A fogyasztók ingyenes tájékoztatásának kötelezettsége

A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók ingyenesen jussanak hozzá az ezen irányelvben megállapított követelményeknek megfelelően nyújtott információkhoz.

9. cikk

A személyzet ismereteire és szakértelmére vonatkozó követelmények

(1)
     
  ▌A tagállamok biztosítják, hogy
  ▌a hitelezők, a hitelközvetítők
  és a kijelölt képviselők
  megköveteljék személyzetüktől, hogy megfelelő szintű,
  naprakész
  ismeretekkel és szakértelemmel rendelkezzenek a hitelmegállapodások
  kidolgozásával,
  kínálásával vagy nyújtásával, a 4. cikk 5. pontja szerinti hitelközvetítői tevékenység ellátásával
  vagy a tanácsadási szolgáltatások nyújtásával
  kapcsolatosan. Ha a hitelmegállapodás megkötése járulékos szolgáltatás nyújtását is magában foglalja,▌
  meg kell követelni
  a járulékos szolgáltatásra vonatkozó megfelelő ismeretek és szakértelem meglétét.

(2)
     
  Az (2) bekezdésben említett körülmények kivételével a székhely szerinti tagállam a III. mellékletben szereplő elvekkel összhangban meghatározza a hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők személyzetének ismereteire és szakértelmére vonatkozó minimumkövetelményeket.

(3)
     
  Amennyiben a hitelező vagy hitelközvetítő egy vagy több más tagállam területén belül nyújtja szolgáltatásait:

| i. | és ezt egy fióktelepen keresztül teszi, a fogadó tagállam feladata meghatározni a fióktelep személyzetének ismereteire és szakértelmére vonatkozó minimumkövetelményeket; |
| --- | --- |

i.

és ezt egy fióktelepen keresztül teszi, a fogadó tagállam feladata meghatározni a fióktelep személyzetének ismereteire és szakértelmére vonatkozó minimumkövetelményeket;

| ii. | és ezt a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján teszi, a székhely szerinti tagállam feladata meghatározni a személyzet ismereteire és szakértelmére vonatkozó minimumkövetelményeket a III. melléklettel összhangban, azonban a III. melléklet 1. pontjának b), c), e) és f) alpontja szerinti, ismeretekkel és szakértelemmel kapcsolatos követelményeket a fogadó tagállamok határozhatják meg. |
| --- | --- |

ii.

és ezt a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján teszi, a székhely szerinti tagállam feladata meghatározni a személyzet ismereteire és szakértelmére vonatkozó minimumkövetelményeket a III. melléklettel összhangban, azonban a III. melléklet 1. pontjának b), c), e) és f) alpontja szerinti, ismeretekkel és szakértelemmel kapcsolatos követelményeket a fogadó tagállamok határozhatják meg.

(4)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben foglalt követelmények betartását az illetékes hatóságok felügyeljék, valamint hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek az általuk a felügyelet ellátásához szükségesnek ítélt bizonyítékoknak a hitelezőktől, hitelközvetítőktől és kijelölt képviselőktől való bekérésének hatáskörével.

(5)
     
  A szolgáltatásaikat más tagállam területén belül a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján nyújtó hitelezők és hitelközvetítők hatékony felügyelete érdekében a fogadó és a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai szorosan együttműködnek a fogadó tagállam által az ismeretekre és szakértelemre vonatkozóan előírt minimumkövetelmények hatékony felügyelete és betartatása érdekében. E célból feladatokat és hatásköröket ruházhatnak át egymásra.

4. fejezet

A hitelmegállapodás megkötése▌ előtt nyújtandó tájékoztatás és követendő gyakorlat

10. cikk

A reklámozásra és a marketingre vonatkozó általános rendelkezések

A 2005/29/EK irányelv sérelme nélkül
  a tagállamok megkövetelik, hogy a ▌hitelmegállapodásokra vonatkozó reklámok és marketingközlemények tisztességesek és egyértelműek legyenek, és ne legyenek megtévesztőek▌. Tilos különösen az olyan megfogalmazás, amely a hitel elérhetősége vagy költsége tekintetében téves várakozásokat kelthet a fogyasztóban.

11. cikk

A reklámokba foglalandó egységes tájékoztatás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy bármely olyan, hitelmegállapodásra vonatkozó reklám, ▌amelyben kamatláb vagy a hitelnek a fogyasztó által viselt költségére vonatkozó bármilyen számadat szerepel, tartalmazza az e cikknek megfelelő egységes tájékoztatást.

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az első albekezdés nem alkalmazandó akkor, ha a nemzeti jog a THM feltüntetését írja elő a hitelmegállapodásokra vonatkozó olyan reklámokban, amelyek nem jelölnek meg sem kamatlábat, sem a hitelnek a fogyasztó által viselt költségére vonatkozó semmilyen számadatot az első albekezdésnek megfelelően.

(2)   Az egységes tájékoztatásban ▌egyértelműen, tömören és jól kiemelt módon közölni kell▌:

| a) | a hitelező vagy adott esetben a hitelközvetítő
  vagy kijelölt képviselő
  nevét; |
| --- | --- |

a)

a hitelező vagy adott esetben a hitelközvetítő
  vagy kijelölt képviselő
  nevét;

| b) | adott esetben
  ▌azt, hogy a hitelmegállapodás fedezete lakóingatlanra bejegyzett jelzálog vagy a tagállamokban általánosan alkalmazott más hasonló lakóingatlan-alapú biztosíték, vagy lakóingatlanhoz kapcsolódó jog
  lesz
  . |
| --- | --- |

b)

adott esetben
  ▌azt, hogy a hitelmegállapodás fedezete lakóingatlanra bejegyzett jelzálog vagy a tagállamokban általánosan alkalmazott más hasonló lakóingatlan-alapú biztosíték, vagy lakóingatlanhoz kapcsolódó jog
  lesz
  .

| c) | a hitelkamatlábat, megjelölve, hogy az rögzített, változó vagy e kettő kombinációja, a hitel fogyasztó által viselt teljes költségében foglalt díjakra vonatkozó részletes tájékoztatással együtt; |
| --- | --- |

c)

a hitelkamatlábat, megjelölve, hogy az rögzített, változó vagy e kettő kombinációja, a hitel fogyasztó által viselt teljes költségében foglalt díjakra vonatkozó részletes tájékoztatással együtt;

| d) | a teljes hitelösszeget; |
| --- | --- |

d)

a teljes hitelösszeget;

| e) | a THM-et, amelyet
  a reklámban legalább olyan jól kiemelt módon kell megjeleníteni, mint bármely kamatlábat; |
| --- | --- |

e)

a THM-et, amelyet
  a reklámban legalább olyan jól kiemelt módon kell megjeleníteni, mint bármely kamatlábat;

| f) | adott esetben
  a hitelmegállapodás időtartamát; |
| --- | --- |

f)

adott esetben
  a hitelmegállapodás időtartamát;

| g) | adott esetben
  a törlesztőrészletek összegét; |
| --- | --- |

g)

adott esetben
  a törlesztőrészletek összegét;

| h) | adott esetben
  a fogyasztó által fizetendő teljes összeget; |
| --- | --- |

h)

adott esetben
  a fogyasztó által fizetendő teljes összeget;

| i) | adott esetben a törlesztőrészletek számát; |
| --- | --- |

i)

adott esetben a törlesztőrészletek számát;

| j) | adott esetben egy arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy az árfolyam esetleges ingadozásai befolyásolhatják a fogyasztó által fizetendő összeget. |
| --- | --- |

j)

adott esetben egy arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy az árfolyam esetleges ingadozásai befolyásolhatják a fogyasztó által fizetendő összeget.

(3)
     
  A (2) bekezdésben felsorolt információkat – annak az a), b) vagy j) pontjában felsoroltak kivételével – reprezentatív példával kell szemléltetni, mely reprezentatív példát a tájékoztatásban következetesen végig kell vezetni. A tagállamok elfogadják a reprezentatív példa meghatározására vonatkozó kritériumokat.

(4)   Ha a hitel felvételéhez, vagy annak a meghirdetett feltételek melletti felvételéhez ▌járulékos szolgáltatásra, különösen biztosításra vonatkozó szerződés megkötését írják elő, és e szolgáltatás költségei előre nem határozhatók meg, akkor az e szerződés megkötésének kötelezettségét egyértelműen, tömören és jól kiemelt módon jelezni kell, a THM-mel együtt.

▌

(5)
     
  A (2) és (4) bekezdésben említett egységes tájékoztatásnak könnyen olvashatónak vagy adott esetben – a reklámozáshoz használt médiumtól függően – tisztán hallhatónak kell lennie.

(6)
     
  A tagállamok megkövetelhetik, hogy a reklám tartalmazzon egy tömör és arányos módon megfogalmazott figyelmeztetést a hitelmegállapodásokhoz kapcsolódó konkrét kockázatokra vonatkozóan. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal e követelményeket.

(7)   Ez a cikk nem érinti a 2005/29/EK irányelvet.

12. cikk

Árukapcsolás és csomagban történő értékesítés

(1)
     
  A tagállamok engedélyezik a csomagban történő értékesítést, az árukapcsolást azonban megtiltják.

(2)
     
  Az (1) bekezdés ellenére a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a hitelezők felkérhetik a fogyasztót, illetve a fogyasztó valamely családtagját vagy egy, a fogyasztóval közeli kapcsolatban álló másik személyt, hogy:

| a) | nyisson vagy tartson fenn egy olyan fizetési számlát vagy betétszámlát, amely kizárólag a hitel visszafizetését vagy törlesztését fedező tőke gyűjtésére, a hitelfelvételhez szükséges források elhelyezésére, vagy a hitelező számára nemteljesítés esetére további biztosíték nyújtására szolgál; |
| --- | --- |

a)

nyisson vagy tartson fenn egy olyan fizetési számlát vagy betétszámlát, amely kizárólag a hitel visszafizetését vagy törlesztését fedező tőke gyűjtésére, a hitelfelvételhez szükséges források elhelyezésére, vagy a hitelező számára nemteljesítés esetére további biztosíték nyújtására szolgál;

| b) | befektetési terméket vagy magánnyugdíj-terméket vegyen vagy tartson fenn, amely azon elsődleges funkciója mellett, hogy a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosít, egyúttal a hitelező számára is kiegészítő biztosítékkal hivatott szolgálni nemteljesítés esetére, vagy a hitel visszafizetését vagy törlesztését fedező tőke gyűjtése, illetve a hitelfelvételhez szükséges források elhelyezése céljára is rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

b)

befektetési terméket vagy magánnyugdíj-terméket vegyen vagy tartson fenn, amely azon elsődleges funkciója mellett, hogy a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosít, egyúttal a hitelező számára is kiegészítő biztosítékkal hivatott szolgálni nemteljesítés esetére, vagy a hitel visszafizetését vagy törlesztését fedező tőke gyűjtése, illetve a hitelfelvételhez szükséges források elhelyezése céljára is rendelkezésre áll;

| c) | részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodással összekapcsolt külön hitelmegállapodást kössön a hitel felvétele céljából. |
| --- | --- |

c)

részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodással összekapcsolt külön hitelmegállapodást kössön a hitel felvétele céljából.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés ellenére a tagállamok az árukapcsolási gyakorlatot engedélyezhetik, amennyiben a hitelező bizonyítani tudja az illetékes hatósága számára, hogy az általa egymáshoz hasonló feltételekkel kínált kapcsolt termékek vagy termékkategóriák, amelyek külön nem vehetők meg, a piacon kínált hasonló termékek elérhetőségének és árainak megfelelő figyelembevételével a fogyasztó számára egyértelműen előnyös ajánlatot jelentenek. Ez a bekezdés kizárólag azon termékekre alkalmazandó, amelyek forgalmazására ...

   (21)

  után kerül sor.

(4)
     
  A tagállamok lehetővé tehetik a hitelezők számára, hogy a fogyasztótól megköveteljék a hitelmegállapodáshoz kapcsolódóan egy arra vonatkozó biztosítási szerződés megkötését. Ilyen esetekben a tagállamoknak kötelezniük kell a hitelezőt, hogy az általa előnyben részesített szolgáltatótól eltérő szolgáltató biztosítási termékét is elfogadja, amennyiben az a hitelező által javasolt biztosításéval egyenértékű garanciát jelent.

13. cikk

Általános
  tájékoztatás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a hitelezők vagy adott esetben a
  függő
  hitelközvetítők
  vagy kijelölt képviselőik
  nyomtatott formában, egyéb tartós adathordozón vagy elektronikus formában mindenkor
  egyértelmű és érthető
  általános tájékoztatást tegyenek elérhetővé a hitelmegállapodásokra vonatkozóan.
  Ezenkívül a tagállamok előírhatják, hogy a független hitelközvetítők is tegyenek elérhetővé általános tájékoztatást.

Az ilyen általános tájékoztatásnak legalább a következőket magában kell foglalnia:

| a) | a tájékoztatást kiadó
  természetes vagy jogi személy neve és levelezési címe; |
| --- | --- |

a)

a tájékoztatást kiadó
  természetes vagy jogi személy neve és levelezési címe;

| b) | azok a célok, amelyekre a hitel felhasználható; |
| --- | --- |

b)

azok a célok, amelyekre a hitel felhasználható;

| c) | a biztosítékok formái, beleértve, ha van ilyen, annak lehetőségét, hogy más tagállamban is lehetnek-e; |
| --- | --- |

c)

a biztosítékok formái, beleértve, ha van ilyen, annak lehetőségét, hogy más tagállamban is lehetnek-e;

| d) | a hitelmegállapodások
  lehetséges
  időtartama; |
| --- | --- |

d)

a hitelmegállapodások
  lehetséges
  időtartama;

| e) | a rendelkezésre álló
  hitelkamatláb
  -típusok,
  megjelölve, hogy az adott hitelkamatláb-típus rögzített, változó vagy a kettő kombinációja
  , a rögzített és a változó kamatozás jellemzőinek rövid leírásával, és annak feltüntetésével, hogy ezek milyen következménnyel járnak a fogyasztóra nézve; |
| --- | --- |

e)

a rendelkezésre álló
  hitelkamatláb
  -típusok,
  megjelölve, hogy az adott hitelkamatláb-típus rögzített, változó vagy a kettő kombinációja
  , a rögzített és a változó kamatozás jellemzőinek rövid leírásával, és annak feltüntetésével, hogy ezek milyen következménnyel járnak a fogyasztóra nézve;

| f) | amennyiben a hitel külföldi pénznemben
  vehető fel,
  a külföldi pénznem vagy külföldi pénznemek megjelölése
  és annak leírása, hogy milyen következményekkel jár a fogyasztóra nézve, ha külföldi pénznemben veszi fel a hitelt; |
| --- | --- |

f)

amennyiben a hitel külföldi pénznemben
  vehető fel,
  a külföldi pénznem vagy külföldi pénznemek megjelölése
  és annak leírása, hogy milyen következményekkel jár a fogyasztóra nézve, ha külföldi pénznemben veszi fel a hitelt;

| g) | egy reprezentatív
  példa a teljes
  hitelösszeg
  , a hitel
  fogyasztó
  által viselt
  teljes
  költsége, a fogyasztó
  által fizetendő teljes összeg
  és a THM megadásával; |
| --- | --- |

g)

egy reprezentatív
  példa a teljes
  hitelösszeg
  , a hitel
  fogyasztó
  által viselt
  teljes
  költsége, a fogyasztó
  által fizetendő teljes összeg
  és a THM megadásával;

| h) | a hitel fogyasztó által viselt teljes költségébe bele nem számított, a hitelmegállapodással kapcsolatban fizetendő lehetséges további költségek megjelölése; |
| --- | --- |

h)

a hitel fogyasztó által viselt teljes költségébe bele nem számított, a hitelmegállapodással kapcsolatban fizetendő lehetséges további költségek megjelölése;

| i) | a hitel hitelezőnek való törlesztésére rendelkezésre álló különféle lehetőségek
  felsorolása
  (beleértve a törlesztőrészletek számát, gyakoriságát és összegét is); |
| --- | --- |

i)

a hitel hitelezőnek való törlesztésére rendelkezésre álló különféle lehetőségek
  felsorolása
  (beleértve a törlesztőrészletek számát, gyakoriságát és összegét is);

| j) | adott esetben tömör és egyértelmű nyilatkozat arról, hogy a hitelmegállapodás feltételeinek betartása nem jelent garanciát a hitelmegállapodás tárgyát képező teljes hitelösszeg visszafizetésére; |
| --- | --- |

j)

adott esetben tömör és egyértelmű nyilatkozat arról, hogy a hitelmegállapodás feltételeinek betartása nem jelent garanciát a hitelmegállapodás tárgyát képező teljes hitelösszeg visszafizetésére;

| k) | ▌az előtörlesztéshez
  közvetlenül kapcsolódó
  feltételek leírása; |
| --- | --- |

k)

▌az előtörlesztéshez
  közvetlenül kapcsolódó
  feltételek leírása;

| l) | az, hogy szükség van-e az ingatlan értékbecslésére, és ha igen,
  ki a felelős annak biztosításáért, hogy az értékbecslésre sor kerüljön, valamint hogy ezzel kapcsolatban a fogyasztót terheli-e valamilyen költség
  ; |
| --- | --- |

l)

az, hogy szükség van-e az ingatlan értékbecslésére, és ha igen,
  ki a felelős annak biztosításáért, hogy az értékbecslésre sor kerüljön, valamint hogy ezzel kapcsolatban a fogyasztót terheli-e valamilyen költség
  ;

| m) | azoknak a járulékos szolgáltatásoknak a megjelölése, amelyeket a fogyasztó köteles igénybe venni a hitel felvételéhez vagy annak a meghirdetett feltételek melletti felvételéhez, és adott esetben annak feltüntetése, hogy a járulékos szolgáltatásokat a hitelezőtől eltérő szolgáltatótól lehet megvenni; és |
| --- | --- |

m)

azoknak a járulékos szolgáltatásoknak a megjelölése, amelyeket a fogyasztó köteles igénybe venni a hitel felvételéhez vagy annak a meghirdetett feltételek melletti felvételéhez, és adott esetben annak feltüntetése, hogy a járulékos szolgáltatásokat a hitelezőtől eltérő szolgáltatótól lehet megvenni; és

| n) | egy általános figyelmeztetés a hitelmegállapodáshoz kapcsolódó kötelezettségek be nem tartásának lehetséges következményeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

n)

egy általános figyelmeztetés a hitelmegállapodáshoz kapcsolódó kötelezettségek be nem tartásának lehetséges következményeire vonatkozóan.

(2)
     
  A tagállamok előírhatják a hitelezők számára, hogy más, az adott tagállamban releváns figyelmeztetéseket is feltüntessenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal e követelményeket.

14. cikk

A szerződéskötést megelőző tájékoztatás

(1)
     A tagállamok biztosítják, hogy a hitelező és adott esetben a hitelközvetítő
  vagy a kijelölt képviselő
  ellássa a fogyasztót azokkal a személyre szabott információkkal, amelyek alapján a fogyasztó össze tudja hasonlítani a piacon elérhető hitellehetőségeket, fel tudja mérni azok következményeit, és tájékoztatáson alapuló döntést tudjon hozni arról, hogy kössön-e hitelmegállapodást:

| a) | indokolatlan késedelem nélkül azt követően, hogy a fogyasztó a 20. cikknek megfelelően megadta igényeiről, pénzügyi helyzetéről és preferenciáiról a szükséges információkat; és |
| --- | --- |

a)

indokolatlan késedelem nélkül azt követően, hogy a fogyasztó a 20. cikknek megfelelően megadta igényeiről, pénzügyi helyzetéről és preferenciáiról a szükséges információkat; és

| b) | kellő idővel azelőtt, hogy a fogyasztót bármilyen hitelmegállapodás vagy ajánlat kötné
  . |
| --- | --- |

b)

kellő idővel azelőtt, hogy a fogyasztót bármilyen hitelmegállapodás vagy ajánlat kötné
  .

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett
  , személyre szabott információkat nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón, a II. mellékletben foglalt EEA felhasználásával kell rendelkezésre bocsátani.

(3)
     A tagállamok biztosítják, hogy ha a fogyasztó a hitelezőre nézve kötelező erejű ajánlatot kap, azt számára
  nyomtatott formában vagy egyéb tartós adathordozón kell átadni
  , csatolva hozzá egy EEA-t is,
  amennyiben
  :

| a) | előzőleg nem bocsátottak ilyen EEA-t a fogyasztó rendelkezésére, vagy |
| --- | --- |

a)

előzőleg nem bocsátottak ilyen EEA-t a fogyasztó rendelkezésére, vagy

| b) | az ajánlat jellemzői különböznek a korábban kapott EEA-n található információktól. |
| --- | --- |

b)

az ajánlat jellemzői különböznek a korábban kapott EEA-n található információktól.

(4)
     
  A tagállamok kötelezővé tehetik az EEA-nak a hitelezőre nézve kötelező erejű ajánlattételt megelőző rendelkezésre bocsátását. Az ezt előíró tagállamok kikötik, hogy az EEA újbóli rendelkezésre bocsátása csak akkor kötelező, ha teljesül a (3) bekezdés b) pontja.

(5)
     
  Azok a tagállamok, amelyek ...

   (22)

  -a/-e előtt olyan adatlapot vezettek be, amely a II. mellékletben előírt tájékoztatási kötelezettségekkel egyenértékű kötelezettségeket tartalmaz, e cikk céljaira ...

   (23)

  -ig továbbra is használhatják ezt az adatlapot.

(6)
     
  A tagállamok legalább hét napban állapítják meg azt az időtartamot, amely alatt a fogyasztónak
  elegendő idő áll rendelkezésére az ajánlatok ▌összehasonlításához, következményeik felméréséhez és a tájékoztatáson alapuló döntés
  hozatal
  hoz▌.

A tagállamok meghatározzák, hogy az első albekezdésben említett időtartam a hitelmegállapodás megkötése előtti gondolkodási időt, a hitelmegállapodás megkötését követő azon időszakot, amely alatt az elállás joga gyakorolható, vagy e kettőt együttesen jelenti-e.

Amennyiben valamely tagállam a hitelmegállapodás megkötése előtti gondolkodási időt határoz meg:

| a) | az ajánlat a gondolkodási idő alatt kötelező erővel bír a hitelezőre nézve; és |
| --- | --- |

a)

az ajánlat a gondolkodási idő alatt kötelező erővel bír a hitelezőre nézve; és

| b) | a fogyasztónak a gondolkodási idő alatt bármikor lehetősége van az ajánlat elfogadására. |
| --- | --- |

b)

a fogyasztónak a gondolkodási idő alatt bármikor lehetősége van az ajánlat elfogadására.

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a fogyasztók a gondolkodási idő első tíz napját meg nem haladó ideig nem fogadhatják el az ajánlatot.

Amennyiben a hitelkamatláb vagy az ajánlatra vonatkozó egyéb költségek meghatározásának az alapját az alapul szolgáló kötvények vagy egyéb hosszú távú finanszírozási eszközök értékesítése képezi, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a hitelkamatláb vagy az egyéb költségek az alapul szolgáló kötvény vagy egyéb hosszú távú finanszírozási eszköz értékével összhangban eltérhetnek az ajánlatban közölt kamatlábtól, illetve egyéb költségektől.

Amennyiben a fogyasztó e bekezdés második albekezdésével összhangban jogosult elállni a megállapodástól, a 2002/65/EK irányelv 6. cikke nem alkalmazandó.

(7)
     Azon hitelező vagy adott esetben hitelközvetítő,
  illetve kijelölt képviselő
  ,
  aki/amely a fogyasztó rendelkezésére bocsátotta az EEA-t
  ,
  csak abban az esetben tekinthető úgy, hogy
  teljesítette a fogyasztónak a távollevők között kötött szerződés megkötése előtti tájékoztatására
  vonatkozó
  , a 2002/65/EK irányelv 3. cikkének (
  1
  ) bekezdésében
  előírt
  ,
  valamint az említett irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeket
  ,
  ha a szerződés megkötése előtt legalább
  az EEA-t rendelkezésre bocsátotta.

(8)
     
  A tagállamok az EEA-mintát kizárólag a II. mellékletben előírtakkal összhangban módosíthatják.
  Bármely további olyan tájékoztatást, amelyet a hitelező vagy adott esetben a hitelközvetítő,
  illetve kijelölt képviselő
  a fogyasztónak nyújthat
  vagy a nemzeti jog alapján nyújtani köteles
  , külön dokumentumban kell megadni, amely az EEA-hoz mellékelhető.

(9)   
  A Bizottság felhatalmazást kap arra
  ,
  hogy a 40. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az olyan új termékekkel kapcsolatban szükségessé váló információk vagy figyelmeztetések rendelkezésre bocsátása érdekében, amelyek ...

   (24)

  -t megelőzően még nem voltak forgalomban, a II. melléklet A. részében alkalmazott egységes megfogalmazásnak vagy a B. részében foglalt utasításoknak a módosítása céljából. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok azonban az EEA szerkezeti felépítését és formátumát nem változtathatják meg
  .

(10)   A 2002/65/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdésében említett, távbeszélőn keresztül történő kapcsolattartás esetében a pénzügyi szolgáltatás fő jellemzőinek az ugyanazon irányelv 3. cikke (3) bekezdése
  b) pontjának
  második francia bekezdése szerinti leírása tartalmazza legalább az ezen irányelv II. melléklete A. részének
  2–5.
  szakaszában említett elemeket.

(11)   A tagállamok biztosítják, hogy
  legalább az olyan esetekben, amikor az elállás joga nem áll fenn
  , a hitelező, illetve
  adott esetben
  a hitelközvetítő
  vagy a kijelölt képviselő a hitelezőre nézve kötelező erejű ajánlat megtételekor
  a fogyasztó rendelkezésére bocsássa a hitelmegállapodás tervezetének egy példányát.
  Az olyan esetekben, amikor az elállás joga fennáll, a tagállamok biztosítják, hogy a hitelező, illetve adott esetben a hitelközvetítő vagy a kijelölt képviselő a hitelezőre nézve kötelező erejű ajánlat megtételekor felajánlja, hogy a fogyasztó rendelkezésére bocsátja a hitelmegállapodás tervezetének egy példányát.

15. cikk

A hitelközvetítőkre
  és a kijelölt képviselőkre
  vonatkozó tájékoztatási követelmények

(1)   
  A tagállamok biztosítják, hogy
  a hitelközvetítő
  vagy a kijelölt képviselő kellő idővel
  a 4. cikk 5. pontjában meghatározott hitelközvetítési tevékenységek bármelyikének
  végzése előtt nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón
  a fogyasztó rendelkezésére bocsássa legalább az alábbi információkat:

| a) | a hitelközvetítő neve és levelezési címe; |
| --- | --- |

a)

a hitelközvetítő neve és levelezési címe;

| b) | a nyilvántartás, amelyben a hitelközvetítő szerepel,
  a nyilvántartási szám és adott esetben
  az, hogy hogyan ellenőrizhetők az ilyen
  nyilvántartás
  ; |
| --- | --- |

b)

a nyilvántartás, amelyben a hitelközvetítő szerepel,
  a nyilvántartási szám és adott esetben
  az, hogy hogyan ellenőrizhetők az ilyen
  nyilvántartás
  ;

| c) | az, hogy a hitelközvetítő szerződéses viszonyban áll-e egy vagy több hitelezővel, vagy kizárólag egy vagy több hitelező számára folytatja-e tevékenységét. Amennyiben a hitelközvetítő egy vagy több hitelezővel szerződéses viszonyban áll, vagy kizárólag egy vagy több hitelező számára folytatja tevékenységét
  , meg kell adnia azon a hitelezőknek a nevét, amelyek nevében
  eljár
  .
  A hitelközvetítő abban az esetben nyilatkozhat úgy, hogy önálló hitelközvetítő, ha teljesíti a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

c)

az, hogy a hitelközvetítő szerződéses viszonyban áll-e egy vagy több hitelezővel, vagy kizárólag egy vagy több hitelező számára folytatja-e tevékenységét. Amennyiben a hitelközvetítő egy vagy több hitelezővel szerződéses viszonyban áll, vagy kizárólag egy vagy több hitelező számára folytatja tevékenységét
  , meg kell adnia azon a hitelezőknek a nevét, amelyek nevében
  eljár
  .
  A hitelközvetítő abban az esetben nyilatkozhat úgy, hogy önálló hitelközvetítő, ha teljesíti a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban meghatározott feltételeket.

| d) | azt, hogy a hitelközvetítő nyújt-e tanácsadási szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

d)

azt, hogy a hitelközvetítő nyújt-e tanácsadási szolgáltatásokat;

| e) | adott esetben a fogyasztó által a hitelközvetítőnek a szolgáltatásaiért fizetendő díj,
  vagy amennyiben ezt nem lehetséges megadni, a díj kiszámításának módja
  ; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a fogyasztó által a hitelközvetítőnek a szolgáltatásaiért fizetendő díj,
  vagy amennyiben ezt nem lehetséges megadni, a díj kiszámításának módja
  ;

| f) | azok az eljárások, amelyek révén a fogyasztók és más érdekelt felek
  a cégen belül
  bejelenthetik a hitelközvetítőkkel kapcsolatos panaszaikat, valamint adott esetben a peren kívüli panasz- és jogorvoslati eljárások igénybevétele céljából rendelkezésre álló lehetőségek; |
| --- | --- |

f)

azok az eljárások, amelyek révén a fogyasztók és más érdekelt felek
  a cégen belül
  bejelenthetik a hitelközvetítőkkel kapcsolatos panaszaikat, valamint adott esetben a peren kívüli panasz- és jogorvoslati eljárások igénybevétele céljából rendelkezésre álló lehetőségek;

| g) | adott esetben
  tájékoztatás arról, hogy a hitelező
  vagy harmadik felek
  fizetnek-e valamilyen jutalékot
  vagy egyéb ösztönzést
  a hitelközvetítőnek
  a hitelmegállapodással kapcsolatban nyújtott szolgáltatásaiért
  ,
  valamint ha ismert
  , tájékoztatás a jutalék vagy egyéb ösztönzés
  összegéről
  .
  Amennyiben ez az összeg a tájékoztatás időpontjában nem ismert, a hitelközvetítőnek tájékoztatnia kell a fogyasztót, hogy a tényleges összeg a későbbiekben az EEA-n fog szerepelni. |
| --- | --- |

g)

adott esetben
  tájékoztatás arról, hogy a hitelező
  vagy harmadik felek
  fizetnek-e valamilyen jutalékot
  vagy egyéb ösztönzést
  a hitelközvetítőnek
  a hitelmegállapodással kapcsolatban nyújtott szolgáltatásaiért
  ,
  valamint ha ismert
  , tájékoztatás a jutalék vagy egyéb ösztönzés
  összegéről
  .
  Amennyiben ez az összeg a tájékoztatás időpontjában nem ismert, a hitelközvetítőnek tájékoztatnia kell a fogyasztót, hogy a tényleges összeg a későbbiekben az EEA-n fog szerepelni.

(2)   A nem függő,
  de egy vagy több hitelezőtől jutalékban részesülő
  hitelközvetítők a fogyasztó kérésére tájékoztatást adnak arról, hogy mennyiben tér el egymástól a fogyasztónak kínált hitelmegállapodásokat nyújtó különböző hitelezők által fizetendő jutalékok szintje. A fogyasztót tájékoztatni kell arról, hogy jogosult ilyen információt kérni.

(3)
     
  Ha a hitelközvetítő díjat számít fel a fogyasztónak, és a hitelezőtől vagy egy harmadik féltől jutalékban is részesül, akkor tájékoztatnia kell a fogyasztót, hogy a díjból levonásra kerül-e a jutalék egésze vagy annak egy része.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztó által a hitelközvetítőnek szolgáltatásaiért esetlegesen fizetendő díjról a hitelközvetítő tájékoztassa a hitelezőt a THM kiszámítása céljából.

(5)
     
  A tagállamok előírják a hitelközvetítőknek annak biztosítását, hogy az e cikk szerinti tájékoztatáson túl a kijelölt képviselő a fogyasztó megkeresésekor, illetve a vele való ügyletvitel előtt tájékoztassa a fogyasztót arról, hogy milyen minőségben jár el, és melyik hitelközvetítőt képviseli.

▌

16. cikk

Megfelelő magyarázat

(1)
     A tagállamok biztosítják, hogy a hitelezők és adott esetben a hitelközvetítők
  , illetve kijelölt képviselők
  megfelelő magyarázattal szolgáljanak a fogyasztónak a javasolt hitelmegállapodásokról és az esetleges járulékos szolgáltatásokról annak érdekében, hogy a fogyasztó képes legyen mérlegelni, hogy a javasolt hitelmegállapodások
  és járulékos szolgáltatások
  megfelelőek-e az igényei és a pénzügyi helyzete szempontjából. ▌

Adott esetben
  a magyarázatban
  ki kell térni különösen az alábbiakra:

| a) | a szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatás a következőkkel összhangban:








  i. | a hitelezők esetében a 14. cikk; |
| --- | --- | --- |

a)

a szerződéskötést megelőzően nyújtandó tájékoztatás a következőkkel összhangban:

i.

a hitelezők esetében a 14. cikk;

| ii. | a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők esetében a 14. és a 15. cikk; |
| --- | --- |

ii.

a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők esetében a 14. és a 15. cikk;

| b) | az ajánlott termékek alapvető jellemzői; |
| --- | --- |

b)

az ajánlott termékek alapvető jellemzői;

| c) | az ajánlott termékek fogyasztót esetlegesen érintő konkrét hatása
  , beleértve ▌a fogyasztó nemfizetésének
  következményeit
  is
  ; továbbá |
| --- | --- |

c)

az ajánlott termékek fogyasztót esetlegesen érintő konkrét hatása
  , beleértve ▌a fogyasztó nemfizetésének
  következményeit
  is
  ; továbbá

| d) | abban az esetben, ha a hitelmegállapodással egy csomagban járulékos szolgáltatások is szerepelnek, tájékoztatás arról, hogy a csomag egyes elemei külön felmondhatók-e, és hogy a felmondás milyen következményekkel jár a fogyasztóra nézve. |
| --- | --- |

d)

abban az esetben, ha a hitelmegállapodással egy csomagban járulékos szolgáltatások is szerepelnek, tájékoztatás arról, hogy a csomag egyes elemei külön felmondhatók-e, és hogy a felmondás milyen következményekkel jár a fogyasztóra nézve.

(2)
     
  A tagállamok az (1) bekezdésben említett magyarázat módját és mértékét, valamint a tájékoztatást nyújtó személyét megválaszthatják olyan módon, hogy az igazodjon a hitelmegállapodási ajánlat nyújtásának körülményeihez, az ajánlat címzettjének személyéhez, valamint az ajánlott hitel típusához.

5. fejezet

Teljeshiteldíj-mutató

17. cikk

A THM kiszámítása

(1)   A THM-et▌ az I. mellékletben meghatározott matematikai képletnek megfelelően kell kiszámítani.

(2)   
  A külön számla nyitásának és vezetésének költségeit
  ,▌az e számlát érintő ügyletek és lehívások▌ céljára szolgáló fizetési eszköz igénybevételének költségeit, és a fizetési ügyletekhez kapcsolódó költségeket minden olyan esetben be kell számítani a hitel fogyasztó által viselt költségébe,
  amikor a számlanyitás vagy -vezetés kötelező a hitel felvételéhez, illetve a hitelnek a meghirdetett feltételek melletti felvételéhez
  .

(3)   A THM kiszámítását arra a feltevésre kell alapozni, hogy a hitelmegállapodás a megállapodás szerinti időszak során érvényes marad, továbbá, hogy a hitelező és a fogyasztó teljesíti kötelezettségeit a hitelmegállapodás szerinti feltételek mellett és az abban foglalt időpontokig.

(4)   Olyan hitelmegállapodások esetében, amelyek a THM-ben foglalt hitelkamatláb és adott esetben más díjak – a számítás idején nem számszerűsíthető – változását lehetővé tévő rendelkezéseket tartalmaznak, a THM-et azon feltevés alapján kell kiszámítani, hogy a hitelkamatláb és más díjak
  nem változnak
  a szerződés
  megkötésekor
  meghatározott szinthez
  képest
  .

▌

(5)
     
  Ha a hitelmegállapodás szerint a hitelkamatláb a legalább ötéves kezdeti időszakra rögzített, ezt az időszakot követően pedig tárgyalásra kerül sor egy új rögzített hitelkamatláb további jelentős időtartamra való közös megállapítása céljából, akkor a további, az EEA-n szemléltető céllal bemutatott THM kiszámítása csak a kezdeti rögzített kamatozású időszakra vonatkozik, és azon a feltevésen alapul, hogy a rögzített kamatozású időszak végén a fennmaradó tőke visszafizetésre kerül.

(6)
     
  Amennyiben a hitelmegállapodás értelmében a hitelkamatláb változhat, a tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztó legalább az EEA útján tájékoztatást kapjon e változásoknak a fizetendő összegekre és a THM-re gyakorolt lehetséges hatásairól. Ennek keretében meg kell határozni egy másik THM-et a fogyasztó számára, amely szemlélteti a hitelkamatláb jelentős növekedéséhez fűződő lehetséges kockázatokat. Amennyiben a hitelkamatlábra nem vonatkozik felső értékhatár, ezt a tájékoztatást olyan figyelmeztetésnek kell kísérnie, amely kiemeli, hogy a hitelnek a THM által illusztrált, fogyasztó által viselt teljes költsége megváltozhat. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó azokra a hitelmegállapodásokra, amelyek értelmében a hitelkamatláb egy legalább ötéves kezdeti időszak folyamán rögzítésre kerül, mely időszak végén tárgyalásra kerül sor egy új rögzített hitelkamatláb további jelentős időtartamra való közös megállapítása céljából, mely célra az EEA-n meg kell határozni egy újabb THM-et.

(7)
     
  Adott esetben a THM kiszámításakor az I. mellékletben meghatározott további feltevések alkalmazandók.

(8)
     A Bizottság
  felhatalmazást kap arra
  , hogy a
  40. cikkel összhangban
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  THM számításakor felhasznált,
  az I. mellékletben meghatározott
  megjegyzések
  ▌módosítása, illetve feltevések
  aktualizálása
  céljából, különösen, ha az e cikkben és az I. mellékletben szereplő
  megjegyzések vagy
  feltevések nem elegendők a THM egységes módon történő kiszámításához, vagy
  már
  nem tükrözik a piaci kereskedelmi helyzetet.

▌

6. fejezet

Hitelképességi vizsgálat

18. cikk

A fogyasztó hitelképességének vizsgálatára vonatkozó kötelezettség

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  a hitelező
  a hitelmegállapodás
  megkötése
  előtt alaposan megvizsgálja a fogyasztó
  hitelképességét
  .
  E vizsgálat során megfelelően figyelembe kell venni az annak ellenőrzése szempontjából lényeges tényezőket, hogy a fogyasztó a jövőben is képes lesz-e teljesíteni a hitelmegállapodás értelmében őt terhelő kötelezettségeket.

(2)
     A tagállamok gondoskodnak
  a vizsgálat alapját képező eljárások és tájékoztatások kidolgozásáról, dokumentálásáról
  és fenntartásáról.

(3)
     
  A hitelképesség vizsgálata azonban nem alapulhat elsődlegesen azon, hogy a lakóingatlan értéke meghaladja a hitelösszeget, illetve azon a feltevésen, hogy a lakóingatlan értéke növekedni fog, kivéve ha a hitelmegállapodás az adott lakóingatlan építésére vagy felújítására irányul.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a hitelező hitelmegállapodást köt a fogyasztóval, a hitelező a hitelmegállapodást utóbb ne mondhassa fel vagy változtathassa meg a fogyasztó számára hátrányos módon azzal az indokkal, hogy a hitelképességi vizsgálat elvégzésére nem megfelelően került sor. Ez a bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha bebizonyosodik, hogy a fogyasztó szándékosan visszatartotta vagy meghamisította a 20. cikk értelmében közlendő információkat.

(5)   A tagállamok biztosítják
  , hogy
  :

▌

| a) | a hitelező csak akkor bocsáthassa a hitelt a fogyasztó rendelkezésére, ha a hitelképesség vizsgálatának eredménye arra utal, hogy valószínűsíthető a hitelmegállapodásból eredő kötelezettségeknek a megállapodásban előírt módon történő teljesítése; |
| --- | --- |

a)

a hitelező csak akkor bocsáthassa a hitelt a fogyasztó rendelkezésére, ha a hitelképesség vizsgálatának eredménye arra utal, hogy valószínűsíthető a hitelmegállapodásból eredő kötelezettségeknek a megállapodásban előírt módon történő teljesítése;

| b) | a 95/46/EK irányelv 10. cikkének megfelelően a hitelező előzetesen tájékoztassa a fogyasztót, ha szándékában áll adatokat lekérdezni egy adatbázisból; |
| --- | --- |

b)

a 95/46/EK irányelv 10. cikkének megfelelően a hitelező előzetesen tájékoztassa a fogyasztót, ha szándékában áll adatokat lekérdezni egy adatbázisból;

| c) | a hitelkérelem elutasítása esetén ▌a hitelező
  arról késedelem nélkül
  tájékoztassa a fogyasztót,
  valamint adott esetben arról is, hogy a döntés meghozatalára az automatizált adatfeldolgozás alapján került sor
  .
  Amennyiben az elutasítás az adatbázisban lefolytatott keresés eredményén alapul, a hitelező köteles tájékoztatni a fogyasztót e lekérdezés eredményéről, valamint az adott adatbázis paramétereiről. |
| --- | --- |

c)

a hitelkérelem elutasítása esetén ▌a hitelező
  arról késedelem nélkül
  tájékoztassa a fogyasztót,
  valamint adott esetben arról is, hogy a döntés meghozatalára az automatizált adatfeldolgozás alapján került sor
  .
  Amennyiben az elutasítás az adatbázisban lefolytatott keresés eredményén alapul, a hitelező köteles tájékoztatni a fogyasztót e lekérdezés eredményéről, valamint az adott adatbázis paramétereiről.

▌

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy ▌mielőtt sor kerülne a teljes hitelösszegnek
  a hitelmegállapodás megkötése utáni
  bármilyen jelentős emelésére, sor kerüljön a fogyasztó hitelképességének
  naprakész információk alapján
  történő újbóli vizsgálatára,
  kivéve ha az adott további hitelösszeget az eredeti hitelképesség-vizsgálatkor már számításba vették
  .

(7)
     
  Ez a cikk a 95/46/EK irányelvet nem érinti.

19. cikk

Az ingatlanok értékbecslése

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a területükön belül megbízható, lakóingatlanokra vonatkozó értékbecslési előírások kerülnek kidolgozásra a jelzáloghitelezés céljára. A tagállamok kötelezik a hitelezőket arra, hogy az ingatlanok értékbecslését ezen előírásoknak alapján végezzék el, illetve amennyiben az értékbecslést harmadik fél végzi, tegyék meg az annak biztosításához szükséges ésszerű lépéseket, hogy a harmadik fél ezeket az előírásokat alkalmazva járjon el. Amennyiben az ingatlanok értékbecslését végző független értékbecslők szabályozása a nemzeti hatóságok feladata, e hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az értékbecslők betartsák a hatályos nemzeti szabályokat.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az ingatlanok értékbecslését végző belső és külső értékbecslők megfelelő szakmai hozzáértéssel rendelkeznek, és a hitelnyújtás folyamatától kellően független pozícióban vannak ahhoz, hogy pártatlan és objektív értékbecslést tudjanak végezni, mely értékbecslést tartós adathordozón kötelesek rögzíteni, és melyet a hitelező köteles a nyilvántartásában megőrizni.

20. cikk

A fogyasztókra vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása és
  ellenőrzése

(1)
     
  A 18. cikkben említett hitelképességi vizsgálatot a fogyasztó jövedelmére és kiadásaira, valamint egyéb pénzügyi és gazdasági körülményeire vonatkozó szükséges, elégséges és arányos információk alapján kell elvégezni. Az információkat, ideértve a hitelközvetítőnek vagy kijelölt képviselőnek a hiteligénylési folyamat során szolgáltatott információkat is, a hitelezőnek releváns belső vagy külső forrásokból – így többek között a fogyasztótól – kell beszereznie. Az információkat – szükség esetén többek között független módon ellenőrizhető dokumentáció segítségével – megfelelően ellenőrizni kell.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a hitelközvetítők vagy kijelölt képviselők a fogyasztótól megszerzett szükséges információkat pontosan továbbítsák az adott hitelezőnek, hogy el lehessen végezni a hitelképességi vizsgálatot.

(3)   
  A tagállamok biztosítják, hogy a hitelezők
  a szerződéskötés előtt ▌
  egyértelmű és érthető formában meghatározzák
  , hogy a fogyasztónak milyen
  szükséges
  információkat
  és
  függetlenül ellenőrizhető igazolásokat▌ kell benyújtania,
  és milyen határidőn belül
  .
  Ezen információkérésnek arányosnak kell lennie, és a hitelképesség megfelelő vizsgálatának lefolytatásához szükséges információkra kell korlátozódnia. A tagállamok engedélyezik a hitelezőknek, hogy – amennyiben ez a hitelképességi vizsgálat lefolytatásához szükséges – felkérjék a fogyasztót az információkérés folytán kapott információk pontosítására.

A tagállamok nem engedélyezhetik a hitelezőknek a hitelmegállapodás azon indokkal való felmondását, hogy a hitelmegállapodás megkötése előtt a fogyasztó által szolgáltatott információk hiányosak voltak.

A második albekezdés ellenére a tagállamok lehetővé tehetik a hitelmegállapodás hitelező általi felmondását, amennyiben bebizonyosodik, hogy a fogyasztó szándékosan visszatartotta vagy meghamisította az információkat.

(4)
     
  A tagállamokban megfelelő intézkedéseknek kell rendelkezésre állniuk annak biztosítására, hogy a fogyasztók tisztában legyenek a (3) bekezdés első albekezdésében említett információkérésre történő helyes információszolgáltatás szükségességével, valamint azzal, hogy az általuk nyújtott információknak teljesnek kell lenniük az ahhoz szükséges mértékben, hogy a hitelképességi vizsgálatot megfelelően el lehessen végezni. A hitelezőnek, a hitelközvetítőnek vagy a kijelölt képviselőnek figyelmeztetnie kell a fogyasztót, hogy amennyiben a hitelezőnek azért nem áll módjában elvégezni a hitelképesség vizsgálatát, mert
  a fogyasztó úgy dönt, hogy nem bocsátja rendelkezésre a
  hitelképességi
  vizsgálathoz szükséges információkat
  vagy igazolásokat
  , abban az esetben
  a hitel nem
  bocsátható a rendelkezésére. Az ilyen figyelmeztetés egységes formátumban is kiadható.

(5)   Ez a cikk nem érinti a 95/46/EK irányelvet, és különösen annak 6. cikkét.

7. fejezet

Az adatbázisokhoz való hozzáférés

21. cikk

Az adatbázisokhoz való hozzáférés

(1)   
  Kizárólag
  annak figyelemmel kísérése céljából, hogy a fogyasztók a hitelmegállapodás időtartama során teljesítik-e hitelkötelezettségeiket, minden tagállam
  az összes, valamely tagállambeli
  hitelező számára biztosítja a ▌hozzáférést az adott tagállamban a fogyasztók hitelképességének vizsgálata céljára használt adatbázisokhoz.
  Az említett hozzáférés feltételei nem lehetnek megkülönböztető jellegűek.

(2)
     
  Az (1) bekezdés mind
  a magántulajdonú hitelirodák vagy hitelinformációs társaságok által működtetett adatbázisokra,
  mind
  az állami hitelinformációs rendszerek
  re alkalmazandó
  .

▌

(3)   Ez a cikk nem érinti a 95/46/EK irányelvet.

8. fejezet

Tanácsadási szolgáltatások

22. cikk

A tanácsadási szolgáltatásokra vonatkozó előírások

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a hitelező, a hitelközvetítő,
  illetve a kijelölt képviselő
  az adott ügylettel kapcsolatban
  kifejezett
  tájékoztatást nyújtson a fogyasztó számára arra vonatkozóan, hogy
  számára tanácsadási szolgáltatások nyújtására kerül vagy kerülhet-e sor
  .

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a hitelező, a hitelközvetítő, illetve a kijelölt képviselő a tanácsadási szolgáltatások nyújtása, illetve adott esetben a tanácsadási szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződés megkötése előtt nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón közölje a fogyasztóval az alábbi információkat:

| a) | az, hogy az ajánlás alapját kizárólag saját termékkínálatuk képezi-e a (3) bekezdés b) pontjával összhangban, vagy pedig a piacon jelen levő termékek széles skálája a (3) bekezdés c) pontjával összhangban, azért hogy a fogyasztó számára érthető legyen, min alapul a számára adott ajánlás; |
| --- | --- |

a)

az, hogy az ajánlás alapját kizárólag saját termékkínálatuk képezi-e a (3) bekezdés b) pontjával összhangban, vagy pedig a piacon jelen levő termékek széles skálája a (3) bekezdés c) pontjával összhangban, azért hogy a fogyasztó számára érthető legyen, min alapul a számára adott ajánlás;

| b) | adott esetben a fogyasztó által a tanácsadási szolgáltatásokért fizetendő díj, vagy – amennyiben annak összege a tájékoztatás idején még nem határozható meg – a díj kiszámítására alkalmazott módszer. |
| --- | --- |

b)

adott esetben a fogyasztó által a tanácsadási szolgáltatásokért fizetendő díj, vagy – amennyiben annak összege a tájékoztatás idején még nem határozható meg – a díj kiszámítására alkalmazott módszer.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett információk
  a szerződéskötést megelőző kiegészítő tájékoztatás
  keretében is közölhetők a fogyasztóval
  .

(3)
     Amennyiben a fogyasztók számára
  tanácsadási szolgáltatások
  nyújtására kerül sor,
  a tagállamok
  az 7. és a
  9
  . cikkben meghatározott követelményeken túl
  biztosítják, hogy
  :

| a) | a hitelező, hitelközvetítő, illetve kijelölt képviselő
  megszerezze a fogyasztó személyes és pénzügyi helyzetével, preferenciáival és céljaival kapcsolatos szükséges információkat, hogy megfelelő hitelmegállapodást tudjon ajánlani. Az ajánlás kialakításához szükséges értékelést az adott időpontban naprakész információkra kell alapozni, a fogyasztónak a javasolt hitelmegállapodás időtartama alatti helyzetét érintő kockázatokkal kapcsolatos ésszerű feltételezések
  figyelembevételével
  ▌; |
| --- | --- |

a)

a hitelező, hitelközvetítő, illetve kijelölt képviselő
  megszerezze a fogyasztó személyes és pénzügyi helyzetével, preferenciáival és céljaival kapcsolatos szükséges információkat, hogy megfelelő hitelmegállapodást tudjon ajánlani. Az ajánlás kialakításához szükséges értékelést az adott időpontban naprakész információkra kell alapozni, a fogyasztónak a javasolt hitelmegállapodás időtartama alatti helyzetét érintő kockázatokkal kapcsolatos ésszerű feltételezések
  figyelembevételével
  ▌;

| b) | a hitelezők, függő hitelközvetítők vagy függő hitelközvetítők képviselői a termékkörükből kellően nagy számú hitelmegállapodást mérlegeljenek, és azok közül a fogyasztó igényeinek, pénzügyi helyzetének és személyes körülményeinek megfelelő egy vagy több hitelmegállapodást ajánljanak; |
| --- | --- |

b)

a hitelezők, függő hitelközvetítők vagy függő hitelközvetítők képviselői a termékkörükből kellően nagy számú hitelmegállapodást mérlegeljenek, és azok közül a fogyasztó igényeinek, pénzügyi helyzetének és személyes körülményeinek megfelelő egy vagy több hitelmegállapodást ajánljanak;

| c) | a független hitelközvetítők és a független hitelközvetítők képviselői a piacon elérhető hitelmegállapodások közül kellően nagy számú hitelmegállapodást mérlegeljenek, és azok közül a fogyasztó igényeinek, pénzügyi helyzetének és személyes körülményeinek megfelelő egy vagy több hitelmegállapodást ajánljanak; |
| --- | --- |

c)

a független hitelközvetítők és a független hitelközvetítők képviselői a piacon elérhető hitelmegállapodások közül kellően nagy számú hitelmegállapodást mérlegeljenek, és azok közül a fogyasztó igényeinek, pénzügyi helyzetének és személyes körülményeinek megfelelő egy vagy több hitelmegállapodást ajánljanak;

| d) | a hitelezők, hitelközvetítők vagy kijelölt képviselők a fogyasztó érdekeinek leginkább megfelelő módon járjanak el azáltal, hogy:










  i. | tájékozódnak a fogyasztó igényeiről és körülményeiről; és |
| --- | --- | --- |

d)

a hitelezők, hitelközvetítők vagy kijelölt képviselők a fogyasztó érdekeinek leginkább megfelelő módon járjanak el azáltal, hogy:

i.

tájékozódnak a fogyasztó igényeiről és körülményeiről; és

| ii. | az a), b) és c) pontban foglaltakkal összhangban megfelelő hitelmegállapodásokat ajánlanak; továbbá |
| --- | --- |

ii.

az a), b) és c) pontban foglaltakkal összhangban megfelelő hitelmegállapodásokat ajánlanak; továbbá

| e) | a hitelező, hitelközvetítő vagy kijelölt képviselő az általa nyújtott ajánlást nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón rögzítve is a fogyasztó rendelkezésére bocsássa. |
| --- | --- |

e)

a hitelező, hitelközvetítő vagy kijelölt képviselő az általa nyújtott ajánlást nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón rögzítve is a fogyasztó rendelkezésére bocsássa.

(4)
     
  A tagállamok megtilthatják a „tanácsadás”, a „tanácsadó” és más hasonló kifejezések használatát, ha a tanácsadási szolgáltatásokat hitelező, függő hitelközvetítő, vagy függő hitelközvetítő kijelölt képviselője nyújtja a fogyasztónak

Amennyiben a tagállamok nem tiltják meg a „tanácsadás” és „tanácsadó” kifejezés használatát, akkor előírják, hogy a „független tanácsadás” és a „független tanácsadó” kifejezést a tanácsadási szolgáltatást nyújtó hitelezők, hitelközvetítők vagy kijelölt képviselők kizárólag a következő feltételekkel használhatják:

| a) | a hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők kötelesek a piacon elérhető hitelmegállapodásokat kellően nagy számban mérlegelni; továbbá |
| --- | --- |

a)

a hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők kötelesek a piacon elérhető hitelmegállapodásokat kellően nagy számban mérlegelni; továbbá

| b) | a hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők e tanácsadási szolgáltatásokért nem részesülhetnek díjazásban sem egy, sem több hitelezőtől. |
| --- | --- |

b)

a hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők e tanácsadási szolgáltatásokért nem részesülhetnek díjazásban sem egy, sem több hitelezőtől.

A második albekezdés b) pontja csak abban az esetben alkalmazandó, amennyiben kevesebb hitelező kínálatát mérlegelik, mint ahány hitelező a piaci kínálat többségét biztosítja.

A tagállamok szigorúbb követelményeket is előírhatnak a „független tanácsadás” és a „független tanácsadó” kifejezésnek a hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők általi használatára, illetve a hitelező általi díjazás tilalmára vonatkozóan.

(5)
     
  A tagállamok előírhatják, hogy a hitelezők, a hitelközvetítők és a kijelölt képviselők figyelmeztessék a fogyasztót, ha a hitelmegállapodás a fogyasztó pénzügyi helyzetét figyelembe véve valamilyen konkrét kockázatot jelenthet a fogyasztóra nézve.

(6)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy tanácsadási szolgáltatásokat csak hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők nyújthassanak.

A tagállamok eltekinthetnek az első albekezdés alkalmazásától az alábbi személyek tekintetében:

| a) | a 4. cikk 5. pontja szerinti hitelközvetítői tevékenységet folytató vagy tanácsadási szolgáltatást nyújtó személyek, ha e tevékenységet vagy szolgáltatást szakmai tevékenységük keretében eseti jelleggel végzik, és az ez utóbbi tevékenységet szabályozó jogszabályok, közigazgatási rendelkezések vagy szakmai etikai kódex nem zárják ki az ilyen tevékenységek vagy szolgáltatások végzését; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk 5. pontja szerinti hitelközvetítői tevékenységet folytató vagy tanácsadási szolgáltatást nyújtó személyek, ha e tevékenységet vagy szolgáltatást szakmai tevékenységük keretében eseti jelleggel végzik, és az ez utóbbi tevékenységet szabályozó jogszabályok, közigazgatási rendelkezések vagy szakmai etikai kódex nem zárják ki az ilyen tevékenységek vagy szolgáltatások végzését;

| b) | a meglévő adósságok kezelése keretében tanácsadási szolgáltatásokat nyújtó olyan fizetésképtelenségi tanácsadók, akiknek a tevékenysége törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések hatálya alá tartozik, illetve olyan állami vagy önkéntes adósságkezelési tanácsadással foglalkozó személyek, akik/amelyek tevékenységüket nem kereskedelmi alapon végzik; vagy |
| --- | --- |

b)

a meglévő adósságok kezelése keretében tanácsadási szolgáltatásokat nyújtó olyan fizetésképtelenségi tanácsadók, akiknek a tevékenysége törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések hatálya alá tartozik, illetve olyan állami vagy önkéntes adósságkezelési tanácsadással foglalkozó személyek, akik/amelyek tevékenységüket nem kereskedelmi alapon végzik; vagy

| c) | olyan, hitelezőnek, hitelközvetítőnek vagy kijelölt képviselőnek nem minősülő, tanácsadási szolgáltatásokat nyújtó személyek, akiknek/amelyeknek ezt a tevékenységét az illetékes hatóságok az ezen irányelv által a hitelközvetítőkkel szemben előírt követelményekkel összhangban engedélyezték és felügyelik. |
| --- | --- |

c)

olyan, hitelezőnek, hitelközvetítőnek vagy kijelölt képviselőnek nem minősülő, tanácsadási szolgáltatásokat nyújtó személyek, akiknek/amelyeknek ezt a tevékenységét az illetékes hatóságok az ezen irányelv által a hitelközvetítőkkel szemben előírt követelményekkel összhangban engedélyezték és felügyelik.

A második albekezdés szerinti kivétel hatálya alá tartozó személyeket nem illeti meg a 32. cikk (1) bekezdésében említett, az Unió egész területére kiterjedő szolgáltatásnyújtási jog.

(7)
     
  Ez a cikk nem érinti a 16. cikket, valamint a tagállamok azon hatáskörét, hogy a fogyasztók számára biztosítsák az olyan szolgáltatások rendelkezésre állását, amelyek célja, hogy segítsék a fogyasztókat pénzügyi szükségleteik jobb megértésében, valamint annak áttekintésében, hogy milyen típusú termékek lehetnek a legalkalmasabbak e szükségletek kielégítésére.

9
  . fejezet

Devizahitelek és változó
  kamatozású hitelek

23. cikk

Devizahitelek

(1)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben a hitelmegállapodás tárgya devizahitel, a hitelmegállapodás megkötésekor rendelkezésre álljon egy megfelelő szabályozási keret, amely biztosítja legalább azt, hogy:

| a) | a fogyasztó – meghatározott feltételek mellett – jogosult legyen a hitelmegállapodást egy másik pénznemre átváltani; vagy |
| --- | --- |

a)

a fogyasztó – meghatározott feltételek mellett – jogosult legyen a hitelmegállapodást egy másik pénznemre átváltani; vagy

| b) | rendelkezésre álljanak olyan egyéb eljárások, amelyek korlátozzák a fogyasztó árfolyamkockázatnak való kitettségét a hitelmegállapodás keretében. |
| --- | --- |

b)

rendelkezésre álljanak olyan egyéb eljárások, amelyek korlátozzák a fogyasztó árfolyamkockázatnak való kitettségét a hitelmegállapodás keretében.

(2)
     
  Az (1) bekezdés a) pontjában említett alternatív pénznem lehet:

| a) | az a pénznem, amelyben a fogyasztó jövedelmét elsősorban szerzi, vagy amelyben a hitel visszafizetéséhez felhasználandó vagyonát tartja, amint az a hitelmegállapodás megkötése céljából lefolytatott legutóbbi hitelképességi vizsgálat alkalmával megállapításra került; vagy |
| --- | --- |

a)

az a pénznem, amelyben a fogyasztó jövedelmét elsősorban szerzi, vagy amelyben a hitel visszafizetéséhez felhasználandó vagyonát tartja, amint az a hitelmegállapodás megkötése céljából lefolytatott legutóbbi hitelképességi vizsgálat alkalmával megállapításra került; vagy

| b) | annak a tagállamnak a pénzneme, amelynek területén a fogyasztó lakóhelye a hitelmegállapodás megkötésekor volt, vagy amelynek területén jelenlegi lakóhelye található. |
| --- | --- |

b)

annak a tagállamnak a pénzneme, amelynek területén a fogyasztó lakóhelye a hitelmegállapodás megkötésekor volt, vagy amelynek területén jelenlegi lakóhelye található.

A tagállamok meghatározhatják, hogy mindkét, az első albekezdés a) és b) pontjában említett lehetőségnek a fogyasztó rendelkezésére kell-e állnia, vagy csak az egyiknek, vagy a hitelezőkre bízhatják annak meghatározását, hogy mindkét, az első albekezdés a) és b) pontjában említett lehetőségnek a fogyasztó rendelkezésére kell-e állnia, vagy csak az egyiknek.

(3)
     
  Amennyiben a fogyasztó az (1) bekezdés a) pontjával összhangban jogosult egy alternatív pénznemre váltani a hitelmegállapodás keretében, a tagállamok biztosítják, hogy a pénznem átváltására az átállás iránti kérelem napján érvényes piaci átváltási árfolyamon kerüljön sor, kivéve ha a hitelmegállapodás erről másként rendelkezik.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a fogyasztó devizahitellel rendelkezik, a hitelező nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón rendszeresen figyelmeztesse a fogyasztót legalább abban az esetben, ha a még fennálló, a fogyasztó által fizetendő teljes összeg vagy a rendszeres törlesztőrészletek összege több mint 20 %-kal eltér attól, amennyi az összegük abban az esetben lenne, ha a hitelmegállapodás pénzneme és a tagállam pénzneme közötti, a hitelmegállapodás megkötésekor érvényes árfolyamot alkalmaznák. A figyelmeztetésben tájékoztatni kell a fogyasztót a fogyasztó által fizetendő teljes összeg emelkedéséről, adott esetben hivatkozni kell egy alternatív pénznemre való átállás jogára és ezen átállás feltételeire, valamint ismertetni kell a fogyasztót érintő árfolyamkockázat korlátozására szolgáló esetleges egyéb mechanizmusokat.

(5)
     
  A tagállamok a devizahitelek szabályozása céljából bevezethetnek további rendelkezéseket is, feltéve hogy azokat nem visszamenőleges hatállyal alkalmazzák.

(6)
     
  Az e cikk alapján alkalmazandó eljárásokat az EEA-n és a hitelmegállapodásban ismertetni kell a fogyasztóval. Amennyiben a hitelmegállapodás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely a fogyasztót érintő árfolyamkockázatot 20 % alatti mértékű árfolyamingadozásra korlátozná, akkor a az EEA-nak tartalmaznia kell egy szemléltető példát arról, hogy milyen hatással jár az árfolyam 20 %-os változása.

24. cikk

Változó kamatozású hitelek

Amennyiben a hitelmegállapodás tárgya változó kamatozású hitel, a tagállamok biztosítják a következőket:

| a) | a hitelkamatláb kiszámításához alapul vett mögöttes index vagy referencia-kamatláb a hitelmegállapodás részes felei és az illetékes hatóságok számára egyértelmű, hozzáférhető, objektív és ellenőrizhető; és |
| --- | --- |

a)

a hitelkamatláb kiszámításához alapul vett mögöttes index vagy referencia-kamatláb a hitelmegállapodás részes felei és az illetékes hatóságok számára egyértelmű, hozzáférhető, objektív és ellenőrizhető; és

| b) | a hitelkamatláb kiszámításához felhasznált indexek korábbi adatait vagy az indexet rendelkezésre bocsátó szervezet, vagy a hitelezők nyilvántartják. |
| --- | --- |

b)

a hitelkamatláb kiszámításához felhasznált indexek korábbi adatait vagy az indexet rendelkezésre bocsátó szervezet, vagy a hitelezők nyilvántartják.

10.
   
  fejezet

A hitelmegállapodások és a kapcsolódó jogok megfelelő végrehajtása

25. cikk

Előtörlesztés

(1)
     A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztó▌jogosult legyen a hitelmegállapodás szerinti kötelezettségeinek a megállapodás lejárata előtti,
  teljes egészében vagy részlegesen
  történő teljesítésére. Ilyen esetekben
  a fogyasztó
  jogosult a hitel fogyasztó által viselt teljes költségének csökkentésére, ami a szerződés fennmaradó időtartamára esedékes kamat és költségek csökkentését jelenti.

(2)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett jog gyakorlása bizonyos feltételekhez
  legyen
  kötve. Ilyen feltétel lehet többek között a jog gyakorlásának időbeli korlátozása, a hitelkamatláb típusától
  vagy a jog fogyasztó általi gyakorlásának időpontjától
  függően eltérő elbánás alkalmazása, vagy a jog gyakorlásának a feltételéül szabott körülmények tekintetében történő korlátozások.

(3)
     A tagállamok rendelkezhetnek úgy▌, hogy a hitelező
  indokolt esetben
  jogosult a hitel előtörlesztéséhez közvetlenül kapcsolódó
  potenciális
  költségek után méltányos és
  objektívan
  indokolt kompenzációban részesülni,
  de a fogyasztóra nézve nem alkalmazhat szankciót
  .
  A kompenzáció e tekintetben nem haladhatja meg a hitelező pénzügyi veszteségét. E feltételek mellett a tagállamok előírhatják, hogy a kompenzáció mértéke nem haladhat meg egy meghatározott szintet, vagy csak egy bizonyos ideig alkalmazható.

(4)
     
  Amennyiben a fogyasztó a hitelmegállapodás szerinti kötelezettségeit a megállapodás lejárata előtt kívánja teljesíteni, a hitelezőnek a kérelem kézhezvételét követően késedelem nélkül nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón a fogyasztó rendelkezésére kell bocsátania azokat az információkat, amelyek e lehetőség mérlegeléséhez szükségesek. Ennek keretében számszerűsíteni kell legalább azt, hogy a fogyasztó számára milyen következményekkel jár, ha a hitelmegállapodás szerinti kötelezettségeit a megállapodás lejárata előtt teljesíti, és egyértelműen meg kell nevezni az e következmények megállapításához használt feltevéseket. A feltevéseknek ésszerűeknek és indokolhatóaknak kell lenniük.

(5)
     
  Amennyiben
  az előtörlesztés olyan időszakra esik, amikor a hitelkamatláb rögzített,
  a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett
  jog gyakorlásának feltételeként a fogyasztó részéről
  jogszerű
  érdeknek kell fennállnia.

▌

26. cikk

Rugalmas és megbízható piacok

(1)
     
  A tagállamoknak megfelelő mechanizmusokkal kell rendelkezniük annak biztosítására, hogy a fedezettel szembeni követelés a hitelező által vagy a hitelező nevében érvényesíthető legyen. A tagállamok biztosítják, hogy a hitelezők megfelelő nyilvántartást vezessenek a fedezetként elfogadott ingatlanok típusairól, valamint az általuk alkalmazott, vonatkozó jelzáloghitelezési politikáról.

(2)
     
  A tagállamok – többek között a piacfelügyelet biztosítása céljából – meghozzák a szükséges intézkedéseket a lakóingatlan-piac megfelelő statisztikai jellegű figyelemmel kísérésének a biztosítására, és e célból adott esetben speciális – állami és/vagy magán típusú – árindexek kialakítását és használatát ösztönzik.

27. cikk

A hitelkamatláb-változásokra vonatkozó tájékoztatás

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a hitelező nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón tájékoztassa a fogyasztót a hitelkamatláb változásáról, mielőtt a változás hatályba lépne. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell legalább a törlesztőrészleteknek az új hitelkamatláb hatálybalépését követően fizetendő összegét, és abban az esetben, ha a törlesztőrészletek száma vagy gyakorisága megváltozik, az erre vonatkozó részleteket.

(2)
     
  A tagállamok azonban lehetővé tehetik, hogy a felek a hitelmegállapodásban úgy egyezzenek meg, hogy az (1) bekezdésben említett információkról a fogyasztó rendszeres időközönként kapjon tájékoztatást azokban az esetekben, amikor a hitelkamatláb változása valamely referencia-kamatláb változásával áll összefüggésben, az új referencia-kamatlábat megfelelő módon nyilvánosságra hozzák, és az új referencia-kamatlábra vonatkozó tájékoztatást a hitelező ügyfélfogadási helyiségében hozzáférhetővé teszik, továbbá a fogyasztóval személyesen is közlik az új törlesztőrészletek összegével együtt.

(3)
     
  A hitelező abban az esetben is folytathatja a fogyasztók rendszeres tájékoztatását, ha a hitelkamatláb változása nem a referencia-kamatláb változásával függ össze, feltéve hogy ezt a nemzeti jog
  ... (25)

  előtt lehetővé tette.

(4)
     
  Amennyiben a hitelkamatláb változását tőkepiaci aukció útján határozzák meg, és emiatt a hitelező számára nem lehetséges a változásról a fogyasztót a változás hatálybalépése előtt értesíteni, a hitelező az aukció előtt megfelelő idővel nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón tájékoztatja a fogyasztót a közelgő eljárásról, jelezve, hogy az hogyan befolyásolhatja a hitelkamatlábat.

28. cikk

Fizetési késedelem és kényszerértékesítés

(1)
     
  A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a hitelezőket a helyzet ésszerű átgondolására ösztönözzék, mielőtt sor kerülne a kényszerértékesítési eljárás megindítására.

(2)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy amennyiben a hitelező a nemteljesítés miatt díjakat állapíthat meg és számíthat fel a fogyasztónak, e díjak összege ne lehessen magasabb annál az összegnél, amely a hitelezőnek a nemteljesítés miatt felmerült költségei megtérítéséhez szükséges.

(3)
     
  A tagállamok lehetővé tehetik, hogy a hitelezők nemteljesítés esetén további díjakat számítsanak fel a fogyasztónak. Ebben az esetben a tagállamok e díjak tekintetében felső korlátot állapítanak meg.

(4)
     
  A tagállamok nem akadályozhatják meg a hitelmegállapodásban részes feleket abban, hogy egymás között kifejezetten megállapodjanak arról, hogy a hitel visszafizetéséhez elegendő a biztosíték vagy az annak értékesítéséből befolyt összeg hitelező részére történő visszaadása vagy átruházása.

(5)
     
  Arra az esetre, ha a lakóingatlanért kapott vételár befolyásolja a fogyasztó tartozásának összegét, a tagállamoknak megfelelő eljárásokkal, illetve intézkedésekkel kell rendelkezniük annak biztosítására, hogy a kényszerértékesítés tárgyát képező lakóingatlanért a lehető legjobb árat lehessen kapni.

Arra az esetre, ha a kényszerértékesítési eljárást követően marad fennálló tartozás, a tagállamok olyan intézkedésekről gondoskodnak a fogyasztók védelme érdekében, amelyek megkönnyítik a visszafizetést.

11. fejezet

A hitelközvetítők és kijelölt képviselők tevékenységének megkezdésére és a felügyeletükre vonatkozó követelmények

29. cikk

A hitelközvetítői tevékenység engedélyezése

(1)   A hitelközvetítőnek a 4. cikk 5. pontjában meghatározott hitelközvetítői tevékenységek mindegyikének vagy egy részének, illetve
  tanácsadási szolgáltatásoknak
  az általa történő ellátásához, illetve nyújtásához engedélyt kell kérnie a székhelye szerinti tagállam ▌illetékes hatóságától.
  Ha valamely tagállam a 31. cikk alapján lehetővé teszi kijelölt képviselők működését, akkor az így kijelölt képviselő nem köteles hitelközvetítőként való engedélyezését kérni e cikk alapján.

▌

(2)
     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  a hitelközvetítői tevékenység engedélyezéséhez a 9. cikkben foglalt követelményeken túl teljesüljenek legalább a következő szakmai követelmények:

| a) | a hitelközvetítőnek rendelkeznie kell a szolgáltatás nyújtásának területén érvényes szakmai felelősségbiztosítással, vagy valamilyen hasonló biztosítékkal a szakmai gondatlanságból eredő felelősség esetére. Függő hitelközvetítők esetében azonban a székhely szerinti tagállam rendelkezhet úgy, hogy a felelősségbiztosítást vagy hasonló biztosítékot nyújthatja az a hitelező is, akinek vagy amelynek nevében a hitelközvetítő eljárni jogosult;



  A Bizottság felhatalmazást kap az e pont első bekezdésében említett szakmai felelősségbiztosítás vagy hasonló biztosíték minimális összegének megállapítására szolgáló szabályozástechnikai előírások elfogadására és szükség esetén történő módosítására. A szabályozástechnikai előírások az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban kell elfogadni.


  Az EBH az e pont első bekezdésében említett szakmai felelősségbiztosítás vagy hasonló biztosíték minimális összegének megállapítására szolgáló szabályozástechnikai előírástervezeteket dolgoz ki, amelyeket ...

   (26)

  -ig benyújt a Bizottságnak. Az EBH első alkalommal ...

   (27)

  -ig, majd azt követően kétévente felülvizsgálja és szükség esetén kidolgozza az e pont első bekezdésében említett szakmai felelősségbiztosítás vagy hasonló biztosíték minimális összegének módosítására irányuló szabályozástechnikai standardtervezetet, és azt a Bizottságnak benyújtja. |
| --- | --- |

a)

a hitelközvetítőnek rendelkeznie kell a szolgáltatás nyújtásának területén érvényes szakmai felelősségbiztosítással, vagy valamilyen hasonló biztosítékkal a szakmai gondatlanságból eredő felelősség esetére. Függő hitelközvetítők esetében azonban a székhely szerinti tagállam rendelkezhet úgy, hogy a felelősségbiztosítást vagy hasonló biztosítékot nyújthatja az a hitelező is, akinek vagy amelynek nevében a hitelközvetítő eljárni jogosult;

| b) | a hitelközvetítőként működő természetes személynek, a jogi személyként működő hitelközvetítő igazgatósága tagjainak, és a jogi személyként működő, de igazgatósággal nem rendelkező hitelközvetítőben a hasonló feladatokat ellátó természetes személyeknek jó hírnévvel kell rendelkezniük. Alapkövetelmény, hogy az említett személyek súlyos vagyon elleni vagy más pénzügyi tevékenységgel kapcsolatos bűncselekmények miatt bűnügyi nyilvántartásban vagy bármely más ennek megfelelő nemzeti adattárban nem szerepelhetnek, valamint korábban nem jelenthettek csődöt, kivéve ha a nemzeti jogszabályoknak megfelelően mentesítették őket a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól; |
| --- | --- |

b)

a hitelközvetítőként működő természetes személynek, a jogi személyként működő hitelközvetítő igazgatósága tagjainak, és a jogi személyként működő, de igazgatósággal nem rendelkező hitelközvetítőben a hasonló feladatokat ellátó természetes személyeknek jó hírnévvel kell rendelkezniük. Alapkövetelmény, hogy az említett személyek súlyos vagyon elleni vagy más pénzügyi tevékenységgel kapcsolatos bűncselekmények miatt bűnügyi nyilvántartásban vagy bármely más ennek megfelelő nemzeti adattárban nem szerepelhetnek, valamint korábban nem jelenthettek csődöt, kivéve ha a nemzeti jogszabályoknak megfelelően mentesítették őket a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól;

| c) | a hitelközvetítőként működő természetes személynek, a jogi személyként működő hitelközvetítő igazgatósága tagjainak, és a jogi személyként működő, de igazgatósággal nem rendelkező hitelközvetítőben a hasonló feladatokat ellátó természetes személyeknek a hitelmegállapodások tárgyában megfelelő ismeretekkel és szakértelemmel kell rendelkezniük. A székhely szerinti tagállam a III. mellékletben megállapított elveknek megfelelően meghatározza az ismeretek és a szakértelem megfelelő szintjét. |
| --- | --- |

c)

a hitelközvetítőként működő természetes személynek, a jogi személyként működő hitelközvetítő igazgatósága tagjainak, és a jogi személyként működő, de igazgatósággal nem rendelkező hitelközvetítőben a hasonló feladatokat ellátó természetes személyeknek a hitelmegállapodások tárgyában megfelelő ismeretekkel és szakértelemmel kell rendelkezniük. A székhely szerinti tagállam a III. mellékletben megállapított elveknek megfelelően meghatározza az ismeretek és a szakértelem megfelelő szintjét.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják a hitelezők és hitelközvetítők személyzete számára a szakmai követelményeknek való megfelelés céljából megállapított kritériumok nyilvánosságra hozatalát.

(4)
     A tagállamok biztosítják, hogy minden
  engedélyezett
  hitelközvetítő, akár természetes, akár jogi személyként végzi e tevékenységét, a székhely szerinti tagállamában
  valamely illetékes hatóságnál nyilvántartásba legyen véve
  .
  A tagállamok biztosítják, hogy a hitelközvetítők nyilvántartása naprakész és nyilvánosan hozzáférhető legyen az interneten.

A hitelközvetítők nyilvántartásának tartalmaznia kell legalább az alábbi információkat:

| a) | a vezetőségéhez tartozó, a közvetítési üzletágért felelős személyek neve. A tagállamok előírhatják minden olyan természetes személy nyilvántartásba vételét, aki egy hitelközvetítői tevékenységet folytató vállalkozáson belül az ügyfelekkel érintkeznek; |
| --- | --- |

a)

a vezetőségéhez tartozó, a közvetítési üzletágért felelős személyek neve. A tagállamok előírhatják minden olyan természetes személy nyilvántartásba vételét, aki egy hitelközvetítői tevékenységet folytató vállalkozáson belül az ügyfelekkel érintkeznek;

| b) | azon tagállamok,
  amelyek területén
  a
  hitel
  közvetítő a letelepedés szabadsága alapján, illetve a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján a tevékenységét
  folytatja
  ,
  és amelyekről a hitelközvetítő a 32. cikk (3) bekezdésével összhangban
  tájékoztatta a székhelye szerinti tagállam
  illetékes hatóságát;
  ▌ |
| --- | --- |

b)

azon tagállamok,
  amelyek területén
  a
  hitel
  közvetítő a letelepedés szabadsága alapján, illetve a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján a tevékenységét
  folytatja
  ,
  és amelyekről a hitelközvetítő a 32. cikk (3) bekezdésével összhangban
  tájékoztatta a székhelye szerinti tagállam
  illetékes hatóságát;
  ▌

| c) | az, hogy a hitelközvetítő függő hitelközvetítő-e. |
| --- | --- |

c)

az, hogy a hitelközvetítő függő hitelközvetítő-e.

Azon országok, amelyek úgy döntenek, hogy élnek a 30. cikkben említett lehetőséggel, biztosítják, hogy a nyilvántartásban fel legyen tüntetve az a hitelező, akinek/amelynek a nevében a függő hitelközvetítő eljár.

Azok a tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy élnek a 31. cikkben említett lehetőséggel, biztosítják, hogy a nyilvántartásban fel legyen tüntetve az a hitelközvetítő, illetve függő hitelközvetítő kijelölt képviselője esetén az a hitelező, akinek/amelynek a nevében a kijelölt képviselő eljár.

(5)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | valamennyi jogi személynek minősülő hitelközvetítő tevékenységi központja ugyanabban a tagállamban legyen, mint a létesítő okirat szerinti székhelye, ha a nemzeti joga alapján rendelkezik ilyen, létesítő okirat szerinti székhellyel; |
| --- | --- |

a)

valamennyi jogi személynek minősülő hitelközvetítő tevékenységi központja ugyanabban a tagállamban legyen, mint a létesítő okirat szerinti székhelye, ha a nemzeti joga alapján rendelkezik ilyen, létesítő okirat szerinti székhellyel;

| b) | a jogi személynek nem minősülő hitelközvetítő tevékenységi központja vagy a jogi személynek minősülő, de a nemzeti joga alapján létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező hitelközvetítő tevékenységi központja azon tagállamban legyen, amelyben főtevékenységét ténylegesen végzi. |
| --- | --- |

b)

a jogi személynek nem minősülő hitelközvetítő tevékenységi központja vagy a jogi személynek minősülő, de a nemzeti joga alapján létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező hitelközvetítő tevékenységi központja azon tagállamban legyen, amelyben főtevékenységét ténylegesen végzi.

(6)
     A tagállamoknak létre kell hozniuk egy információs pontot, amely lehetővé teszi a gyors és könnyű nyilvános hozzáférést a nemzeti nyilvántartásban található információkhoz, amelyeket elektronikus úton kell gyűjteni és folyamatosan frissíteni kell. Ezen információs pontoknak rendelkezésre kell bocsátaniuk minden tagállam vonatkozásában az illetékes hatóságok azonosító adatait.

Az EBH ehhez az információs ponthoz a webhelyén hivatkozást, vagy linket tesz közzé.

(7)
     
  A székhely szerinti tagállamok biztosítják, hogy az engedélyezett hitelközvetítők és kijelölt képviselők mindenkor betartsák az (2) bekezdésben meghatározott követelményeket. Ez a bekezdés nem érinti a 30. és a 31. cikket.
  ▌

(8)
     
  A tagállamok eltekinthetnek e cikknek a 4. cikk 5. pontja szerinti hitelközvetítői tevékenységet végző személyekre való alkalmazásától, ha e tevékenységeket szakmai tevékenység keretében eseti jelleggel nyújtják, és az ez utóbbi tevékenységet szabályozó jogszabályok, közigazgatási rendelkezések vagy szakmai etikai kódex nem zárják ki az ilyen tevékenységek végzését.

(9)
     
  Ez a cikk nem alkalmazandó a 2013/36/EU irányelvvel összhangban engedélyezett hitelintézetekre, sem azon pénzügyi intézetekre, amelyek a nemzeti jog szerint egyenértékű engedélyezési és felügyeleti rendszer hatálya alá tartoznak.

30. cikk

Egyetlen hitelezővel szerződéses viszonyban álló hitelközvetítők

(1)
     
  A tagállamok a 31. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül lehetővé tehetik, hogy a 4. cikk 7. pontjának a) alpontjában meghatározott függő hitelközvetítők tevékenységét az illetékes hatóságok azon a hitelezőn keresztül engedélyezzék,
  amelynek nevében
  a
  függő hitelközvetítő
  kizárólagosan eljár
  .

Ilyen esetekben a hitelező teljes és feltétel nélküli felelősséggel tartozik a nevében eljáró függő hitelközvetítőnek az ezen irányelv által szabályozott területeken végrehajtott minden cselekedetéért és mulasztásáért. A tagállamok kötelezik a hitelezőt annak biztosítására, hogy a függő hitelközvetítők megfeleljenek legalább a 29. cikk (2) bekezdésében meghatározott szakmai követelményeknek.

(2)
     
  A 34 cikk sérelme nélkül a hitelezőknek figyelemmel kell kísérniük a 4. cikk 7. pontjának a) alpontja szerinti függő hitelközvetítők tevékenységét annak biztosítása érdekében, hogy azok mindenkor megfeleljenek ezen irányelvnek. A hitelező felel különösen annak ellenőrzéséért, hogy a függő hitelközvetítő és annak személyzete megfeleljen az ismeretekre és a szakértelemre vonatkozó előírásoknak.

31. cikk

Kijelölt képviselők

(1)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy lehetővé teszik a hitelközvetítő számára, hogy képviselőket jelöljön ki.

Amennyiben a kijelölt képviselőt egy, a 4. cikk 7. pontjának a) alpontja szerinti függő hitelközvetítő jelölte ki, a hitelező teljes és feltétel nélküli felelősséggel tartozik a függő hitelközvetítő nevében eljáró kijelölt képviselőnek az ezen irányelv által szabályozott területeken végrehajtott minden cselekedetéért és mulasztásáért. Egyéb esetekben a hitelközvetítő tartozik teljes és feltétel nélküli felelősséggel a hitelközvetítő nevében eljáró kijelölt képviselőnek az ezen irányelv által szabályozott területen végrehajtott minden cselekedetéért és mulasztásáért.

(2)
     
  A hitelközvetítő köteles biztosítani azt, hogy a kijelölt képviselői megfeleljenek legalább a 29. cikk (2) bekezdésében foglalt követelményeknek. A székhely szerinti tagállam mindazonáltal rendelkezhet úgy, hogy a szakmai felelősségbiztosítást vagy hasonló biztosítékot az a hitelközvetítő is nyújthatja, akinek/amelynek nevében a kijelölt képviselő eljárni jogosult.

(3)
     
  A 34. cikk sérelme nélkül a hitelközvetítőknek figyelemmel kell kísérniük a kijelölt képviselőik tevékenységét az ezen irányelv rendelkezései teljes körű betartásának biztosítása érdekében. A hitelközvetítő felel különösen annak ellenőrzéséért, hogy a kijelölt képviselő és annak személyzete megfeleljen az ismeretekre és a szakértelemre vonatkozó előírásoknak.

(4)
     
  Azoknak a tagállamoknak, amelyek úgy döntenek, hogy engedélyezik a képviselők hitelközvetítők általi kijelölését, közhiteles nyilvántartást kell létrehozniuk, amely tartalmazza legalább a 29. cikk (4) bekezdésében foglalt információkat. A kijelölt képviselőket abban a tagállamban kell a közhiteles nyilvántartásba felvenni, ahol letelepedtek. A nyilvántartást rendszeresen frissíteni kell, és a nyilvánosság számára keresés céljára hozzáférhetővé kell tenni az interneten.

32. cikk

A letelepedés szabadsága ▌és a ▌szolgáltatásnyújtás szabadsága
  a hitelközvetítők esetében

(1)   A hitel
  közvetítőnek a 29. cikk (1) bekezdése szerinti, a székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága általi engedélyezése
  a fogadó tagállamok illetékes hatóságainak az engedély tárgyát képező tevékenységek és szolgáltatások végzésére, illetve nyújtására vonatkozó további
  engedélyezése nélkül
  az Unió teljes területén érvényes,
  feltéve hogy az engedély kiterjed a hitelközvetítő által a fogadó tagállamokban végezni kívánt tevékenységekre
  .
  A hitelközvetítők számára nem engedélyezhető azonban, hogy olyan tagállamban nyújtsanak szolgáltatásokat a hitelintézetnek nem minősülő hitelezők által a fogyasztóknak kínált hitelmegállapodásokhoz kapcsolódóan, ahol az ilyen, hitelintézetnek nem minősülő hitelezők működése nem engedélyezett.

(2)
     
  A 31. cikk szerinti lehetőséggel élő tagállamokban kijelölt képviselők sem részben, sem egészben nem folytathatnak a 4. cikk 5. pontja szerinti hitelközvetítői tevékenységet, és nem nyújthatnak tanácsadási szolgáltatást sem azok egy részét olyan tagállamban, ahol az ilyen kijelölt képviselők működése nem engedélyezett.

(3)   Bármely olyan
  engedéllyel rendelkező
  hitelközvetítőnek, aki/amely a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján vagy
  fióktelep létesítésekor
  egy vagy több tagállamban első alkalommal szándékozik üzleti tevékenységet folytatni, erről tájékoztatnia kell a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

A tájékoztatástól számított egy hónapos időszakon belül az említett illetékes hatóságoknak értesíteniük kell az érintett fogadó tagállam(ok) illetékes hatóságait a hitelközvetítő szándékáról, és ezzel egy időben tájékoztatniuk kell az érintett közvetítőt az értesítés tényéről.
  Az érintett fogadó tagállamok illetékes hatóságait arról is értesíteniük kell, hogy a hitelközvetítőt mely hitelező(k)höz köti szerződéses viszony, továbbá arról, hogy a hitelező teljes és feltétel nélküli felelősséget vállal-e a hitelközvetítő tevékenységéért. A fogadó tagállam a székhely szerinti tagállamtól kapott információk alapján bevezeti a szükséges információkat a nyilvántartásába.

A hitelközvetítő üzleti tevékenységét egy hónappal azután kezdheti meg, hogy székhely szerinti tagállamának illetékes hatóságai tájékoztatták őt a második albekezdésben említett értesítésről.

(4)   
  A fogadó tagállam illetékes hatóságai, azt megelőzően, hogy a hitelközvetítő fióktelepe megkezdené a tevékenységét, vagy a (3) bekezdés második albekezdésében említett értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül, megteszik a hitelközvetítő 34. cikk szerinti felügyeletéhez szükséges előkészületeket, és szükség esetén közlik a hitelközvetítővel, hogy e tevékenységet az uniós jogharmonizáció által nem szabályozott területeken milyen feltételek mellett lehet végezni a fogadó tagállamban
  .

33. cikk

A hitelközvetítőknek megadott
  engedély visszavonása

(1)
     
  A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága visszavonhatja a hitelközvetítőnek a 29. cikkel összhangban megadott engedélyt, amennyiben a hitelközvetítő:

| a) | kifejezetten lemond az engedélyről, vagy a megelőző hat hónapban nem végzett a 4. cikk 5. pontjában meghatározott hitelközvetítői tevékenységet, illetve nem nyújtott tanácsadási szolgáltatást, kivéve ha az érintett tagállam úgy rendelkezett, hogy ilyen esetekben az engedély érvényét veszti; |
| --- | --- |

a)

kifejezetten lemond az engedélyről, vagy a megelőző hat hónapban nem végzett a 4. cikk 5. pontjában meghatározott hitelközvetítői tevékenységet, illetve nem nyújtott tanácsadási szolgáltatást, kivéve ha az érintett tagállam úgy rendelkezett, hogy ilyen esetekben az engedély érvényét veszti;

| b) | az engedélyt valótlan vagy megtévesztő nyilatkozatokkal vagy más jogszerűtlen eszköz igénybevételével szerezte meg; |
| --- | --- |

b)

az engedélyt valótlan vagy megtévesztő nyilatkozatokkal vagy más jogszerűtlen eszköz igénybevételével szerezte meg;

| c) | már nem teljesíti azokat a követelményeket, amelyek alapján az engedélyt megadták; |
| --- | --- |

c)

már nem teljesíti azokat a követelményeket, amelyek alapján az engedélyt megadták;

| d) | azon esetek valamelyikébe tartozik, amelyek vonatkozásában a nemzeti jog – az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó kérdések tekintetében – visszavonásról rendelkezik; |
| --- | --- |

d)

azon esetek valamelyikébe tartozik, amelyek vonatkozásában a nemzeti jog – az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó kérdések tekintetében – visszavonásról rendelkezik;

| e) | súlyosan vagy rendszeresen megsértette a hitelközvetítők működési feltételeire irányadó, ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket. |
| --- | --- |

e)

súlyosan vagy rendszeresen megsértette a hitelközvetítők működési feltételeire irányadó, ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket.

(2)
     
  Amennyiben
  a székhely szerinti tagállam
  illetékes hatósága visszavonja a hitelközvetítő engedélyét,
  erről bármely alkalmas eszközzel a lehető leghamarabb, de legkésőbb
  14 napon
  belül köteles értesíteni a fogadó tagállamok
  illetékes hatóságait
  .

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy azokat a hitelközvetítőket, akiknek/amelyeknek az engedélyét visszavonták, indokolatlan késedelem nélkül töröljék a nyilvántartásból.

34. cikk

A hitelközvetítők és a kijelölt képviselők felügyelete

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a hitelközvetítők által folytatott tevékenységeket a székhely szerinti tagállamuk illetékes hatóságai folyamatosan felügyeljék.

A tagállamok előírják, hogy a függő hitelközvetítőknek közvetlen felügyelet alá kell tartozniuk, vagy azon hitelező felügyeletének keretében kell biztosítani a felügyeletüket, amelynek a nevében eljárnak, amennyiben a hitelező a 2013/36/EU irányelvvel összhangban engedélyezett hitelintézet vagy más olyan pénzügyi intézmény, amely a nemzeti jog alapján egyenértékű engedélyezési és felügyeleti rendszer hatálya alá tartozik. Amennyiben azonban a függő hitelközvetítő a székhely szerinti tagállamától eltérő tagállamban nyújt szolgáltatásokat, akkor közvetlen felügyelet alá tartozik.

Azon székhely szerinti tagállamok, amelyek a hitelközvetítők számára lehetővé teszik, hogy a 31. cikkel összhangban képviselőt jelöljenek ki, biztosítják, hogy e kijelölt képviselők vagy közvetlen felügyelet alá tartozzanak, vagy azon hitelközvetítő felügyeletének részeként legyen biztosított a felügyeletük, amelynek a képviseletében eljárnak.

(2)
     
  A hitelközvetítő fióktelepének(einek) elhelyezkedése szerinti tagállamok illetékes hatóságai felelősek annak biztosításáért, hogy a hitelközvetítő által az érintett tagállamok területén nyújtott szolgáltatások megfeleljenek az 7. cikk (1) bekezdésében, az 8.,9., 10., 11.,13., 14, 15., 16., 17., 20., 22. és 39. cikkben, valamint az ezek alapján elfogadott intézkedésekben foglalt követelményeknek.

Amennyiben valamely fogadó tagállam illetékes hatóságai meggyőződnek arról, hogy egy, a területükön fiókteleppel rendelkező hitelközvetítő megsértette az adott tagállamban az 7. cikk (1) bekezdése vagy az 8.,9., 10., 11.,13., 14, 15., 16., 17., 20., 22. és 39. cikk alapján elfogadott intézkedéseket, e hatóságok előírják az érintett hitelközvetítőnek, hogy szüntesse meg a jogsértő helyzetet.

Ha az érintett hitelközvetítő nem teszi meg a szükséges lépéseket, a fogadó tagállam illetékes hatóságai meghozzák az összes szükséges lépést annak biztosítására, hogy az érintett hitelközvetítő megszüntesse a jogsértő helyzetet. E lépések jellegéről tájékoztatást kell küldeni a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

Ha a fogadó tagállam által meghozott lépések ellenére a hitelközvetítő továbbra is megsérti az első albekezdésben említett intézkedéseket, a fogadó tagállam a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak tájékoztatása után meghozhatja a szükséges lépéseket a további jogsértések megelőzésére vagy szankcionálására, és amennyiben szükséges, megakadályozhatja a hitelközvetítőt abban, hogy területén további ügyleteket kezdeményezzen. Az ilyen lépésekről a Bizottságot minden esetben késedelem nélkül tájékoztatni kell.

Amennyiben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága nem ért egyet a fogadó tagállam által hozott ezen lépésekkel, az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkével összhangban az EBH-hoz utalhatja az ügyet és kérheti annak segítségét. Ebben az esetben az EBH az említett cikkben ráruházott hatáskörökkel összhangban eljárhat.

(3)
     
  Azon tagállam(ok) illetékes hatóságainak, amely(ek) területén a fióktelep található, joguk van megvizsgálni a fióktelep eljárásait, és felkérni a fióktelepet a (2) bekezdés értelmében fennálló kötelezettségei teljesítéséhez feltétlenül szükséges változtatások megtételére annak érdekében, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai érvényesíteni tudják az 7. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, illetve az azok alapján elfogadott intézkedésekben foglalt kötelezettségeket a fióktelep által nyújtott szolgáltatások tekintetében.

(4)
     
  Ha a fogadó tagállam illetékes hatósága egyértelmű és bizonyítható okok alapul vételével arra a következtetésre jut, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján tevékenységét a fogadó tagállam területén folytató hitelközvetítő nem tartja be az ezen irányelv alapján elfogadott intézkedésekből eredő kötelezettségeit, vagy hogy a tagállam területén fiókteleppel rendelkező hitelközvetítő nem tartja be az ezen irányelv alapján elfogadott, a (2) bekezdésben meghatározottaktól eltérő intézkedésekből eredő kötelezettségeit, a fogadó tagállam illetékes hatósága következtetéseit a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága elé tárja, amely utóbbi hatóság megteszi a megfelelő lépéseket.

Ha a székhely szerinti tagállam az említett következtetések kézhezvételétől számított egy hónapon belül nem hoz semmilyen lépést, vagy ha a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által hozott lépések ellenére a hitelközvetítő továbbra is olyan módon jár el, amely egyértelműen sérti a fogadó tagállam fogyasztóinak érdekeit vagy a piacok rendezett működését, a fogadó tagállam illetékes hatósága:

| a) | a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatását követően meghozza a fogyasztók védelméhez és a piacok megfelelő működésének biztosításához szükséges valamennyi megfelelő lépést, többek között annak megakadályozása révén, hogy a szabálysértő hitelközvetítő a területükön bármilyen további ügyletet kezdeményezhessen. Ezen lépésekről a Bizottságot és az EBH-t indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

a)

a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatását követően meghozza a fogyasztók védelméhez és a piacok megfelelő működésének biztosításához szükséges valamennyi megfelelő lépést, többek között annak megakadályozása révén, hogy a szabálysértő hitelközvetítő a területükön bármilyen további ügyletet kezdeményezhessen. Ezen lépésekről a Bizottságot és az EBH-t indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell;

| b) | az EBH-hoz utalhatja az ügyet, és az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkével összhangban kérheti annak segítségét. Ebben az esetben az EBH az említett cikkben ráruházott hatáskörökkel összhangban eljárhat. |
| --- | --- |

b)

az EBH-hoz utalhatja az ügyet, és az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkével összhangban kérheti annak segítségét. Ebben az esetben az EBH az említett cikkben ráruházott hatáskörökkel összhangban eljárhat.

(5)
     
  A tagállamok előírják, hogy amennyiben egy másik tagállamban engedélyezett hitelközvetítő fióktelepet létesít a területén, a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai hatáskörük gyakorlása során, a fogadó tagállam illetékes hatóságainak tájékoztatását követően helyszíni vizsgálatokat végezhetnek az adott fióktelepnél.

(6)
     
  A tagállamok közötti, e cikkben meghatározott feladatmegosztás nem sérti a tagállamoknak az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó területek tekintetében fennálló, az uniós jog által előírt kötelezettségeikkel összhangban gyakorolt hatásköreit.

12.
   
  fejezet

A hitelintézetnek nem minősülő hitelezők engedélyezése és felügyelete

35. cikk

A hitelintézetnek nem minősülő hitelezők engedélyezése és felügyelete

A tagállamok biztosítják, hogy a hitelintézetnek nem minősülő hitelezőkre megfelelő engedélyezési eljárás vonatkozzon, amely magában foglalja a hitelintézetnek nem minősülő hitelezők nyilvántartásba vételét és illetékes hatóság általi felügyeletét.

13.
   
  fejezet

A tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés

36. cikk

Együttműködési kötelezettség

(1)
     A tagállamok illetékes hatóságai – ha az ezen irányelv szerinti feladataik ellátásához szükséges – az ebben az irányelvben vagy a nemzeti jogukban meghatározott hatáskörükkel élve együttműködnek egymással.

Az illetékes hatóságok segítik a többi tagállam illetékes hatóságainak munkáját. Ez magában foglalja különösen az információcserét és az együttműködést a vizsgálatok vagy a felügyeleti tevékenység során.

Az együttműködés és különösen az információcsere elősegítése és felgyorsítása érdekében a tagállamok ezen irányelv céljaira egy-egy illetékes hatóságot jelölnek ki kapcsolattartó pontként. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot azon hatóságok nevéről, amelyeket az e bekezdés szerinti információcsere vagy együttműködés iránti megkeresések fogadására kijelöltek.

(2)
     
  A tagállamok meghozzák az (1) bekezdésben előírt segítségnyújtás elősegítéséhez szükséges közigazgatási és szervezeti intézkedéseket.

(3)
     
  Az (1) bekezdésnek megfelelően ezen irányelv céljaira kapcsolattartó pontként kijelölt tagállami illetékes hatóságok indokolatlan késedelem nélkül átadják egymásnak a 5. cikk (1) bekezdésével összhangban kijelölt illetékes hatóságoknak az ezen irányelv alapján elfogadott intézkedésekben meghatározott feladatai ellátásához szükséges információkat.

Az ezen irányelv alapján más illetékes hatóságokkal információcserét folytató illetékes hatóságok a közlés időpontjában jelezhetik, hogy az ilyen információk kifejezett hozzájárulásuk nélkül nem tehetők közzé, és ebben az esetben az ilyen információcsere csak azt a célt szolgálhatja, amelyhez az adott hatóságok a beleegyezésüket adták.

A kapcsolattartó pontként kijelölt
  illetékes
  hatóság továbbíthatja a kapott információkat az illetékes hatóságoknak, azonban más szerveknek, illetve természetes vagy jogi személyeknek csak az információt közlő illetékes hatóságok kifejezett hozzájárulásával, és kizárólag olyan célból továbbíthatja ezen információkat, amelyhez e hatóságok beleegyezésüket adták, kivéve a kellően indokolt eseteket. Ez utóbbi esetben a kapcsolattartó pont azonnal tájékoztatja az információt küldő kapcsolattartó pontot.

(4)
     
  Az illetékes hatóságok csak abban az esetben tagadhatják meg a vizsgálat vagy felügyeleti tevékenység végrehajtásában való együttműködés iránti megkeresés teljesítését, illetve a (3) bekezdés szerinti információcserét, ha:

| a) | az ilyen vizsgálat, helyszíni ellenőrzés, felügyeleti tevékenység vagy információcsere hátrányosan érintheti a megkeresett tagállam szuverenitását, biztonságát vagy közrendjét; |
| --- | --- |

a)

az ilyen vizsgálat, helyszíni ellenőrzés, felügyeleti tevékenység vagy információcsere hátrányosan érintheti a megkeresett tagállam szuverenitását, biztonságát vagy közrendjét;

| b) | ugyanezen tevékenységek és személyek tekintetében már kezdeményeztek bírósági eljárást a megkeresett tagállam hatóságai előtt; |
| --- | --- |

b)

ugyanezen tevékenységek és személyek tekintetében már kezdeményeztek bírósági eljárást a megkeresett tagállam hatóságai előtt;

| c) | az érintett személyek és tevékenységek tekintetében a megkeresett tagállamban már jogerős ítélet született. |
| --- | --- |

c)

az érintett személyek és tevékenységek tekintetében a megkeresett tagállamban már jogerős ítélet született.

Ilyen elutasítás esetén az illetékes hatóság értesíti e tényekről a megkereséssel élő illetékes hatóságot, a lehető legrészletesebb tájékoztatást nyújtva számára.

37. cikk

Az egyes tagállamok illetékes hatóságai közötti nézetkülönbségek rendezése

Az illetékes hatóságok az EBH elé utalhatják azokat az eseteket
  , amelyekben az együttműködést, és különösen az információcsere iránti megkeresést elutasították, vagy arra a megkeresett hatóságok nem reagáltak ésszerű időn belül, és az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkével összhangban kérhetik az
  EBH
  segítségét. Az ilyen esetekben az EBH az említett cikkben ráruházott hatáskörökkel összhangban eljárhat,
  és az EBH által az említett cikkel összhangban hozott kötelező erejű határozat az érintett hatóságokra nézve attól függetlenül kötelező, hogy ezen illetékes hatóságok tagjai-e az EBH-nak.

▌

14.
  fejezet

Záró rendelkezések

38. cikk

Szankciók

(1)   
  A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat
  , és minden szükséges intézkedést megtesznek a végrehajtásuk biztosítására.
  E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok
  előírják
  , hogy az illetékes hatóság minden olyan
  közigazgatási
  szankciót
  nyilvánosságra hozhat
  , amelyet az ezen irányelv átültetése keretében elfogadott intézkedések megsértése esetén kiró, kivéve ha a nyilvánosságra hozatal súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacokat, vagy aránytalan kárt okozna az érintett feleknek.

39. cikk

Vitarendezési
  mechanizmusok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő és hatékony panaszbejelentési és jogorvoslati eljárások állnak rendelkezésre a
  fogyasztók
  , valamint a
  hitelezők
  , hitelközvetítők
  és kijelölt képviselők közötti, a hitelmegállapodásokkal kapcsolatos
  viták peren kívüli rendezésére, adott esetben a már meglévő szervek igénybevételével. A tagállamok biztosítják, hogy ezek
  az eljárások vonatkoznak
  a hitelezőkre és a hitelközvetítőkre,
  és lefedik a kijelölt képviselők tevékenységeit is
  .

(2)   A tagállamok
  kötelezővé teszik
  a fogyasztói jogviták peren kívüli rendezéséért felelős szervek együttműködését annak érdekében, hogy a
  hitelmegállapodásokkal kapcsolatos
  , határokon átnyúló jogvitákat
  rendezni lehessen
  .

40. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)
     A Bizottság a
  14
  . cikk (9) bekezdésében és a
  17. cikk (8) bekezdésében
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól
  ...-től

   (28)

  kezdődő
  hatállyal.

(3)   
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 14. cikk (9) bekezdésében és a 17. cikk (8) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)
     
  A 14. cikk (9) bekezdése és a 17. cikk (8) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba
  , ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónaponbelül sem az Európai Parlament,
  sem a Tanács
  nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot,
  hogy nem fog kifogást emelni
  . Az Európai Parlament vagy a Tanács
  kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik▌.

41. cikk

Az irányelv kötelező jellege

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | a fogyasztók ne mondhassanak le a nemzeti jog ezen irányelvet átültető rendelkezéseiben rájuk ruházott jogokról; |
| --- | --- |

a)

a fogyasztók ne mondhassanak le a nemzeti jog ezen irányelvet átültető rendelkezéseiben rájuk ruházott jogokról;

| b) | az általuk ezen irányelv
  átültetése
  keretében elfogadott intézkedéseket ne lehessen megkerülni olyan módon, hogy a megállapodások megszövegezése, különösen az ezen irányelv hatálya alá tartozó hitelmegállapodások olyan hitelmegállapodásokba történő beépítése, amelyek jellege vagy célja lehetővé tenné ezen
  intézkedések
  alkalmazásának megkerülését,
  azt eredményezze, hogy a fogyasztók elveszítik az irányelvben biztosított védelmet. |
| --- | --- |

b)

az általuk ezen irányelv
  átültetése
  keretében elfogadott intézkedéseket ne lehessen megkerülni olyan módon, hogy a megállapodások megszövegezése, különösen az ezen irányelv hatálya alá tartozó hitelmegállapodások olyan hitelmegállapodásokba történő beépítése, amelyek jellege vagy célja lehetővé tenné ezen
  intézkedések
  alkalmazásának megkerülését,
  azt eredményezze, hogy a fogyasztók elveszítik az irányelvben biztosított védelmet.

▌

42.
  cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok ... (29)-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. A tagállamok ezen intézkedések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amennyiben a tagállamok által küldött, átültető intézkedésekről szóló értesítéshez mellékelt dokumentumok nem elégségesek ahhoz, hogy mindenre kiterjedően értékelni lehessen azt, hogy a szóban forgó intézkedések megfelelnek-e ezen irányelv egyes rendelkezéseinek, a Bizottság az EBH kérésére az 1093/2010/EU rendelet szerinti feladatai elvégzésére figyelemmel, vagy saját kezdeményezésére előírhatja a tagállamoknak, hogy nyújtsanak részletesebb tájékoztatást ezen irányelv átültetéséről és a szóban forgó intézkedések végrehajtásáról.

(2)
     
  A tagállamok
  az (1) bekezdésben említett intézkedéseket ... (29) – tól/től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

43.
  cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)
     
  Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a hitelmegállapodásokra, amelyek ...

   (30)

  előtt léteztek.

(2)
     Azok a hitelközvetítők, amelyek ... (31) -át/ét megelőzően már végezték a 4. cikk 5. pontjában említett hitelközvetítői tevékenységeket, de amelyeket az ezen irányelvet átültető, székhely szerinti tagállam nemzeti jogában megállapított feltételekkel összhangban még nem engedélyeztek, a nemzeti joggal összhangban ... (32)-ig folytathatják e tevékenységeket. Amennyiben egy hitelközvetítő igénybe veszi ezt az eltérést, kizárólag a székhelye szerinti tagállamban végezheti a tevékenységét, kivéve, ha a fogadó tagállamokban ehhez szükséges jogi követelményeket is teljesíti.

(3)
     
  A ...

   (33)

  -t megelőzően az ezen irányelvben szabályozott tevékenységeket végző hitelezőknek, hitelközvetítőknek vagy kijelölt képviselőknek ... (32)-ig meg kell felelniük a 9. cikket átültető nemzeti jogszabálynak.

44. cikk

Felülvizsgálati záradék

(1)
     A Bizottság ... (34)

  -ig
  felülvizsgálja
  ezt az irányelvet
  . A felülvizsgálat során figyelembe kell venni a fogyasztókat és a belső piacot érintő rendelkezések hatékonyságát és megfelelőségét.

A felülvizsgálat keretében:

| a) | értékelni kell az EEA
  használatát
  , a fogyasztók általi
  megértését
  és a fogyasztóknak az EEA-val való elégedettségét; |
| --- | --- |

a)

értékelni kell az EEA
  használatát
  , a fogyasztók általi
  megértését
  és a fogyasztóknak az EEA-val való elégedettségét;

| b) | elemezni kell a szerződéskötést megelőző egyéb tájékoztatásokat; |
| --- | --- |

b)

elemezni kell a szerződéskötést megelőző egyéb tájékoztatásokat;

| c) | elemezni kell a hitelközvetítők és hitelezők által határokon átnyúlóan végzett tevékenységeket; |
| --- | --- |

c)

elemezni kell a hitelközvetítők és hitelezők által határokon átnyúlóan végzett tevékenységeket;

| d) | elemezni kell a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat nyújtó, hitelintézetnek nem minősülő hitelezők piacának alakulását; |
| --- | --- |

d)

elemezni kell a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat nyújtó, hitelintézetnek nem minősülő hitelezők piacának alakulását;

| e) | fel kell mérni, hogy szükséges-e további intézkedés, többek között a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat nyújtó, hitelintézetnek nem minősülő hitelezők számára uniós szintű engedély bevezetése; |
| --- | --- |

e)

fel kell mérni, hogy szükséges-e további intézkedés, többek között a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokat nyújtó, hitelintézetnek nem minősülő hitelezők számára uniós szintű engedély bevezetése;

| f) | meg kell vizsgálni, hogy
  szükséges-e további
  jogokat és kötelezettségeket bevezetni a hitelmegállapodások szerződéskötést követő szakasza tekintetében; |
| --- | --- |

f)

meg kell vizsgálni, hogy
  szükséges-e további
  jogokat és kötelezettségeket bevezetni a hitelmegállapodások szerződéskötést követő szakasza tekintetében;

| g) | fel kell mérni,
  hogy ezen irányelv hatálya továbbra is megfelelő-e, figyelembe véve, hogy milyen hatást gyakorol az egyéb, helyettesíthető hiteltípusokra
  : |
| --- | --- |

g)

fel kell mérni,
  hogy ezen irányelv hatálya továbbra is megfelelő-e, figyelembe véve, hogy milyen hatást gyakorol az egyéb, helyettesíthető hiteltípusokra
  :

| h) | értékelni kell, hogy a lakóingatlannal biztosított hitelmegállapodások nyomon követéséhez szükség van-e további intézkedésekre; |
| --- | --- |

h)

értékelni kell, hogy a lakóingatlannal biztosított hitelmegállapodások nyomon követéséhez szükség van-e további intézkedésekre;

| i) | értékelni kell, hogy rendelkezésre állnak-e a lakóingatlanok árainak alakulására vonatkozó adatok, és hogy ezek az adatok milyen mértékben hasonlíthatók össze; |
| --- | --- |

i)

értékelni kell, hogy rendelkezésre állnak-e a lakóingatlanok árainak alakulására vonatkozó adatok, és hogy ezek az adatok milyen mértékben hasonlíthatók össze;

| j) | meg kell vizsgálni, hogy továbbra is indokolt-e a 2008/48/EK irányelv alkalmazása az olyan, biztosítékkal nem fedezett hitelekre, amelyek célja egy lakóingatlan felújítása, és amelyek esetében a teljes hitelösszeg meghaladja az említett irányelv 2. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott maximális összeget; |
| --- | --- |

j)

meg kell vizsgálni, hogy továbbra is indokolt-e a 2008/48/EK irányelv alkalmazása az olyan, biztosítékkal nem fedezett hitelekre, amelyek célja egy lakóingatlan felújítása, és amelyek esetében a teljes hitelösszeg meghaladja az említett irányelv 2. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott maximális összeget;

| k) | meg kell vizsgálni, hogy a szankcióknak a 38. cikk (2) bekezdése szerinti nyilvánosságra hozatalára vonatkozó rendelkezések elegendő átláthatóságot biztosítanak-e; |
| --- | --- |

k)

meg kell vizsgálni, hogy a szankcióknak a 38. cikk (2) bekezdése szerinti nyilvánosságra hozatalára vonatkozó rendelkezések elegendő átláthatóságot biztosítanak-e;

| l) | meg kell vizsgálni a 11. cikk (6) bekezdésében és a 13. cikk (2) bekezdésében említett figyelmeztetések arányosságát, és a kockázatra vonatkozó figyelmeztetések további összehangolásának a lehetőségét. |
| --- | --- |

l)

meg kell vizsgálni a 11. cikk (6) bekezdésében és a 13. cikk (2) bekezdésében említett figyelmeztetések arányosságát, és a kockázatra vonatkozó figyelmeztetések további összehangolásának a lehetőségét.

45. cikk

A felelősségteljes hitelnyújtásra és hitelfelvételre vonatkozó további kezdeményezések

A Bizottság ...

   (35)

  -ig átfogó jelentést nyújt be, amelyben értékeli a túlságosan eladósodott magánszemélyekkel kapcsolatos, a hitelezési tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó tágabb problémákat. A Bizottség értékeli továbbá, hogy szükség van-e a hitelnyilvántartások felügyeletére, és megvizsgálja a rugalmasabb és megbízhatóbb piacok kialakításának a lehetőségét. A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatokat kell csatolni.

46. cikk

A 2008/48/EK irányelv módosítása

A 2008/48/EK irányelv 2. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A (2) bekezdés c) pontja ellenére ez az irányelv alkalmazandó az olyan fedezetlen hitelekre, amelyek célja egy lakóingatlan felújítása, és amelyek esetében a teljes hitelösszeg meghaladja a 75 000 EUR-t.”

47. cikk

47. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

48.
  cikk

48.

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt .... .

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 240., 2011.8.18., 3. o.

1

(2)  HL C 318., 2011.10.29., 133. o.

2

(3)  

  HL L 133., 2008.5.22., 66. o.

3

HL L 133., 2008.5.22., 66. o.

(4)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

4

(5)  

  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

5

HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

(6)  HL L 9., 2003.1.15., 3. o.

6

(7)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

7

(8)  

  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

8

HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

(9)  

  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

9

HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(10)  HL L 69., 2001.3.10., 25. o.

10

(11)  

  HL L 95., 1993.4.21., 29. o.

11

HL L 95., 1993.4.21., 29. o.

(12)  

  HL L 296., 2011.11.15., 35. o.

12

HL L 296., 2011.11.15., 35. o.

(13)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

13

(14)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

14

(15)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

15

(16)  

  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

16

HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

(17)  

  HL C 377., 2011.12.23., 5. o.

17

HL C 377., 2011.12.23., 5. o.

(18)  

  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

18

HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(19)  HL L 182., 2013.6.29., 19. o.

19

(20)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után két évvel.

20

Ezen irányelv hatálybalépése után két évvel.

(21)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

21

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

(22)  E
  zen irányelv hatálybalépésének időpontja.

22

zen irányelv hatálybalépésének időpontja.

(23)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után öt évvel.

23

Ezen irányelv hatálybalépése után öt évvel.

(24)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

24

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

(25)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

25

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

(26)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után 6 hónappal.

26

Ezen irányelv hatálybalépése után 6 hónappal.

(27)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után 4 évvel.

27

Ezen irányelv hatálybalépése után 4 évvel.

(28)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

28

(29)  Ezen irányelv hatálybalépése után két évvel.

29

(30)  Ezen irányelv hatálybalépése után 2 évvel.

30

(31)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után 2 évvel.

31

Ezen irányelv hatálybalépése után 2 évvel.

(32)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után 3 évvel.

32

Ezen irányelv hatálybalépése után 3 évvel.

(33)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

33

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

(34)  Ezen irányelv hatálybalépése után 5 évvel.

34

(35)  E
  zen irányelv hatálybalépése után 5 évvel.

35

zen irányelv hatálybalépése után 5 évvel.

I.
   
  MELLÉKLET

A TELJESHITELDÍJ-MUTATÓ (THM) KISZÁMÍTÁSA

| (I) | Az egyrészről a lehívott összegek, másrészről a törlesztések és díjak egyenlőségét kifejező alapegyenlet.
  A teljes hiteldíjmutatót (THM) megállapító alapegyenlet egyenlőséget fejez ki – éves alapon – egyrészről a lehívott összegek teljes jelenértéke, másrészről a törlesztőrészletek és a fizetett díjak teljes jelenértéke között, azaz:



  ahol:






  — | X a THM, |
| --- | --- | --- |

(I)

Az egyrészről a lehívott összegek, másrészről a törlesztések és díjak egyenlőségét kifejező alapegyenlet.

A teljes hiteldíjmutatót (THM) megállapító alapegyenlet egyenlőséget fejez ki – éves alapon – egyrészről a lehívott összegek teljes jelenértéke, másrészről a törlesztőrészletek és a fizetett díjak teljes jelenértéke között, azaz:

Image

ahol:

—

X a THM,

| — | m az utolsó lehívás sorszáma, |
| --- | --- |

—

m az utolsó lehívás sorszáma,

| — | k a lehívás sorszáma, ezért 1 ≤ k ≤ m, |
| --- | --- |

—

k a lehívás sorszáma, ezért 1 ≤ k ≤ m,

| — | Ck a k-adik lehívás összege, |
| --- | --- |

—

Ck a k-adik lehívás összege,

| — | tk az első lehívás időpontja és minden ezt követő lehívás időpontja közötti időtartam, években és töredékévekben kifejezve, ezért t1 = 0, |
| --- | --- |

—

tk az első lehívás időpontja és minden ezt követő lehívás időpontja közötti időtartam, években és töredékévekben kifejezve, ezért t1 = 0,

| — | m' az utolsó törlesztőrészlet vagy díjfizetés száma, |
| --- | --- |

—

m' az utolsó törlesztőrészlet vagy díjfizetés száma,

| — | l a törlesztőrészlet vagy díjfizetés száma, |
| --- | --- |

—

l a törlesztőrészlet vagy díjfizetés száma,

| — | Dl a törlesztőrészlet vagy díjfizetés összege, |
| --- | --- |

—

Dl a törlesztőrészlet vagy díjfizetés összege,

| — | sl az első lehívás időpontja és minden egyes törlesztőrészlet vagy díjfizetés időpontja közötti időtartam, években és töredékévekben kifejezve. |
| --- | --- |

—

sl az első lehívás időpontja és minden egyes törlesztőrészlet vagy díjfizetés időpontja közötti időtartam, években és töredékévekben kifejezve.

Megjegyzések:

| a) | Mindkét fél esetében sem az általuk az egyes időpontokban fizetendő összegek, sem a fizetési időközök nem szükségszerűen azonosak. |
| --- | --- |

a)

Mindkét fél esetében sem az általuk az egyes időpontokban fizetendő összegek, sem a fizetési időközök nem szükségszerűen azonosak.

| b) | A kiindulási időpont az első lehívás időpontja. |
| --- | --- |

b)

A kiindulási időpont az első lehívás időpontja.

| c) | Az időpontok közötti, a számításokban használt időtartamokat években vagy töredékévekben kell kifejezni. Egy évet 365 napból (vagy szökőév esetén 366 napból), 52 hétből vagy 12 egyenlő hosszúságú hónapból állónak kell tekinteni. Egy ilyen hónapot 30,41666 napból (vagyis 365/12 napból) állónak kell tekinteni függetlenül attól, hogy szökőévről van-e szó.

  Amennyiben az időpontok közötti, a számításokban használt időtartamok nem fejezhetők ki egész számú hétben, hónapban, illetve évben, akkor azokat az egyik említett időegység egész számú többszörösének és megfelelő számú napnak a kombinációjaként kell kifejezni. Napok használata esetén:









  i. | minden napot számolni kell, a hétvégéket és az ünnepnapokat is; |
| --- | --- | --- |

c)

Az időpontok közötti, a számításokban használt időtartamokat években vagy töredékévekben kell kifejezni. Egy évet 365 napból (vagy szökőév esetén 366 napból), 52 hétből vagy 12 egyenlő hosszúságú hónapból állónak kell tekinteni. Egy ilyen hónapot 30,41666 napból (vagyis 365/12 napból) állónak kell tekinteni függetlenül attól, hogy szökőévről van-e szó.

i.

minden napot számolni kell, a hétvégéket és az ünnepnapokat is;

| ii. | visszafelé kell számolni, először azonos időegységeket, majd napokat véve, az első lehívás napjáig; |
| --- | --- |

ii.

visszafelé kell számolni, először azonos időegységeket, majd napokat véve, az első lehívás napjáig;

| iii. | a napokban kifejezett időszak hossza úgy kapható meg, hogy az első napot nem kell figyelembe venni, az utolsó napot azonban igen, és azt úgy kell kifejezni években, hogy a napok számát el kell osztani a teljes év napjainak számával (365 vagy 366 nappal), az utolsó naptól visszafelé számolva az előző év ugyanezen napjáig. |
| --- | --- |

iii.

a napokban kifejezett időszak hossza úgy kapható meg, hogy az első napot nem kell figyelembe venni, az utolsó napot azonban igen, és azt úgy kell kifejezni években, hogy a napok számát el kell osztani a teljes év napjainak számával (365 vagy 366 nappal), az utolsó naptól visszafelé számolva az előző év ugyanezen napjáig.

| d) | A számítás eredményét legalább egy tizedesnyi pontossággal kell kifejezni. Ha a következő tizedeshelyen álló számjegy 5 vagy annál nagyobb, akkor az
  azt megelőző
  tizedeshelyen álló számjegyet eggyel növelni kell. |
| --- | --- |

d)

A számítás eredményét legalább egy tizedesnyi pontossággal kell kifejezni. Ha a következő tizedeshelyen álló számjegy 5 vagy annál nagyobb, akkor az
  azt megelőző
  tizedeshelyen álló számjegyet eggyel növelni kell.

| e) | Az egyenlet átírható egy egységes összeg és a pénzáramlás fogalmának felhasználásával (Ak), amely lehet pozitív vagy negatív, más szóval megfizetett vagy megkapott az 1 és
  n
  közötti, években kifejezett időszak során, azaz:

  ahol „S” a pénzáramlás jelenlegi egyenlege. A kétirányú pénzáramlás egyenlősége esetén ennek értéke nulla. |
| --- | --- |

e)

Az egyenlet átírható egy egységes összeg és a pénzáramlás fogalmának felhasználásával (Ak), amely lehet pozitív vagy negatív, más szóval megfizetett vagy megkapott az 1 és
  n
  közötti, években kifejezett időszak során, azaz:

ahol „S” a pénzáramlás jelenlegi egyenlege. A kétirányú pénzáramlás egyenlősége esetén ennek értéke nulla.

| II. | További feltevések a THM kiszámításához:






  a) | Ha a hitelmegállapodás értelmében a fogyasztó szabadon hívhatja le a hitelt, a teljes hitelösszeget azonnal és teljes egészében lehívottnak kell tekinteni. |
| --- | --- | --- |

II.

További feltevések a THM kiszámításához:

a)

Ha a hitelmegállapodás értelmében a fogyasztó szabadon hívhatja le a hitelt, a teljes hitelösszeget azonnal és teljes egészében lehívottnak kell tekinteni.

| b) | Ha a hitelmegállapodás különböző módokat biztosít a lehívásra, amelyekhez eltérő díjak és hitelkamatlábak kapcsolódnak, a teljes hitelösszeget az adott hiteltípusnál leggyakoribb lehívási módra alkalmazandó legmagasabb díjjal és kamatlábbal kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

b)

Ha a hitelmegállapodás különböző módokat biztosít a lehívásra, amelyekhez eltérő díjak és hitelkamatlábak kapcsolódnak, a teljes hitelösszeget az adott hiteltípusnál leggyakoribb lehívási módra alkalmazandó legmagasabb díjjal és kamatlábbal kell figyelembe venni.

| c) | Ha a hitelmegállapodás értelmében a fogyasztó általánosságban szabadon hívhatja le a hitelt, de a megállapodás a lehívás különböző módjai
  tekintetében a hitel
  összegre vagy az időtartamra vonatkozó korlátokat határoz meg, a hitelösszeget a
  hitel
  megállapodásban említett legkorábbi időpontban és a lehívási korlátok szerint kell lehívottnak tekinteni. |
| --- | --- |

c)

Ha a hitelmegállapodás értelmében a fogyasztó általánosságban szabadon hívhatja le a hitelt, de a megállapodás a lehívás különböző módjai
  tekintetében a hitel
  összegre vagy az időtartamra vonatkozó korlátokat határoz meg, a hitelösszeget a
  hitel
  megállapodásban említett legkorábbi időpontban és a lehívási korlátok szerint kell lehívottnak tekinteni.

| d
  ) | Ha a hitelező egy korlátozott időszakra vagy összegre eltérő hitelkamatlábakat és díjakat kínál, a legmagasabb hitelkamatlábat és díjakat kell a hitelkamatlábnak és költségeknek tekinteni a hitelmegállapodás teljes időtartamára vonatkozóan.; |
| --- | --- |

d
  )

Ha a hitelező egy korlátozott időszakra vagy összegre eltérő hitelkamatlábakat és díjakat kínál, a legmagasabb hitelkamatlábat és díjakat kell a hitelkamatlábnak és költségeknek tekinteni a hitelmegállapodás teljes időtartamára vonatkozóan.;

| e
  ) | Ha a hitelmegállapodás szerint a hitelkamatláb a kezdeti időszakra vonatkozóan egy rögzített kamatláb, ezt követően pedig új hitelkamatlábat állapítanak meg, amelyet rendszeresen hozzáigazítanak egy megállapodás szerinti mutatóhoz
  vagy belső referencia-kamatlábhoz
  , aTHM meghatározásakor abból a feltevésből kell kiindulni, hogy a rögzített kamatozású időszakot követően a hitelkamatláb megegyezik a megállapodás szerinti mutatónak, illetve
  belső referencia-kamatlábnak
  aTHM
  kiszámításakor
  fennálló értékén alapuló hitelkamatlábbal,
  de nem alacsonyabb a rögzített hitelkamatlábnál. |
| --- | --- |

e
  )

Ha a hitelmegállapodás szerint a hitelkamatláb a kezdeti időszakra vonatkozóan egy rögzített kamatláb, ezt követően pedig új hitelkamatlábat állapítanak meg, amelyet rendszeresen hozzáigazítanak egy megállapodás szerinti mutatóhoz
  vagy belső referencia-kamatlábhoz
  , aTHM meghatározásakor abból a feltevésből kell kiindulni, hogy a rögzített kamatozású időszakot követően a hitelkamatláb megegyezik a megállapodás szerinti mutatónak, illetve
  belső referencia-kamatlábnak
  aTHM
  kiszámításakor
  fennálló értékén alapuló hitelkamatlábbal,
  de nem alacsonyabb a rögzített hitelkamatlábnál.

| f) | Amennyiben a hitel felső összeghatáráról még nem született megállapodás, azt 170 000 EUR-nak kell tekinteni. A feltételes kötelezettségektől és garanciáktól eltérő olyan hitelmegállapodások esetében, amelyek célja nem ingatlanhoz vagy földterülethez fűződő tulajdonjogok megszerzése vagy megtartása, valamint folyószámlahitelek, halasztott terhelési kártyák és hitelkártyák esetében a felső összeghatárt 1 500 EUR-nak kell tekinteni. |
| --- | --- |

f)

Amennyiben a hitel felső összeghatáráról még nem született megállapodás, azt 170 000 EUR-nak kell tekinteni. A feltételes kötelezettségektől és garanciáktól eltérő olyan hitelmegállapodások esetében, amelyek célja nem ingatlanhoz vagy földterülethez fűződő tulajdonjogok megszerzése vagy megtartása, valamint folyószámlahitelek, halasztott terhelési kártyák és hitelkártyák esetében a felső összeghatárt 1 500 EUR-nak kell tekinteni.

| g) | Az i), j), k), l) és m) pontban meghatározott feltevésekben említett folyószámlahiteltől, áthidaló hiteltől, részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodástól, feltételes kötelezettségtől és garanciától, valamint nyílt végű hitelmegállapodástól eltérő hitelmegállapodások esetén:










  i. | ha a fogyasztó általi tőketörlesztés időpontja vagy összege nem állapítható meg, azt kell feltételezni, hogy a törlesztés a hitelmegállapodásban foglalt legkorábbi időpontban és az ott meghatározott legalacsonyabb összegben történik; |
| --- | --- | --- |

g)

Az i), j), k), l) és m) pontban meghatározott feltevésekben említett folyószámlahiteltől, áthidaló hiteltől, részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodástól, feltételes kötelezettségtől és garanciától, valamint nyílt végű hitelmegállapodástól eltérő hitelmegállapodások esetén:

i.

ha a fogyasztó általi tőketörlesztés időpontja vagy összege nem állapítható meg, azt kell feltételezni, hogy a törlesztés a hitelmegállapodásban foglalt legkorábbi időpontban és az ott meghatározott legalacsonyabb összegben történik;

| ii. | ha az első lehívás időpontja és a fogyasztó általi első törlesztés időpontja közötti időtartam nem állapítható meg, a legrövidebb időtartamot kell feltételezni. |
| --- | --- |

ii.

ha az első lehívás időpontja és a fogyasztó általi első törlesztés időpontja közötti időtartam nem állapítható meg, a legrövidebb időtartamot kell feltételezni.

| h) | Ha a fogyasztó általi törlesztés időpontja vagy összege a hitelmegállapodás, illetve a g), i), j), k), l) és m) pontban szereplő feltevések alapján nem állapítható meg, azt kell feltételezni, hogy a törlesztés a hitelező által meghatározott időpontoknak és feltételeknek megfelelően történik; ha pedig ezek nem ismertek, azt kell feltételezni, hogy:










  i. | a kamatok törlesztése a tőketörlesztésekkel együtt történik; |
| --- | --- | --- |

h)

Ha a fogyasztó általi törlesztés időpontja vagy összege a hitelmegállapodás, illetve a g), i), j), k), l) és m) pontban szereplő feltevések alapján nem állapítható meg, azt kell feltételezni, hogy a törlesztés a hitelező által meghatározott időpontoknak és feltételeknek megfelelően történik; ha pedig ezek nem ismertek, azt kell feltételezni, hogy:

i.

a kamatok törlesztése a tőketörlesztésekkel együtt történik;

| ii. | az egy összegben kifejezett, nem kamat jellegű díjak kifizetésére a hitelmegállapodás megkötésének időpontjában kerül sor; |
| --- | --- |

ii.

az egy összegben kifejezett, nem kamat jellegű díjak kifizetésére a hitelmegállapodás megkötésének időpontjában kerül sor;

| iii. | a több részletből álló nem kamatjellegű díjak kifizetésére rendszeres időközönként kerül sor, ami az első tőketörlesztéskor veszi kezdetét; és ha e részletek összege nem ismert, azt kell feltételezni, hogy egyenlő összegekről van szó; |
| --- | --- |

iii.

a több részletből álló nem kamatjellegű díjak kifizetésére rendszeres időközönként kerül sor, ami az első tőketörlesztéskor veszi kezdetét; és ha e részletek összege nem ismert, azt kell feltételezni, hogy egyenlő összegekről van szó;

| iv. | az utolsó részlet kifizetése rendezi a tőke-, kamat- és egyéb esetleges díjtartozásokat. |
| --- | --- |

iv.

az utolsó részlet kifizetése rendezi a tőke-, kamat- és egyéb esetleges díjtartozásokat.

| i) | Folyószámlahitel esetében a teljes hitelösszeget teljes egészében, a hitelmegállapodás teljes időtartamára vonatkozóan lehívottnak kell tekinteni. Ha a folyószámlahitel futamideje nem ismert, a THM-et azzal a feltevéssel kell kiszámítani, hogy a hitel futamideje három hónap. |
| --- | --- |

i)

Folyószámlahitel esetében a teljes hitelösszeget teljes egészében, a hitelmegállapodás teljes időtartamára vonatkozóan lehívottnak kell tekinteni. Ha a folyószámlahitel futamideje nem ismert, a THM-et azzal a feltevéssel kell kiszámítani, hogy a hitel futamideje három hónap.

| j) | Áthidaló hitel esetében a teljes hitelösszeget a hitelmegállapodás teljes időtartamára vonatkozóan teljes egészében lehívottnak kell tekinteni. Ha a hitelmegállapodás időtartama nem ismert, a THM-et azzal a feltevéssel kell kiszámítani, hogy a hitel futamideje 12 hónap; |
| --- | --- |

j)

Áthidaló hitel esetében a teljes hitelösszeget a hitelmegállapodás teljes időtartamára vonatkozóan teljes egészében lehívottnak kell tekinteni. Ha a hitelmegállapodás időtartama nem ismert, a THM-et azzal a feltevéssel kell kiszámítani, hogy a hitel futamideje 12 hónap;

| k) | Olyan nyílt végű hitelmegállapodás esetében, amely nem folyószámlahitel és nem áthidaló hitel, az alábbiakat kell feltételezni:










  i. | az ingatlanhoz fűződő jog megszerzésére vagy megtartására irányuló hitelmegállapodások esetében a hitelt az első lehívás időpontjától számított húszéves időszakra nyújtják, és az utolsó részlet fogyasztó általi teljesítése rendezi a tőke-, kamat- és egyéb esetleges díjtartozásokat; a nem ingatlanhoz fűződő jog megszerzésére vagy megtartására irányuló hitelmegállapodások, valamint a halasztott terhelési kártyával vagy hitelkártyával lehívott hitelek esetében ez az időszak egy év; |
| --- | --- | --- |

k)

Olyan nyílt végű hitelmegállapodás esetében, amely nem folyószámlahitel és nem áthidaló hitel, az alábbiakat kell feltételezni:

i.

az ingatlanhoz fűződő jog megszerzésére vagy megtartására irányuló hitelmegállapodások esetében a hitelt az első lehívás időpontjától számított húszéves időszakra nyújtják, és az utolsó részlet fogyasztó általi teljesítése rendezi a tőke-, kamat- és egyéb esetleges díjtartozásokat; a nem ingatlanhoz fűződő jog megszerzésére vagy megtartására irányuló hitelmegállapodások, valamint a halasztott terhelési kártyával vagy hitelkártyával lehívott hitelek esetében ez az időszak egy év;

| ii. | a fogyasztó az első lehívás után egy hónappal kezdi el törleszteni a tőkét egyenlő havi részletekben. Azokban az esetekben viszont, amikor a tőkét az egyes törlesztési időszakokon belül teljes egészében egyetlen részletben kell visszafizetni, azt kell feltételezni, hogy a teljes tőke egymást követő lehívásai és törlesztései egy egyéves időszakon belül történnek. A kamatokat és egyéb díjakat az említett tőkelehívásokkal és -törlesztésekkel összhangban, valamint a hitelmegállapodásban foglaltak szerint kell alkalmazni.



  E pont alkalmazásában a nyílt végű hitelmegállapodás olyan, nem meghatározott időtartamú hitelmegállapodás, amely esetében a hiteleket egy adott időszakon belül vagy egy adott időszakot követően teljes egészében törleszteni kell, de a hitelek törlesztés után újra lehívhatóvá válnak. |
| --- | --- |

ii.

a fogyasztó az első lehívás után egy hónappal kezdi el törleszteni a tőkét egyenlő havi részletekben. Azokban az esetekben viszont, amikor a tőkét az egyes törlesztési időszakokon belül teljes egészében egyetlen részletben kell visszafizetni, azt kell feltételezni, hogy a teljes tőke egymást követő lehívásai és törlesztései egy egyéves időszakon belül történnek. A kamatokat és egyéb díjakat az említett tőkelehívásokkal és -törlesztésekkel összhangban, valamint a hitelmegállapodásban foglaltak szerint kell alkalmazni.

| l) | Feltételes kötelezettség és garancia esetében:










  i. | a teljes hitelösszeget az alábbiak közül a korábbi időpontban, egy összegben lehívottnak kell tekinteni:










  a) | a feltételes kötelezettség vagy garancia potenciális forrását képező, a hitelmegállapodásban meghatározott utolsó lehetséges lehívási időpont; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

l)

Feltételes kötelezettség és garancia esetében:

i.

a teljes hitelösszeget az alábbiak közül a korábbi időpontban, egy összegben lehívottnak kell tekinteni:

a)

a feltételes kötelezettség vagy garancia potenciális forrását képező, a hitelmegállapodásban meghatározott utolsó lehetséges lehívási időpont; vagy

| b) | megújuló hitelmegállapodás esetén a hitelmegállapodás megújítása előtti eredeti időszak vége. |
| --- | --- |

b)

megújuló hitelmegállapodás esetén a hitelmegállapodás megújítása előtti eredeti időszak vége.

| m) | Részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodás esetén:










  i. | a fogyasztói törlesztések időpontjának a hitelmegállapodásban engedélyezett lehető legkésőbbi időpont(ok)at kell tekinteni; |
| --- | --- | --- |

m)

Részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodás esetén:

i.

a fogyasztói törlesztések időpontjának a hitelmegállapodásban engedélyezett lehető legkésőbbi időpont(ok)at kell tekinteni;

| ii. | a részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodás fedezetéül szolgáló ingatlan értékének százalékban kifejezett növekedését és a megállapodásban esetlegesen említett inflációs index rátáját a hitelmegállapodás megkötésekor az ingatlan fekvése szerinti tagállamban érvényes aktuális központi banki inflációs cél és aktuális inflációs szint közül a magasabb értéknek, illetve – ha ezek az értékek negatívak – 0 %-nak kell tekinteni. |
| --- | --- |

ii.

a részleges tulajdonszerzésre irányuló hitelmegállapodás fedezetéül szolgáló ingatlan értékének százalékban kifejezett növekedését és a megállapodásban esetlegesen említett inflációs index rátáját a hitelmegállapodás megkötésekor az ingatlan fekvése szerinti tagállamban érvényes aktuális központi banki inflációs cél és aktuális inflációs szint közül a magasabb értéknek, illetve – ha ezek az értékek negatívak – 0 %-nak kell tekinteni.

II. MELLÉKLET

Egységes európai adatlap (EEA)

A. RÉSZ

Az EEA-nak az alábbi mintában megadott szöveget kell tartalmaznia. A szögletes zárójelben megadott utasítások helyére a megfelelő adatokat kell behelyettesíteni. Az EEA kitöltésére vonatkozó
  , a hitelezőnek, illetve adott esetben a hitelközvetítőnek
  szóló útmutató a B. részben található.

Ahol az „adott esetben”
  kifejezés van
  feltüntetve, a hitelezőnek akkor kell
  megadnia
  a
  kért
  adatot,
  ha az
  az adott hitelmegállapodás szempontjából releváns. Ha az adat nem releváns, a hitelező törli a kérdéses adatot vagy a teljes szakaszt
  (például azokban az esetekben, amikor a szakasz nem alkalmazandó). A teljes szakasz törlése esetén
  az EEA szakaszainak számozását ennek megfelelően módosítani kell.

Az alábbi
  adatokat
  egyetlen dokumentumban kell megadni. A használt betűtípusnak világosan olvashatónak kell lennie. Azok az információk, amelyeket ki kell emelni, félkövérítéssel, árnyékolással vagy nagyobb betűmérettel jelölendők.
  Minden kockázati figyelmeztetést ki kell emelni.

Az EEA mintája

| (Bevezető szöveg |
| --- |
| Ez a dokumentum [aktuális dátum]-án/-én [a fogyasztó neve] részére készült.




  Ez a dokumentum az Ön által ezidáig megadott adatok és a jelenlegi pénzügyi piaci feltételek alapján készült.




  Az alábbi tájékoztató (adott esetben) a kamat és egyéb költségek kivételével [érvényességi dátum]-ig érvényes. Ezt követően a piaci feltételek függvényében változhat.




  (Adott esetben) Ez a dokumentum nem kötelezi [a hitelező neve]-t arra, hogy hitelt nyújtson Önnek. |
| 1. | Hitelező |

(Bevezető szöveg

Ez a dokumentum [aktuális dátum]-án/-én [a fogyasztó neve] részére készült.

Ez a dokumentum az Ön által ezidáig megadott adatok és a jelenlegi pénzügyi piaci feltételek alapján készült.

Az alábbi tájékoztató (adott esetben) a kamat és egyéb költségek kivételével [érvényességi dátum]-ig érvényes. Ezt követően a piaci feltételek függvényében változhat.

(Adott esetben) Ez a dokumentum nem kötelezi [a hitelező neve]-t arra, hogy hitelt nyújtson Önnek.

1.

[Név]

[Telefonszám]

[Levelezési cím]

(Nem kötelező) [E-mail cím]

(Nem kötelező) [Fax]

(Nem kötelező) [Internetcím]

(Nem kötelező) [Kapcsolattartó személy/pont]

(Adott esetben tájékoztatás arról, hogy tanácsadási szolgáltatás igénybe vehető-e:) [(Igényének és körülményeinek értékelése alapján ezt a jelzáloghitelt ajánljuk Önnek./Nem ajánljuk Önnek az adott jelzáloghitelt. Egyes kérdésekre adott válaszai alapján azonban tájékoztatjuk erről a jelzáloghitelről, hogy Ön dönthessen.)]

| 2. | (Adott esetben): Hitelközvetítő |
| --- | --- |

2.

[Név]

[Telefonszám]

[Levelezési cím]

(Nem kötelező)[E-mail cím]

(Nem kötelező) [Fax]

(Nem kötelező) [Internetcím]

(Nem kötelező) [Kapcsolattartó személy/pont]

(Adott esetben [tájékoztatás arról, hogy tanácsadási szolgáltatás igénybe vehető-e)

[(Igényének és körülményeinek értékelése alapján ezt a jelzáloghitelt ajánljuk Önnek./Nem ajánljuk Önnek az adott jelzáloghitelt. Egyes kérdésekre adott válaszai alapján azonban tájékoztatjuk erről a jelzáloghitelről, hogy Ön dönthessen.)]

[Díjazás]

| 3. | A hitel fő jellemzői |
| --- | --- |

3.

A hitel összege és pénzneme: [összeg][pénznem]

(Adott esetben) Ez a hitel nem [nemzeti pénznem] hitel.

(Adott esetben) Az Ön által felvett hitel [a hitelfelvevő nemzeti pénzneme]-ra/re átszámított összege változhat.

(Adott esetben) Például amennyiben a [hitelfelvevő nemzeti pénzneme] értéke a [hitel pénzneme]- hoz-/hez/-höz képest 20 %-kal csökkenne, akkor az Ön által felvett hitel összege [a hitelfelvevő nemzeti pénznemében megadott összeg]-ra/re növekedne. Az összeg azonban még ennél magasabb is lehet, ha a [hitelfelvevő nemzeti pénzneme] értéke több mint 20 %-kal csökken.

(Adott esetben) Az Ön által felvett hitel legmagasabb összege [a hitelfelvevő nemzeti pénznemében megadott összeg] lehet. (Adott esetben) Figyelmeztetést küldünk Önnek, ha a hitelösszeg eléri a [a hitelfelvevő nemzeti pénznemében megadott összeg]-t. (Adott esetben) Lehetősége lesz [a külföldi pénznemben felvett hitel újratárgyalásának joga vagy a hitel [adott pénznem]-ra/re való átváltásának a joga és feltételei]

A hitel futamideje: [futamidő]

[A hitel típusa]

[Az alkalmazandó kamatláb típusa]

A teljes törlesztendő összeg

Ez azt jelenti, hogy minden [pénzegység]-ért, amelyet hitelként felvesz, [összeg]-et kell visszafizetnie.

(Adott esetben) [Ez a hitel/e hitelnek egy része] csak kamattörlesztéses hitel. A jelzáloghitel futamideje végén még [a csak kamattörlesztéses hitel összege]-t kell fizetnie.

(Adott esetben) Ennek a tájékoztatónak az elkészítéséhez az ingatlan értékét [összeg]-nak/nek tekintettük.

(Adott esetben) A maximálisan igénybe vehető hitelösszeg az ingatlan értékéhez viszonyítva [arány] vagy A példaként szereplő összeg felvételéhez szükséges minimális ingatlanérték [összeg]

(Adott esetben) [Fedezet]

| 4. | Kamatláb és egyéb költségek |
| --- | --- |

4.

A teljeshiteldíj-mutató (THM) a hitel teljes költsége éves százalékban kifejezve. A THM a különböző ajánlatok összehasonlítását segíti.

Az Ön hitelére érvényes THM [THM].

A THM az alábbiakat tartalmazza:

Kamatláb [a kamat értéke százalékban, vagy adott esetben a referencia-kamatláb és a hitelezői felár százalékos értéke]

[A THM egyéb összetevői]

Egyszer fizetendő költségek

(Adott esetben) A jelzálog bejegyzéséért díjat kell fizetnie. [A díj összege, ha ismert vagy a számítás alapja.]

Rendszeresen fizetendő költségek

(Adott esetben) Ez a THM a kamatlábra vonatkozó feltételezések alapján került kiszámításra.

(Adott esetben) Mivel az Ön hitele [az Ön hitelének egy része] változó kamatlábú hitel, a mindenkori THM eltérhet ettől a THM-től, ha a hitel kamatlába változik. Például amennyiben a kamatláb [a B. részben bemutatott forgatókönyv]-ra/re emelkedne, a THM [a forgatókönyvnek megfelelő szemléltető THM]-ra/re nőhet.

(Adott esetben) Megjegyezzük, hogy ez a THM azzal a feltételezéssel került kiszámításra, hogy a kamatláb a szerződés teljes időtartama alatt a kezdeti időszakra rögzített szinten marad.

(Adott esetben) Az alábbi költségek nem ismertek a hitelező számára, és így azokat a THM nem foglalja magában: [Költségek]

(Adott esetben) A jelzálog bejegyzéséért díjat kell fizetnie.

Kérjük, tájékozódjon az ehhez a hitelhez kapcsolódó minden egyéb illetékről és költségről.

| 5. | A törlesztőrészletek gyakorisága és száma |
| --- | --- |

5.

A törlesztőrészletek gyakorisága: [gyakoriság]

A törlesztőrészletek száma: [szám]

| 6. | Az egyes törlesztőrészletek összege |
| --- | --- |

6.

[összeg][pénznem]

Az Ön jövedelme változhat. Kérjük, gondolja át, hogy a jövedelme csökkenése esetén is képes lesz-e törleszteni a [gyakoriság] részleteket.

(Adott esetben) Mivel [ez a hitel/e hitelnek egy része] csak kamattörlesztéses hitel, Önnek külön kell gondoskodnia arról, hogy a jelzáloghitel futamideje végén visszafizesse a még fennálló [a csak kamattörlesztéses hitel összege] tartozását. Ne feledkezzen meg az itt feltüntetett törlesztőrészleteken felül fizetendő esetleges további összegekről sem.

(Adott esetben) E hitelnek [/e hitel egy részének] a kamatlába változhat. Ez azt jelenti, hogy az Ön által fizetendő törlesztőrészletek összege nőhet vagy csökkenhet. Például amennyiben a kamatláb [a B. részben bemutatott forgatókönyv]-ra/re emelkedne, az Ön által fizetendő részlet [a forgatókönyvnek megfelelő törlesztőrészlet összege]-ra/re nőne.

(Adott esetben) Az Ön által fizetendő összeg [a hitelfelvevő nemzeti pénzneme]-ban/-ben kifejezett értéke az egyes [gyakoriság]-ban/-ben eltérő lehet. (Adott esetben) Az Ön által fizetendő összeg az egyes [gyakoriság]-ban/-ben [a hitelfelvevő nemzeti pénznemében kifejezett maximális összeg]-ra/re növekedhet. (Adott esetben) Például amennyiben a [hitelfelvevő nemzeti pénzneme] értéke a [hitel pénzneme]- hoz-/hez/-höz képest 20 %-kal csökkenne, akkor Önnek az egyes [gyakoriság]-ban/-ben [a hitelfelvevő nemzeti pénznemében kifejezett összeg]-val/vel többet kellene törlesztenie. Az Ön által fizetendő összegek ennél magasabbra is emelkedhetnek.

(Adott esetben) Az Ön [a hitel pénzneme]-ban/-ben megállapított törlesztőrészleteinek a(z) [a hitelfelvevő nemzeti pénzneme]-ra/-re való átváltásához alkalmazott árfolyam a(z) [az árfolyamot közzétevő intézmény neve] által [dátum]-án/-én közzétett árfolyam, vagy pedig a kiszámítás [dátum]-án/-én a [a referenciaérték vagy a kiszámítási módszer] alkalmazásával történik.

(Adott esetben) [Részletes adatok a kapcsolt megtakarítási termékekről és a halasztott kamatfizetésű hitelekről]

| 7. | (Adott esetben) Szemléltető törlesztési táblázat |
| --- | --- |

7.

Ebben a táblázatban a [gyakoriság] fizetendő összeg látható.

A törlesztőrészletek ([a megfelelő oszlop száma]. oszlop) a fizetendő kamat ([a megfelelő oszlop száma]. oszlop), adott esetben a fizetendő tőke ([a megfelelő oszlop száma]. oszlop) és adott esetben az egyéb költségek ([a megfelelő oszlop száma]. oszlop) összegéből állnak. (Adott esetben) Az egyéb költségek oszlopban szereplő költségek [költségek felsorolása]-hoz/-hez/-höz kapcsolódnak. A fennmaradó tőke ([a megfelelő oszlop száma]. oszlop) az egyes törlesztőrészletek után még törlesztendő hitelösszeg.

[Táblázat]

| 8. | További kötelezettségek |
| --- | --- |

8.

A hitelfelvevőnek a következő kötelezettségeket kell teljesítenie ahhoz, hogy az ebben a dokumentumban ismertetett feltételekkel juthasson hitelhez:

[Kötelezettségek]

(Adott esetben) Felhívjuk figyelmét, hogy az ebben a dokumentumban ismertetett hitelfeltételek (a kamatlábat is beleértve) változhatnak, amennyiben Ön nem tesz eleget e kötelezettségeknek.

(Adott esetben) Felhívjuk figyelmét, hogy ha később eláll a hitelhez kapcsolódó bármely járulékos szolgáltatás igénybevételétől, az az alábbi következményekkel járhat:

[Következmények]

| 9. | Előtörlesztés |
| --- | --- |

9.

Ön jogosult a hitel részleges vagy teljes előtörlesztésére.

(Adott esetben) [Feltételek]

(Adott esetben) Előtörlesztési díj: [az összeg, vagy ha nem lehetséges, akkor a kiszámítás módja]

(Adott esetben) Amennyiben a hitel előtörlesztése mellett dönt, kérem vegye fel a kapcsolatot velünk, hogy pontosan megállapítsuk az előtörlesztés időpontjában esedékes előtörlesztési díjat.

| 10. | Rugalmas elemek |
| --- | --- |

10.

(Adott esetben) [Tájékoztatás az átterhelési jogról/a jog- és kötelezettségátruházásról] Önnek lehetősége van ezt a hitelt más [hitelezőhöz] [vagy] [ingatlanra] átvinni.[Feltételek]

(Adott esetben) Nincs lehetősége ezt a hitelt más [hitelezőhöz] [vagy] [ingatlanra] átvinni.

(Adott esetben) További elemek: [magyarázat a B. részben felsorolt további elemekről, és – választható jelleggel – a hitelező részéről a hitelmegállapodás részeként kínált, a megelőző szakaszokban nem említett egyéb elemekről].

| 11. | A hitelfelvevő egyéb jogai |
| --- | --- |

11.

(Adott esetben) Önnek [gondolkodási idő kezdete]-től/-től számítva [gondolkodási idő hossza] gondolkodási idő áll a rendelkezésére a hitel felvételéről szóló döntéshez. (Adott esetben) Miután megkapta a hitelszerződést a hitelezőtől, azt a [gondolkodás időszak hossza] elteltéig nem fogadhatja el.

(Adott esetben) Önnek [az elállási időszak kezdete]-tól/től számítva [az elállási időszak hossza] belül joga van elállni a megállapodástól. [Feltételek] [Eljárás]

(Adott esetben) Az elállás jogát elveszítheti, amennyiben az elállási időszak alatt e hitelmegállapodáshoz kapcsolódó ingatlant vásárol vagy értékesít.

(Adott esetben) Ha úgy dönt, hogy él [a hitelmegállapodást érintő] az elállás jogával, kérjük, ellenőrizze, hogy továbbra is vonatkoznak-e Önre a [8. szakaszban említett], a hitelhez [és a hitelhez kötődő járulékos szolgáltatásokhoz] kapcsolódó egyéb kötelezettségek.

| 12. | Panaszok |
| --- | --- |

12.

Amennyiben panasza van, kérjük vegye fel a kapcsolatot [a belső kapcsolattartó pont és az eljárásra vonatkozó információforrás].

(Adott esetben) A panasz kezelésére rendelkezésre álló idő legfeljebb [időtartam].

(Adott esetben) [Amennyiben a panaszát helyben nem rendezzük kielégítően,] ide is fordulhat: [a panaszbejelentés és a peren kívüli vitarendezés tekintetében illetékes külső szerv neve] (Adott esetben) vagy kapcsolatba léphet a FIN-NET hálózattal, amelytől elkérheti az Ön országában ezzel egyenértékű szerv adatait.

| 13. | A hitelhez kapcsolódó kötelezettségeknek való nem megfelelés következményei a hitelfelvevőre nézve |
| --- | --- |

13.

[A nem megfelelés típusai]

[Pénzügyi és/vagy jogi következmények]

Amennyiben nehézségei támadnak a [gyakoriság] törlesztőrészletek fizetésével kapcsolatban, kérjük, mielőbb keressen meg minket, hogy megfelelő megoldást találjunk.

(Adott esetben) A részletfizetések elmaradása esetén otthona végső esetben végrehajtás alá kerülhet.

(Adott esetben) 14. További tájékoztatás ▌

(Adott esetben) [A hitelszerződésre alkalmazandó jog].

(Amennyiben a hitelező az ESIS-információs adatlap nyelvétől eltérő nyelvet kíván használni) Az információkat és a szerződési feltételeket [nyelv] nyelven fogjuk rendelkezésére bocsátani. A hitelmegállapodás időtartama alatt az Ön hozzájárulásával [... nyelven/nyelveken] kívánunk Önnel kapcsolatot tartani.

[A hitelmegállapodás tervezetével együtt biztosított, vagy adott esetben felajánlott jogról szóló nyilatkozat]

| 15. | Felügyelet |
| --- | --- |

15.

A hitelező a [a felügyeleti hatóság/hatóságok neve és internetcíme] felügyelete alá tartozik.

(Adott esetben) A hitelközvetítő a [a felügyeleti hatóság neve és internetcíme] felügyelete alá tartozik.

▌B. RÉSZ

Az EEA kitöltési útmutatója

Az EEA kitöltésekor
  legalább
  a következő utasításokat kell követni.
  A tagállamok mindazonáltal jobban kidolgozhatják vagy részletezhetik az EEA kitöltésére vonatkozó utasításokat.

„Bevezető szöveg” szakasz

| 1. | Az érvényesség dátumát megfelelően ki kell emelni.
  E szakasz alkalmazásában az érvényességi dátum az az időszak, ami alatt az EEA-n feltüntetett információk, például a hitelkamatláb, változatlanok és alkalmazandók maradnak, ha a hitelező úgy dönt, hogy hitelt nyújt ezen időszakon belül. Ha az alkalmazandó hitelkamatláb és egyéb költségek meghatározása az alapul szolgáló kötvények értékesítésének eredményétől függenek, a tényleges hitelkamatláb és egyéb költségek eltérhetnek a feltüntetettektől. Csak ebben az esetben elő kell írni, hogy az érvényességi dátum nem alkalmazandó a hitelkamatláb és egyéb költségek tekintetében, és fel kell tüntetni „a kamatlábtól és egyéb költségektől eltekintve” szöveget. |
| --- | --- |

1.

Az érvényesség dátumát megfelelően ki kell emelni.
  E szakasz alkalmazásában az érvényességi dátum az az időszak, ami alatt az EEA-n feltüntetett információk, például a hitelkamatláb, változatlanok és alkalmazandók maradnak, ha a hitelező úgy dönt, hogy hitelt nyújt ezen időszakon belül. Ha az alkalmazandó hitelkamatláb és egyéb költségek meghatározása az alapul szolgáló kötvények értékesítésének eredményétől függenek, a tényleges hitelkamatláb és egyéb költségek eltérhetnek a feltüntetettektől. Csak ebben az esetben elő kell írni, hogy az érvényességi dátum nem alkalmazandó a hitelkamatláb és egyéb költségek tekintetében, és fel kell tüntetni „a kamatlábtól és egyéb költségektől eltekintve” szöveget.

1. szakasz: A hitelező

| 1. | A hitelező neve, telefonszáma
  és
  levelezési címe▌a hitelező elérhetőségét jelenti,
  melyet a fogyasztó a későbbi kapcsolattartáshoz használhat. |
| --- | --- |

1.

A hitelező neve, telefonszáma
  és
  levelezési címe▌a hitelező elérhetőségét jelenti,
  melyet a fogyasztó a későbbi kapcsolattartáshoz használhat.

| 2. | Az
  e-mail cím, a faxszám, az internetcím és
  a kapcsolattartó személy/kapcsolattartó
  pont
  megadása nem kötelező. |
| --- | --- |

2.

Az
  e-mail cím, a faxszám, az internetcím és
  a kapcsolattartó személy/kapcsolattartó
  pont
  megadása nem kötelező.

| 3. | A 2002/65/EK irányelv 3. cikkével összhangban, ha az ügyletet távértékesítés keretében kínálják, a hitelezőnek adott esetben meg kell adnia a
  fogyasztó
  lakóhelye szerinti tagállamban lévő képviselőjének nevét és levelezési címét. A hitelező képviselője telefonszámának, e-mail címének és internetcímének megadása nem kötelező. |
| --- | --- |

3.

A 2002/65/EK irányelv 3. cikkével összhangban, ha az ügyletet távértékesítés keretében kínálják, a hitelezőnek adott esetben meg kell adnia a
  fogyasztó
  lakóhelye szerinti tagállamban lévő képviselőjének nevét és levelezési címét. A hitelező képviselője telefonszámának, e-mail címének és internetcímének megadása nem kötelező.

| 4. | Amennyiben az 2. szakasz nem alkalmazandó, a hitelező az A. rész megfogalmazását felhasználva tájékoztatja a fogyasztót arról, hogy nyújt-e tanácsadási szolgáltatásokat és milyen feltételekkel. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben az 2. szakasz nem alkalmazandó, a hitelező az A. rész megfogalmazását felhasználva tájékoztatja a fogyasztót arról, hogy nyújt-e tanácsadási szolgáltatásokat és milyen feltételekkel.

(Adott esetben) 2. szakasz: A hitelközvetítő

Amennyiben a fogyasztót hitelközvetítő tájékoztatja a termékről, a hitelközvetítőnek közölnie kell az alábbi információkat is:

| 1. | A hitelközvetítő neve, telefonszáma és levelezési címe a hitelközvetítő elérhetőségét jelenti, melyet a fogyasztó a későbbi kapcsolattartáshoz használhat. |
| --- | --- |

1.

A hitelközvetítő neve, telefonszáma és levelezési címe a hitelközvetítő elérhetőségét jelenti, melyet a fogyasztó a későbbi kapcsolattartáshoz használhat.

| 2. | Az e-mail cím, a faxszám, az internetcím és a kapcsolattartó személy/kapcsolattartó pont megadása nem kötelező. |
| --- | --- |

2.

Az e-mail cím, a faxszám, az internetcím és a kapcsolattartó személy/kapcsolattartó pont megadása nem kötelező.

| 3. | A hitelezközvetítő az A. rész megfogalmazását felhasználva tájékoztatja a fogyasztót arról, hogy nyújt-e tanácsadó szolgáltatásokat és milyen feltételekkel. |
| --- | --- |

3.

A hitelezközvetítő az A. rész megfogalmazását felhasználva tájékoztatja a fogyasztót arról, hogy nyújt-e tanácsadó szolgáltatásokat és milyen feltételekkel.

| 4. | Tájékoztatás arról, hogy a hitelközvetítő milyen módon kapja a díjazását. Amennyiben valamely hitelezőtől kap jutalékot, meg kell adni a jutalék összegét, és ha ez a hitelező nem azonos az 1. szakaszban szereplővel, akkor a hitelező nevét is. |
| --- | --- |

4.

Tájékoztatás arról, hogy a hitelközvetítő milyen módon kapja a díjazását. Amennyiben valamely hitelezőtől kap jutalékot, meg kell adni a jutalék összegét, és ha ez a hitelező nem azonos az 1. szakaszban szereplővel, akkor a hitelező nevét is.

3. szakasz: A hitel fő jellemzői

| 1. | Ebben a szakaszban világosan ismertetni kell a hitel fő jellemzőit, beleértve az értékét és a pénznemét, a hitelkamatlábbal összefüggő potenciális kockázatokat, beleértve a 8. pontban említetteket is, továbbá a törlesztési struktúrát. |
| --- | --- |

1.

Ebben a szakaszban világosan ismertetni kell a hitel fő jellemzőit, beleértve az értékét és a pénznemét, a hitelkamatlábbal összefüggő potenciális kockázatokat, beleértve a 8. pontban említetteket is, továbbá a törlesztési struktúrát.

| 2. | Amennyiben a hitel pénzneme eltér a fogyasztó nemzeti pénznemétől, akkor a hitelezőnek jeleznie kell, hogy a fogyasztó rendszeresen figyelmeztetést kap majd, mégpedig legalább akkor, ha az árfolyam 20 %-ot meghaladó mértékben változik, és a hitelezőnek adott esetben jeleznie kell a hitelmegállapodás pénznemének más pénznemre történő átváltásának a jogát vagy a feltételek újratárgyalásának a lehetőségét, valamint bármely más intézkedést, amellyel a fogyasztó korlátozhatja az árfolyamkockázatot. Amennyiben a hitelmegállapodás az árfolyamkockázat korlátozására vonatkozó rendelkezést tartalmaz, a hitelezőnek jeleznie kell azt a maximális összeget, amelyet a fogyasztónak adott esetben vissza kell fizetnie. Amennyiben a hitelmegállapodás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely a fogyasztó árfolyamkockázatát az árfolyam 20 %-nál kisebb mértékű változására korlátozza, a hitelezőnek szemléltetésként be kell mutatnia, hogy milyen következménnyel jár a hitel értékére, ha a fogyasztó nemzeti pénznemének értéke a hitel pénzneméhez képest 20 %-kal csökken. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a hitel pénzneme eltér a fogyasztó nemzeti pénznemétől, akkor a hitelezőnek jeleznie kell, hogy a fogyasztó rendszeresen figyelmeztetést kap majd, mégpedig legalább akkor, ha az árfolyam 20 %-ot meghaladó mértékben változik, és a hitelezőnek adott esetben jeleznie kell a hitelmegállapodás pénznemének más pénznemre történő átváltásának a jogát vagy a feltételek újratárgyalásának a lehetőségét, valamint bármely más intézkedést, amellyel a fogyasztó korlátozhatja az árfolyamkockázatot. Amennyiben a hitelmegállapodás az árfolyamkockázat korlátozására vonatkozó rendelkezést tartalmaz, a hitelezőnek jeleznie kell azt a maximális összeget, amelyet a fogyasztónak adott esetben vissza kell fizetnie. Amennyiben a hitelmegállapodás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely a fogyasztó árfolyamkockázatát az árfolyam 20 %-nál kisebb mértékű változására korlátozza, a hitelezőnek szemléltetésként be kell mutatnia, hogy milyen következménnyel jár a hitel értékére, ha a fogyasztó nemzeti pénznemének értéke a hitel pénzneméhez képest 20 %-kal csökken.

| 3. | A hitel futamidejét években vagy hónapokban kell
  kifejezni
  , attól függően, hogy melyik felel meg jobban. Ha a hitel futamideje változhat a szerződés
  időtartama
  alatt, a hitelezőnek el kell magyaráznia, hogy ez mikor és milyen körülmények között fordulhat elő.
  Ha a hitel nyílt végű, például fedezett hitelkártya esetében, akkor ezt a tényt a hitelezőnek egyértelműen jeleznie kell. |
| --- | --- |

3.

A hitel futamidejét években vagy hónapokban kell
  kifejezni
  , attól függően, hogy melyik felel meg jobban. Ha a hitel futamideje változhat a szerződés
  időtartama
  alatt, a hitelezőnek el kell magyaráznia, hogy ez mikor és milyen körülmények között fordulhat elő.
  Ha a hitel nyílt végű, például fedezett hitelkártya esetében, akkor ezt a tényt a hitelezőnek egyértelműen jeleznie kell.

| 4. | A hitel típusát (például ingatlan-jelzáloghitel, lakáshitel, fedezett hitelkártya) egyértelműen fel kell tüntetni.
   A hitel típusának ismertetésénél egyértelműen fel kell tüntetni, hogy hogyan kell törleszteni a tőkét és a kamatot a hitel futamideje alatt (azaz
  a törlesztési struktúrát), és egyértelműen meg kell adni, hogy a hitelmegállapodás tőketörlesztéses vagy csak kamattörlesztéses hitel, vagy a kettő ötvözete. |
| --- | --- |

4.

A hitel típusát (például ingatlan-jelzáloghitel, lakáshitel, fedezett hitelkártya) egyértelműen fel kell tüntetni.
   A hitel típusának ismertetésénél egyértelműen fel kell tüntetni, hogy hogyan kell törleszteni a tőkét és a kamatot a hitel futamideje alatt (azaz
  a törlesztési struktúrát), és egyértelműen meg kell adni, hogy a hitelmegállapodás tőketörlesztéses vagy csak kamattörlesztéses hitel, vagy a kettő ötvözete.

| 5. | Amennyiben a teljes hitel vagy egy része csak kamattörlesztéses hitel, akkor e szakasz végén, az A. részben szereplő megfogalmazást felhasználva feltűnően el kell helyezni az erre egyértelműen utaló nyilatkozatot. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a teljes hitel vagy egy része csak kamattörlesztéses hitel, akkor e szakasz végén, az A. részben szereplő megfogalmazást felhasználva feltűnően el kell helyezni az erre egyértelműen utaló nyilatkozatot.

| 6. | Ebben a szakaszban ismertetni kell, hogy a
  hitel
  kamatláb rögzített vagy változó, és adott esetben azon időtartamokat is, amelyek során rögzített marad; valamint a későbbi hitelkamatláb-felülvizsgálat gyakoriságát és a hitelkamatláb-változásra vonatkozó korlátok, például felső vagy alsó határértékek létezését.
  Ismertetni kell azt a képletet, amely alapján a
  hitelkamatlábat
  felülvizsgálják,
  továbbá annak egyes összetevőit (például a referencia-kamatlábat
  és a kamat-
  felárat
  ). A hitelezőnek fel kell tüntetnie,
  például internetcím megadásával
  , hogy hol találhatók további információk a képletben szereplő indexekről és kamatlábakról,
  pl. az Euriborról vagy a központi banki irányadó kamatlábról
  . |
| --- | --- |

6.

Ebben a szakaszban ismertetni kell, hogy a
  hitel
  kamatláb rögzített vagy változó, és adott esetben azon időtartamokat is, amelyek során rögzített marad; valamint a későbbi hitelkamatláb-felülvizsgálat gyakoriságát és a hitelkamatláb-változásra vonatkozó korlátok, például felső vagy alsó határértékek létezését.

Ismertetni kell azt a képletet, amely alapján a
  hitelkamatlábat
  felülvizsgálják,
  továbbá annak egyes összetevőit (például a referencia-kamatlábat
  és a kamat-
  felárat
  ). A hitelezőnek fel kell tüntetnie,
  például internetcím megadásával
  , hogy hol találhatók további információk a képletben szereplő indexekről és kamatlábakról,
  pl. az Euriborról vagy a központi banki irányadó kamatlábról
  .

| 7. | Amennyiben eltérő körülmények között különböző hitelkamatlábak alkalmazandók, az információkat valamennyi alkalmazható hitelkamatláb esetében meg kell adni. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben eltérő körülmények között különböző hitelkamatlábak alkalmazandók, az információkat valamennyi alkalmazható hitelkamatláb esetében meg kell adni.

| 8. | A „teljes
  törlesztendő összeg” a
  fogyasztó által visszafizetendő teljes összegnek felel meg
  . Ezt a hitelösszegből és a hitel fogyasztó által viselt teljes költségéből álló összegként kell
  feltüntetni
  .
  Amennyiben a hitelkamatláb nincs rögzítve a szerződés időtartamára, ki kell emelni, hogy az összeg csupán szemléltető jellegű, és változhat, különösen a hitelkamatláb változása alapján. |
| --- | --- |

8.

A „teljes
  törlesztendő összeg” a
  fogyasztó által visszafizetendő teljes összegnek felel meg
  . Ezt a hitelösszegből és a hitel fogyasztó által viselt teljes költségéből álló összegként kell
  feltüntetni
  .
  Amennyiben a hitelkamatláb nincs rögzítve a szerződés időtartamára, ki kell emelni, hogy az összeg csupán szemléltető jellegű, és változhat, különösen a hitelkamatláb változása alapján.

| 9. | Ha a hitelt az ingatlanra bejegyzett jelzálog vagy más hasonló biztosíték vagy ingatlanhoz fűződő jog fedezi, a hitelezőnek erre fel kell hívnia a fogyasztó figyelmét. Adott esetben a hitelezőnek fel kell tüntetnie, hogy az ingatlant vagy más biztosítékot milyen értéken vette figyelembe ezen adatlap elkészítéséhez. |
| --- | --- |

9.

Ha a hitelt az ingatlanra bejegyzett jelzálog vagy más hasonló biztosíték vagy ingatlanhoz fűződő jog fedezi, a hitelezőnek erre fel kell hívnia a fogyasztó figyelmét. Adott esetben a hitelezőnek fel kell tüntetnie, hogy az ingatlant vagy más biztosítékot milyen értéken vette figyelembe ezen adatlap elkészítéséhez.

| 10. | Adott esetben a hitelezőnek fel kell tüntetnie az alábbiak egyikét:










  a) | az „igénybe vehető
  maximális
  hitelösszeg az ingatlan értékéhez viszonyítva”,
  megadva
  a hitel/érték arányt. Ezt példán keresztül is be kell mutatni, amely abszolút értékben megadja, hogy egy adott ingatlanérték esetén mekkora a felvehető maximális összeg;
  vagy |
| --- | --- | --- |

10.

Adott esetben a hitelezőnek fel kell tüntetnie az alábbiak egyikét:

a)

az „igénybe vehető
  maximális
  hitelösszeg az ingatlan értékéhez viszonyítva”,
  megadva
  a hitel/érték arányt. Ezt példán keresztül is be kell mutatni, amely abszolút értékben megadja, hogy egy adott ingatlanérték esetén mekkora a felvehető maximális összeg;
  vagy

| b) | az „ingatlannak a példaként szereplő összeg felvételéhez a hitelező által megkövetelt minimális értéke”. |
| --- | --- |

b)

az „ingatlannak a példaként szereplő összeg felvételéhez a hitelező által megkövetelt minimális értéke”.

| 11. | Amennyiben a hitel több részből áll (például részben rögzített, részben változó kamatozású), akkor ezt a hitel típusának megadásakor jelezni kell, és az előírt tájékoztatást a hitel minden részére meg kell adni. |
| --- | --- |

11.

Amennyiben a hitel több részből áll (például részben rögzített, részben változó kamatozású), akkor ezt a hitel típusának megadásakor jelezni kell, és az előírt tájékoztatást a hitel minden részére meg kell adni.

4. szakasz: Kamatláb
  és egyéb költségek

| 1. | A „kamatláb” a hitelkamatlábra vagy hitelkamatlábakra utal. |
| --- | --- |

1.

A „kamatláb” a hitelkamatlábra vagy hitelkamatlábakra utal.

| 2. | A hitelkamatlábat százalékban kell megadni. Amennyiben a hitelkamatláb változó és referencia-kamatlábon alapul, a hitelező a referencia-kamatlábbal és a hitelezői kamatfelár százalékos értékével is megadhatja a hitelkamatlábat. A hitelezőnek azonban meg kell adnia a referencia-kamatlábnak az EEA kiadásakor érvényes értékét.



  Változó hitelkamatláb esetén meg kell adni a következő információkat: a) a THM kiszámításához alapul vett feltételezések; b) adott esetben az alkalmazandó felső és alsó értékhatárok; valamint c) az arra vonatkozó figyelmeztetés, hogy a hitelkamatláb változó jellege befolyásolhatja a THM tényleges szintjét. A fogyasztó figyelmének a felhívása érdekében a figyelmeztetést nagyobb betűmérettel és feltűnően kell megjeleníteni az EEA főszövegén belül. A figyelmeztetés mellett be kell mutatni egy a THM-re vonatkozó szemléltető példát. Amennyiben a hitelkamatlábnak felső értékhatára van, a példában azt kell feltételezni, hogy a hitelkamatláb az első lehetséges alkalommal a hitelmegállapodásban szereplő legmagasabb szintre emelkedik. Amennyiben nincs felső értékhatár, akkor a THM-hez az elmúlt legalább 20 éves időszakban előforduló legmagasabb hitelkamatlábat kell példaként venni, illetve ha a hitelkamatláb számítására szolgáló adatok 20 évnél rövidebb időre állnak csak rendelkezésre, akkor a leghosszabb olyan időszakot kell tekinteni, amelyre vonatkozóan ezek az adatok rendelkezésre állnak, és adott esetben a hitelkamatláb számításához használt külső referencia-kamatlábnak a legmagasabb értékét kell figyelembe venni, illetve ha a hitelező nem alkalmaz külső referencia-kamatlábat, akkor az illetékes hatóság vagy az EBH által megállapított legmagasabb referencia-kamatlábat kell figyelembe venni. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó azokra a hitelmegállapodásokra, amelyek a hitelkamatlábat egy hosszabb, többéves kezdeti időszakra rögzítik, majd a hitelkamatláb a hitelező és a fogyasztó közötti tárgyalást követően további időszakra rögzíthető. Olyan hitelmegállapodások esetében, amelyek a hitelkamatlábat egy hosszabb, többéves kezdeti időszakra rögzítik, majd a hitelkamatláb a hitelező és a fogyasztó közötti tárgyalást követően további időszakra rögzíthető, a tájékoztatásban szerepelnie kell az arra vonatkozó figyelmeztetésnek, hogy a THM-et a kezdeti időszakra érvényes hitelkamatláb alapján számították ki. A figyelmeztetés mellett a 17. cikk (4) bekezdésének megfelelően számított THM-re vonatkozó további szemléltető példát is be kell mutatni. Amennyiben a hitel több részből áll (például részben rögzített, részben változó kamatozású), a tájékoztatást a hitel mindegyik részére meg kell adni. |
| --- | --- |

2.

A hitelkamatlábat százalékban kell megadni. Amennyiben a hitelkamatláb változó és referencia-kamatlábon alapul, a hitelező a referencia-kamatlábbal és a hitelezői kamatfelár százalékos értékével is megadhatja a hitelkamatlábat. A hitelezőnek azonban meg kell adnia a referencia-kamatlábnak az EEA kiadásakor érvényes értékét.

| 3. | A „THM egyéb összetevői” részben a THM-ben foglalt valamennyi egyéb költséget fel kell sorolni, ideértve az olyan egyszeri költségeket, mint a kezelési költségek, valamint az olyan rendszeres költségeket is, mint az éves kezelési költségek. A hitelezőnek minden költséget a megfelelő kategóriába besorolva kell megjelenítenie (egyszeri költségek, rendszeresen fizetendő, a törlesztőrészletekben foglalt költségek, valamint rendszeresen fizetendő, a törlesztőrészleteken kívüli költségek), feltüntetve az összeget, továbbá azt, hogy kinek és mikor kell fizetni őket. Itt nem kell feltüntetni a szerződéses kötelezettségek megszegéséért felszámított költségeket. Amennyiben az összeg nem ismert, a hitelezőnek, ha lehetséges, meg kell adnia az összeg tájékoztató jellegű értékét, ha pedig ez nem lehetséges, azt, hogy miként számítják majd ki, valamint azt, hogy a megadott érték tájékoztató jellegű. Ha a THM nem tartalmaz bizonyos költségeket, mivel nem ismertek a hitelező számára, ezt ki kell emelni.



  Ha a fogyasztó tájékoztatta a hitelezőt az általa előnyben részesített hitel egy vagy több jellemzőjéről – például a hitelmegállapodás futamidejéről és a teljes hitelösszegről – a hitelezőnek ezeket az összetevőket lehetőség szerint alkalmaznia kell. Ha a hitelmegállapodás különböző módokat biztosít a lehívásra, amelyekhez különböző díjak és hitelkamatlábak kapcsolódnak, és a hitelező az I. melléklet II. részében említett feltevésekkel él, jeleznie kell, hogy az ilyen típusú hitelmegállapodáshoz kapcsolódó más lehívási mechanizmusok magasabb THM-et eredményezhetnek. Amennyiben a THM kiszámításához figyelembe veszik a lehívási feltételeket, a hitelezőnek ki kell emelnie a THM kiszámításához használttól esetleg eltérő mechanizmusokhoz kapcsolódó költségeket. |
| --- | --- |

3.

A „THM egyéb összetevői” részben a THM-ben foglalt valamennyi egyéb költséget fel kell sorolni, ideértve az olyan egyszeri költségeket, mint a kezelési költségek, valamint az olyan rendszeres költségeket is, mint az éves kezelési költségek. A hitelezőnek minden költséget a megfelelő kategóriába besorolva kell megjelenítenie (egyszeri költségek, rendszeresen fizetendő, a törlesztőrészletekben foglalt költségek, valamint rendszeresen fizetendő, a törlesztőrészleteken kívüli költségek), feltüntetve az összeget, továbbá azt, hogy kinek és mikor kell fizetni őket. Itt nem kell feltüntetni a szerződéses kötelezettségek megszegéséért felszámított költségeket. Amennyiben az összeg nem ismert, a hitelezőnek, ha lehetséges, meg kell adnia az összeg tájékoztató jellegű értékét, ha pedig ez nem lehetséges, azt, hogy miként számítják majd ki, valamint azt, hogy a megadott érték tájékoztató jellegű. Ha a THM nem tartalmaz bizonyos költségeket, mivel nem ismertek a hitelező számára, ezt ki kell emelni.

| 4. | Amennyiben a jelzálog vagy hasonló biztosíték bejegyzéséért díjat kell fizetni, ezt ebben a szakaszban kell közölni az összeg megadásával együtt, amennyiben az ismert, ha pedig ez nem lehetséges, akkor az összeg meghatározásának az alapját kell ismertetni. Ha a díj ismert és a THM tartalmazza, akkor a díjat és összegét az „Egyszer fizetendő költségek” között kell feltüntetni. Ha a hitelező nem ismeri a díjat, és ezért a THM azt nem tartalmazza, akkor a díjfizetési kötelezettséget egyértelműen fel kell tüntetni a hitelező számára nem ismert költségek között. Mindkét esetben az A. részben szereplő standard szöveget kell felhasználni a megfelelő megnevezés alatt. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a jelzálog vagy hasonló biztosíték bejegyzéséért díjat kell fizetni, ezt ebben a szakaszban kell közölni az összeg megadásával együtt, amennyiben az ismert, ha pedig ez nem lehetséges, akkor az összeg meghatározásának az alapját kell ismertetni. Ha a díj ismert és a THM tartalmazza, akkor a díjat és összegét az „Egyszer fizetendő költségek” között kell feltüntetni. Ha a hitelező nem ismeri a díjat, és ezért a THM azt nem tartalmazza, akkor a díjfizetési kötelezettséget egyértelműen fel kell tüntetni a hitelező számára nem ismert költségek között. Mindkét esetben az A. részben szereplő standard szöveget kell felhasználni a megfelelő megnevezés alatt.

5. szakasz: A törlesztések gyakorisága és száma

| 1. | Ha a törlesztéseket rendszeres időközönként kell
  teljesíteni
  , meg kell adni a törlesztések gyakoriságát (például havi). Ha a részleteket nem rendszeres időközönként kell majd törleszteni, ezt világosan el kell magyarázni a fogyasztónak. |
| --- | --- |

1.

Ha a törlesztéseket rendszeres időközönként kell
  teljesíteni
  , meg kell adni a törlesztések gyakoriságát (például havi). Ha a részleteket nem rendszeres időközönként kell majd törleszteni, ezt világosan el kell magyarázni a fogyasztónak.

| 2. | A törlesztések feltüntetett számának a hitel teljes futamidejére kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

2.

A törlesztések feltüntetett számának a hitel teljes futamidejére kell vonatkoznia.

6. szakasz: Az egyes törlesztőrészletek összege

| 1. | A hitel pénznemét
  és a törlesztőrészletek pénznemét
  egyértelműen fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

1.

A hitel pénznemét
  és a törlesztőrészletek pénznemét
  egyértelműen fel kell tüntetni.

| 2. | Ha a törlesztőrészletek összege a hitel futamideje alatt változhat, a hitelezőnek meg kell adnia azt az időtartamot, amelynek során a kezdeti törlesztőrészlet mértéke
  változatlan
  marad, valamint meg kell adnia, hogy később mikor és milyen gyakorisággal változik a törlesztőrészlet. |
| --- | --- |

2.

Ha a törlesztőrészletek összege a hitel futamideje alatt változhat, a hitelezőnek meg kell adnia azt az időtartamot, amelynek során a kezdeti törlesztőrészlet mértéke
  változatlan
  marad, valamint meg kell adnia, hogy később mikor és milyen gyakorisággal változik a törlesztőrészlet.

| 3. | Amennyiben
  a teljes hitel vagy egy része csak kamattörlesztéses hitel, akkor e szakasz végén, az A. részben szereplő megfogalmazással, feltűnően el kell helyezni az erre egyértelműen utaló nyilatkozatot.



  Ha a fogyasztó csak úgy részesülhet csak kamattörlesztéses, jelzáloggal vagy más hasonló biztosítékkal fedezett hitelben, ha valamely kapcsolt megtakarítási terméket is megvásárol, akkor az ez utóbbi termékhez kapcsolódó fizetések összegét és gyakoriságát meg kell adni. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben
  a teljes hitel vagy egy része csak kamattörlesztéses hitel, akkor e szakasz végén, az A. részben szereplő megfogalmazással, feltűnően el kell helyezni az erre egyértelműen utaló nyilatkozatot.

| 4. | Változó hitelkamatláb esetén a tájékoztatásban szerepelnie kell egy erre vonatkozó nyilatkozatnak az A. részben szereplő megfogalmazást felhasználva, valamint szemléltetni kell a törlesztőrészlet maximális összegét. Felső értékhatár megléte esetén a szemléltető példában a törlesztőrészlet azon összegét kell szerepeltetni, amely akkor állna elő, ha a hitelkamatláb eléri a maximális szintet. Amennyiben nincs felső értékhatár, akkor a legrosszabb esetre szóló forgatókönyvet alkalmazva az elmúlt 20 évben előforduló legmagasabb hitelkamatlábbal számított törlesztőrészletet kell példaként bemutatni, illetve ha a hitelkamatláb számítására szolgáló adatok 20 évnél rövidebb időre állnak csak rendelkezésre, akkor a leghosszabb olyan időszakot kell tekinteni, amelyre vonatkozóan ezek az adatok rendelkezésre állnak, és adott esetben a hitelkamatláb számításához használt külső referencia-kamatlábnak a legmagasabb értékét kell figyelembe venni, illetve ha a hitelező nem alkalmaz külső referencia-kamatlábat, akkor az illetékes hatóság vagy az EBH által megállapított legmagasabb referencia-kamatlábat kell figyelembe venni. A szemléltető példa bemutatására vonatkozó rendelkezés nem alkalmazandó azokra a hitelmegállapodásokra, amelyek a hitelkamatlábat egy hosszabb, többéves kezdeti időszakra rögzítik, majd a kamatláb a hitelező és a fogyasztó közötti tárgyalást követően további időszakra rögzíthető. Amennyiben a hitel több részből áll (például részben rögzített, részben változó kamatozású), a tájékoztatást a hitel mindegyik részére és a teljes hitelre is meg kell adni. |
| --- | --- |

4.

Változó hitelkamatláb esetén a tájékoztatásban szerepelnie kell egy erre vonatkozó nyilatkozatnak az A. részben szereplő megfogalmazást felhasználva, valamint szemléltetni kell a törlesztőrészlet maximális összegét. Felső értékhatár megléte esetén a szemléltető példában a törlesztőrészlet azon összegét kell szerepeltetni, amely akkor állna elő, ha a hitelkamatláb eléri a maximális szintet. Amennyiben nincs felső értékhatár, akkor a legrosszabb esetre szóló forgatókönyvet alkalmazva az elmúlt 20 évben előforduló legmagasabb hitelkamatlábbal számított törlesztőrészletet kell példaként bemutatni, illetve ha a hitelkamatláb számítására szolgáló adatok 20 évnél rövidebb időre állnak csak rendelkezésre, akkor a leghosszabb olyan időszakot kell tekinteni, amelyre vonatkozóan ezek az adatok rendelkezésre állnak, és adott esetben a hitelkamatláb számításához használt külső referencia-kamatlábnak a legmagasabb értékét kell figyelembe venni, illetve ha a hitelező nem alkalmaz külső referencia-kamatlábat, akkor az illetékes hatóság vagy az EBH által megállapított legmagasabb referencia-kamatlábat kell figyelembe venni. A szemléltető példa bemutatására vonatkozó rendelkezés nem alkalmazandó azokra a hitelmegállapodásokra, amelyek a hitelkamatlábat egy hosszabb, többéves kezdeti időszakra rögzítik, majd a kamatláb a hitelező és a fogyasztó közötti tárgyalást követően további időszakra rögzíthető. Amennyiben a hitel több részből áll (például részben rögzített, részben változó kamatozású), a tájékoztatást a hitel mindegyik részére és a teljes hitelre is meg kell adni.

| 5. | (Adott esetben) Ha a hitel pénzneme eltér a fogyasztó nemzeti pénznemétől, vagy a hitel olyan pénznemhez indexált, amely eltér
  a fogyasztó nemzeti pénznemétől, akkor a hitelezőnek
  az A. rész megfogalmazását felhasználva
  számszerű példákat kell adnia, amelyekből egyértelműen kiderül, hogy az érintett árfolyam változása hogyan befolyásolhatja a törlesztőrészletek összegét.
  E példában a fogyasztó nemzeti pénzneme értékének 20 %-os csökkenéséből kell kiindulni, és mellette jól kiemelt nyilatkozatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a törlesztőrészlet a példában feltételezett összegnél nagyobb mértékben is emelkedhet. Amennyiben létezik olyan felső értékhatár, amely ezen emelkedést 20 % alatt tartja, akkor a fogyasztó pénznemében kifejezve a törlesztőrészletek maximális összegét kell megadni, és a további emelkedések lehetőségére vonatkozó nyilatkozat nem szükséges. |
| --- | --- |

5.

(Adott esetben) Ha a hitel pénzneme eltér a fogyasztó nemzeti pénznemétől, vagy a hitel olyan pénznemhez indexált, amely eltér
  a fogyasztó nemzeti pénznemétől, akkor a hitelezőnek
  az A. rész megfogalmazását felhasználva
  számszerű példákat kell adnia, amelyekből egyértelműen kiderül, hogy az érintett árfolyam változása hogyan befolyásolhatja a törlesztőrészletek összegét.
  E példában a fogyasztó nemzeti pénzneme értékének 20 %-os csökkenéséből kell kiindulni, és mellette jól kiemelt nyilatkozatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a törlesztőrészlet a példában feltételezett összegnél nagyobb mértékben is emelkedhet. Amennyiben létezik olyan felső értékhatár, amely ezen emelkedést 20 % alatt tartja, akkor a fogyasztó pénznemében kifejezve a törlesztőrészletek maximális összegét kell megadni, és a további emelkedések lehetőségére vonatkozó nyilatkozat nem szükséges.

| 6. | Amennyiben a hitel részben vagy egészben változó kamatozású, és a 3. pont alkalmazandó, akkor a 5. pont szemléltető példáját az 1. pontban említett törlesztőrészletből kiindulva kell bemutatni. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben a hitel részben vagy egészben változó kamatozású, és a 3. pont alkalmazandó, akkor a 5. pont szemléltető példáját az 1. pontban említett törlesztőrészletből kiindulva kell bemutatni.

| 7
  . | Ha a törlesztőrészletek teljesítési pénzneme eltér a hitel pénznemétől
  vagy az egyes törlesztőrészleteknek a fogyasztó nemzeti pénznemében kifejezett összege egy annak megfelelő más pénznembeli összegtől függ, akkor ebben a szakaszban meg kell adni az alkalmazandó árfolyam kiszámításának az időpontját, továbbá vagy az árfolyamot, vagy pedig az árfolyam kiszámításának alapját és a kiigazítás gyakoriságát. Adott esetben
  meg kell adni az árfolyamot közzétevő intézmény nevét is. |
| --- | --- |

7
  .

Ha a törlesztőrészletek teljesítési pénzneme eltér a hitel pénznemétől
  vagy az egyes törlesztőrészleteknek a fogyasztó nemzeti pénznemében kifejezett összege egy annak megfelelő más pénznembeli összegtől függ, akkor ebben a szakaszban meg kell adni az alkalmazandó árfolyam kiszámításának az időpontját, továbbá vagy az árfolyamot, vagy pedig az árfolyam kiszámításának alapját és a kiigazítás gyakoriságát. Adott esetben
  meg kell adni az árfolyamot közzétevő intézmény nevét is.

| 8. | Amennyiben a hitel olyan halasztott kamatfizetésű hitel, amely esetében a törlesztőrészletek nem fedezik teljes egészében a kamatot, hanem a kamat hozzáadódik a fennálló teljes hitelösszeghez, magyarázatot kell adni arra, hogy a halasztott kamat hogyan és mikor adódik hozzá készpénzösszegként a hitelhez; és hogy ez a fogyasztó számára milyen következményekkel jár a még fennálló adóssága tekintetében. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben a hitel olyan halasztott kamatfizetésű hitel, amely esetében a törlesztőrészletek nem fedezik teljes egészében a kamatot, hanem a kamat hozzáadódik a fennálló teljes hitelösszeghez, magyarázatot kell adni arra, hogy a halasztott kamat hogyan és mikor adódik hozzá készpénzösszegként a hitelhez; és hogy ez a fogyasztó számára milyen következményekkel jár a még fennálló adóssága tekintetében.

7. szakasz: Szemléltető törlesztési táblázat

| 1. | Ezt a szakaszt akkor kell beilleszteni, ha a hitel olyan halasztott kamatfizetésű hitel, amely esetében a törlesztőrészletek nem fedezik teljes egészében a kamatot, hanem a kamat hozzáadódik a fennálló teljes hitelösszeghez vagy ha a hitelkamatlábat a hitelmegállapodás időtartamára rögzítették. A tagállamok más esetekre is kötelezővé tehetik a szemléltető törlesztési táblázatot.



  Amennyiben a fogyasztónak joga van ahhoz, hogy egy felülvizsgált törlesztési táblázatot kapjon, akkor ezt a tényt és a jog gyakorlásának feltételeit fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

1.

Ezt a szakaszt akkor kell beilleszteni, ha a hitel olyan halasztott kamatfizetésű hitel, amely esetében a törlesztőrészletek nem fedezik teljes egészében a kamatot, hanem a kamat hozzáadódik a fennálló teljes hitelösszeghez vagy ha a hitelkamatlábat a hitelmegállapodás időtartamára rögzítették. A tagállamok más esetekre is kötelezővé tehetik a szemléltető törlesztési táblázatot.

| 2. | A tagállamok előírhatják, hogy ha
  a hitelkamat
  láb
  a hitel
  futamideje
  alatt változhat, a hitelezőnek fel kell tüntetnie azt az időtartamot, amely során ez a kezdeti hitelkamatláb
  változatlan
  marad. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok előírhatják, hogy ha
  a hitelkamat
  láb
  a hitel
  futamideje
  alatt változhat, a hitelezőnek fel kell tüntetnie azt az időtartamot, amely során ez a kezdeti hitelkamatláb
  változatlan
  marad.

| 3. | Az ebben a szakaszban szereplő táblázat a következő oszlopokból áll: „a törlesztés
  ütemezése” (például 1. hónap, 2. hónap, 3. hónap)
  , „a törlesztőrészlet összege”, „törlesztőrészletenként fizetendő kamat”, (adott esetben) „a törlesztőrészletben foglalt egyéb költségek”, „törlesztőrészletenként visszafizetett tőke” és „az egyes törlesztőrészletek után fennmaradó tőke”. |
| --- | --- |

3.

Az ebben a szakaszban szereplő táblázat a következő oszlopokból áll: „a törlesztés
  ütemezése” (például 1. hónap, 2. hónap, 3. hónap)
  , „a törlesztőrészlet összege”, „törlesztőrészletenként fizetendő kamat”, (adott esetben) „a törlesztőrészletben foglalt egyéb költségek”, „törlesztőrészletenként visszafizetett tőke” és „az egyes törlesztőrészletek után fennmaradó tőke”.

| 4. | A törlesztés első évére vonatkozóan minden egyes törlesztőrészlet esetében meg kell adni ezeket az információkat, és ezen első év végén minden egyes oszlopnál fel kell tüntetni a részösszeget. A következő évekre vonatkozóan az adatokat meg lehet adni éves alapon is. A táblázat végéhez egy „mindösszesen” sort kell fűzni, és minden oszlop esetében meg kell adni a teljes összeget. A
  hitel fogyasztó által viselt teljes költségét
  (azaz a „törlesztőrészlet összege” oszlop teljes összegét) világosan ki kell emelni és ilyenként kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.

A törlesztés első évére vonatkozóan minden egyes törlesztőrészlet esetében meg kell adni ezeket az információkat, és ezen első év végén minden egyes oszlopnál fel kell tüntetni a részösszeget. A következő évekre vonatkozóan az adatokat meg lehet adni éves alapon is. A táblázat végéhez egy „mindösszesen” sort kell fűzni, és minden oszlop esetében meg kell adni a teljes összeget. A
  hitel fogyasztó által viselt teljes költségét
  (azaz a „törlesztőrészlet összege” oszlop teljes összegét) világosan ki kell emelni és ilyenként kell feltüntetni.

| 5. | Ha a hitelkamatláb módosulhat, és a törlesztőrészleteknek az egyes módosításokat követő összege nem ismert, a hitelező a törlesztési táblázatban a hitel teljes futamidejére vonatkozóan ugyanazt a törlesztőrészlet-összeget tüntetheti fel. Ilyen esetben a hitelezőnek erre fel kell hívnia a fogyasztó figyelmét úgy, hogy az ismert összegeket vizuálisan megkülönbözteti a feltételezettektől (például más betűtípus, szegélyek vagy árnyékolás alkalmazásával). Emellett egy világosan olvasható szöveggel el kell magyarázni, hogy a táblázatban feltüntetett összegek mely időszakokban változhatnak és miért. |
| --- | --- |

5.

Ha a hitelkamatláb módosulhat, és a törlesztőrészleteknek az egyes módosításokat követő összege nem ismert, a hitelező a törlesztési táblázatban a hitel teljes futamidejére vonatkozóan ugyanazt a törlesztőrészlet-összeget tüntetheti fel. Ilyen esetben a hitelezőnek erre fel kell hívnia a fogyasztó figyelmét úgy, hogy az ismert összegeket vizuálisan megkülönbözteti a feltételezettektől (például más betűtípus, szegélyek vagy árnyékolás alkalmazásával). Emellett egy világosan olvasható szöveggel el kell magyarázni, hogy a táblázatban feltüntetett összegek mely időszakokban változhatnak és miért.

8. szakasz: További kötelezettségek

| 1. | A hitelezőnek ebben a szakaszban olyan
  kötelezettségeket
  kell feltüntetnie, mint a lakóingatlan biztosításának, életbiztosítás megkötésének,
  a munkabér hitelezőnél vezetett számlára való utaltatásának
  vagy bármely más termék vagy szolgáltatás megvásárlásának a kötelezettsége. A hitelezőnek minden kötelezettség esetében meg kell adnia, hogy a kötelezettséget kinek a részére és milyen időpontig kell teljesíteni. |
| --- | --- |

1.

A hitelezőnek ebben a szakaszban olyan
  kötelezettségeket
  kell feltüntetnie, mint a lakóingatlan biztosításának, életbiztosítás megkötésének,
  a munkabér hitelezőnél vezetett számlára való utaltatásának
  vagy bármely más termék vagy szolgáltatás megvásárlásának a kötelezettsége. A hitelezőnek minden kötelezettség esetében meg kell adnia, hogy a kötelezettséget kinek a részére és milyen időpontig kell teljesíteni.

| 2. | A hitelezőnek
  meg kell adnia a kötelezettség időtartamát (például: a hitelmegállapodás lejáratáig
  ).
  A hitelezőnek minden kötelezettség esetében meg kell adnia, hogy a fogyasztónak a THM-ben nem szereplő milyen költségeket kell megfizetnie. |
| --- | --- |

2.

A hitelezőnek
  meg kell adnia a kötelezettség időtartamát (például: a hitelmegállapodás lejáratáig
  ).
  A hitelezőnek minden kötelezettség esetében meg kell adnia, hogy a fogyasztónak a THM-ben nem szereplő milyen költségeket kell megfizetnie.

| 3. | A hitelezőnek fel kell tüntetnie, hogy a hitelnek a közölt feltételek szerinti megszerzéséhez a fogyasztó köteles-e bármilyen járulékos szolgáltatást igénybe venni, és ha igen, akkor köteles-e ezt a szolgáltatást a hitelező által előnyben részesített szolgáltatótól igénybe venni, vagy saját maga is választhat-e szolgáltatót. Ha ez utóbbi lehetőségnek az a feltétele, hogy a járulékos szolgáltatások megfeleljenek bizonyos minimumkövetelményeknek, akkor ezeket e szakaszban kell ismertetni.



  Amennyiben a hitelmegállapodás egyéb termékekkel egy csomagban szerepel, akkor a hitelezőnek ismertetnie kell a csomagban szereplő többi termék legfontosabb jellemzőit, és egyértelműen közölnie kell, hogy a fogyasztónak joga van-e a hitelmegállapodást vagy a csomag egyes termékeit külön felmondani, és ha igen, akkor ennek mik a feltételei és a következményei, továbbá adott esetben közölnie kell a hitelmegállapodáshoz kapcsolódóan megvásárolandó járulékos szolgáltatások felmondásának lehetséges következményeit. |
| --- | --- |

3.

A hitelezőnek fel kell tüntetnie, hogy a hitelnek a közölt feltételek szerinti megszerzéséhez a fogyasztó köteles-e bármilyen járulékos szolgáltatást igénybe venni, és ha igen, akkor köteles-e ezt a szolgáltatást a hitelező által előnyben részesített szolgáltatótól igénybe venni, vagy saját maga is választhat-e szolgáltatót. Ha ez utóbbi lehetőségnek az a feltétele, hogy a járulékos szolgáltatások megfeleljenek bizonyos minimumkövetelményeknek, akkor ezeket e szakaszban kell ismertetni.

9. szakasz: Előtörlesztés

| 1. | A hitelezőnek fel kell tüntetnie, hogy a fogyasztó milyen feltételek mellett
  fizetheti vissza részben vagy egészben a hitelt annak lejárata előtt
  . |
| --- | --- |

1.

A hitelezőnek fel kell tüntetnie, hogy a fogyasztó milyen feltételek mellett
  fizetheti vissza részben vagy egészben a hitelt annak lejárata előtt
  .

| 2. | Az előtörlesztési díjról szóló szakaszban
  a hitelezőnek fel kell hívnia a fogyasztó
  figyelmét az esetleges előtörlesztési díjakra vagy előtörlesztés esetén a hitelező kompenzálása céljából fizetendő egyéb költségekre, és lehetőség szerint meg kell adnia ezek
  összegét. Olyan esetekben, amikor a
  kompenzáció
  összege különböző tényezők függvénye, mint például a már törlesztett összeg vagy az előtörlesztés időpontjában érvényes kamatláb, a hitelezőnek fel kell tüntetnie a
  kompenzáció kiszámításának a módját, és meg kell adnia a díj lehetséges maximális összegét, illetve ha erre nincs mód, akkor szemléltető példával
  kell bemutatnia a fogyasztó számára, hogy a különböző lehetséges forgatókönyvek esetén hogyan alakulhat a
  kompenzáció
  mértéke. |
| --- | --- |

2.

Az előtörlesztési díjról szóló szakaszban
  a hitelezőnek fel kell hívnia a fogyasztó
  figyelmét az esetleges előtörlesztési díjakra vagy előtörlesztés esetén a hitelező kompenzálása céljából fizetendő egyéb költségekre, és lehetőség szerint meg kell adnia ezek
  összegét. Olyan esetekben, amikor a
  kompenzáció
  összege különböző tényezők függvénye, mint például a már törlesztett összeg vagy az előtörlesztés időpontjában érvényes kamatláb, a hitelezőnek fel kell tüntetnie a
  kompenzáció kiszámításának a módját, és meg kell adnia a díj lehetséges maximális összegét, illetve ha erre nincs mód, akkor szemléltető példával
  kell bemutatnia a fogyasztó számára, hogy a különböző lehetséges forgatókönyvek esetén hogyan alakulhat a
  kompenzáció
  mértéke.

10.
   
  szakasz: Rugalmas elemek

| 1. | A hitelező adott esetben jelzi a hitel másik hitelezőhöz vagy másik ingatlanra való átvitelének a lehetőségét és ennek feltételeit. |
| --- | --- |

1.

A hitelező adott esetben jelzi a hitel másik hitelezőhöz vagy másik ingatlanra való átvitelének a lehetőségét és ennek feltételeit.

| 2. | (Adott esetben) További elemek: Amennyiben a termék az 5. pontban felsorolt bármely elemet tartalmazza, akkor ebben a szakaszban fel kell sorolni ezen elemeket, és röviden ismertetni kell a következőket: a fogyasztó milyen körülmények között veheti igénybe ezeket az elemeket; az elemek esetleges feltételei; ha az elem úgy képezi jelzáloggal vagy hasonló biztosítékkal fedezett hitel részét, hogy a fogyasztó elveszíti az elemhez egyébként kapcsolódó jogszabályi vagy szerződéses védelmet; az elemet biztosító cég (ha az nem a hitelező). |
| --- | --- |

2.

(Adott esetben) További elemek: Amennyiben a termék az 5. pontban felsorolt bármely elemet tartalmazza, akkor ebben a szakaszban fel kell sorolni ezen elemeket, és röviden ismertetni kell a következőket: a fogyasztó milyen körülmények között veheti igénybe ezeket az elemeket; az elemek esetleges feltételei; ha az elem úgy képezi jelzáloggal vagy hasonló biztosítékkal fedezett hitel részét, hogy a fogyasztó elveszíti az elemhez egyébként kapcsolódó jogszabályi vagy szerződéses védelmet; az elemet biztosító cég (ha az nem a hitelező).

| 3. | Ha az elem további hitelt tartalmaz, akkor ebben a szakaszban a következőket kell a fogyasztónak elmagyarázni: a teljes hitelösszeg (ideértve a jelzáloggal vagy hasonló biztosítékkal fedezett hitelt is); hogy a további hitel fedezett-e vagy sem; a vonatkozó hitelkamatlábak; hogy szabályozott-e vagy sem. Az eredeti hitelképesség-vizsgálatnak vagy ki kell terjednie az ilyen további hitelösszegre is, vagy ha nem terjed ki rá, akkor ebben a szakaszban világosan el kell magyarázni, hogy a további összeg rendelkezésre bocsátása a fogyasztó törlesztési képességének további vizsgálatától függ. |
| --- | --- |

3.

Ha az elem további hitelt tartalmaz, akkor ebben a szakaszban a következőket kell a fogyasztónak elmagyarázni: a teljes hitelösszeg (ideértve a jelzáloggal vagy hasonló biztosítékkal fedezett hitelt is); hogy a további hitel fedezett-e vagy sem; a vonatkozó hitelkamatlábak; hogy szabályozott-e vagy sem. Az eredeti hitelképesség-vizsgálatnak vagy ki kell terjednie az ilyen további hitelösszegre is, vagy ha nem terjed ki rá, akkor ebben a szakaszban világosan el kell magyarázni, hogy a további összeg rendelkezésre bocsátása a fogyasztó törlesztési képességének további vizsgálatától függ.

| 4. | Ha az elem megtakarítási eszközzel társul, a vonatkozó kamatlábakat meg kell magyarázni. |
| --- | --- |

4.

Ha az elem megtakarítási eszközzel társul, a vonatkozó kamatlábakat meg kell magyarázni.

| 5. | A lehetséges további elemek: „Túlfizetés/Alulfizetés” [a törlesztési struktúra szerint rendesen fizetendő részletnél nagyobb vagy kisebb összeg fizetése]; „A fizetés szüneteltetése” [olyan időszakok, amikor a fogyasztónak nem kell törlesztenie]; „Ismételt lehívás” [a fogyasztó azon lehetősége, hogy egy egyszer már lehívott és visszafizetett összeget újra felvegyen]; „További hitel felvétele külön jóváhagyás nélkül”; „További fedezett vagy fedezetlen hitelfelvétel” [a fenti 3. ponttal összhangban]; „Hitelkártya”; „Kapcsolt folyószámla”; és „Kapcsolt megtakarítási számla”. |
| --- | --- |

5.

A lehetséges további elemek: „Túlfizetés/Alulfizetés” [a törlesztési struktúra szerint rendesen fizetendő részletnél nagyobb vagy kisebb összeg fizetése]; „A fizetés szüneteltetése” [olyan időszakok, amikor a fogyasztónak nem kell törlesztenie]; „Ismételt lehívás” [a fogyasztó azon lehetősége, hogy egy egyszer már lehívott és visszafizetett összeget újra felvegyen]; „További hitel felvétele külön jóváhagyás nélkül”; „További fedezett vagy fedezetlen hitelfelvétel” [a fenti 3. ponttal összhangban]; „Hitelkártya”; „Kapcsolt folyószámla”; és „Kapcsolt megtakarítási számla”.

| 6. | A hitelező feltüntethet a részéről a hitelmegállapodás részeként kínált, a megelőző szakaszokban nem említett bármely egyéb elemet
  . |
| --- | --- |

6.

A hitelező feltüntethet a részéről a hitelmegállapodás részeként kínált, a megelőző szakaszokban nem említett bármely egyéb elemet
  .

11. szakasz:
  A hitelfelvevő egyéb jogai

| 1. | A hitelezőnek világosan ismertetnie kell például
  az elállás jogát
  vagy a gondolkodási időhöz való jogot, és adott esetben az egyéb jogokat, például az átterhelési (többek között jog- és kötelezettségátruházási) jogot, amennyiben létezik,
  e jog(ok) gyakorlásának a feltételeit, a fogyasztó által a jog(ok) gyakorlásához követendő eljárást, többek között azt a címet, amelyre az elállási értesítést küldeni kell, valamint (adott esetben) a vonatkozó díjakat. |
| --- | --- |

1.

A hitelezőnek világosan ismertetnie kell például
  az elállás jogát
  vagy a gondolkodási időhöz való jogot, és adott esetben az egyéb jogokat, például az átterhelési (többek között jog- és kötelezettségátruházási) jogot, amennyiben létezik,
  e jog(ok) gyakorlásának a feltételeit, a fogyasztó által a jog(ok) gyakorlásához követendő eljárást, többek között azt a címet, amelyre az elállási értesítést küldeni kell, valamint (adott esetben) a vonatkozó díjakat.

| 2. | Amennyiben a fogyasztót gondolkodási idő vagy az elállás joga illeti meg, ezt egyértelműen jelezni kell. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a fogyasztót gondolkodási idő vagy az elállás joga illeti meg, ezt egyértelműen jelezni kell.

| 3. | A 2002/65/EK irányelv 3. cikkével összhangban, ha az ügyletet távértékesítéssel kínálják, a fogyasztót tájékoztatni kell az elállás jogának meglétéről vagy hiányáról. |
| --- | --- |

3.

A 2002/65/EK irányelv 3. cikkével összhangban, ha az ügyletet távértékesítéssel kínálják, a fogyasztót tájékoztatni kell az elállás jogának meglétéről vagy hiányáról.

12. szakasz:
  Panaszok

| 1. | Ebben a szakaszban meg kell adni a belső kapcsolattartó pontot [az érintett részleg neve] és a panasz bejelentése céljából való kapcsolatfelvétel módját [levelezési cím] vagy [telefonszám], vagy a [kapcsolattartó személy nevét] [elérhetőség], továbbá meg kell adni a panaszbejelentésre szolgáló internetes oldal címét vagy hasonló információforrást. |
| --- | --- |

1.

Ebben a szakaszban meg kell adni a belső kapcsolattartó pontot [az érintett részleg neve] és a panasz bejelentése céljából való kapcsolatfelvétel módját [levelezési cím] vagy [telefonszám], vagy a [kapcsolattartó személy nevét] [elérhetőség], továbbá meg kell adni a panaszbejelentésre szolgáló internetes oldal címét vagy hasonló információforrást.

| 2. | Meg kell adni a panaszbejelentés és a peren kívüli vitarendezés tekintetében illetékes külső szerv nevét, továbbá amennyiben e szerv megkeresésének előfeltétele a belső panaszkezelési eljárás igénybevétele, ezt a tényt az A. rész megfogalmazásával közölni kell. |
| --- | --- |

2.

Meg kell adni a panaszbejelentés és a peren kívüli vitarendezés tekintetében illetékes külső szerv nevét, továbbá amennyiben e szerv megkeresésének előfeltétele a belső panaszkezelési eljárás igénybevétele, ezt a tényt az A. rész megfogalmazásával közölni kell.

| 3. | Amennyiben a hitelmegállapodás más tagállamban lakóhellyel rendelkező fogyasztóval jön létre, akkor a hitelezőnek utalnia kell a FIN-NET hálózat (http://ec.europa.eu/internal_market/fin-net/) létezésére. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a hitelmegállapodás más tagállamban lakóhellyel rendelkező fogyasztóval jön létre, akkor a hitelezőnek utalnia kell a FIN-NET hálózat (http://ec.europa.eu/internal_market/fin-net/) létezésére.

13. szakasz:

A hitelhez kapcsolódó kötelezettségek elmulasztásának

következményei a hitelfelvevőre nézve

| 1. | Ha a fogyasztó hitelhez kapcsolódó bármely kötelezettségének be nem tartása pénzügyi vagy jogi következményekkel járhat a fogyasztó számára, a hitelezőnek ebben a szakaszban kell ismertetnie az egyes
  fő
  eseteket (például késedelmes fizetés/nemteljesítés, a „További kötelezettségek” című 8. szakaszban meghatározott kötelezettségek teljesítésének elmulasztása),
  és jeleznie kell, hogy a fogyasztó hol juthat további információhoz. |
| --- | --- |

1.

Ha a fogyasztó hitelhez kapcsolódó bármely kötelezettségének be nem tartása pénzügyi vagy jogi következményekkel járhat a fogyasztó számára, a hitelezőnek ebben a szakaszban kell ismertetnie az egyes
  fő
  eseteket (például késedelmes fizetés/nemteljesítés, a „További kötelezettségek” című 8. szakaszban meghatározott kötelezettségek teljesítésének elmulasztása),
  és jeleznie kell, hogy a fogyasztó hol juthat további információhoz.

| 2. | A hitelezőnek minden ilyen esetre vonatkozóan egyértelmű,
  könnyen
  érthető kifejezésekkel kell részleteznie a lehetséges szankciókat vagy következményeket. A súlyos következményekre való hivatkozásokat ki
  kell
  emelni. |
| --- | --- |

2.

A hitelezőnek minden ilyen esetre vonatkozóan egyértelmű,
  könnyen
  érthető kifejezésekkel kell részleteznie a lehetséges szankciókat vagy következményeket. A súlyos következményekre való hivatkozásokat ki
  kell
  emelni.

| 3. | Amennyiben a hitel fedezetéül szolgáló ingatlan a hitelező részére visszaadható vagy átruházható, ha a fogyasztó nem teljesíti a kötelezettségeit, akkor ebben a szakaszban az A. részben szereplő megfogalmazást felhasználva el kell helyezni az erre vonatkozó nyilatkozatot. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a hitel fedezetéül szolgáló ingatlan a hitelező részére visszaadható vagy átruházható, ha a fogyasztó nem teljesíti a kötelezettségeit, akkor ebben a szakaszban az A. részben szereplő megfogalmazást felhasználva el kell helyezni az erre vonatkozó nyilatkozatot.

14.
  szakasz: További információk

| 1. | Távértékesítés esetében ebben a szakaszban fel kell tüntetni a hitelmegállapodásra alkalmazandó jogra és az illetékes bíróságra vonatkozó
  esetleges
  záradékot. |
| --- | --- |

1.

Távértékesítés esetében ebben a szakaszban fel kell tüntetni a hitelmegállapodásra alkalmazandó jogra és az illetékes bíróságra vonatkozó
  esetleges
  záradékot.

| 2. | Amennyiben a hitelező a szerződés időtartama alatt a fogyasztóval az EEA nyelvétől eltérő nyelven kíván kommunikálni, akkor ezt a tényt rögzíteni kell, és meg kell nevezni a kommunikáció céljára használandó nyelvet. Ez az előírás nem sérti a 2002/65/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdése 3. pontjának g) alpontját. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a hitelező a szerződés időtartama alatt a fogyasztóval az EEA nyelvétől eltérő nyelven kíván kommunikálni, akkor ezt a tényt rögzíteni kell, és meg kell nevezni a kommunikáció céljára használandó nyelvet. Ez az előírás nem sérti a 2002/65/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdése 3. pontjának g) alpontját.

| 3. | A hitelezőnek vagy a hitelközvetítőnek jeleznie kell, hogy a fogyasztó jogosult arra, hogy legkésőbb a hitelezőre nézve kötelező erejű ajánlat megtételekor megkapja vagy adott esetben felajánlják részére a hitelmegálllapodás tervezetének egy példányát. |
| --- | --- |

3.

A hitelezőnek vagy a hitelközvetítőnek jeleznie kell, hogy a fogyasztó jogosult arra, hogy legkésőbb a hitelezőre nézve kötelező erejű ajánlat megtételekor megkapja vagy adott esetben felajánlják részére a hitelmegálllapodás tervezetének egy példányát.

15.
  szakasz
  Felügyelet

| 1. | Itt kell feltüntetni a hitelezés szerződéskötést megelőző szakaszának felügyelete tekintetében illetékes hatóságot, illetve hatóságokat. |
| --- | --- |

1.

Itt kell feltüntetni a hitelezés szerződéskötést megelőző szakaszának felügyelete tekintetében illetékes hatóságot, illetve hatóságokat.

III. MELLÉKLET

Az ismeretekre és szakértelemre vonatkozó minimumkövetelmények

| 1. | A 9. cikkben említett, hitelezők, hitelközvetítők és kijelölt képviselők személyzetének, valamint a 29. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és a 31. cikk (2) bekezdésében említett, hitelközvetítők, illetve kijelölt képviselők vezetésében részt vevő személyeknek az ismereteire és szakértelmére vonatkozó minimumkövetelmények legalább az alábbiakat foglalják magukban:









  a) | a 3. cikk hatálya alá tartozó hiteltermékek és az ilyen termékekkel szokásosan együtt nyújtott járulékos szolgáltatások megfelelő ismerete; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a 3. cikk hatálya alá tartozó hiteltermékek és az ilyen termékekkel szokásosan együtt nyújtott járulékos szolgáltatások megfelelő ismerete;

| b) | a fogyasztói hitelmegállapodásokra – különösen a fogyasztóvédelemre – vonatkozó jogszabályok megfelelő ismerete; |
| --- | --- |

b)

a fogyasztói hitelmegállapodásokra – különösen a fogyasztóvédelemre – vonatkozó jogszabályok megfelelő ismerete;

| c) | az ingatlan-adásvételi folyamat megfelelő és értő ismerete; |
| --- | --- |

c)

az ingatlan-adásvételi folyamat megfelelő és értő ismerete;

| d) | a biztosítékok értékbecslésének megfelelő ismerete; |
| --- | --- |

d)

a biztosítékok értékbecslésének megfelelő ismerete;

| e) | az ingatlan-nyilvántartás felépítésének és működésének megfelelő ismerete; |
| --- | --- |

e)

az ingatlan-nyilvántartás felépítésének és működésének megfelelő ismerete;

| f) | az érintett tagállam piacának megfelelő ismerete; |
| --- | --- |

f)

az érintett tagállam piacának megfelelő ismerete;

| g) | az üzleti etikai normák megfelelő ismerete; |
| --- | --- |

g)

az üzleti etikai normák megfelelő ismerete;

| h) | a fogyasztói hitelképesség-vizsgálati folyamat megfelelő ismerete, illetve adott esetben a fogyasztók hitelképességének vizsgálatában való jártasság; |
| --- | --- |

h)

a fogyasztói hitelképesség-vizsgálati folyamat megfelelő ismerete, illetve adott esetben a fogyasztók hitelképességének vizsgálatában való jártasság;

| i) | megfelelő szintű pénzügyi és közgazdasági jártasság. |
| --- | --- |

i)

megfelelő szintű pénzügyi és közgazdasági jártasság.

| 2. | A tagállamok az ismeretekre és szakértelemre vonatkozó minimumkövetelmények megállapítása során különbséget tehetnek a hitelezők személyzetére, a hitelközvetítők, illetve kijelölt képviselők személyzetére, valamint a hitelközvetítők, illetve kijelölt képviselők vezetőségére vonatkozó követelmények szintje és típusa tekintetében. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A tagállamok a következők alapján határozzák meg az ismeretek és a szakértelem megfelelő szintjét:









  a) | szakmai képesítés, pl. diploma, oklevél, képzés, alkalmassági vizsga; vagy |
| --- | --- | --- |

3.

a)

szakmai képesítés, pl. diploma, oklevél, képzés, alkalmassági vizsga; vagy

| b) | szakmai gyakorlat, amely a hitelkihelyezéssel és hiteltermékek forgalmazásával és közvetítésével kapcsolatos területeken szerzett munkatapasztalat években kifejezett minimális hosszával definiálható.


  ...
   (1)

  -t


  követően


  az ismeretek és a szakértelem megfelelő szintjét nem lehet kizárólag az első albekezdés b) pontjában felsorolt módszerek alapján meghatározni. |
| --- | --- |

b)

szakmai gyakorlat, amely a hitelkihelyezéssel és hiteltermékek forgalmazásával és közvetítésével kapcsolatos területeken szerzett munkatapasztalat években kifejezett minimális hosszával definiálható.

---

(1)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után 5 évvel.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/360 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/360

---

P7_TA(2013)0342

A bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció (piaci visszaélés) ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0651 – C7-0360/2011 – 2011/0295(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0651) és a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2012)0421), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0651) és a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2012)0421),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0360/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0360/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. március 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. március 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére, (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére, (2)

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 26-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 26-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0347/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0347/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 161., 2012.6.7., 3. o.

(2)  HL C 181., 2012.6.21., 64. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0295

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 596/2014/EU rendelet.)

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/361 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/361

---

P7_TA(2013)0343

A Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosítása ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i jogalkotási állásfoglalása a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatrólBalti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásail (COM(2012)0591 – C7-0332/2012 – 2012/0285(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – elő olvasat)

(2016/C 093/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz benyújtott javaslatára (COM(2012)0591), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz benyújtott javaslatára (COM(2012)0591),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0332/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0332/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0259/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0259/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 44., 2013.2.15., 157. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0285

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 10-én került elfogadásra a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2187/2005/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 2187/2005/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése következtében a 2187/2005/EK rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése következtében a 2187/2005/EK rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével.

| (3) | A 2187/2005/EK rendelet értelmében a tagállamok által elfogadott, kizárólag a lobogójuk alatt hajózó halászhajókra alkalmazandó intézkedések végrehajtásának egységes feltételei biztosítása érdekében indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra. |
| --- | --- |

(3)

A 2187/2005/EK rendelet értelmében a tagállamok által elfogadott, kizárólag a lobogójuk alatt hajózó halászhajókra alkalmazandó intézkedések végrehajtásának egységes feltételei biztosítása érdekében indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra.

| (4) | A 2187/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok elfogadásához már nincs szükség külön felhatalmazásra. Ezért az e hatáskört a Bizottságra ruházó rendelkezést el kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

A 2187/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok elfogadásához már nincs szükség külön felhatalmazásra. Ezért az e hatáskört a Bizottságra ruházó rendelkezést el kell hagyni.

| (5) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört kell ruházni a Bizottságra a halászeszközök műszaki jellemzőire vonatkozó előírások módosítása érdekében. E módosításokra a halászat szelektivitásának változásai ismeretében, új tudományos ismeretek fényében, illetve az eszközök szelektivitását fokozó új anyagok vagy felszerelési módok felmerülése esetén kerül sor. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört kell ruházni a Bizottságra a halászeszközök műszaki jellemzőire vonatkozó előírások módosítása érdekében. E módosításokra a halászat szelektivitásának változásai ismeretében, új tudományos ismeretek fényében, illetve az eszközök szelektivitását fokozó új anyagok vagy felszerelési módok felmerülése esetén kerül sor.

| (6) | Különösen fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a szakértők bevonását is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlament és a Tanács részére. |
| --- | --- |

(6)

Különösen fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a szakértők bevonását is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlament és a Tanács részére.

| (7) | A 2187/2005/EK rendeletet a fentieknek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

A 2187/2005/EK rendeletet a fentieknek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2187/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 26. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(5)   Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az intézkedések nem felelnek meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, végrehajtási határozatot

  jogi aktust
  fogad el, amelyben felszólítja a tagállamot az intézkedések visszavonására vagy módosítására.”[Mód.1] |
| --- | --- |

1.

A 26. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:

„(5)   Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az intézkedések nem felelnek meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, végrehajtási határozatot

  jogi aktust
  fogad el, amelyben felszólítja a tagállamot az intézkedések visszavonására vagy módosítására.”[Mód.1]

| 2. | A 28. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 28. cikket el kell hagyni.

| 3. | A 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „29. cikk
  A II. melléklet 1. és 2. függelékének módosításai
  A halászeszközök műszaki jellemzőit illetően a Bizottság a 29a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a II. melléklet 1. és 2. függelékének módosítása vagy kiegészítése érdekében a következők figyelembevételével:






  a) | a szelektivitás változásai; |
| --- | --- | --- |

3.

A 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„29. cikk

A II. melléklet 1. és 2. függelékének módosításai

A halászeszközök műszaki jellemzőit illetően a Bizottság a 29a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a II. melléklet 1. és 2. függelékének módosítása vagy kiegészítése érdekében a következők figyelembevételével:

a)

a szelektivitás változásai;

| b) | az eszközök anyagára vonatkozó újabb műszaki ismeretek; |
| --- | --- |

b)

az eszközök anyagára vonatkozó újabb műszaki ismeretek;

| c) | az eszközök felszerelésének olyan változtatása, amely javítja a szelektivitást.” |
| --- | --- |

c)

az eszközök felszerelésének olyan változtatása, amely javítja a szelektivitást.”

| 4. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „29a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  (2)   A Bizottság a
  ...-t

   (4)

  követő hároméves időtartamra szóló
  felhatalmazást kap a 29. cikkben említett felhatalmazást határozatlan időre kapja

  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás automatikusan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt a meghosszabbítás ellen kifogást emel. [Mód.2]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 29. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 29. cikkben foglaltaknak megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a nevezett jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha e határidő lejárta előtt mind az Európai Parlament, mind pedig a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

  (4)  
  HL: Kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját.
  " |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„29a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság a
  ...-t

   (4)

  követő hároméves időtartamra szóló
  felhatalmazást kap a 29. cikkben említett felhatalmazást határozatlan időre kapja

  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás automatikusan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt a meghosszabbítás ellen kifogást emel. [Mód.2]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 29. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 29. cikkben foglaltaknak megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a nevezett jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha e határidő lejárta előtt mind az Európai Parlament, mind pedig a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

(4)  
  HL: Kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját.
  "

| 4a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „31a. cikk




  Általános értékelés és felülvizsgálat




  A Bizottság ...-ig

   (5)

  felülvizsgálja az e rendeletben meghatározott intézkedések hatékonyságát, és adott esetben ennek a rendeletnek a módosításáról szóló jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, annak biztosítása érdekében, hogy a rendelet megfeleljen a .../2013/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek.

   (6)


  [Mód.3]


  (5)  
  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: a [közös halászati politikáról szóló] .../2013/EU rendelet hatálybalépése után egy évvel (lásd a 2011/0195(COD) dokumentumot).
  "


  (6)  
  Az Európai Parlament és aTanács .../2013/EU rendelete (...) a közös halászati poiitkáról (HL L ..).

   ()
  .”"


  ()  
  HL: Kérjük, egészítse ki a lábjegyzetet a 2011/0195(COD) dokumentumban szereplő dokumentum hivatkozásával. |
| --- | --- |

4a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„31a. cikk

Általános értékelés és felülvizsgálat

A Bizottság ...-ig

   (5)

  felülvizsgálja az e rendeletben meghatározott intézkedések hatékonyságát, és adott esetben ennek a rendeletnek a módosításáról szóló jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, annak biztosítása érdekében, hogy a rendelet megfeleljen a .../2013/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek.

   (6)

[Mód.3]

(5)  
  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: a [közös halászati politikáról szóló] .../2013/EU rendelet hatálybalépése után egy évvel (lásd a 2011/0195(COD) dokumentumot).
  "

(6)  
  Az Európai Parlament és aTanács .../2013/EU rendelete (...) a közös halászati poiitkáról (HL L ..).

   ()
  .”"

()  
  HL: Kérjük, egészítse ki a lábjegyzetet a 2011/0195(COD) dokumentumban szereplő dokumentum hivatkozásával.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 44., 2013.2.15., 157. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i álláspontja.

2

(3)  A Tanács 2187/2005/EK rendelete (2005. december 21.) a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, valamint a 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 349., 2005.12.31., 1. o.).

3

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/364 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/364

---

P7_TA(2013)0349

Luigi Berlinguer kinevezése az EUMSZ 255. cikke alapján létrehozott bizottságba

Az Európai Parlament 2013. szeptember 10-i határozata Luigi Berlinguernek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2013/2161(INS))

(2016/C 093/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 255. cikkének második bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 255. cikkének második bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 107a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 107a. cikkére,

| A. | mivel Luigi Berlinguer megfelel az EUMSZ 255. cikke második bekezdésében megállapított feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Luigi Berlinguer megfelel az EUMSZ 255. cikke második bekezdésében megállapított feltételeknek;

| 1. | javaslatot tesz Luigi Berlinguer bizottsági taggá történő kinevezésére; |
| --- | --- |

1.

javaslatot tesz Luigi Berlinguer bizottsági taggá történő kinevezésére;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bíróság elnökének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bíróság elnökének.

---

2013. szeptember 11., szerda

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/365 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/365

---

P7_TA(2013)0352

2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet – A szankciókból és pénzbírságokból származó egyéb bevételek előrejelzések szerinti növekedése – A kifizetési előirányzatok növelése

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11693/2013 – C7-0245/2013 – 2013/2056(BUD))

(2016/C 093/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Euratom-Szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Euratom-Szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-jén fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-jén fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012 decemberében aláírt, a 2012. és 2013. évi kifizetésekről szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012 decemberében aláírt, a 2012. és 2013. évi kifizetésekről szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a Bizottság által 2013. március 27-én benyújtott, 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0183), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013. március 27-én benyújtott, 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0183),

| — | tekintettel a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2013. július 9-án elfogadott álláspontra (11693/2013 – C7-0245/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2013. július 9-án elfogadott álláspontra (11693/2013 – C7-0245/2013),

| — | tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodással kapcsolatos 2013. július 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodással kapcsolatos 2013. július 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0287/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0287/2013),

| A. | mivel a 2013. évi általános költségvetéshez fűzött 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet szerint mind a büntetésekből és szankciókból befolyó tervezett jövedelmet növelni kell 290 millió EUR-val, mind pedig a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a., 3b. és 4. fejezete alatti kifizetési előirányzatokat növelni kell 11,2 milliárd EUR-val abból a célból, hogy az év végéig fennálló, a múltbeli és folyó kötelezettségvállalásokból eredő kifizetési szükségleteket fedezni lehessen; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2013. évi általános költségvetéshez fűzött 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet szerint mind a büntetésekből és szankciókból befolyó tervezett jövedelmet növelni kell 290 millió EUR-val, mind pedig a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a., 3b. és 4. fejezete alatti kifizetési előirányzatokat növelni kell 11,2 milliárd EUR-val abból a célból, hogy az év végéig fennálló, a múltbeli és folyó kötelezettségvállalásokból eredő kifizetési szükségleteket fedezni lehessen;

| B. | mivel a 2007–2013-as időszakra szóló kohéziós politika 2012 végén függőben lévő kifizetési kérelmeinek teljes összege 16,2 milliárd EUR-ra rúgott, amit át kellet vinni 2013-ra, melynek következtében a 2013-as költségvetésben csökkent az ez évi kifizetésekre rendelkezésre álló összeg; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2007–2013-as időszakra szóló kohéziós politika 2012 végén függőben lévő kifizetési kérelmeinek teljes összege 16,2 milliárd EUR-ra rúgott, amit át kellet vinni 2013-ra, melynek következtében a 2013-as költségvetésben csökkent az ez évi kifizetésekre rendelkezésre álló összeg;

| C. | mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság 2012 decemberében közös nyilatkozatban vállalták azt, hogy egy 2013 elején benyújtott költségvetés-módosítás révén fedezni fogják a 2012-ről fennmaradó kifizetési igényeket; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság 2012 decemberében közös nyilatkozatban vállalták azt, hogy egy 2013 elején benyújtott költségvetés-módosítás révén fedezni fogják a 2012-ről fennmaradó kifizetési igényeket;

| D. | mivel a 2013. június 27-én a Parlament, a Tanács elnöksége és a Bizottság között a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről a legmagasabb politikai szinten elért politikai megállapodás tanácsi kötelezettségvállalást tartalmaz arra nézve, hogy a 2013-ban fennálló 7,3 milliárd EUR-ós kötelezettségeket maradéktalanul teljesítik, hogy a 7,3 milliárd EUR-ós 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet hivatalosan elfogadják, valamint hogy késlekedés nélkül elfogadják a Bizottság által kora ősszel beterjesztendő további, a jogos kifizetési előirányzatok terén felmerülő bármilyen hiány elkerülését célzó költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2013. június 27-én a Parlament, a Tanács elnöksége és a Bizottság között a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről a legmagasabb politikai szinten elért politikai megállapodás tanácsi kötelezettségvállalást tartalmaz arra nézve, hogy a 2013-ban fennálló 7,3 milliárd EUR-ós kötelezettségeket maradéktalanul teljesítik, hogy a 7,3 milliárd EUR-ós 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet hivatalosan elfogadják, valamint hogy késlekedés nélkül elfogadják a Bizottság által kora ősszel beterjesztendő további, a jogos kifizetési előirányzatok terén felmerülő bármilyen hiány elkerülését célzó költségvetés-módosítási tervezetet;

| E. | mivel a Tanács 2013. július 9-én hivatalosan elfogadta a 7,3 milliárd EUR-rós összegű, 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontját, amely fedezi az 1a., 1b., 2., 3a., 3b. és 4. fejezetek még nem teljesített kifizetési igényeit; |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács 2013. július 9-én hivatalosan elfogadta a 7,3 milliárd EUR-rós összegű, 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontját, amely fedezi az 1a., 1b., 2., 3a., 3b. és 4. fejezetek még nem teljesített kifizetési igényeit;

| F. | mivel a Parlament 2013. július 3-i állásfoglalásában összeköti az újabb költségvetés-módosítás tervezet Tanács általi kora őszi elfogadását a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet vagy a 2014. évi költségvetés elfogadásával; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament 2013. július 3-i állásfoglalásában összeköti az újabb költségvetés-módosítás tervezet Tanács általi kora őszi elfogadását a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet vagy a 2014. évi költségvetés elfogadásával;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság által előterjesztett 2/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetet és a Tanács arról szóló álláspontját, amely összhangban van a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során elért politikai megállapodással; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottság által előterjesztett 2/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetet és a Tanács arról szóló álláspontját, amely összhangban van a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során elért politikai megállapodással;

| 2. | tudatában van annak, hogy a Bizottság eredetileg azért tett javaslatot 11,2 milliárd EUR-ós teljes növekményre, hogy a többéves pénzügyi keret 2013-as kifizetési határértékét ne veszélyeztesse, és hogy ezáltal el lehessen kerülni a jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát; kifejezi attól való félelmét azonban, hogy ez az összeg nem lesz elegendő a 2013 végéig benyújtott összes kifizetési kérelem teljesítésére; ismét kihangsúlyozzt különösen, hogy az n+2 és n+3 szabály alkalmazásából eredő esetleges törlések megakadályozása céljából a tagállamok az 1b. alfejezet alatti számlák túlnyomó többségét általában a pénzügyi év végén nyújtják be; |
| --- | --- |

2.

tudatában van annak, hogy a Bizottság eredetileg azért tett javaslatot 11,2 milliárd EUR-ós teljes növekményre, hogy a többéves pénzügyi keret 2013-as kifizetési határértékét ne veszélyeztesse, és hogy ezáltal el lehessen kerülni a jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát; kifejezi attól való félelmét azonban, hogy ez az összeg nem lesz elegendő a 2013 végéig benyújtott összes kifizetési kérelem teljesítésére; ismét kihangsúlyozzt különösen, hogy az n+2 és n+3 szabály alkalmazásából eredő esetleges törlések megakadályozása céljából a tagállamok az 1b. alfejezet alatti számlák túlnyomó többségét általában a pénzügyi év végén nyújtják be;

| 3. | kihangsúlyozza azt a tényt, hogy a 2012. decemberi közös nyilatkozatok a 2013-as költségvetésre vonatkozó megállapodás szerves részét képezik, és azok a három intézmény hivatalos, a kölcsönös bizalom és az elkötelezett együttműködés jegyében maradéktalanul tiszteletben tartandó kötelezettségvállalásának tekintendők; tudatában van azonban a tagállamokat sújtó anyagi nehézségeknek, és ezért elfogadja, hogy a 2013 végéig fennálló – a Bizottság becslése szerint 11,2 milliárd EUR-t kitevő – kifizetési igényeket két egymást követő lépésben fedezzék; |
| --- | --- |

3.

kihangsúlyozza azt a tényt, hogy a 2012. decemberi közös nyilatkozatok a 2013-as költségvetésre vonatkozó megállapodás szerves részét képezik, és azok a három intézmény hivatalos, a kölcsönös bizalom és az elkötelezett együttműködés jegyében maradéktalanul tiszteletben tartandó kötelezettségvállalásának tekintendők; tudatában van azonban a tagállamokat sújtó anyagi nehézségeknek, és ezért elfogadja, hogy a 2013 végéig fennálló – a Bizottság becslése szerint 11,2 milliárd EUR-t kitevő – kifizetési igényeket két egymást követő lépésben fedezzék;

| 4. | emlékezteti a Tanácsot a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások során a Parlament kifejezett kérését követően tett azon kötelezettségvállalására, hogy a következő többéves pénzügyi keret kezdetét megelőzően garantáltan rendezi a kifizetéseket, kötelezettségvállalást és fedezetet nyújtva a fennálló kifizetési igények második részletére; sürgeti a Bizottságot, hogy kora ősszel nyújtson be egy kizárólag ennek a témakörnek szentelt újabb költségvetés-módosítást; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti a Tanácsot a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások során a Parlament kifejezett kérését követően tett azon kötelezettségvállalására, hogy a következő többéves pénzügyi keret kezdetét megelőzően garantáltan rendezi a kifizetéseket, kötelezettségvállalást és fedezetet nyújtva a fennálló kifizetési igények második részletére; sürgeti a Bizottságot, hogy kora ősszel nyújtson be egy kizárólag ennek a témakörnek szentelt újabb költségvetés-módosítást;

| 5. | megismétli a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről szóló 2013. július 3-i állásfoglalásában foglaltakat, miszerint a Parlament csak akkor fogja hozzájárulását adni a többéves pénzügyi kerethez, illetve csak akkor fogadja el a 2014-es költségvetést, amennyiben a Tanács elfogadta a Bizottság által megjelölt, a 2013. évi kifizetések tekintetében fennmaradó deficitet fedező új költségvetés-módosítást; |
| --- | --- |

5.

megismétli a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről szóló 2013. július 3-i állásfoglalásában foglaltakat, miszerint a Parlament csak akkor fogja hozzájárulását adni a többéves pénzügyi kerethez, illetve csak akkor fogadja el a 2014-es költségvetést, amennyiben a Tanács elfogadta a Bizottság által megjelölt, a 2013. évi kifizetések tekintetében fennmaradó deficitet fedező új költségvetés-módosítást;

| 6. | úgy véli, hogy a 11,2 milliárd EUR az abszolút minimum a 2013 végéig fennálló tényleges igények kielégítésére; felhívja a három intézményt, hogy amennyiben a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetben javasolt kétrészletű kiegészítés nem bizonyul elegendőnek és nem veszi teljes mértékben elejét annak, hogy a kifizetéseket a következő többéves pénzügyi keretre vigyék át, találjanak a kérdésre konkrét, kötelező erejű megoldást; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a 11,2 milliárd EUR az abszolút minimum a 2013 végéig fennálló tényleges igények kielégítésére; felhívja a három intézményt, hogy amennyiben a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetben javasolt kétrészletű kiegészítés nem bizonyul elegendőnek és nem veszi teljes mértékben elejét annak, hogy a kifizetéseket a következő többéves pénzügyi keretre vigyék át, találjanak a kérdésre konkrét, kötelező erejű megoldást;

| 7. | úgy véli, hogy a Bizottság az egyetlen intézmény, amely a költségvetési hatóság számára pontos adatokat tud szolgáltatni arról, hogy a tagállamok n évre benyújtott igényei és n+1 évre szóló előrejelzései alapján mekkorára becsülhető a kifizetési igény; rámutat, hogy a Tanácsnak nincs objektív alapja arra, hogy megkérdőjelezze a Bizottság által ismertetett, a 27 tagállam összesített adatain alapuló számadatokat; emlékeztet arra, hogy az egyes tagállamok csak a saját adataikért felelősek, ezért a Tanács csak ezeket az adatokat kérdőjelezheti meg; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Bizottság az egyetlen intézmény, amely a költségvetési hatóság számára pontos adatokat tud szolgáltatni arról, hogy a tagállamok n évre benyújtott igényei és n+1 évre szóló előrejelzései alapján mekkorára becsülhető a kifizetési igény; rámutat, hogy a Tanácsnak nincs objektív alapja arra, hogy megkérdőjelezze a Bizottság által ismertetett, a 27 tagállam összesített adatain alapuló számadatokat; emlékeztet arra, hogy az egyes tagállamok csak a saját adataikért felelősek, ezért a Tanács csak ezeket az adatokat kérdőjelezheti meg;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet elfogadása csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe érkező, a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló hozzájárulás arányát, ezért részben ellentételezni fogja a 2/2013. számú költségvetés-módosítás finanszírozásához nyújtott hozzájárulásukat; kihangsúlyozza tehát azt a tényt, hogy mivel politikai szempontból egymáshoz szorosan kötődnek, a két költségvetés-módosítási tervezetet ugyanakkor kell majd elfogadni; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet elfogadása csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe érkező, a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló hozzájárulás arányát, ezért részben ellentételezni fogja a 2/2013. számú költségvetés-módosítás finanszírozásához nyújtott hozzájárulásukat; kihangsúlyozza tehát azt a tényt, hogy mivel politikai szempontból egymáshoz szorosan kötődnek, a két költségvetés-módosítási tervezetet ugyanakkor kell majd elfogadni;

| 9. | jóváhagyja a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

9.

jóváhagyja a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 10. | utasítja elnökét annak kinyilvánítására, hogy a 2/2013. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét annak kinyilvánítására, hogy a 2/2013. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0078.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0304.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/367 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/367

---

P7_TA(2013)0353

3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet – A 2012. évi költségvetés végrehajtásából eredő többlet

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (11694/2013 – C7-0246/2013 – 2013/2070(BUD))

(2016/C 093/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 18. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a Bizottság által 2013. április 15-én benyújtott, 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0224), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013. április 15-én benyújtott, 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0224),

| — | tekintettel a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2013. július 9-én elfogadott álláspontra (11694/2013 – C7–0246/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2013. július 9-én elfogadott álláspontra (11694/2013 – C7–0246/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0284/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0284/2013),

| A. | mivel a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2012-es pénzügyi év 1 023,3 millió EUR összegű többletének a 2013-as költségvetésbe történő bevezetése, |
| --- | --- |

A.

mivel a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2012-es pénzügyi év 1 023,3 millió EUR összegű többletének a 2013-as költségvetésbe történő bevezetése,

| B. | mivel a többlet főbb forrásai a 244,3 millió EUR-ós alulköltekezés, a bevételi oldalon jelentkező több mint 719,1 millió EUR-ós pozitív bevételi kimutatás, valamint az árfolyamkülönbségek 59,9 millió EUR-ós pozitív egyenlege, |
| --- | --- |

B.

mivel a többlet főbb forrásai a 244,3 millió EUR-ós alulköltekezés, a bevételi oldalon jelentkező több mint 719,1 millió EUR-ós pozitív bevételi kimutatás, valamint az árfolyamkülönbségek 59,9 millió EUR-ós pozitív egyenlege,

| C. | mivel a bevételi oldalon a bevétel főleg az uniós megállapodásokhoz és programokhoz kapcsolódó visszatérítésekből és hozzájárulásokból (350 millió EUR), a ténylegesen beszedett saját forrásoknak a költségvetésben szereplő összeghez képest bekövetkező növekedéséből (231 millió EUR), valamint bírságokból és késedelmi kamatokból (159 millió EUR) származik, |
| --- | --- |

C.

mivel a bevételi oldalon a bevétel főleg az uniós megállapodásokhoz és programokhoz kapcsolódó visszatérítésekből és hozzájárulásokból (350 millió EUR), a ténylegesen beszedett saját forrásoknak a költségvetésben szereplő összeghez képest bekövetkező növekedéséből (231 millió EUR), valamint bírságokból és késedelmi kamatokból (159 millió EUR) származik,

| D. | mivel a kiadások terén tapasztalható alulköltekezés 244 millió EUR, amelyből 168 millió EUR a 2012-es költségvetési előirányzatokat, míg 76 millió EUR a 2011-ből áthozott összegeket érinti, |
| --- | --- |

D.

mivel a kiadások terén tapasztalható alulköltekezés 244 millió EUR, amelyből 168 millió EUR a 2012-es költségvetési előirányzatokat, míg 76 millió EUR a 2011-ből áthozott összegeket érinti,

| 1. | tudomásul veszi a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet, amely kizárólag a 2012. évi 1 023,3 millió EUR összegű többletnek a költségvetésbe való bevezetésére vonatkozik, a költségvetési rendelet 18. cikkével és a Tanács ezzel kapcsolatos álláspontjával összhangban; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet, amely kizárólag a 2012. évi 1 023,3 millió EUR összegű többletnek a költségvetésbe való bevezetésére vonatkozik, a költségvetési rendelet 18. cikkével és a Tanács ezzel kapcsolatos álláspontjával összhangban;

| 2. | emlékeztet arra, hogy e költségvetés-módosítás elfogadása csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe érkező, a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló hozzájárulás arányát, ezért részben ellentételezni fogja a 2/2013. számú költségvetés-módosítás finanszírozásához nyújtott hozzájárulásukat; ezért kihangsúlyozza, hogy – mivel politikai szempontból szorosan kötődnek egymáshoz – a két költségvetés-módosítási tervezetet ugyanakkor kell elfogadni; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy e költségvetés-módosítás elfogadása csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe érkező, a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló hozzájárulás arányát, ezért részben ellentételezni fogja a 2/2013. számú költségvetés-módosítás finanszírozásához nyújtott hozzájárulásukat; ezért kihangsúlyozza, hogy – mivel politikai szempontból szorosan kötődnek egymáshoz – a két költségvetés-módosítási tervezetet ugyanakkor kell elfogadni;

| 3. | jóváhagyja a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

3.

jóváhagyja a 3/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 4. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 3/2013. számú költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 3/2013. számú költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/368 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/368

---

P7_TA(2013)0355

Az EU Szolidaritási Alap igénybevétele: 2012. őszi szlovéniai, horvátországi és ausztriai árvizek

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0259 – C7-0116/2013 – 2013/2085(BUD))

(2016/C 093/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0259 – C7-0116/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0259 – C7-0116/2013),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 26. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 26. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0283/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0283/2013),

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/714/EU határozat.)

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/369 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/369

---

P7_TA(2013)0356

5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet – A Szolidaritási Alap igénybevétele a 2012. évi szlovéniai, horvátországi és ausztriai árvizek következtében

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról III. szakasz – Bizottság (11697/2013 – C7-0248/2013 – 2013/2086(BUD))

(2016/C 093/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 26. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 26. pontjára,

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadások figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló, 2013. július 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadások figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló, 2013. július 22-i európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2013. május 2-án fogadott el (COM(2013)0258), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2013. május 2-án fogadott el (COM(2013)0258),

| — | tekintettel az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2013. július 15-én elfogadott álláspontra (11697/2013 – C7-0248/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2013. július 15-én elfogadott álláspontra (11697/2013 – C7-0248/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0286/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0286/2013),

| A. | mivel az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 14 607 942 EUR összeg igénybevételére vonatkozik kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában a 2012 őszén Szlovéniát, Horvátországot és Ausztriát sújtó hatalmas esőzések és az azokat követően kialakult áradások okozta katasztrófa vonatkozásában; |
| --- | --- |

A.

mivel az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 14 607 942 EUR összeg igénybevételére vonatkozik kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában a 2012 őszén Szlovéniát, Horvátországot és Ausztriát sújtó hatalmas esőzések és az azokat követően kialakult áradások okozta katasztrófa vonatkozásában;

| B. | mivel az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy e költségvetési kiigazítás hivatalosan is bekerüljön a 2013. évi költségvetésbe; |
| --- | --- |

B.

mivel az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy e költségvetési kiigazítás hivatalosan is bekerüljön a 2013. évi költségvetésbe;

| 1. | tudomásul veszi az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, és a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, és a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | hangsúlyozza az e természeti katasztrófa által sújtott országoknak szánt pénzügyi segítség felszabadításának sürgősségét a Szolidaritási Alapon keresztül; sajnálja, hogy a Tanács ismét úgy határozott, hogy – bár azt az 1. jegyzőkönyv 4. cikke kifejezetten előirányozza – nem rövidíti le sürgősségi okokból a nemzeti parlamentek tájékoztatása tekintetében meghatározott nyolchetes időszakot az erről a költségvetés-módosításról szóló álláspontjának elfogadása előtt; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az e természeti katasztrófa által sújtott országoknak szánt pénzügyi segítség felszabadításának sürgősségét a Szolidaritási Alapon keresztül; sajnálja, hogy a Tanács ismét úgy határozott, hogy – bár azt az 1. jegyzőkönyv 4. cikke kifejezetten előirányozza – nem rövidíti le sürgősségi okokból a nemzeti parlamentek tájékoztatása tekintetében meghatározott nyolchetes időszakot az erről a költségvetés-módosításról szóló álláspontjának elfogadása előtt;

| 3. | üdvözli a Tanács álláspontját, mely módosítás nélkül megerősíti a Bizottság javaslatát, ezáltal biztosítva, hogy az 5/2013. számú költségvetés-módosítást új előirányzatokból fedezzék; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a 2013-as kifizetési előirányzatok szűkössége – ami miatt a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet benyújtásra került – eleve kizárta, hogy az 5/2013. számú költségvetés-módosítás forrásai átcsoportosítás révén álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Tanács álláspontját, mely módosítás nélkül megerősíti a Bizottság javaslatát, ezáltal biztosítva, hogy az 5/2013. számú költségvetés-módosítást új előirányzatokból fedezzék; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a 2013-as kifizetési előirányzatok szűkössége – ami miatt a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet benyújtásra került – eleve kizárta, hogy az 5/2013. számú költségvetés-módosítás forrásai átcsoportosítás révén álljanak rendelkezésre;

| 4. | jóváhagyja az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

4.

jóváhagyja az 5/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 5. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 5/2013. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 5/2013. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.,

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 209., 2013.8.3., 14. o.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/371 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/371

---

P7_TA(2013)0357

Az üzemanyag-minőségről szóló irányelv és a megújuló energiáról szóló irányelv ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0595 – C7-0337/2012 – 2012/0288(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0595),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0337/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0279/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0279/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 198., 2013.7.10., 56. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0288

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, valamint ezen irányelv 1. cikkének (2)–(9) bekezdését és 2. cikkének (5)–(7) bekezdését érintően összefüggésben 114. cikkével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 3. cikkének (4) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított energiának a közlekedés valamennyi formájában felhasznált részaránya 2020-ban legalább az egyes tagállamokban közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás 10 %-a legyen. E cél elérésének egyik és várhatóan leginkább alkalmazott módja a bioüzemanyagot tartalmazó üzemanyag-keverékek előállítása.
  A célkitűzés teljesítésének egyéb rendelkezésre álló módszerei között szerepel egyrészt az energiafogyasztás csökkentése, ami létfontosságú, mivel a megújuló energiaforrásokból előállított energiára vonatkozó kötelező százalékos célérték egyre nehezebben lesz fenntartható módon teljesíthető, ha a közlekedési ágazat általános energiaigénye tovább nő, másrészt a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia felhasználása. [Mód. 123] |
| --- | --- |

(1)

A 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 3. cikkének (4) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított energiának a közlekedés valamennyi formájában felhasznált részaránya 2020-ban legalább az egyes tagállamokban közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás 10 %-a legyen. E cél elérésének egyik és várhatóan leginkább alkalmazott módja a bioüzemanyagot tartalmazó üzemanyag-keverékek előállítása.
  A célkitűzés teljesítésének egyéb rendelkezésre álló módszerei között szerepel egyrészt az energiafogyasztás csökkentése, ami létfontosságú, mivel a megújuló energiaforrásokból előállított energiára vonatkozó kötelező százalékos célérték egyre nehezebben lesz fenntartható módon teljesíthető, ha a közlekedési ágazat általános energiaigénye tovább nő, másrészt a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia felhasználása. [Mód. 123]

| (2) | Tekintettel az üvegházhatású gázkibocsátás további csökkentésére irányuló uniós célkitűzésekre, valamint arra a tényre, hogy a kibocsátás jelentős hányada a közúti közlekedéshez használt üzemanyagokból származik, a 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 7a. cikkének (2) bekezdése arra kötelezi a forgalmazókat, hogy 2020. december 31-ig legalább 6 %-kal csökkentsék az EU-ban a közúti gépjárművekben, a nem közúton közlekedő, mozgó munkagépekben, a mezőgazdasági és erdészeti traktorokban, valamint a vízre nem bocsátott, kedvtelési célú vízi járművekben használt üzemanyagokból származó, teljes életciklusra és energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátást (ÜHG-kibocsátási intenzitást). A fosszilis üzemanyagok forgalmazói számára a fosszilis üzemanyagok ÜHG-kibocsátási intenzitásának csökkentésére rendelkezésre álló módszerek egyike a
  nulla vagy alacsony ÜHG-kibocsátású
  bioüzemanyagot
  és az elkerülhetetlen hulladékgázból szén-dioxid-leválasztás útján nyert egyéb üzemanyagokat
  tartalmazó üzemanyag-keverékek előállítása
  és közlekedési célú felhasználása
  .. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel az üvegházhatású gázkibocsátás további csökkentésére irányuló uniós célkitűzésekre, valamint arra a tényre, hogy a kibocsátás jelentős hányada a közúti közlekedéshez használt üzemanyagokból származik, a 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 7a. cikkének (2) bekezdése arra kötelezi a forgalmazókat, hogy 2020. december 31-ig legalább 6 %-kal csökkentsék az EU-ban a közúti gépjárművekben, a nem közúton közlekedő, mozgó munkagépekben, a mezőgazdasági és erdészeti traktorokban, valamint a vízre nem bocsátott, kedvtelési célú vízi járművekben használt üzemanyagokból származó, teljes életciklusra és energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátást (ÜHG-kibocsátási intenzitást). A fosszilis üzemanyagok forgalmazói számára a fosszilis üzemanyagok ÜHG-kibocsátási intenzitásának csökkentésére rendelkezésre álló módszerek egyike a
  nulla vagy alacsony ÜHG-kibocsátású
  bioüzemanyagot
  és az elkerülhetetlen hulladékgázból szén-dioxid-leválasztás útján nyert egyéb üzemanyagokat
  tartalmazó üzemanyag-keverékek előállítása
  és közlekedési célú felhasználása
  .. [Mód. 2]

| (3) | A 2009/28/EK irányelv 17. cikke fenntarthatósági kritériumokat állapít meg a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában, amelyek betartása a megújuló forrásokból előállított energia arányára vonatkozó célkitűzés teljesítésének részeként való elszámolás, valamint az állami támogatási programokban való részvételi jogosultság feltétele. A kritériumok többek között meghatározzák a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók használatával elérhető, a fosszilis üzemanyagok használatához viszonyított üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítás minimális mértékét. A 98/70/EK irányelv 7b. cikke ugyanilyen fenntarthatósági kritériumokat állapít meg a bioüzemanyagok tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/28/EK irányelv 17. cikke fenntarthatósági kritériumokat állapít meg a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában, amelyek betartása a megújuló forrásokból előállított energia arányára vonatkozó célkitűzés teljesítésének részeként való elszámolás, valamint az állami támogatási programokban való részvételi jogosultság feltétele. A kritériumok többek között meghatározzák a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók használatával elérhető, a fosszilis üzemanyagok használatához viszonyított üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítás minimális mértékét. A 98/70/EK irányelv 7b. cikke ugyanilyen fenntarthatósági kritériumokat állapít meg a bioüzemanyagok tekintetében.

| (3a) | Annak ellenére, hogy a 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv a „bioüzemanyagokra és a folyékony bio-energiahordozókra”vonatkozik, rendelkezéseik – a vonatkozó fenntarthatósági kritériumokat is beleértve – a bennük foglalt valamennyi megújuló forrásból származó üzemanyagra alkalmazandók. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(3a)

Annak ellenére, hogy a 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv a „bioüzemanyagokra és a folyékony bio-energiahordozókra”vonatkozik, rendelkezéseik – a vonatkozó fenntarthatósági kritériumokat is beleértve – a bennük foglalt valamennyi megújuló forrásból származó üzemanyagra alkalmazandók. [Mód. 3]

| (4) | Ha egy korábban élelmiszer-, takarmány- és rostnövény előállítására szolgáló legelőt vagy mezőgazdasági területet bioüzemanyag-termelésre állítanak át, a nem üzemanyag iránti kereslet ugyanúgy fennmarad, és azt vagy a termelés intenzitásának növelésével, vagy pedig más földterületek mezőgazdasági művelés alá vonásával kell kielégíteni. Az utóbbi esetben beszélünk a földhasználat közvetett megváltozásáról, és amikor nagy mennyiségű szénkészlettel rendelkező földterületről van szó, a változás jelentős mértékű ÜHG-kibocsátást vonhat maga után. A 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelvet ezért indokolt olyan rendelkezésekkel kiegészíteni, amelyek a földhasználat közvetett megváltozásának kérdését szabályozzák, mivel a bioüzemanyagokat ma elsősorban meglévő mezőgazdasági földterületeken termesztett növényekből állítják elő.
  [Mód. 124] |
| --- | --- |

(4)

Ha egy korábban élelmiszer-, takarmány- és rostnövény előállítására szolgáló legelőt vagy mezőgazdasági területet bioüzemanyag-termelésre állítanak át, a nem üzemanyag iránti kereslet ugyanúgy fennmarad, és azt vagy a termelés intenzitásának növelésével, vagy pedig más földterületek mezőgazdasági művelés alá vonásával kell kielégíteni. Az utóbbi esetben beszélünk a földhasználat közvetett megváltozásáról, és amikor nagy mennyiségű szénkészlettel rendelkező földterületről van szó, a változás jelentős mértékű ÜHG-kibocsátást vonhat maga után. A 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelvet ezért indokolt olyan rendelkezésekkel kiegészíteni, amelyek a földhasználat közvetett megváltozásának kérdését szabályozzák, mivel a bioüzemanyagokat ma elsősorban meglévő mezőgazdasági földterületeken termesztett növényekből állítják elő.
  [Mód. 124]

| (4a) | A 2009/28/EK irányelv 19. cikkének (7) bekezdése és a 98/70/EK irányelv 7d. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy megfelelő intézkedéseket kell tenni a földhasználat közvetett megváltozásának az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására gyakorolt hatásai kezelésére, kellőképpen figyelembe véve a már meglévő beruházások védelmének szükségességét is. [Mód. 126] |
| --- | --- |

(4a)

A 2009/28/EK irányelv 19. cikkének (7) bekezdése és a 98/70/EK irányelv 7d. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy megfelelő intézkedéseket kell tenni a földhasználat közvetett megváltozásának az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására gyakorolt hatásai kezelésére, kellőképpen figyelembe véve a már meglévő beruházások védelmének szükségességét is. [Mód. 126]

| (5) | A bioüzemanyag iránti várható kereslet tagállami előrejelzései, valamint a különböző bioüzemanyag-alapanyagokhoz a földhasználat közvetett megváltozása kapcsán köthető kibocsátások becslései alapján valószínűsíthető, hogy az üvegházhatást okozó gázoknak a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátása jelentős mértékű, és részben vagy akár teljesen közömbösítheti

  közömbösíti
  az egyes bioüzemanyagok használata révén elérhető ÜHG-kibocsátásmegtakarítást

  ÜHG-kibocsátáscsökkentést
  . Mindez annak tudható be, hogy
  a termőföldalapú bioüzemanyagok nagy összegű állami támogatást kaptak (évente 10 milliárd EUR), és ezért
  2020-ra a bioüzemanyagot várhatóan teljes egészében olyan földterületen termesztett növényekből állítják majd elő, amely az élelmiszer- és takarmánypiacokat szolgálhatná ki.
  Az élelmiszernövényekből előállított bioüzemanyag hozzájárul továbbá az élelmiszerárak volatilitásához, és jelentős kedvezőtlen társadalmi hatással járhat a megélhetés és az emberi jogok – köztük a harmadik országokban szegénységben élő helyi közösségek az élelmezéshez vagy a földhöz jutáshoz fűződő jogainak – érvényesítése tekintetében.
  Az ilyen jellegű kibocsátás csökkentése vonatkozásában indokolt különbséget tenni a növények különböző csoportjai, így az olajnövények, a gabonafélék, a cukornövények és a keményítőtartalmú növények között.
  és a kedvezőtlen társadalmi hatás csökkentése, valamint ezen élelmezésbiztonságra gyakorolt negatív hatások mérséklése érdekében a 2009/28/EK és a 98/70/EK irányelvben említett fenntarthatósági kritériumok értelmében előírt ÜHG-kibocsátáscsökkentések kiszámításakor indokolt elsősorban a termőföldön előállított bioüzemanyagok tervezett használatának csökkentésére összpontosítani, valamint figyelembe kell venni a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátásokat
  .
  Ezenfelül a közép- és hosszú távú megoldások megtalálása érdekében ösztönözni kell az olyan, újszerű bioüzemanyagokkal foglalkozó ágazatokon belüli kutatásokat és fejlesztéseket, amelyek nem jelentenek konkurenciát az élelmiszernövények számára, valamint tovább kell tanulmányozni az egyes terménycsoportok hatását a földhasználat közvetlen és közvetett megváltozására. [Mód.8] |
| --- | --- |

(5)

A bioüzemanyag iránti várható kereslet tagállami előrejelzései, valamint a különböző bioüzemanyag-alapanyagokhoz a földhasználat közvetett megváltozása kapcsán köthető kibocsátások becslései alapján valószínűsíthető, hogy az üvegházhatást okozó gázoknak a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátása jelentős mértékű, és részben vagy akár teljesen közömbösítheti

  közömbösíti
  az egyes bioüzemanyagok használata révén elérhető ÜHG-kibocsátásmegtakarítást

  ÜHG-kibocsátáscsökkentést
  . Mindez annak tudható be, hogy
  a termőföldalapú bioüzemanyagok nagy összegű állami támogatást kaptak (évente 10 milliárd EUR), és ezért
  2020-ra a bioüzemanyagot várhatóan teljes egészében olyan földterületen termesztett növényekből állítják majd elő, amely az élelmiszer- és takarmánypiacokat szolgálhatná ki.
  Az élelmiszernövényekből előállított bioüzemanyag hozzájárul továbbá az élelmiszerárak volatilitásához, és jelentős kedvezőtlen társadalmi hatással járhat a megélhetés és az emberi jogok – köztük a harmadik országokban szegénységben élő helyi közösségek az élelmezéshez vagy a földhöz jutáshoz fűződő jogainak – érvényesítése tekintetében.
  Az ilyen jellegű kibocsátás csökkentése vonatkozásában indokolt különbséget tenni a növények különböző csoportjai, így az olajnövények, a gabonafélék, a cukornövények és a keményítőtartalmú növények között.
  és a kedvezőtlen társadalmi hatás csökkentése, valamint ezen élelmezésbiztonságra gyakorolt negatív hatások mérséklése érdekében a 2009/28/EK és a 98/70/EK irányelvben említett fenntarthatósági kritériumok értelmében előírt ÜHG-kibocsátáscsökkentések kiszámításakor indokolt elsősorban a termőföldön előállított bioüzemanyagok tervezett használatának csökkentésére összpontosítani, valamint figyelembe kell venni a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátásokat
  .
  Ezenfelül a közép- és hosszú távú megoldások megtalálása érdekében ösztönözni kell az olyan, újszerű bioüzemanyagokkal foglalkozó ágazatokon belüli kutatásokat és fejlesztéseket, amelyek nem jelentenek konkurenciát az élelmiszernövények számára, valamint tovább kell tanulmányozni az egyes terménycsoportok hatását a földhasználat közvetlen és közvetett megváltozására. [Mód.8]

| (6) | A közlekedési ágazat ÜHG-kibocsátásának csökkentéséhez várhatóan folyékony megújuló energiaforrásokra lesz szükség. Az újszerű, például hulladékokból vagy algákból előállított bioüzemanyagok használatával az üvegházhatást okozó gázok nagy mennyiségének kibocsátása takarítható meg, mivel esetükben alacsony a földhasználat közvetett megváltozásának kockázata, és közvetlenül nem versengenek élelmiszer- és takarmánypiaci termőterületért. Helyénvaló ennek megfelelően ezen újszerű bioüzemanyagok termelésének fokozását ösztönözni, ugyanis jelenleg a piacon nem állnak rendelkezésre nagy mennyiségben, részben azért, mert a már megszilárdult élelmiszernövény-alapú bioüzemanyag-technológiákkal kell versenybe szállniuk az állami támogatásokért. További ösztönzést kell adni az újszerű bioüzemanyagok súlyozásának növelésével is, hogy a hagyományos bioüzemanyagokhoz képest nagyobb arányban vegyenek részt a 2009/28/EK irányelv közlekedéssel kapcsolatban meghatározott 10 %-os célértékének teljesítésében. Ennek kapcsán arra kell törekedni, hogy a megújuló energiaforrásokat szabályozó 2020 utáni politikai keretben csak azok az újszerű bioüzemanyagok részesüljenek támogatásban, amelyek esetében nem jár számottevő hatással a földhasználat közvetett megváltozása, és az üvegházhatást okozó gázok nagy mennyiségének kibocsátása takarítható meg. |
| --- | --- |

(6)

A közlekedési ágazat ÜHG-kibocsátásának csökkentéséhez várhatóan folyékony megújuló energiaforrásokra lesz szükség. Az újszerű, például hulladékokból vagy algákból előállított bioüzemanyagok használatával az üvegházhatást okozó gázok nagy mennyiségének kibocsátása takarítható meg, mivel esetükben alacsony a földhasználat közvetett megváltozásának kockázata, és közvetlenül nem versengenek élelmiszer- és takarmánypiaci termőterületért. Helyénvaló ennek megfelelően ezen újszerű bioüzemanyagok termelésének fokozását ösztönözni, ugyanis jelenleg a piacon nem állnak rendelkezésre nagy mennyiségben, részben azért, mert a már megszilárdult élelmiszernövény-alapú bioüzemanyag-technológiákkal kell versenybe szállniuk az állami támogatásokért. További ösztönzést kell adni az újszerű bioüzemanyagok súlyozásának növelésével is, hogy a hagyományos bioüzemanyagokhoz képest nagyobb arányban vegyenek részt a 2009/28/EK irányelv közlekedéssel kapcsolatban meghatározott 10 %-os célértékének teljesítésében. Ennek kapcsán arra kell törekedni, hogy a megújuló energiaforrásokat szabályozó 2020 utáni politikai keretben csak azok az újszerű bioüzemanyagok részesüljenek támogatásban, amelyek esetében nem jár számottevő hatással a földhasználat közvetett megváltozása, és az üvegházhatást okozó gázok nagy mennyiségének kibocsátása takarítható meg.

| (6a) | Az – elsősorban az újszerű bioüzemanyagok kiemelt támogatására irányuló – ösztönző intézkedések hatékonyságának garantálása érdekében helyénvaló, hogy a bioüzemanyag-termékek valódi eredetét illető csalások és hamis bejelentések, illetve ugyanazon volumenek két vagy több nemzeti rendszer, vagy nemzetközi akkreditációs rendszerek alatt történő többszörös bejelentésének elkerülése érdekében a tagállamok által kialakított támogatási politikák és rendszerek rendelkezzenek a bioüzemanyagok volumenét illetően az azonosításáról, az eredetiség ellenőrzéséről és a minőségellenőrzésről. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(6a)

Az – elsősorban az újszerű bioüzemanyagok kiemelt támogatására irányuló – ösztönző intézkedések hatékonyságának garantálása érdekében helyénvaló, hogy a bioüzemanyag-termékek valódi eredetét illető csalások és hamis bejelentések, illetve ugyanazon volumenek két vagy több nemzeti rendszer, vagy nemzetközi akkreditációs rendszerek alatt történő többszörös bejelentésének elkerülése érdekében a tagállamok által kialakított támogatási politikák és rendszerek rendelkezzenek a bioüzemanyagok volumenét illetően az azonosításáról, az eredetiség ellenőrzéséről és a minőségellenőrzésről. [Mód. 11]

| (6b) | Bár a hulladékból és maradékanyagokból előállított bioüzemanyagokkal és folyékony bio-energiahordozókkal az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásában nagy megtakarítás érhető el, amelyek ugyanakkor alacsony hátrányos környezeti, társadalmi és gazdasági hatást váltanak ki, helyénvaló tovább értékelni a rendelkezésre állásukat, hasznukat és kockázataikat, többek között a 2020 utáni politikához nyújtott tájékoztatás érdekében. Ugyanakkor további információkra van szükség mind a hagyományos, mind pedig az újszerű bioüzemanyagokkal kapcsolatos energiabiztonsági előnyökről, különösen, ha közvetlenül vagy közvetve fosszilis tüzelőanyagokat használnak fel előállításukhoz. A Bizottságot azzal a feladattal kell megbízni, hogy jelentés nyújtson be és adott esetben tegyen javaslatokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e kérdésekkel kapcsolatban. Annak biztosítása érdekében, hogy a jelentés az összes pozitív és negatív hatást tükrözze, a jelentésnek figyelembe kell vennie annak az alternatív környezeti, társadalmi és gazdasági költségeit, ha az alapanyagokat a bioüzemanyag és a folyékony bio-energiahordozó előállításától eltérő célra használják fel. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(6b)

Bár a hulladékból és maradékanyagokból előállított bioüzemanyagokkal és folyékony bio-energiahordozókkal az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásában nagy megtakarítás érhető el, amelyek ugyanakkor alacsony hátrányos környezeti, társadalmi és gazdasági hatást váltanak ki, helyénvaló tovább értékelni a rendelkezésre állásukat, hasznukat és kockázataikat, többek között a 2020 utáni politikához nyújtott tájékoztatás érdekében. Ugyanakkor további információkra van szükség mind a hagyományos, mind pedig az újszerű bioüzemanyagokkal kapcsolatos energiabiztonsági előnyökről, különösen, ha közvetlenül vagy közvetve fosszilis tüzelőanyagokat használnak fel előállításukhoz. A Bizottságot azzal a feladattal kell megbízni, hogy jelentés nyújtson be és adott esetben tegyen javaslatokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e kérdésekkel kapcsolatban. Annak biztosítása érdekében, hogy a jelentés az összes pozitív és negatív hatást tükrözze, a jelentésnek figyelembe kell vennie annak az alternatív környezeti, társadalmi és gazdasági költségeit, ha az alapanyagokat a bioüzemanyag és a folyékony bio-energiahordozó előállításától eltérő célra használják fel. [Mód. 12]

| (6c) | A hagyományos és újszerű bioüzemanyagoknak az összes tagállamban konzisztens módon és jó minőségben kell elérhetőeknek lenniük. E cél megvalósítása érdekében a Bizottságnak késlekedés nélkül egyértelmű mandátummal kell felruháznia az Európai Szabványügyi Bizottságot, hogy technikai teljesítménynormákat dolgozzon ki az újszerű bioüzemanyagok és üzemanyag-keverékek tekintetében, valamint hogy szükség esetén dolgozza át a hagyományos bioüzemanyagokra vonatkozó normákat annak biztosítása érdekében, hogy a végső üzemanyagtermék ne csökkentse a járművek CO2-kibocsátási teljesítményét vagy összességében vett működési teljesítményét. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(6c)

A hagyományos és újszerű bioüzemanyagoknak az összes tagállamban konzisztens módon és jó minőségben kell elérhetőeknek lenniük. E cél megvalósítása érdekében a Bizottságnak késlekedés nélkül egyértelmű mandátummal kell felruháznia az Európai Szabványügyi Bizottságot, hogy technikai teljesítménynormákat dolgozzon ki az újszerű bioüzemanyagok és üzemanyag-keverékek tekintetében, valamint hogy szükség esetén dolgozza át a hagyományos bioüzemanyagokra vonatkozó normákat annak biztosítása érdekében, hogy a végső üzemanyagtermék ne csökkentse a járművek CO2-kibocsátási teljesítményét vagy összességében vett működési teljesítményét. [Mód. 13]

| (7) | A bioalapú ipari ágazatok hosszú távú versenyképességének biztosítása érdekében és összhangban az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című 2012. évi közleménnyel és az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervével, Európa-szerte támogatást adva az integrált és változatos termékszerkezettel rendelkező biofinomítóknak, a 2009/28/EK irányelvben előrevetített ösztönzőket célszerű oly módon megállapítani, hogy előnyhöz juttassák a bioüzemanyag célú felhasználáson kívül egyéb jelentős gazdasági értékkel nem rendelkező biomassza-alapanyagokat
  vagy azon biomassza-alapanyagokat, amelyek nem vonnak el földet vagy vizet az élelmiszer-növényektől és így nem járnak a helyi ökoszisztémát veszélyeztető környezeti hatásokkal
  . [Mód. 129] |
| --- | --- |

(7)

A bioalapú ipari ágazatok hosszú távú versenyképességének biztosítása érdekében és összhangban az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című 2012. évi közleménnyel és az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervével, Európa-szerte támogatást adva az integrált és változatos termékszerkezettel rendelkező biofinomítóknak, a 2009/28/EK irányelvben előrevetített ösztönzőket célszerű oly módon megállapítani, hogy előnyhöz juttassák a bioüzemanyag célú felhasználáson kívül egyéb jelentős gazdasági értékkel nem rendelkező biomassza-alapanyagokat
  vagy azon biomassza-alapanyagokat, amelyek nem vonnak el földet vagy vizet az élelmiszer-növényektől és így nem járnak a helyi ökoszisztémát veszélyeztető környezeti hatásokkal
  . [Mód. 129]

| (7a) | A szinergiák kihasználása és a jogbiztonság javítása érdekében tökéletesíteni kell a 98/70/EK irányelv, a 2009/28/EK irányelv és az uniós politika más területein hozott jogszabályok közötti koherenciát. A hulladéknak és a maradékanyagoknak a 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv alkalmazásában érvényes fogalommeghatározásait össze kell hangolni 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (5)

  meghatározásaival. A 98/70/EK irányelvben és a 2009/28/EK irányelvben felsorolt, a 2000/532/EK bizottsági határozattal

   (6)

  létrehozott európai hulladékjegyzék hulladékkódjainak segítségével jobban meg kell határozni az említett irányelvek illetékes tagállami hatóságok általi alkalmazásának megkönnyítése érdekében. A bioüzemanyagoknak és a folyékony bio-energiahordozóknak a 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv szerinti népszerűsítése összhangban kell, hogy álljon a 2008/98/EK irányelv célkitűzéseivel és rendeltetésével. Az újrafeldolgozó társadalom felé történő elmozdulásra irányuló uniós cél elérése érdekében maradéktalanul alkalmazni kell a 2008/98/EK irányelv 4. cikkében meghatározott hulladékhierarchiát. Ennek elősegítése érdekében a 2008/98/EK irányelv V. fejezetével összhangban a tagállamok által kidolgozott hulladékgazdálkodási tervek és hulladékmegelőzési programok részévé kell tenni a hulladéknak és a maradékanyagoknak a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók előállításához való felhasználását. A 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv alkalmazása nem veszélyeztetheti a 2008/98/EK irányelv maradéktalan végrehajtását. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(7a)

A szinergiák kihasználása és a jogbiztonság javítása érdekében tökéletesíteni kell a 98/70/EK irányelv, a 2009/28/EK irányelv és az uniós politika más területein hozott jogszabályok közötti koherenciát. A hulladéknak és a maradékanyagoknak a 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv alkalmazásában érvényes fogalommeghatározásait össze kell hangolni 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (5)

  meghatározásaival. A 98/70/EK irányelvben és a 2009/28/EK irányelvben felsorolt, a 2000/532/EK bizottsági határozattal

   (6)

  létrehozott európai hulladékjegyzék hulladékkódjainak segítségével jobban meg kell határozni az említett irányelvek illetékes tagállami hatóságok általi alkalmazásának megkönnyítése érdekében. A bioüzemanyagoknak és a folyékony bio-energiahordozóknak a 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv szerinti népszerűsítése összhangban kell, hogy álljon a 2008/98/EK irányelv célkitűzéseivel és rendeltetésével. Az újrafeldolgozó társadalom felé történő elmozdulásra irányuló uniós cél elérése érdekében maradéktalanul alkalmazni kell a 2008/98/EK irányelv 4. cikkében meghatározott hulladékhierarchiát. Ennek elősegítése érdekében a 2008/98/EK irányelv V. fejezetével összhangban a tagállamok által kidolgozott hulladékgazdálkodási tervek és hulladékmegelőzési programok részévé kell tenni a hulladéknak és a maradékanyagoknak a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók előállításához való felhasználását. A 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv alkalmazása nem veszélyeztetheti a 2008/98/EK irányelv maradéktalan végrehajtását. [Mód. 16]

| (8) | Az új létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítására vonatkozó minimális küszöbértékeket az általános ÜHG-mérleg javítása érdekében indokolt 2014. július 1-jei hatállyal megemelni, illetve visszaszorítani az alacsony ÜHG-teljesítményű létesítményekkel kapcsolatos további beruházásokat. A küszöbérték megemelése a 2009/28/EK irányelv 19. cikkének (6) bekezdésének második albekezdésének megfelelően biztosítékot jelent a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók előállítási kapacitásaiba történő beruházásokhoz. |
| --- | --- |

(8)

Az új létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítására vonatkozó minimális küszöbértékeket az általános ÜHG-mérleg javítása érdekében indokolt 2014. július 1-jei hatállyal megemelni, illetve visszaszorítani az alacsony ÜHG-teljesítményű létesítményekkel kapcsolatos további beruházásokat. A küszöbérték megemelése a 2009/28/EK irányelv 19. cikkének (6) bekezdésének második albekezdésének megfelelően biztosítékot jelent a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók előállítási kapacitásaiba történő beruházásokhoz.

| (8a) | A megújuló energiaforrások és üzemanyagok piaca fejlesztésének elősegítése során az éghajlatváltozás mellett figyelembe kell venni a regionális és helyi fejlesztési és foglalkoztatási lehetőségekre gyakorolt hatásokat is. A második generációs és az újszerű bioüzemanyagok előállításában munkahelyteremtő és növekedést serkentő potenciál rejlik, különösen a vidéki területeken. A megújuló energiaforrások és üzemanyagok piacának fejlesztésével összefüggésben az uniós régiók energetikai önellátása és ellátási biztonsága szintén cél. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(8a)

A megújuló energiaforrások és üzemanyagok piaca fejlesztésének elősegítése során az éghajlatváltozás mellett figyelembe kell venni a regionális és helyi fejlesztési és foglalkoztatási lehetőségekre gyakorolt hatásokat is. A második generációs és az újszerű bioüzemanyagok előállításában munkahelyteremtő és növekedést serkentő potenciál rejlik, különösen a vidéki területeken. A megújuló energiaforrások és üzemanyagok piacának fejlesztésével összefüggésben az uniós régiók energetikai önellátása és ellátási biztonsága szintén cél. [Mód. 17]

| (9) | Az újszerű bioüzemanyag-fajtákra való váltás előkészítéseként és a földhasználat közvetett megváltozásából eredő általános hatások 2020-ig történő minimalizálásához helyénvaló korlátozni a 2009/28/EK irányelv VIII. mellékletének A. részében, illetve a 98/70/EK irányelv V. mellékletének A. részében szereplő élelmiszernövényekből nyert bioüzemanyagoknak és folyékony bio-energiahordozóknak a 2009/28/EK irányelvben foglalt célértékek teljesítéséhez beszámítható mennyiségét. Az említett bioüzemanyagok használatának általános korlátozása nélkül a gabonafélékből és egyéb, keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből előállított bioüzemanyagoknak és folyékony bio-energiahordozóknak a 2009/28/EK irányelvben meghatározott célértékek teljesítése szempontjából elszámolható részarányát indokolt a fogyasztás 2011. évi részarányára korlátozni. |
| --- | --- |

(9)

Az újszerű bioüzemanyag-fajtákra való váltás előkészítéseként és a földhasználat közvetett megváltozásából eredő általános hatások 2020-ig történő minimalizálásához helyénvaló korlátozni a 2009/28/EK irányelv VIII. mellékletének A. részében, illetve a 98/70/EK irányelv V. mellékletének A. részében szereplő élelmiszernövényekből nyert bioüzemanyagoknak és folyékony bio-energiahordozóknak a 2009/28/EK irányelvben foglalt célértékek teljesítéséhez beszámítható mennyiségét. Az említett bioüzemanyagok használatának általános korlátozása nélkül a gabonafélékből és egyéb, keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből előállított bioüzemanyagoknak és folyékony bio-energiahordozóknak a 2009/28/EK irányelvben meghatározott célértékek teljesítése szempontjából elszámolható részarányát indokolt a fogyasztás 2011. évi részarányára korlátozni.

| (10) | A 2009/28/EK irányelv 3 cikkének (4) bekezdésének új d) pontjában meghatározott 5 %-os

  6 %-os
  korlát nincs hatással arra, hogy az egyes tagállamok milyen általuk választott úton érik el, hogy teljesüljön a hagyományos bioüzemanyagoknak az általános 10 %-os célértéken belüli arányára vonatkozó előírás. Ennek köszönhetően a 2013 vége előtt már üzemelő létesítményekben előállított bioüzemanyagok piaca továbbra is teljesen nyitott marad. Ez az irányelv-módosítás tehát nincs hatással az ilyen létesítmények üzemeltetőinek jogos elvárásaira. [Mód. 183] |
| --- | --- |

(10)

A 2009/28/EK irányelv 3 cikkének (4) bekezdésének új d) pontjában meghatározott 5 %-os

  6 %-os
  korlát nincs hatással arra, hogy az egyes tagállamok milyen általuk választott úton érik el, hogy teljesüljön a hagyományos bioüzemanyagoknak az általános 10 %-os célértéken belüli arányára vonatkozó előírás. Ennek köszönhetően a 2013 vége előtt már üzemelő létesítményekben előállított bioüzemanyagok piaca továbbra is teljesen nyitott marad. Ez az irányelv-módosítás tehát nincs hatással az ilyen létesítmények üzemeltetőinek jogos elvárásaira. [Mód. 183]

| (10a) | Ösztönzőket kell kialakítani a megújuló forrásokból előállított villamos energia közlekedési ágazaton belüli használatának élénkítése érdekében. Emellett ösztönözni kell a közlekedési ágazaton belüli energiahatékonysági és energiamegtakarítási intézkedéseket. [Mód. 133] |
| --- | --- |

(10a)

Ösztönzőket kell kialakítani a megújuló forrásokból előállított villamos energia közlekedési ágazaton belüli használatának élénkítése érdekében. Emellett ösztönözni kell a közlekedési ágazaton belüli energiahatékonysági és energiamegtakarítási intézkedéseket. [Mód. 133]

| (11) | A földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás becsült mennyiségéről a bioüzemanyagokból származó ÜHG-kibocsátás kapcsán a 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelv szerint végzett jelentéstétel alkalmával indokolt beszámolni. A további földterületek bevonását nem igénylő alapanyagokból (például hulladékokból) készült bioüzemanyagokhoz nullás kibocsátási tényezőt kell rendelni. |
| --- | --- |

(11)

A földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás becsült mennyiségéről a bioüzemanyagokból származó ÜHG-kibocsátás kapcsán a 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelv szerint végzett jelentéstétel alkalmával indokolt beszámolni. A további földterületek bevonását nem igénylő alapanyagokból (például hulladékokból) készült bioüzemanyagokhoz nullás kibocsátási tényezőt kell rendelni.

| (11a) | Engedélyezni kell a tagállamok számára a jelenleg az energia-részarányuk részben vagy egészben a gabonafélékből, keményítőben, cukorban gazdag növényekből, olajnövényekből és egyéb, szántóföldön termesztett energianövényekből előállított bioüzemanyagok révén történő elérésére szolgáló forrásaik átcsoportosítását a megújuló energiák részarányának növelése felé, különös tekintettel a bizonyítottan megújuló és fenntartható szélenergiára, napenergiára, árapály-energiára és geotermikus energiára. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(11a)

Engedélyezni kell a tagállamok számára a jelenleg az energia-részarányuk részben vagy egészben a gabonafélékből, keményítőben, cukorban gazdag növényekből, olajnövényekből és egyéb, szántóföldön termesztett energianövényekből előállított bioüzemanyagok révén történő elérésére szolgáló forrásaik átcsoportosítását a megújuló energiák részarányának növelése felé, különös tekintettel a bizonyítottan megújuló és fenntartható szélenergiára, napenergiára, árapály-energiára és geotermikus energiára. [Mód. 22]

| (11b) | Az Európai Bizottság által elismert önkéntes rendszerek a gazdasági szereplők által a 98/70/EK irányelv 7b. cikkében és a 2009/28/EK irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelőségük igazolására használt fő eszközök. Nincsenek azonban olyan kritériumok, amelyeket e rendszereknek teljesíteniük kell az elismerés megszerzése érdekében. Ezért egyértelműbb szabályokat kell meghatározni. Csak olyan rendszereket szabad az ezen irányelvnek megfelelőnek tekinteni, amelyek az ellenőrzések megbízhatóságát és a helyi és bennszülött közösségek bevonását garantáló hatékony mechanizmusokat biztosítanak. E rendszereknek továbbá egyértelmű és szigorú szabályokat kell tartalmazniuk a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók szállítmányainak a rendszerből való kizárására, amennyiben nem felelnek meg a rendelkezéseiknek. A rendszerek hatékony működésének nyomon követése és érvényre juttatása érdekében a Bizottságnak lehetőséget kell kapnia a jogellenes gyakorlatokkal kapcsolatos aggályokat felvető releváns dokumentumokhoz való hozzáférésre és azok közzétételére. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(11b)

Az Európai Bizottság által elismert önkéntes rendszerek a gazdasági szereplők által a 98/70/EK irányelv 7b. cikkében és a 2009/28/EK irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelőségük igazolására használt fő eszközök. Nincsenek azonban olyan kritériumok, amelyeket e rendszereknek teljesíteniük kell az elismerés megszerzése érdekében. Ezért egyértelműbb szabályokat kell meghatározni. Csak olyan rendszereket szabad az ezen irányelvnek megfelelőnek tekinteni, amelyek az ellenőrzések megbízhatóságát és a helyi és bennszülött közösségek bevonását garantáló hatékony mechanizmusokat biztosítanak. E rendszereknek továbbá egyértelmű és szigorú szabályokat kell tartalmazniuk a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók szállítmányainak a rendszerből való kizárására, amennyiben nem felelnek meg a rendelkezéseiknek. A rendszerek hatékony működésének nyomon követése és érvényre juttatása érdekében a Bizottságnak lehetőséget kell kapnia a jogellenes gyakorlatokkal kapcsolatos aggályokat felvető releváns dokumentumokhoz való hozzáférésre és azok közzétételére. [Mód. 23]

| (11c) | A 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv nem tartalmaz rendelkezéseket ezen önkéntes rendszerek elismerési folyamatával kapcsolatban, és ezért nem hatékony a tekintetben, hogy a rendszerek garantálják a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést, és átláthatóak legyenek. Ezért helyénvaló, hogy a Bizottság kötelező érvényű minimumkövetelményeket határozzon meg ezekre a rendszerekre, amelyek betartása esetén vélelmezhető a fenntarthatósági követelményeknek való megfelelés.i [Mód. 24] |
| --- | --- |

(11c)

A 98/70/EK irányelv és a 2009/28/EK irányelv nem tartalmaz rendelkezéseket ezen önkéntes rendszerek elismerési folyamatával kapcsolatban, és ezért nem hatékony a tekintetben, hogy a rendszerek garantálják a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést, és átláthatóak legyenek. Ezért helyénvaló, hogy a Bizottság kötelező érvényű minimumkövetelményeket határozzon meg ezekre a rendszerekre, amelyek betartása esetén vélelmezhető a fenntarthatósági követelményeknek való megfelelés.i [Mód. 24]

| (11d) | A földek bioüzemanyag-termelési célú felhasználása nem vezethet a helyi közösségek és őslakosok elvándorlásához. Ezért az őslakos közösségek földjeit védő különleges intézkedések bevezetésére van szükség. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(11d)

A földek bioüzemanyag-termelési célú felhasználása nem vezethet a helyi közösségek és őslakosok elvándorlásához. Ezért az őslakos közösségek földjeit védő különleges intézkedések bevezetésére van szükség. [Mód. 25]

| (11e) | A 98/70/EK és 2009/28/EK irányelvek különböző módon kezelik az alapanyagokat, attól függően, hogy azok a hulladék, a maradvány vagy a társtermék kategóriájába tartoznak-e. Ugyanakkor e kategóriák definíciójának jelenlegi hiánya bizonytalanságot szül, ami a hatékony alkalmazás és megfelelés gátjává válhat. Ezért el kellene készíteni a szóban forgó különböző kategóriákba tartozó alapanyagok tájékoztató jellegű jegyzékét. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(11e)

A 98/70/EK és 2009/28/EK irányelvek különböző módon kezelik az alapanyagokat, attól függően, hogy azok a hulladék, a maradvány vagy a társtermék kategóriájába tartoznak-e. Ugyanakkor e kategóriák definíciójának jelenlegi hiánya bizonytalanságot szül, ami a hatékony alkalmazás és megfelelés gátjává válhat. Ezért el kellene készíteni a szóban forgó különböző kategóriákba tartozó alapanyagok tájékoztató jellegű jegyzékét. [Mód. 27]

| (12) | A Bizottságnak a technikai és tudományos haladás fényében célszerű felülvizsgálnia azt a módszertant, amely alapján a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás tekintetében meghatározza a 2009/28/EK irányelv VIII. mellékletében, illetve a 98/70/EK irányelv V. mellékletében foglalt tényezők becsült értékét. E célból, és ha azt a tudomány legfrissebb állása szerinti bizonyítékok indokolják, helyénvaló, hogy a Bizottság mérlegelje a földhasználat közvetett megváltozása következtében keletkező kibocsátás növénycsoportok szerint meghatározott értékének felülvizsgálatát, illetve újabb kategóriákon belül további tényezőket és értékeket határozzon meg, ha új bioüzemanyag-alapanyagok jelennének meg a piacon. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottságnak a technikai és tudományos haladás fényében célszerű felülvizsgálnia azt a módszertant, amely alapján a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás tekintetében meghatározza a 2009/28/EK irányelv VIII. mellékletében, illetve a 98/70/EK irányelv V. mellékletében foglalt tényezők becsült értékét. E célból, és ha azt a tudomány legfrissebb állása szerinti bizonyítékok indokolják, helyénvaló, hogy a Bizottság mérlegelje a földhasználat közvetett megváltozása következtében keletkező kibocsátás növénycsoportok szerint meghatározott értékének felülvizsgálatát, illetve újabb kategóriákon belül további tényezőket és értékeket határozzon meg, ha új bioüzemanyag-alapanyagok jelennének meg a piacon.

| (13) | A 2009/28/EK irányelv 19. cikkének (8) bekezdése és a 98/70/EK irányelv 7d. cikkének (8) bekezdése – a földhasználat közvetett megváltozásának hatását enyhítendő – ideiglenes intézkedésként ösztönzi a bioüzemanyagok alapanyagainak súlyosan degradálódott vagy erősen szennyezett földterületeken való termesztését. Ezek a rendelkezések jelenlegi formájukban már nem felelnek meg az irányelv céljainak, így azokat ezen irányelv szemléletéhez illeszkedve úgy szükséges megállapítani, hogy a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás minimalizálása érdekében végrehajtott lépések koherensek maradjanak. |
| --- | --- |

(13)

A 2009/28/EK irányelv 19. cikkének (8) bekezdése és a 98/70/EK irányelv 7d. cikkének (8) bekezdése – a földhasználat közvetett megváltozásának hatását enyhítendő – ideiglenes intézkedésként ösztönzi a bioüzemanyagok alapanyagainak súlyosan degradálódott vagy erősen szennyezett földterületeken való termesztését. Ezek a rendelkezések jelenlegi formájukban már nem felelnek meg az irányelv céljainak, így azokat ezen irányelv szemléletéhez illeszkedve úgy szükséges megállapítani, hogy a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás minimalizálása érdekében végrehajtott lépések koherensek maradjanak.

| (14) | Indokolt egymáshoz igazítani az alapértelmezett értékek alkalmazásának szabályait, mert ezzel biztosítható a gyártás földrajzi helyétől független, egyenlő bánásmód a gyártók számára. Míg a harmadik országok használhatnak alapértelmezett értékeket, addig az uniós gyártóknak a tényleges értékeket kellett alapul venniük, ha azok meghaladják az alapértelmezett értékeket vagy ha az érintett tagállam elmulasztott jelentést benyújtani, ami megnövelte adminisztratív terheiket. A jelenlegi szabályozás ezért egyszerűsítésre szorul annak érdekében, hogy az alapértelmezett értékek használata ne kizárólag a 2009/28/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében, illetve a 98/70/EK irányelv 7d. cikkének (2) bekezdésében említett listákon szereplő uniós földterületekre korlátozódjon. |
| --- | --- |

(14)

Indokolt egymáshoz igazítani az alapértelmezett értékek alkalmazásának szabályait, mert ezzel biztosítható a gyártás földrajzi helyétől független, egyenlő bánásmód a gyártók számára. Míg a harmadik országok használhatnak alapértelmezett értékeket, addig az uniós gyártóknak a tényleges értékeket kellett alapul venniük, ha azok meghaladják az alapértelmezett értékeket vagy ha az érintett tagállam elmulasztott jelentést benyújtani, ami megnövelte adminisztratív terheiket. A jelenlegi szabályozás ezért egyszerűsítésre szorul annak érdekében, hogy az alapértelmezett értékek használata ne kizárólag a 2009/28/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében, illetve a 98/70/EK irányelv 7d. cikkének (2) bekezdésében említett listákon szereplő uniós földterületekre korlátozódjon.

| (14a) | A közlekedési ágazatban a megújuló energiaforrásokra vonatkozó célérték teljesítése, és ezzel egyidejűleg a földhasználat megváltozásából eredő negatív hatások lehető legnagyobb mértékű csökkentése céljából ösztönözni kell a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát, a modális váltást, a tömegközlekedés fokozottabb használatát és az energiahatékonyságot. A közlekedésről szóló fehér könyvvel összhangban ezért a tagállamoknak az energiahatékonyság fokozására és a közlekedési ágazat teljes energiafogyasztásának csökkentésére kell törekedniük, egyúttal előmozdítva az elektromos járművek piaci térnyerését és a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia használatának elterjedését a közlekedési rendszerekben. [Mód. 29 és 139] |
| --- | --- |

(14a)

A közlekedési ágazatban a megújuló energiaforrásokra vonatkozó célérték teljesítése, és ezzel egyidejűleg a földhasználat megváltozásából eredő negatív hatások lehető legnagyobb mértékű csökkentése céljából ösztönözni kell a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát, a modális váltást, a tömegközlekedés fokozottabb használatát és az energiahatékonyságot. A közlekedésről szóló fehér könyvvel összhangban ezért a tagállamoknak az energiahatékonyság fokozására és a közlekedési ágazat teljes energiafogyasztásának csökkentésére kell törekedniük, egyúttal előmozdítva az elektromos járművek piaci térnyerését és a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia használatának elterjedését a közlekedési rendszerekben. [Mód. 29 és 139]

| (15) | Ezen irányelv céljait, nevezetesen a közúton közlekedő gépjárművekben és a nem közúton közlekedő, mozgó munkagépekben

  céljainak garantálniuk kell a közlekedési ágazatban
  felhasznált üzemanyagok egységes piacának fenntartását és az üzemanyagok felhasználásával összefüggésben a környezet minimális szintű védelmét
  valamint az ilyen üzemanyagok előállításával és felhasználásával kapcsolatban az élelmiszerbiztonságra és
  a
  földhasználatra gyakorolt negatív következmények elkerülését. Mivel ezeket a célokat a
  tagállamok nem tudják megfelelően
  kielégítően
  megvalósítani, és ezért e célok

  azok
  uniós szinten jobban megvalósíthatók, ezért az EU az Európai Unióról működéséről szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(15)

Ezen irányelv céljait, nevezetesen a közúton közlekedő gépjárművekben és a nem közúton közlekedő, mozgó munkagépekben

  céljainak garantálniuk kell a közlekedési ágazatban
  felhasznált üzemanyagok egységes piacának fenntartását és az üzemanyagok felhasználásával összefüggésben a környezet minimális szintű védelmét
  valamint az ilyen üzemanyagok előállításával és felhasználásával kapcsolatban az élelmiszerbiztonságra és
  a
  földhasználatra gyakorolt negatív következmények elkerülését. Mivel ezeket a célokat a
  tagállamok nem tudják megfelelően
  kielégítően
  megvalósítani, és ezért e célok

  azok
  uniós szinten jobban megvalósíthatók, ezért az EU az Európai Unióról működéséről szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. [Mód. 30]

| (16) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépésével a 2009/28/EK és a 98/70/EK irányelv alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket az említett Szerződés 290. cikkében foglaltakhoz kell igazítani. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépésével a 2009/28/EK és a 98/70/EK irányelv alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket az említett Szerződés 290. cikkében foglaltakhoz kell igazítani.

| (17) | Ezen irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni. Az említett hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(17)

Ezen irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni. Az említett hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.

| (18) | Annak érdekében, hogy a 98/70/EK irányelvben foglaltak a tudományos és technikai haladással mindenkor lépést tartsanak, a Bizottságot célszerű felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének nyomon követését és csökkentését célzó mechanizmus, a bioüzemanyagokkal kapcsolatos fenntarthatósági kritériumok teljesülésének értékeléséhez szükséges módszertani elvek és értékek, a legelőterületek különösen fajgazdag területté való minősítésének kritériumai és földrajzi behatárolása, a teljes életciklusra vetített ÜHG-kibocsátás kiszámításának és jelentésének módszertana, a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás számításának módszertana, az üzemanyagok megengedett fémadalék-tartalmának szintje, valamint az üzemanyagokra vonatkozó előírásokkal kapcsolatos engedélyezett elemző módszerek és a bioetanol tartalmú benzin esetében engedélyezett gőznyomáseltérés. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy a 98/70/EK irányelvben foglaltak a tudományos és technikai haladással mindenkor lépést tartsanak, a Bizottságot célszerű felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének nyomon követését és csökkentését célzó mechanizmus, a bioüzemanyagokkal kapcsolatos fenntarthatósági kritériumok teljesülésének értékeléséhez szükséges módszertani elvek és értékek, a legelőterületek különösen fajgazdag területté való minősítésének kritériumai és földrajzi behatárolása, a teljes életciklusra vetített ÜHG-kibocsátás kiszámításának és jelentésének módszertana, a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás számításának módszertana, az üzemanyagok megengedett fémadalék-tartalmának szintje, valamint az üzemanyagokra vonatkozó előírásokkal kapcsolatos engedélyezett elemző módszerek és a bioetanol tartalmú benzin esetében engedélyezett gőznyomáseltérés.

| (19) | Annak érdekében, hogy a 2009/28/EK irányelvben foglaltak a tudományos és technikai haladással mindenkor lépést tartsanak, a Bizottságot célszerű felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott célérték teljesítése szempontjából többször beszámítható bioüzemanyag-alapanyagok listája, a közlekedési célú üzemanyagok energiatartalma, a legelőterületek különösen fajgazdag területté való minősítésének kritériumai és földrajzi behatárolása, a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás számításának módszertana, és a bioüzemanyagokkal kapcsolatos fenntarthatósági kritériumok teljesülésének értékeléséhez szükséges módszertani elvek és értékek. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy a 2009/28/EK irányelvben foglaltak a tudományos és technikai haladással mindenkor lépést tartsanak, a Bizottságot célszerű felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott célérték teljesítése szempontjából többször beszámítható bioüzemanyag-alapanyagok listája, a közlekedési célú üzemanyagok energiatartalma, a legelőterületek különösen fajgazdag területté való minősítésének kritériumai és földrajzi behatárolása, a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás számításának módszertana, és a bioüzemanyagokkal kapcsolatos fenntarthatósági kritériumok teljesülésének értékeléséhez szükséges módszertani elvek és értékek.

| (20) | Helyénvaló, hogy a Bizottság a mindenkori legfrissebb tudományos bizonyítékok alapján felülvizsgálja, milyen mértékben bizonyulnak hatékonynak az ezzel az irányelvvel bevezetett intézkedések a földhasználat közvetett megváltozásából eredő ÜHG-kibocsátás korlátozásában, és a hatások minimalizálása érdekében további módszereket határozhat meg, adott esetben a fenntarthatósági rendszerbe 2021. január 1-jei hatállyal bevezetve a földhasználat közvetett megváltozásából eredő ÜHG-kibocsátási tényezők alkalmazását. |
| --- | --- |

(20)

Helyénvaló, hogy a Bizottság a mindenkori legfrissebb tudományos bizonyítékok alapján felülvizsgálja, milyen mértékben bizonyulnak hatékonynak az ezzel az irányelvvel bevezetett intézkedések a földhasználat közvetett megváltozásából eredő ÜHG-kibocsátás korlátozásában, és a hatások minimalizálása érdekében további módszereket határozhat meg, adott esetben a fenntarthatósági rendszerbe 2021. január 1-jei hatállyal bevezetve a földhasználat közvetett megváltozásából eredő ÜHG-kibocsátási tényezők alkalmazását.

| (21) | Különösen fontos, hogy a Bizottság az ezen irányelv kapcsán végzett előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és kidolgozásakor gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljussanak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(21)

Különösen fontos, hogy a Bizottság az ezen irányelv kapcsán végzett előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és kidolgozásakor gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljussanak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (22) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy az ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(22)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy az ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (23) | A 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(23)

A 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 98/70/EK irányelv módosításai

A 98/70/EK irányelv a következőképpen módosul:

| (-1) | A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:




  „9a
     
  »nem élelmezési célú, cellulóztartalmú anyagok«: bioenergia-termelés céljára földön termesztett, nem élelmiszer célú energianövények, pl. az energianád (Miscanthus), az egyéb energiafüvek, a cirok és az ipari kender egyes fajtái, a magas lignintartalmú fajok – pl. fák – kivételével. [Mód. 34]



  9b.
     
  »nem élelmezési célú, lignocellulóz tartalmú anyagok«: termesztett fás szárú energianövények, például rövid életciklusú sarjerdők vagy rövid élettartamú szilvikultúrák. [Mód. 35]



  9c.
     
  »a földhasználat közvetlen megváltozása«: a földhasználat megváltozása az IPCC által használt hat földterület-kategória (erdészeti földterület, legelőterület, szántóföld, vizes élőhely, település vagy egyéb földterület), továbbá az évelő növényi kultúrákat magában foglaló hetedik kategória között, mely utóbbiba az olyan, többnyári növényi kultúrák tartoznak, amelyek szárát vagy törzsét általában nem takarítják be évente, pl. a rövid életciklusú sarjerdő és az olajpálma. [Mód. 36]



  9d.
     
  nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok”: a bioüzemanyagok kivételével azon gáznemű vagy folyékony üzemanyagok, amelyek energiatartalma a biomasszától eltérő megújuló energiaforrásokból származik, és amelyek a közlekedés területén kerülnek felhasználásra.”


  [Mód.37] |
| --- | --- |

(-1)

A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„9a
     
  »nem élelmezési célú, cellulóztartalmú anyagok«: bioenergia-termelés céljára földön termesztett, nem élelmiszer célú energianövények, pl. az energianád (Miscanthus), az egyéb energiafüvek, a cirok és az ipari kender egyes fajtái, a magas lignintartalmú fajok – pl. fák – kivételével. [Mód. 34]

9b.
     
  »nem élelmezési célú, lignocellulóz tartalmú anyagok«: termesztett fás szárú energianövények, például rövid életciklusú sarjerdők vagy rövid élettartamú szilvikultúrák. [Mód. 35]

9c.
     
  »a földhasználat közvetlen megváltozása«: a földhasználat megváltozása az IPCC által használt hat földterület-kategória (erdészeti földterület, legelőterület, szántóföld, vizes élőhely, település vagy egyéb földterület), továbbá az évelő növényi kultúrákat magában foglaló hetedik kategória között, mely utóbbiba az olyan, többnyári növényi kultúrák tartoznak, amelyek szárát vagy törzsét általában nem takarítják be évente, pl. a rövid életciklusú sarjerdő és az olajpálma. [Mód. 36]

9d.
     
  nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok”: a bioüzemanyagok kivételével azon gáznemű vagy folyékony üzemanyagok, amelyek energiatartalma a biomasszától eltérő megújuló energiaforrásokból származik, és amelyek a közlekedés területén kerülnek felhasználásra.”

| (-1a) | A 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A tagállamok előírják a forgalmazóknak, hogy biztosítsák a 2,7 %-os maximális oxigéntartalmú és 5 %-os maximális etanoltartalmú benzin 2018 végéig történő forgalmazását, és amennyiben szükségesnek ítélik, hosszabb időszakot írhatnak elő az ilyen benzin forgalomba hozatalára. A tagállamok biztosítják a fogyasztók megfelelő közvetlenül az üzemanyagtöltőnél történő tájékoztatását a benzin bioüzemanyag-tartalmával és különösen a különféle benzinkeverékek megfelelő használatával kapcsolatban. Ezzel kapcsolatban az EN228: 2012 szabvány jelölési ajánlásait kell követni valamennyi, üzemanyagot forgalmazó kúton Unió-szerte.”


  [Mód. 38] |
| --- | --- |

(-1a)

A 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A tagállamok előírják a forgalmazóknak, hogy biztosítsák a 2,7 %-os maximális oxigéntartalmú és 5 %-os maximális etanoltartalmú benzin 2018 végéig történő forgalmazását, és amennyiben szükségesnek ítélik, hosszabb időszakot írhatnak elő az ilyen benzin forgalomba hozatalára. A tagállamok biztosítják a fogyasztók megfelelő közvetlenül az üzemanyagtöltőnél történő tájékoztatását a benzin bioüzemanyag-tartalmával és különösen a különféle benzinkeverékek megfelelő használatával kapcsolatban. Ezzel kapcsolatban az EN228: 2012 szabvány jelölési ajánlásait kell követni valamennyi, üzemanyagot forgalmazó kúton Unió-szerte.”

| (-1b) | A 4. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Amennyiben a dízelbe kevert FAME-tartalom a 7 térfogatszázalékot meghaladja, a tagállamok közvetlenül az üzemanyagtöltőnél biztosítják a fogyasztók megfelelő tájékoztatását a FAME-tartalommal kapcsolatban.”


  [Mód.39] |
| --- | --- |

(-1b)

A 4. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a dízelbe kevert FAME-tartalom a 7 térfogatszázalékot meghaladja, a tagállamok közvetlenül az üzemanyagtöltőnél biztosítják a fogyasztók megfelelő tájékoztatását a FAME-tartalommal kapcsolatban.”

| (1) | A 7a. cikk a következőképpen módosul:








  -a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:



  „A légi közlekedésben használt bioüzemanyagok beszállítói számára a tagállamok lehetővé teszik, hogy hozzájáruljanak a (2) bekezdésben meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettséghez, amennyiben az általuk szállított bioüzemanyag megfelel a 7b. cikkben lefektetett fenntarthatósági kritériumnak.”


  [Mód. 40] |
| --- | --- | --- |

(1)

A 7a. cikk a következőképpen módosul:

-a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A légi közlekedésben használt bioüzemanyagok beszállítói számára a tagállamok lehetővé teszik, hogy hozzájáruljanak a (2) bekezdésben meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettséghez, amennyiben az általuk szállított bioüzemanyag megfelel a 7b. cikkben lefektetett fenntarthatósági kritériumnak.”

| -aa) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett célértéknek való megfelelés céljából a gabonafélékből és az egyéb, keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből vagy az e célra termesztett energianövényekből előállított bioüzemanyagok maximális részaránya nem haladja meg a 2009/28/EK irányelv 3. cikk (4) bekezdése d) pontjában meghatározott maximális részarányt.”


  [Mód.184/REV] |
| --- | --- |

-aa)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett célértéknek való megfelelés céljából a gabonafélékből és az egyéb, keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből vagy az e célra termesztett energianövényekből előállított bioüzemanyagok maximális részaránya nem haladja meg a 2009/28/EK irányelv 3. cikk (4) bekezdése d) pontjában meghatározott maximális részarányt.”

| a) | az (5) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el különösen az alábbiakra vonatkozóan:” |
| --- | --- |

a)

az (5) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el különösen az alábbiakra vonatkozóan:”

| b) | a cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
  „(6)   A forgalmazók minden év március 31-ig jelentést tesznek a tagállam által kijelölt hatóság felé a bioüzemanyagok előállítási módjáról, a forgalmazott mennyiségről, a teljes életciklusra vonatkozó, energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátásról, s ezen belül a földhasználat közvetett megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő kibocsátások becsült értékéről, az V. melléklet szerint. A tagállamok ezeket az adatokat eljuttatják a Bizottsághoz.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:

„(6)   A forgalmazók minden év március 31-ig jelentést tesznek a tagállam által kijelölt hatóság felé a bioüzemanyagok előállítási módjáról, a forgalmazott mennyiségről, a teljes életciklusra vonatkozó, energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátásról, s ezen belül a földhasználat közvetett megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő kibocsátások becsült értékéről, az V. melléklet szerint. A tagállamok ezeket az adatokat eljuttatják a Bizottsághoz.”

| (2) | A 7b. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A bioüzemanyagok használatával elért, az (1) bekezdésben említett célok alkalmazásában figyelembe vett üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarításnak legalább 60 %-nak kell lennie a 2014. július 1-je után üzembe állt létesítményekben előállított bioüzemanyagok vonatkozásában. Egy létesítmény akkor »üzemel«, ha már fizikailag megkezdte a bioüzemanyagok előállítását.
  A 2014. július 1-jén vagy azt megelőzően már üzemelő létesítmények esetében a bioüzemanyagok használatával elért, az (1) bekezdésben említett célok alkalmazásában figyelembe vett üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarításnak 2017. december 31-ig legalább 35 %-nak, 2018. január 1-től pedig legalább 50 %-nak kell lennie.
  A bioüzemanyagok használatából eredő üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítást a 7d. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint kell kiszámítani.” |
| --- | --- | --- |

(2)

A 7b. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A bioüzemanyagok használatával elért, az (1) bekezdésben említett célok alkalmazásában figyelembe vett üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarításnak legalább 60 %-nak kell lennie a 2014. július 1-je után üzembe állt létesítményekben előállított bioüzemanyagok vonatkozásában. Egy létesítmény akkor »üzemel«, ha már fizikailag megkezdte a bioüzemanyagok előállítását.

A 2014. július 1-jén vagy azt megelőzően már üzemelő létesítmények esetében a bioüzemanyagok használatával elért, az (1) bekezdésben említett célok alkalmazásában figyelembe vett üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarításnak 2017. december 31-ig legalább 35 %-nak, 2018. január 1-től pedig legalább 50 %-nak kell lennie.

A bioüzemanyagok használatából eredő üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítást a 7d. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint kell kiszámítani.”

| b) | a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon kritériumok és földrajzi térségek tekintetében, amelyek figyelembevételével megállapítható, hogy mely gyepterületekre terjed ki az első albekezdés c) pontjának hatálya.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon kritériumok és földrajzi térségek tekintetében, amelyek figyelembevételével megállapítható, hogy mely gyepterületekre terjed ki az első albekezdés c) pontjának hatálya.”

| ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  Az (1) bekezdésben említett célok tekintetében figyelembe vett bioüzemanyagokat és folyékony bio-energiahordozókat nem lehet földterületekről származó nyersanyagból előállítani, kivéve, ha tiszteletben tartották a harmadik személyek törvényes használati és tulajdonjogait, többek között azáltal, hogy az érintettek szabadon, előzetesen és tájékozott módon, és az őket képviselő intézmények részvételével kinyilvánították beleegyezésüket.”


  [Mód. 49] |
| --- | --- |

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  Az (1) bekezdésben említett célok tekintetében figyelembe vett bioüzemanyagokat és folyékony bio-energiahordozókat nem lehet földterületekről származó nyersanyagból előállítani, kivéve, ha tiszteletben tartották a harmadik személyek törvényes használati és tulajdonjogait, többek között azáltal, hogy az érintettek szabadon, előzetesen és tájékozott módon, és az őket képviselő intézmények részvételével kinyilvánították beleegyezésüket.”

| bb) | a (7) bekezdésben a második albekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:



  „A Bizottság kétévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy milyen hatással van a bioüzemanyag iránti fokozott kereslet a társadalmi fenntarthatóságra az Unióban és a harmadik országokban, mennyiben befolyásolja a bioüzemanyag-termelésnek az EU-n belüli növényifehérje-hiány csökkentésében játszott szerepét, valamint milyen hatással van az Unió bioüzemanyag-politikája az elérhető árú élelmiszereknek különösen a fejlődő országok [...] lakossága számára történő rendelkezésre állására, továbbá [...] a tágabb értelemben vett fejlesztési kérdésekről.”

  [Mód. 50] |
| --- | --- |

bb)

a (7) bekezdésben a második albekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság kétévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy milyen hatással van a bioüzemanyag iránti fokozott kereslet a társadalmi fenntarthatóságra az Unióban és a harmadik országokban, mennyiben befolyásolja a bioüzemanyag-termelésnek az EU-n belüli növényifehérje-hiány csökkentésében játszott szerepét, valamint milyen hatással van az Unió bioüzemanyag-politikája az elérhető árú élelmiszereknek különösen a fejlődő országok [...] lakossága számára történő rendelkezésre állására, továbbá [...] a tágabb értelemben vett fejlesztési kérdésekről.”

| (2a) | A 7c. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a (3) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A Bizottság összeállítja az e bekezdés első két albekezdésében említett azon megfelelő és lényeges információk jegyzékét, amelyeket a tagállamok a 11. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadói bizottsági eljárásnak megfelelően kérnek a gazdasági szereplőktől. A Bizottság törekszik arra, hogy biztosítsa az e bekezdésből fakadó anyagi kötelezettségek teljes körű betartását, ugyanakkor igyekszik minimalizálni a szereplőkre, különösen a kisebb szereplőkre háruló adminisztratív terheket.”


  [Mód. 53] |
| --- | --- | --- |

(2a)

A 7c. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság összeállítja az e bekezdés első két albekezdésében említett azon megfelelő és lényeges információk jegyzékét, amelyeket a tagállamok a 11. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadói bizottsági eljárásnak megfelelően kérnek a gazdasági szereplőktől. A Bizottság törekszik arra, hogy biztosítsa az e bekezdésből fakadó anyagi kötelezettségek teljes körű betartását, ugyanakkor igyekszik minimalizálni a szereplőkre, különösen a kisebb szereplőkre háruló adminisztratív terheket.”

| b) | a (3) bekezdés ötödik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A tagállamok összesített formában benyújtják a Bizottság részére az e bekezdés első albekezdésében említett adatokat, beleértve a független ellenőrök által készített jelentéseket is. A Bizottság közzéteszi ezeket az információkat a 2009/28/EK irányelv 24. cikkében említett átláthatósági platformon.”

  [Mód. 54] |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés ötödik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok összesített formában benyújtják a Bizottság részére az e bekezdés első albekezdésében említett adatokat, beleértve a független ellenőrök által készített jelentéseket is. A Bizottság közzéteszi ezeket az információkat a 2009/28/EK irányelv 24. cikkében említett átláthatósági platformon.”

| c) | a (4) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Az Unió törekszik arra, hogy harmadik országokkal olyan két- vagy többoldalú megállapodásokat kössön, amelyek a fenntarthatósági kritériumokra vonatkozóan az ezen irányelvben foglaltaknak megfelelő rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak. A megállapodásoknak annak biztosításáról is rendelkezniük kell, hogy a harmadik országok vámeljárásai ne vezessenek csaláshoz a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók kivitele és behozatal során, illetve kereskedelemkönnyítő intézkedéseket is tartalmazniuk kell. Az Unió arra is törekszik, hogy olyan megállapodásokat kössön harmadik országokkal, amelyek kötelezettségvállalást tartalmaznak a 7b. cikk (7) bekezdésében említett ILO-egyezmények és multilaterális környezetvédelmi megállapodások ratifikálására és végrehajtására. Amennyiben az Unió olyan megállapodásokat kötött, amelyek a 7b. cikk (2)–(5) bekezdésében megállapított fenntarthatósági kritériumok hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak, a Bizottság dönthet úgy, hogy ezek a megállapodások bizonyítják, hogy az említett országokban termelt nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók megfelelnek a szóban forgó fenntarthatósági kritériumoknak. E megállapodások megkötése során kellő figyelmet kell fordítani az olyan területek megőrzése céljából hozott intézkedésekre, amelyek kritikus helyzetben alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítanak (mint például a vízgyűjtővédelem, eróziógátlás), a talaj, a víz és a levegő védelme, a talajhasználat közvetett megváltoztatása, a degradálódott földterületek helyreállítása, valamint a vízhiánnyal küzdő területeken a túlzott vízfogyasztás elkerülése tekintetében, és a 7b. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében említett kérdésekre.”

  [Mód. 55] |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Az Unió törekszik arra, hogy harmadik országokkal olyan két- vagy többoldalú megállapodásokat kössön, amelyek a fenntarthatósági kritériumokra vonatkozóan az ezen irányelvben foglaltaknak megfelelő rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak. A megállapodásoknak annak biztosításáról is rendelkezniük kell, hogy a harmadik országok vámeljárásai ne vezessenek csaláshoz a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók kivitele és behozatal során, illetve kereskedelemkönnyítő intézkedéseket is tartalmazniuk kell. Az Unió arra is törekszik, hogy olyan megállapodásokat kössön harmadik országokkal, amelyek kötelezettségvállalást tartalmaznak a 7b. cikk (7) bekezdésében említett ILO-egyezmények és multilaterális környezetvédelmi megállapodások ratifikálására és végrehajtására. Amennyiben az Unió olyan megállapodásokat kötött, amelyek a 7b. cikk (2)–(5) bekezdésében megállapított fenntarthatósági kritériumok hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak, a Bizottság dönthet úgy, hogy ezek a megállapodások bizonyítják, hogy az említett országokban termelt nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók megfelelnek a szóban forgó fenntarthatósági kritériumoknak. E megállapodások megkötése során kellő figyelmet kell fordítani az olyan területek megőrzése céljából hozott intézkedésekre, amelyek kritikus helyzetben alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítanak (mint például a vízgyűjtővédelem, eróziógátlás), a talaj, a víz és a levegő védelme, a talajhasználat közvetett megváltoztatása, a degradálódott földterületek helyreállítása, valamint a vízhiánnyal küzdő területeken a túlzott vízfogyasztás elkerülése tekintetében, és a 7b. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében említett kérdésekre.”

| d) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(9a)
     
  A Bizottság [ezen irányelv hatálybalépését követő egy éven] belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben felülvizsgálja azon megállapodások vagy önkéntes rendszerek működését, amelyekre vonatkozóan a (4) bekezdésben határozatot fogadtak el, és azonosítja a bevált gyakorlatokat. A jelentés a legjobb elérhető információkon – az érdekelt felekkel folytatott konzultációból származó információkat is beleértve –, továbbá a megállapodások vagy rendszer alkalmazása során szerzett gyakorlati információkon alapul. A jelentés figyelembe veszi a nemzetközileg elismert vonatkozó szabványokat és iránymutatásokat, ideértve a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet és az ISEAL Alliance által kidolgozottakat is. Az egyes megállapodásokkal és rendszerekkel kapcsolatban a jelentés elemzi többek között a következőket:








  — | az ellenőrzések függetlensége, módja és gyakorisága; |
| --- | --- | --- |

d)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9a)
     
  A Bizottság [ezen irányelv hatálybalépését követő egy éven] belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben felülvizsgálja azon megállapodások vagy önkéntes rendszerek működését, amelyekre vonatkozóan a (4) bekezdésben határozatot fogadtak el, és azonosítja a bevált gyakorlatokat. A jelentés a legjobb elérhető információkon – az érdekelt felekkel folytatott konzultációból származó információkat is beleértve –, továbbá a megállapodások vagy rendszer alkalmazása során szerzett gyakorlati információkon alapul. A jelentés figyelembe veszi a nemzetközileg elismert vonatkozó szabványokat és iránymutatásokat, ideértve a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet és az ISEAL Alliance által kidolgozottakat is. Az egyes megállapodásokkal és rendszerekkel kapcsolatban a jelentés elemzi többek között a következőket:

—

az ellenőrzések függetlensége, módja és gyakorisága;

| — | elérhetőség és a meg nem felelés azonosítására és kezelésére szolgáló módszerek alkalmazásában szerzett tapasztalatok; |
| --- | --- |

—

elérhetőség és a meg nem felelés azonosítására és kezelésére szolgáló módszerek alkalmazásában szerzett tapasztalatok;

| — | átláthatóság, különösen a rendszer hozzáférhetőségével kapcsolatban, az alapanyagok származási országainak és régióinak hivatalos nyelvein elkészült fordítások elérhetősége, a tanúsított üzemeltetők és a megfelelő tanúsítványok listájának hozzáférhetősége, az ellenőrzési jelentések hozzáférhetősége; |
| --- | --- |

—

átláthatóság, különösen a rendszer hozzáférhetőségével kapcsolatban, az alapanyagok származási országainak és régióinak hivatalos nyelvein elkészült fordítások elérhetősége, a tanúsított üzemeltetők és a megfelelő tanúsítványok listájának hozzáférhetősége, az ellenőrzési jelentések hozzáférhetősége;

| — | az érdekelt felek bevonása, különös tekintettel az őslakos és helyi közösségekkel a rendszer kidolgozása és felülvizsgálata, valamint az ellenőrzések során folytatott konzultációra; |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek bevonása, különös tekintettel az őslakos és helyi közösségekkel a rendszer kidolgozása és felülvizsgálata, valamint az ellenőrzések során folytatott konzultációra;

| — | a rendszer általános megbízhatósága, különösen az ellenőrök és a rendszer megfelelő szerveinek akkreditálására, képesítésére és függetlenségére vonatkozó szabályok fényében; |
| --- | --- |

—

a rendszer általános megbízhatósága, különösen az ellenőrök és a rendszer megfelelő szerveinek akkreditálására, képesítésére és függetlenségére vonatkozó szabályok fényében;

| — | a rendszer piaci aktualizálása. |
| --- | --- |

—

a rendszer piaci aktualizálása.

A Bizottság – ha a jelentés alapján indokolt – javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv önkéntes rendszerekre vonatkozó rendelkezéseinek a bevált gyakorlatok előmozdítása céljából történő módosítására.

[Mód. 58]

(9b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK

   (8)

  irányelve 4. cikkében foglalt hulladékhierarchiának való megfelelés független ellenőrzésére és tanúsítására vonatkozó részletes szabályokat illetően. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2016. június 30-ig kell elfogadni.

[Mód. 59]

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).”
  "

| 3. | A 7d. cikk a következőképpen módosul:








  (-a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A 7a. cikk alkalmazásában 2000-től a bioüzemanyagok használatából származó teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátást az V. mellékletben szereplő értéknek az első albekezdésben foglaltak szerint kapott eredményhez való hozzáadásával kell kiszámítani.”


  [Mód. 60] |
| --- | --- | --- |

3.

A 7d. cikk a következőképpen módosul:

(-a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 7a. cikk alkalmazásában 2000-től a bioüzemanyagok használatából származó teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátást az V. mellékletben szereplő értéknek az első albekezdésben foglaltak szerint kapott eredményhez való hozzáadásával kell kiszámítani.”

| -aa) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kiszámítására szolgáló eljárás IV. mellékletbe való beillesztése tekintetében, melynek célja annak ellenőrzése, hogy e kibocsátások megfelelnek-e a 7b. cikkben foglaltaknak. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2015. december 31-ig kell elfogadni.”


  [Mód. 61] |
| --- | --- |

-aa)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kiszámítására szolgáló eljárás IV. mellékletbe való beillesztése tekintetében, melynek célja annak ellenőrzése, hogy e kibocsátások megfelelnek-e a 7b. cikkben foglaltaknak. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2015. december 31-ig kell elfogadni.”

| a) | a (3)–(6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok a 7d. cikk (2) bekezdésében említett jelentésekben, az Unión kívüli területek pedig azzal egyenértékű jelentésben tájékoztathatják a Bizottságot a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó jellemző üvegházhatású gáz-kibocsátásról.
  (4)   A Bizottság – a 11. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust elfogadva – határozhat úgy, hogy a (3) bekezdésben említett jelentések pontos adatokat tartalmaznak a bioüzemanyagok alapanyagainak termesztéséből származó, az adott területen jellemző üvegházhatású gázkibocsátás mértékének meghatározására a 7b. cikk (2) bekezdésében említett célok vonatkozásában.
  (5)   A Bizottság legkésőbb 2012. december 31-ig, majd ezt követően kétévente jelentést készít
  és tesz közzé
  a IV. melléklet B. és E. részének becsült jellemző és alapértelmezett értékeiről, különös figyelmet fordítva a közlekedésből és a feldolgozásból származó kibocsátásokra. [Mód. 62]

  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. melléklet B. és E. részében ismertetett becsült jellemző és alapértelmezett értékek kiigazítására vonatkozóan.
  (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében, többek között a földhasználat közvetett megváltozása vonatkozásában növénycsoportonként meghatározott kibocsátási értékek felülvizsgálata révén.
  A Bizottság a földhasználat közvetett megváltozásához kapcsolódó ezen értékek felbecsüléséhez használt gazdasági modellek értékelése céljából felülvizsgálatában a legfrissebb rendelkezésre álló, a modellezési eredményeket befolyásoló kulcsfontosságú feltételezésekkel kapcsolatos információkat is felhasználja, többek közt a mezőgazdasági terméshozamok és termelékenység tekintetében mért tendenciákat, a társtermékek hozzárendelését, a megfigyelt globális fölhasználat-változást és az erdőirtás arányát. A Bizottság biztosítja, hogy az érdekelt feleket bevonják a szóban forgó felülvizsgálati folyamatba. Az első ilyen felülvizsgálatot legkésőbb 2016. június 30-ig el kell végezni.




  A Bizottság adott esetben a földhasználat közvetett megváltozásához kapcsolódó új értékeket javasolhat
  adott esetben a kategóriák további bontásával és új értékek megállapításával, illetve ha új bioüzemanyag-alapanyagok jelennének meg a piacon, további értékek meghatározásával, a földhasználat közvetett megváltozása kapcsán nullás kibocsátással jellemzett bioüzemanyagok kategóriáinak felülvizsgálatával, valamint a nem élelmezési célú, cellulóztartalmú és lignocellulóz-tartalmú alapanyagokra vonatkozó tényezők megállapításával.”
  [Mód. 189] |
| --- | --- |

a)

a (3)–(6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok a 7d. cikk (2) bekezdésében említett jelentésekben, az Unión kívüli területek pedig azzal egyenértékű jelentésben tájékoztathatják a Bizottságot a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó jellemző üvegházhatású gáz-kibocsátásról.

(4)   A Bizottság – a 11. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust elfogadva – határozhat úgy, hogy a (3) bekezdésben említett jelentések pontos adatokat tartalmaznak a bioüzemanyagok alapanyagainak termesztéséből származó, az adott területen jellemző üvegházhatású gázkibocsátás mértékének meghatározására a 7b. cikk (2) bekezdésében említett célok vonatkozásában.

(5)   A Bizottság legkésőbb 2012. december 31-ig, majd ezt követően kétévente jelentést készít
  és tesz közzé
  a IV. melléklet B. és E. részének becsült jellemző és alapértelmezett értékeiről, különös figyelmet fordítva a közlekedésből és a feldolgozásból származó kibocsátásokra. [Mód. 62]

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. melléklet B. és E. részében ismertetett becsült jellemző és alapértelmezett értékek kiigazítására vonatkozóan.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében, többek között a földhasználat közvetett megváltozása vonatkozásában növénycsoportonként meghatározott kibocsátási értékek felülvizsgálata révén.
  A Bizottság a földhasználat közvetett megváltozásához kapcsolódó ezen értékek felbecsüléséhez használt gazdasági modellek értékelése céljából felülvizsgálatában a legfrissebb rendelkezésre álló, a modellezési eredményeket befolyásoló kulcsfontosságú feltételezésekkel kapcsolatos információkat is felhasználja, többek közt a mezőgazdasági terméshozamok és termelékenység tekintetében mért tendenciákat, a társtermékek hozzárendelését, a megfigyelt globális fölhasználat-változást és az erdőirtás arányát. A Bizottság biztosítja, hogy az érdekelt feleket bevonják a szóban forgó felülvizsgálati folyamatba. Az első ilyen felülvizsgálatot legkésőbb 2016. június 30-ig el kell végezni.

A Bizottság adott esetben a földhasználat közvetett megváltozásához kapcsolódó új értékeket javasolhat
  adott esetben a kategóriák további bontásával és új értékek megállapításával, illetve ha új bioüzemanyag-alapanyagok jelennének meg a piacon, további értékek meghatározásával, a földhasználat közvetett megváltozása kapcsán nullás kibocsátással jellemzett bioüzemanyagok kategóriáinak felülvizsgálatával, valamint a nem élelmezési célú, cellulóztartalmú és lignocellulóz-tartalmú alapanyagokra vonatkozó tényezők megállapításával.”

| b) | a (7) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében, többek között olyan értékek hozzáadásával, amelyek az ugyanezen vagy más nyersanyagok esetében alkalmazható újabb bioüzemanyag-előállítási módokra vonatkoznak, valamint a C. részben foglalt módszertan módosításával.” |
| --- | --- |

b)

a (7) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében, többek között olyan értékek hozzáadásával, amelyek az ugyanezen vagy más nyersanyagok esetében alkalmazható újabb bioüzemanyag-előállítási módokra vonatkoznak, valamint a C. részben foglalt módszertan módosításával.”

| c) | a (8) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

a (8) bekezdést el kell hagyni.

| ca) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(8a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. melléklet C. részének 9. pontjában említett kategóriák tekintetében előírt részletes fogalommeghatározások, köztük a műszaki előírások megállapítása céljából.”


  [Mód. 65] |
| --- | --- |

ca)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. melléklet C. részének 9. pontjában említett kategóriák tekintetében előírt részletes fogalommeghatározások, köztük a műszaki előírások megállapítása céljából.”

| (4) | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok a benzin esetében az EN 228, a dízelüzemanyagok tekintetében pedig az EN 590 európai szabványok mindenkori hatályos verziójában meghatározott analitikai módszerek alapján ellenőrzik a 3. és 4. cikk követelményeinek betartását.” |
| --- | --- | --- |

(4)

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok a benzin esetében az EN 228, a dízelüzemanyagok tekintetében pedig az EN 590 európai szabványok mindenkori hatályos verziójában meghatározott analitikai módszerek alapján ellenőrzik a 3. és 4. cikk követelményeinek betartását.”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok minden év június 30-áig benyújtják az előző naptári évre vonatkozó nemzeti üzemanyag-minőségi adatokról szóló jelentést. A Bizottság a 11. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén egységes mintát dolgoz ki a nemzeti üzemanyag-minőségi adatok összesítésének benyújtására. Az első jelentést 2002. június 30-ig kell benyújtani. 2004. január 1-jétől a jelentés formájának meg kell felelnie a vonatkozó európai szabványban meghatározott formátumnak. A tagállamok jelentést készítenek továbbá a területükön forgalmazott benzin és dízelüzemanyagok teljes mennyiségéről, illetve a legfeljebb 10 mg/kg kéntartalmú ólmozatlan benzin és dízelüzemanyagok forgalmazott mennyiségéről. A tagállamok éves jelentést készítenek továbbá a területükön forgalmazott legfeljebb 10 mg/kg kéntartalmú benzin és dízelüzemanyagok földrajzilag megfelelően kiegyensúlyozott eloszlásban történő hozzáférhetőségéről.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok minden év június 30-áig benyújtják az előző naptári évre vonatkozó nemzeti üzemanyag-minőségi adatokról szóló jelentést. A Bizottság a 11. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén egységes mintát dolgoz ki a nemzeti üzemanyag-minőségi adatok összesítésének benyújtására. Az első jelentést 2002. június 30-ig kell benyújtani. 2004. január 1-jétől a jelentés formájának meg kell felelnie a vonatkozó európai szabványban meghatározott formátumnak. A tagállamok jelentést készítenek továbbá a területükön forgalmazott benzin és dízelüzemanyagok teljes mennyiségéről, illetve a legfeljebb 10 mg/kg kéntartalmú ólmozatlan benzin és dízelüzemanyagok forgalmazott mennyiségéről. A tagállamok éves jelentést készítenek továbbá a területükön forgalmazott legfeljebb 10 mg/kg kéntartalmú benzin és dízelüzemanyagok földrajzilag megfelelően kiegyensúlyozott eloszlásban történő hozzáférhetőségéről.”

| (5) | A 8a. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az üzemanyagok (2) bekezdésben meghatározott MMT-tartalmára vonatkozó határérték felülvizsgálatára. A felülvizsgálatot az (1) bekezdésben említett vizsgálati módszer alkalmazásával végzett értékelés eredményei alapján kell végrehajtani. Ha a kockázatértékelés indokolttá teszi, a határértéket nullára lehet csökkenteni. A határérték csak akkor növelhető, ha azt a kockázatértékelés eredménye indokolja.” |
| --- | --- |

(5)

A 8a. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az üzemanyagok (2) bekezdésben meghatározott MMT-tartalmára vonatkozó határérték felülvizsgálatára. A felülvizsgálatot az (1) bekezdésben említett vizsgálati módszer alkalmazásával végzett értékelés eredményei alapján kell végrehajtani. Ha a kockázatértékelés indokolttá teszi, a határértéket nullára lehet csökkenteni. A határérték csak akkor növelhető, ha azt a kockázatértékelés eredménye indokolja.”

| 5a. | A 9. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a bioüzemanyagok teljesítményét az Unióban előforduló valamennyi éghajlati feltétel mellett annak biztosítására, hogy a járművekben használt bioüzemanyagok ne eredményezzék a szennyezőanyag- vagy szén-dioxid-kibocsátás, illetve a járművek általános teljesítményének romlását.




  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – amennyiben szükséges – a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az irányelv I. és II. melléklete szerinti konkrét paraméterek, vizsgálati határértékek és vizsgálati módszerek bevezetése érdekében.”


  [Mód. 66] |
| --- | --- |

5a.

A 9. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a bioüzemanyagok teljesítményét az Unióban előforduló valamennyi éghajlati feltétel mellett annak biztosítására, hogy a járművekben használt bioüzemanyagok ne eredményezzék a szennyezőanyag- vagy szén-dioxid-kibocsátás, illetve a járművek általános teljesítményének romlását.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – amennyiben szükséges – a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az irányelv I. és II. melléklete szerinti konkrét paraméterek, vizsgálati határértékek és vizsgálati módszerek bevezetése érdekében.”

| (6) | A 10. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I., a II. és a III. mellékletben említett engedélyezett analitikai módszereknek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében.” |
| --- | --- |

(6)

A 10. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I., a II. és a III. mellékletben említett engedélyezett analitikai módszereknek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében.”

| (7) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „10a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.
  (2)   A 7a. cikk (5) bekezdése, a 7b. cikk (3) bekezdésének második albekezdése, a 7d. cikk (5), (6) és (7) (
  7
  ) és (
  8a
  ) bekezdése, a 8a. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdése szerinti felhatalmazás ezen irányelv hatálybalépésének napjától fogva határozatlan időre szól.
  (3)   A 7a. cikk (5) bekezdésében, a 7b. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, a 7d. cikk (5), (6) és (7) (
  7
  ) és (
  8a
  ) bekezdésében, a 8a. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 7a. cikk (5) bekezdése, a 7b. cikk (3) bekezdésének második albekezdése, a 7d. cikk (5), (6) és (7) (
  7
  ) és (
  8a
  )bekezdése, a 8a. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.”
  [Mód.149] |
| --- | --- |

(7)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„10a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A 7a. cikk (5) bekezdése, a 7b. cikk (3) bekezdésének második albekezdése, a 7d. cikk (5), (6) és (7) (
  7
  ) és (
  8a
  ) bekezdése, a 8a. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdése szerinti felhatalmazás ezen irányelv hatálybalépésének napjától fogva határozatlan időre szól.

(3)   A 7a. cikk (5) bekezdésében, a 7b. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, a 7d. cikk (5), (6) és (7) (
  7
  ) és (
  8a
  ) bekezdésében, a 8a. cikk (3) bekezdésében és a 10. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 7a. cikk (5) bekezdése, a 7b. cikk (3) bekezdésének második albekezdése, a 7d. cikk (5), (6) és (7) (
  7
  ) és (
  8a
  )bekezdése, a 8a. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.”

| (8) | A 11. cikk (4) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

(8)

A 11. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.

| (9) | A mellékletek ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

(9)

A mellékletek ezen irányelv I. mellékletének megfelelően módosulnak.

2. cikk

A 2009/28/EK irányelv módosításai

A 2009/28/EK irányelv a következőképpen módosul:

| (1) | A 2. cikkbe a következő pontok kerülnek beillesztésre:






  „p) | »hulladék«: a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 3. cikkének 1. pontjában meghatározottak szerinti anyag. Nem tartoznak ebbe a kategóriába az említett meghatározásnak való megfelelés érdekében szándékosan módosított vagy szennyezett anyagok. |
| --- | --- | --- |

(1)

A 2. cikkbe a következő pontok kerülnek beillesztésre:

„p)

»hulladék«: a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 3. cikkének 1. pontjában meghatározottak szerinti anyag. Nem tartoznak ebbe a kategóriába az említett meghatározásnak való megfelelés érdekében szándékosan módosított vagy szennyezett anyagok.

| q) | nem élelmezési célú, cellulóztartalmú anyagok”: bioenergia-termelés céljára földön termesztett, nem élelmiszer célú energianövények, pl. az energianád (Miscanthus), az egyéb energiafüvek, a cirok és az ipari kender egyes fajtái, a magas lignintartalmú fajok – pl. fák – kivételével.

  [Mód. 69] |
| --- | --- |

q)

nem élelmezési célú, cellulóztartalmú anyagok”: bioenergia-termelés céljára földön termesztett, nem élelmiszer célú energianövények, pl. az energianád (Miscanthus), az egyéb energiafüvek, a cirok és az ipari kender egyes fajtái, a magas lignintartalmú fajok – pl. fák – kivételével.

  [Mód. 69]

| r) | nem élelmezési célú, lignocellulóz-tartalmú anyagok”: földön termesztett, fás szárú energianövények, pl. rövid életciklusú sarjerdők és rövid élettartalmú szilvikultúrák.

  [Mód. 70] |
| --- | --- |

r)

nem élelmezési célú, lignocellulóz-tartalmú anyagok”: földön termesztett, fás szárú energianövények, pl. rövid életciklusú sarjerdők és rövid élettartalmú szilvikultúrák.

  [Mód. 70]

| s) | társtermékek”: kereskedelmi értékkel rendelkező vagy alternatív felhasználási lehetőségeket kínáló nyersanyagok, valamint olyan anyagok, amelyek fontos részét képezik valamely eljárásnak vagy gazdasági érték szempontjából, vagy azért, mert a fő eljárást szándékosan megváltoztatták nagyobb mennyiségű vagy más minőségű anyag előállítása céljából, az elsődleges termék kárára.

  [Mód. 71] |
| --- | --- |

s)

társtermékek”: kereskedelmi értékkel rendelkező vagy alternatív felhasználási lehetőségeket kínáló nyersanyagok, valamint olyan anyagok, amelyek fontos részét képezik valamely eljárásnak vagy gazdasági érték szempontjából, vagy azért, mert a fő eljárást szándékosan megváltoztatták nagyobb mennyiségű vagy más minőségű anyag előállítása céljából, az elsődleges termék kárára.

  [Mód. 71]

| t) | nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok”: megújuló energiaforrásokból előállított és a közlekedésben használt gáznemű vagy folyékony üzemanyagok, a bioüzemanyagok kivételével.

  [Mód. 72] |
| --- | --- |

t)

nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok”: megújuló energiaforrásokból előállított és a közlekedésben használt gáznemű vagy folyékony üzemanyagok, a bioüzemanyagok kivételével.

  [Mód. 72]

| u) | „a földhasználat közvetlen megváltozása”: a földhasználat megváltozása az IPCC által használt hat földterület-kategória (erdészeti földterület, legelőterület, szántóföld, vizes élőhely, település vagy egyéb földterület), továbbá az évelő növényi kultúrákat magában foglaló hetedik kategória között, mely utóbbiba az olyan, többnyári növényi kultúrák tartoznak, amelyek szárát vagy törzsét általában nem takarítják be évente, pl. a rövid életciklusú sarjerdő és az olajpálma.

  [Mód. 74] |
| --- | --- |

u)

„a földhasználat közvetlen megváltozása”: a földhasználat megváltozása az IPCC által használt hat földterület-kategória (erdészeti földterület, legelőterület, szántóföld, vizes élőhely, település vagy egyéb földterület), továbbá az évelő növényi kultúrákat magában foglaló hetedik kategória között, mely utóbbiba az olyan, többnyári növényi kultúrák tartoznak, amelyek szárát vagy törzsét általában nem takarítják be évente, pl. a rövid életciklusú sarjerdő és az olajpálma.

  [Mód. 74]

| v) | közlekedési célú szén-dioxid-megkötés és -hasznosítás”: az a folyamat, amely nem megújuló energiaforrásokból származó szénben (CO/CO2) gazdag hulladékot és maradékokat tartalmazó gázáramokat köt meg, és azokat a közlekedési ágazatban használt üzemanyagokká alakítja át;

  [Mód. 75] |
| --- | --- |

v)

közlekedési célú szén-dioxid-megkötés és -hasznosítás”: az a folyamat, amely nem megújuló energiaforrásokból származó szénben (CO/CO2) gazdag hulladékot és maradékokat tartalmazó gázáramokat köt meg, és azokat a közlekedési ágazatban használt üzemanyagokká alakítja át;

  [Mód. 75]

| w) | feldolgozási maradvány”: olyan anyag, amely nem a feldolgozási eljárás révén közvetlenül előállítani szándékozott végtermék. A feldolgozási eljárásnak csak mellékterméke, és előállításához az eljárást külön nem módosították.

  [Mód. 76] |
| --- | --- |

w)

feldolgozási maradvány”: olyan anyag, amely nem a feldolgozási eljárás révén közvetlenül előállítani szándékozott végtermék. A feldolgozási eljárásnak csak mellékterméke, és előállításához az eljárást külön nem módosították.

  [Mód. 76]

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).”
  "

| (2) | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználására vonatkozó kötelező nemzeti célértékek és intézkedések.” |
| --- | --- | --- |

(2)

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználására vonatkozó kötelező nemzeti célértékek és intézkedések.”

| b) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az első albekezdésben említett célértéknek való megfelelés keretében a gabonafélékből és egyéb, keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók maximális összesített részaránya nem haladhatja meg a 3. cikk (4) bekezdésének d) pontjában meghatározott maximális részaránynak megfelelő energiamennyiséget.” |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdésben említett célértéknek való megfelelés keretében a gabonafélékből és egyéb, keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók maximális összesített részaránya nem haladhatja meg a 3. cikk (4) bekezdésének d) pontjában meghatározott maximális részaránynak megfelelő energiamennyiséget.”

| c) | a (4) bekezdés a következőképpen módosul:








  -i. | az első albekezdés a következő mondattal egészül ki:




  „A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló forrásokból előállított energia benzinben felhasznált részaránya 2020-ban legalább az egyes tagállamokban benzinből felhasznált végső energiafogyasztás 7,5 %-a legyen.” |
| --- | --- | --- |

c)

a (4) bekezdés a következőképpen módosul:

-i.

az első albekezdés a következő mondattal egészül ki:

„A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló forrásokból előállított energia benzinben felhasznált részaránya 2020-ban legalább az egyes tagállamokban benzinből felhasznált végső energiafogyasztás 7,5 %-a legyen.”

| -ii. | az első albekezdést követően a következő albekezdések kerülnek beillesztésre:




  „2016-ban a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás legalább 0,5 %-át fejlett bioüzemanyagok adta energiából kell fedezni.




  2020-ban a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás legalább 2,5 %-át újszerű bioüzemanyagok adta energiából kell fedezni.”


  [Mód. 152/REV] |
| --- | --- |

-ii.

az első albekezdést követően a következő albekezdések kerülnek beillesztésre:

„2016-ban a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás legalább 0,5 %-át fejlett bioüzemanyagok adta energiából kell fedezni.

2020-ban a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás legalább 2,5 %-át újszerű bioüzemanyagok adta energiából kell fedezni.”

| i. | a a második albekezdés b) pontja a következő mondattal egészül ki:
  „Ez a pont nem érinti a 17. cikk (1) bekezdése a) pontjának és e bekezdés d) pontjának alkalmazását.” |
| --- | --- |

i.

a a második albekezdés b) pontja a következő mondattal egészül ki:

„Ez a pont nem érinti a 17. cikk (1) bekezdése a) pontjának és e bekezdés d) pontjának alkalmazását.”

| ii. | a második albekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „d) | a számláló kiszámításánál a gabonafélékből és egyéb, keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből ,
  cukor-, olaj- és egyéb földön termesztett energianövényekből
  előállított bioüzemanyagok adta energia részaránya nem haladhatja meg a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás 2011 végén megbecsült 2020. évi mértékének 5 %

  6 %-
  -át.;


  a IX. melléklet A. és C. részében felsorolt újszerű bioüzemanyagok adta energia részaránya eléri a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás 2020. évi mértékének 2,5 %-át
  .
  [Mód.181] |
| --- | --- | --- |

ii.

a második albekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„d)

a számláló kiszámításánál a gabonafélékből és egyéb, keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből ,
  cukor-, olaj- és egyéb földön termesztett energianövényekből
  előállított bioüzemanyagok adta energia részaránya nem haladhatja meg a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás 2011 végén megbecsült 2020. évi mértékének 5 %

  6 %-
  -át.;

a IX. melléklet A. és C. részében felsorolt újszerű bioüzemanyagok adta energia részaránya eléri a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás 2020. évi mértékének 2,5 %-át
  .

| e) | A részarányok a következőképpen számítandók:






  i. | a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok tekintetében az energiatartalom négyszerese;

  energiatartalommal megegyező
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

A részarányok a következőképpen számítandók:

i.

a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok tekintetében az energiatartalom négyszerese;

  energiatartalommal megegyező
  ;

| ii. | a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok tekintetében az energiatartalom kétszerese; |
| --- | --- |

ii.

a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok tekintetében az energiatartalom kétszerese;

| iii. | a nem biológiai eredetű, folyékony és gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok

  a IX. melléklet C. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok
  tekintetében az energiatartalom négyszerese. |
| --- | --- |

iii.

a nem biológiai eredetű, folyékony és gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok

  a IX. melléklet C. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok
  tekintetében az energiatartalom négyszerese.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az i.–iii. alpontokba való besorolhatóság céljából a nyersanyagok szándékos módosítására ne kerüljön sor.

Az egyes szállítmányok Unión belüli többszöri elszámolása kockázatának minimalizálása érdekében a tagállamok és a Bizottság a nemzeti rendszerek közötti, valamint a nemzeti rendszerek és a 18. cikk szerint létrehozott önkéntes rendszerek közötti együttműködés megerősítésére törekednek, amely adott esetben adatmegosztást is magában foglal. Annak elkerülése végett, hogy egyes anyagokat szándékosan módosítsanak annak érdekében, hogy a IX. melléklet hatálya alá essenek, a tagállamok ösztönzik olyan rendszerek kifejlesztését és használatát, amelyek az értéklánc teljes hosszában nyomon követik az alapanyagokat és a belőlük készült bioüzemanyagokat. A tagállamok biztosítják, hogy csalás esetén megfelelő intézkedésre kerüljön sor.

A IX. mellékletben meghatározott alapanyagok listája a tudományos és technikai haladás fényében kiigazítható, hogy biztosított legyen az ebben az irányelvben rögzített elszámolási szabályok megfelelő alkalmazása. A Bizottság a 25b. cikkel összhangban hatáskört kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a IX. mellékletben meghatározott alapanyagok listája vonatkozásában.”

| ca) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  A Bizottság [egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően] ajánlásokat tesz azon kiegészítő intézkedésekre, amelyeket a tagállamok megtehetnek a közlekedési ágazatban az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás előmozdítása és ösztönzése érdekében. Az ajánlások tartalmazzák az egyes intézkedések végrehajtásával megtakarítható becsült energiamennyiséget. Az adott tagállam által végrehajtott intézkedéseknek megfelelő energiamennyiséget figyelembe kell venni a b) pontban említett számítás céljából.”


  [Mód. 153] |
| --- | --- |

ca)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  A Bizottság [egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően] ajánlásokat tesz azon kiegészítő intézkedésekre, amelyeket a tagállamok megtehetnek a közlekedési ágazatban az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás előmozdítása és ösztönzése érdekében. Az ajánlások tartalmazzák az egyes intézkedések végrehajtásával megtakarítható becsült energiamennyiséget. Az adott tagállam által végrehajtott intézkedéseknek megfelelő energiamennyiséget figyelembe kell venni a b) pontban említett számítás céljából.”

| 2a. | A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  Minden tagállam [az ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő egy évvel] közzéteszi a 3. cikk (4a) bekezdésével összhangban meghozni kívánt kiegészítő intézkedéseket bemutató előrejelző dokumentumot, és erről értesíti a Bizottságot.”


  [Mód. 154] |
| --- | --- |

2a.

A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  Minden tagállam [az ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő egy évvel] közzéteszi a 3. cikk (4a) bekezdésével összhangban meghozni kívánt kiegészítő intézkedéseket bemutató előrejelző dokumentumot, és erről értesíti a Bizottságot.”

| (3) | Az 5. cikk (5) bekezdése utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közlekedési célú üzemanyagok III. mellékletben meghatározott energiatartalmának a tudományos és technikai haladáshoz való hozzáigazítása érdekében.” |
| --- | --- |

(3)

Az 5. cikk (5) bekezdése utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közlekedési célú üzemanyagok III. mellékletben meghatározott energiatartalmának a tudományos és technikai haladáshoz való hozzáigazítása érdekében.”

| (4) | A 6. cikk (1) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

A 6. cikk (1) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni.

| 4a. | A 15. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:



  „A származási garancia nem kapcsolódik a tagállamok 3. cikk (1) bekezdésének való megfeleléséhez. A származási garanciák átruházása – az energia fizikai átadásától különállóan vagy azzal együttesen – nem érinti a célok teljesítése céljából a tagállamok által a statisztikai átruházás, a közös projektek és a közös támogatási rendszerek alkalmazásáról hozott határozatokat, sem pedig a megújuló energiaforrásból származó energia teljes bruttó fogyasztásának az 5. cikk szerinti számítási mód alapján történő kiszámítására vonatkozó tagállami határozatokat.”

  [Mód. 88] |
| --- | --- |

4a.

A 15. cikk (2) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A származási garancia nem kapcsolódik a tagállamok 3. cikk (1) bekezdésének való megfeleléséhez. A származási garanciák átruházása – az energia fizikai átadásától különállóan vagy azzal együttesen – nem érinti a célok teljesítése céljából a tagállamok által a statisztikai átruházás, a közös projektek és a közös támogatási rendszerek alkalmazásáról hozott határozatokat, sem pedig a megújuló energiaforrásból származó energia teljes bruttó fogyasztásának az 5. cikk szerinti számítási mód alapján történő kiszámítására vonatkozó tagállami határozatokat.”

| (5) | A 17. cikk a következőképpen módosul:








  -a) | az (1) bekezdés első albekezdésének bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Tekintet nélkül arra, hogy a nyersanyagokat a Közösség területén belül vagy kívül termesztették-e, a bioüzemanyagokat és a folyékony bio-energiahordozókat az a), b) és c) pontban említett célokra csak abban az esetben lehet figyelembe venni, ha azok teljesítik a (2)–(7) bekezdésben meghatározott fenntarthatósági kritériumokat és nem haladják meg a 3. cikk (4) bekezdésének d) pontjában meghatározott részarányokat:”


  [Mód. 89] |
| --- | --- | --- |

(5)

A 17. cikk a következőképpen módosul:

-a)

az (1) bekezdés első albekezdésének bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Tekintet nélkül arra, hogy a nyersanyagokat a Közösség területén belül vagy kívül termesztették-e, a bioüzemanyagokat és a folyékony bio-energiahordozókat az a), b) és c) pontban említett célokra csak abban az esetben lehet figyelembe venni, ha azok teljesítik a (2)–(7) bekezdésben meghatározott fenntarthatósági kritériumokat és nem haladják meg a 3. cikk (4) bekezdésének d) pontjában meghatározott részarányokat:”

| a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A bioüzemanyagok használatával elért, az (1) bekezdésben említett célok alkalmazásában figyelembe vett üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarításnak legalább 60 %-nak kell lennie a 2014. július 1-je után üzembe állított létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában. Egy létesítmény akkor »üzemel«, ha már fizikailag megkezdte a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók előállítását.
  A 2014. július 1-jén vagy azt megelőzően már üzemelő létesítmények esetében a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók használatával elért, az (1) bekezdésben említett célok alkalmazásában figyelembe vett üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarításnak 2017. december 31-ig legalább 35 %-nak, 2018. január 1-től pedig legalább 50 %-nak kell lennie.
  A bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók használatából eredő üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítást a 19. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint kell kiszámítani.” |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A bioüzemanyagok használatával elért, az (1) bekezdésben említett célok alkalmazásában figyelembe vett üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarításnak legalább 60 %-nak kell lennie a 2014. július 1-je után üzembe állított létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában. Egy létesítmény akkor »üzemel«, ha már fizikailag megkezdte a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók előállítását.

A 2014. július 1-jén vagy azt megelőzően már üzemelő létesítmények esetében a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók használatával elért, az (1) bekezdésben említett célok alkalmazásában figyelembe vett üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarításnak 2017. december 31-ig legalább 35 %-nak, 2018. január 1-től pedig legalább 50 %-nak kell lennie.

A bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók használatából eredő üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítást a 19. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint kell kiszámítani.”

| b) | a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon kritériumok és földrajzi térségek meghatározására, amelyek figyelembevételével megállapítható, hogy mely gyepterületekre terjedjen ki az első albekezdés c) pontjának hatálya.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon kritériumok és földrajzi térségek meghatározására, amelyek figyelembevételével megállapítható, hogy mely gyepterületekre terjedjen ki az első albekezdés c) pontjának hatálya.”

| ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett bioüzemanyagokat és folyékony bio-energiahordozókat nem lehet földterületekről származó nyersanyagból előállítani, kivéve, ha tiszteletben tartották a harmadik személyek törvényes használati és tulajdonjogait, többek között azáltal, hogy az érintettek szabadon, előzetesen és tájékozott módon, és az őket képviselő intézmények részvételével kinyilvánították beleegyezésüket.”


  [Mód. 96] |
| --- | --- |

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett bioüzemanyagokat és folyékony bio-energiahordozókat nem lehet földterületekről származó nyersanyagból előállítani, kivéve, ha tiszteletben tartották a harmadik személyek törvényes használati és tulajdonjogait, többek között azáltal, hogy az érintettek szabadon, előzetesen és tájékozott módon, és az őket képviselő intézmények részvételével kinyilvánították beleegyezésüket.”

| bb) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(5a)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában figyelembe vett bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók olyan fenntartható földgazdálkodási gyakorlatokkal előállított nyersanyagokból készülnek.”


  [Mód. 97] |
| --- | --- |

bb)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában figyelembe vett bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók olyan fenntartható földgazdálkodási gyakorlatokkal előállított nyersanyagokból készülnek.”

| 6. | A 18. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a következő bekezdések kerülnek beillesztésre:




  „(2a)
     
  Az Eurostat részletes kereskedelmi vonatkozású információkat gyűjt és tesz közzé az élelmiszernövényekből – például a gabonafélékből és más, magas keményítőtartalmú növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből – előállított bioüzemanyagokról. A rendelkezésre álló információknak az etanol és a biodízel szerint is bontott kereskedelmi adatoknak kell lenniük, mivel a jelenlegi adatokat összesített formában, az etanol- és biodízel-behozatalt és -kivitelt bioüzemanyagként címkéző egyetlen adatkészletben teszik közzé. A behozatali és kiviteli adatoknak tartalmazniuk kell a tagállamok által importált és felhasznált bioüzemanyagok típusait és mennyiségét. Az adatok megadják a származási országot vagy az e termékeket az Unióba exportáló országot is. A biotakarmányok és félkész termékek behozatalára és kivitelére vonatkozó adatok minőségét javítani kell úgy, hogy az Eurostat információkat gyűjt és tesz közzé a takarmányok kiviteléről, típusáról és származási országáról, ideértve a belső forgalomba hozott takarmányokat vagy a félkész termékként forgalmazott takarmányokat is. [Mód. 98]



  (2b)
     
  Az Eurostat részletes foglalkozási vonatkozású információkat gyűjt és tesz közzé az Unió bioüzemanyag-ágazata által teremtett közvetlen, közvetett és indukált foglalkoztatáshoz kapcsolódó számadatokról, időtartamról és bérekről. Az Európai Bizottságnak közös módszertant kell létrehoznia a munkahelyek mérésére, amely rendszerezetten értékeli és nyomon követi a foglalkoztatási szinteket a tagállamokban és uniós szinten. A foglalkoztatási számadatokat etanol és biodízel ágazatok szerint bontani kell, illetve tisztázni kell, hol helyezkedik el az adott munkahely a bioüzemanyagok ellátási láncában. Jelenleg a hivatalos statisztikák nem tartalmazzák a bioüzemanyagokkal kapcsolatos foglalkoztatási adatokat és a politikai döntéshozók rendelkezésére álló foglalkoztatási becslések az alapul szolgáló tanulmány meghatározásai vagy módszertana és az alkalmazott munkahelyszámítási megközelítés alapján változnak, illetve annak alapján, mennyire kapcsolják a tanulmányok a mezőgazdasági tevékenységet a bioüzemanyag-ágazathoz. Az információk rendelkezésre állását javítaná egy olyan hivatalos eljárás, amely megkövetelné, hogy a foglalkoztatási adatokat az alapul szolgáló adatokkal és átlátható feltételezésekkel támasszák alá.”


  [Mód. 99] |
| --- | --- | --- |

6.

A 18. cikk a következőképpen módosul:

a)

a következő bekezdések kerülnek beillesztésre:

„(2a)
     
  Az Eurostat részletes kereskedelmi vonatkozású információkat gyűjt és tesz közzé az élelmiszernövényekből – például a gabonafélékből és más, magas keményítőtartalmú növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből – előállított bioüzemanyagokról. A rendelkezésre álló információknak az etanol és a biodízel szerint is bontott kereskedelmi adatoknak kell lenniük, mivel a jelenlegi adatokat összesített formában, az etanol- és biodízel-behozatalt és -kivitelt bioüzemanyagként címkéző egyetlen adatkészletben teszik közzé. A behozatali és kiviteli adatoknak tartalmazniuk kell a tagállamok által importált és felhasznált bioüzemanyagok típusait és mennyiségét. Az adatok megadják a származási országot vagy az e termékeket az Unióba exportáló országot is. A biotakarmányok és félkész termékek behozatalára és kivitelére vonatkozó adatok minőségét javítani kell úgy, hogy az Eurostat információkat gyűjt és tesz közzé a takarmányok kiviteléről, típusáról és származási országáról, ideértve a belső forgalomba hozott takarmányokat vagy a félkész termékként forgalmazott takarmányokat is. [Mód. 98]

(2b)
     
  Az Eurostat részletes foglalkozási vonatkozású információkat gyűjt és tesz közzé az Unió bioüzemanyag-ágazata által teremtett közvetlen, közvetett és indukált foglalkoztatáshoz kapcsolódó számadatokról, időtartamról és bérekről. Az Európai Bizottságnak közös módszertant kell létrehoznia a munkahelyek mérésére, amely rendszerezetten értékeli és nyomon követi a foglalkoztatási szinteket a tagállamokban és uniós szinten. A foglalkoztatási számadatokat etanol és biodízel ágazatok szerint bontani kell, illetve tisztázni kell, hol helyezkedik el az adott munkahely a bioüzemanyagok ellátási láncában. Jelenleg a hivatalos statisztikák nem tartalmazzák a bioüzemanyagokkal kapcsolatos foglalkoztatási adatokat és a politikai döntéshozók rendelkezésére álló foglalkoztatási becslések az alapul szolgáló tanulmány meghatározásai vagy módszertana és az alkalmazott munkahelyszámítási megközelítés alapján változnak, illetve annak alapján, mennyire kapcsolják a tanulmányok a mezőgazdasági tevékenységet a bioüzemanyag-ágazathoz. Az információk rendelkezésre állását javítaná egy olyan hivatalos eljárás, amely megkövetelné, hogy a foglalkoztatási adatokat az alapul szolgáló adatokkal és átlátható feltételezésekkel támasszák alá.”

| b. | a 18. cikk (4) bekezdésének első és második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  Az Unió törekszik arra, hogy harmadik országokkal olyan két- vagy többoldalú megállapodásokat kössön, amelyek a fenntarthatósági kritériumokra vonatkozóan az ezen irányelvben foglaltaknak megfelelő rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak. A megállapodásoknak annak biztosításáról is rendelkezniük kell, hogy a harmadik országok vámeljárásai ne vezessenek csaláshoz a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók kivitele és behozatal során, illetve kereskedelemkönnyítő intézkedéseket is tartalmazniuk kell. Az Unió arra is törekszik, hogy olyan megállapodásokat kössön harmadik országokkal, amelyek kötelezettségvállalást tartalmaznak a 17. cikk (7) bekezdésében említett ILO-egyezmények és multilaterális környezetvédelmi megállapodások ratifikálására és végrehajtására. Amennyiben az Unió olyan megállapodásokat kötött, amelyek a 17. cikk (2)–(7) bekezdésében megállapított fenntarthatósági kritériumok hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak, a Bizottság dönthet úgy, hogy ezek a megállapodások bizonyítják, hogy az említett országokban termelt nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók megfelelnek a szóban forgó fenntarthatósági kritériumoknak. E megállapodások megkötése során kellő figyelmet kell fordítani az olyan területek megőrzése céljából hozott intézkedésekre, amelyek kritikus helyzetben alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítanak (mint például a vízgyűjtővédelem, az eróziógátlás), a talaj, a víz és a levegő védelme, a talajhasználat közvetett megváltoztatása, a leromlott állapotú földterületek helyreállítása, valamint a vízhiánnyal küzdő területeken a túlzott vízfogyasztás elkerülése tekintetében, továbbá a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében említett problémákra. [Mód. 100]


  A Bizottság határozhat úgy

  határoz arról
  , hogy a biomasszatermékek termelésével kapcsolatban szabványokat megállapító önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak-e a 17. cikk (2) bekezdésének céljaira, vagy hogy ezek használatával bizonyítható-e, hogy a bioüzemanyagok vagy folyékony bio-energiahordozók szállítmányai megfelelnek a 17. cikk (3)–(5)

  (3)–(5a)
  bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak
  , valamint hogy az anyagokat nem módosították-e szándékosan úgy, hogy a 3. cikk (4) bekezdése e) pontjának i–iii. alpontja hatálya alá tartozzanak.
   A Bizottság határozhat úgy, hogy az említett rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a kritikus helyzetben alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokat (mint például a vízgyűjtővédelem és az eróziógátlás) biztosító területek megőrzése, a talaj, a víz és a levegő védelme, a degradálódott földterületek helyreállítása, valamint a vízhiánnyal küzdő területeken a túlzott vízfogyasztás elkerülése érdekében foganatosított intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás céljára, és a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében említett kérdések kapcsán.
  A Bizottság a 17. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alkalmazásában elismerheti a nemzetközi megállapodások által elismert vagy kormányközi szervezetek illetve a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) jegyzékeiben szereplő ritka vagy veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területeket. [Mód. 101]



  „A Bizottság és a tagállamok biztosítják a bioüzemanyagokra és folyékony bio-energiahordozókra vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelőséget garantáló vizsgálati rendszerek kölcsönös elismerését, amennyiben ezeket az érintett rendszereket ezen irányelvvel összhangban fogadták el.”


  [Mód.102] |
| --- | --- |

b.

a 18. cikk (4) bekezdésének első és második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  Az Unió törekszik arra, hogy harmadik országokkal olyan két- vagy többoldalú megállapodásokat kössön, amelyek a fenntarthatósági kritériumokra vonatkozóan az ezen irányelvben foglaltaknak megfelelő rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak. A megállapodásoknak annak biztosításáról is rendelkezniük kell, hogy a harmadik országok vámeljárásai ne vezessenek csaláshoz a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók kivitele és behozatal során, illetve kereskedelemkönnyítő intézkedéseket is tartalmazniuk kell. Az Unió arra is törekszik, hogy olyan megállapodásokat kössön harmadik országokkal, amelyek kötelezettségvállalást tartalmaznak a 17. cikk (7) bekezdésében említett ILO-egyezmények és multilaterális környezetvédelmi megállapodások ratifikálására és végrehajtására. Amennyiben az Unió olyan megállapodásokat kötött, amelyek a 17. cikk (2)–(7) bekezdésében megállapított fenntarthatósági kritériumok hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak, a Bizottság dönthet úgy, hogy ezek a megállapodások bizonyítják, hogy az említett országokban termelt nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók megfelelnek a szóban forgó fenntarthatósági kritériumoknak. E megállapodások megkötése során kellő figyelmet kell fordítani az olyan területek megőrzése céljából hozott intézkedésekre, amelyek kritikus helyzetben alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítanak (mint például a vízgyűjtővédelem, az eróziógátlás), a talaj, a víz és a levegő védelme, a talajhasználat közvetett megváltoztatása, a leromlott állapotú földterületek helyreállítása, valamint a vízhiánnyal küzdő területeken a túlzott vízfogyasztás elkerülése tekintetében, továbbá a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében említett problémákra. [Mód. 100]

A Bizottság határozhat úgy

  határoz arról
  , hogy a biomasszatermékek termelésével kapcsolatban szabványokat megállapító önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak-e a 17. cikk (2) bekezdésének céljaira, vagy hogy ezek használatával bizonyítható-e, hogy a bioüzemanyagok vagy folyékony bio-energiahordozók szállítmányai megfelelnek a 17. cikk (3)–(5)

  (3)–(5a)
  bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak
  , valamint hogy az anyagokat nem módosították-e szándékosan úgy, hogy a 3. cikk (4) bekezdése e) pontjának i–iii. alpontja hatálya alá tartozzanak.
   A Bizottság határozhat úgy, hogy az említett rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a kritikus helyzetben alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokat (mint például a vízgyűjtővédelem és az eróziógátlás) biztosító területek megőrzése, a talaj, a víz és a levegő védelme, a degradálódott földterületek helyreállítása, valamint a vízhiánnyal küzdő területeken a túlzott vízfogyasztás elkerülése érdekében foganatosított intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás céljára, és a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében említett kérdések kapcsán.

A Bizottság a 17. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alkalmazásában elismerheti a nemzetközi megállapodások által elismert vagy kormányközi szervezetek illetve a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) jegyzékeiben szereplő ritka vagy veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területeket. [Mód. 101]

„A Bizottság és a tagállamok biztosítják a bioüzemanyagokra és folyékony bio-energiahordozókra vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelőséget garantáló vizsgálati rendszerek kölcsönös elismerését, amennyiben ezeket az érintett rendszereket ezen irányelvvel összhangban fogadták el.”

| c) | a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(9a)
     
  A Bizottság [ezen irányelv hatálybalépését követő] három éven belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben felülvizsgálja azon önkéntes rendszerek működését, amelyekre vonatkozóan a (4) bekezdésben határozatot fogadtak el, és azonosítja a bevált gyakorlatokat. A jelentés a legjobb elérhető információkon alapul, beleértve az érdekelt felekkel folytatott konzultációból származó információkat is, továbbá a rendszer alkalmazása során szerzett gyakorlati információkon alapul. A jelentés figyelembe veszi az idevágó nemzetközileg elismert szabványok és iránymutatások fejlődését, ideértve a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet és az ISEAL Alliance által kidolgozottakat is. Az egyes rendszerekkel kapcsolatban a jelentés elemzi többek között a következőket:








  — | az ellenőrzések függetlensége, módja és gyakorisága; |
| --- | --- | --- |

c)

a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9a)
     
  A Bizottság [ezen irányelv hatálybalépését követő] három éven belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben felülvizsgálja azon önkéntes rendszerek működését, amelyekre vonatkozóan a (4) bekezdésben határozatot fogadtak el, és azonosítja a bevált gyakorlatokat. A jelentés a legjobb elérhető információkon alapul, beleértve az érdekelt felekkel folytatott konzultációból származó információkat is, továbbá a rendszer alkalmazása során szerzett gyakorlati információkon alapul. A jelentés figyelembe veszi az idevágó nemzetközileg elismert szabványok és iránymutatások fejlődését, ideértve a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet és az ISEAL Alliance által kidolgozottakat is. Az egyes rendszerekkel kapcsolatban a jelentés elemzi többek között a következőket:

—

az ellenőrzések függetlensége, módja és gyakorisága;

| — | elérhetőség és a nem megfelelőség azonosítására és kezelésére szolgáló módszerek alkalmazásában szerzett tapasztalatok; |
| --- | --- |

—

elérhetőség és a nem megfelelőség azonosítására és kezelésére szolgáló módszerek alkalmazásában szerzett tapasztalatok;

| — | átláthatóság, különösen a rendszer hozzáférhetőségével kapcsolatban, az alapanyagok származási országainak és régióinak hivatalos nyelvein elkészült fordítások elérhetősége, a tanúsított üzemeltetők és a kapcsolódó tanúsítványok listájának hozzáférhetősége, az ellenőrzési jelentések hozzáférhetősége; |
| --- | --- |

—

átláthatóság, különösen a rendszer hozzáférhetőségével kapcsolatban, az alapanyagok származási országainak és régióinak hivatalos nyelvein elkészült fordítások elérhetősége, a tanúsított üzemeltetők és a kapcsolódó tanúsítványok listájának hozzáférhetősége, az ellenőrzési jelentések hozzáférhetősége;

| — | az érdekelt felek bevonása, különös tekintettel az őslakos és helyi közösségekkel a rendszer kidolgozása és felülvizsgálata, valamint az ellenőrzések során folytatott konzultációra; |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek bevonása, különös tekintettel az őslakos és helyi közösségekkel a rendszer kidolgozása és felülvizsgálata, valamint az ellenőrzések során folytatott konzultációra;

| — | a rendszer általános megbízhatósága, különösen az ellenőrök és a rendszer megfelelő szerveinek akkreditálására, képesítésére és függetlenségére vonatkozó szabályok fényében; |
| --- | --- |

—

a rendszer általános megbízhatósága, különösen az ellenőrök és a rendszer megfelelő szerveinek akkreditálására, képesítésére és függetlenségére vonatkozó szabályok fényében;

| — | a rendszer piaci aktualizálása. |
| --- | --- |

—

a rendszer piaci aktualizálása.

A Bizottság, amennyiben a jelentés fényében az helyénvaló, javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 18. cikk (5) bekezdésében felsorolt kritériumok módosítására.”

| (7) | A 19. cikk a következőképpen módosul:








  -a) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kiszámítására szolgáló eljárás V. mellékletbe való beillesztése tekintetében, melynek célja annak ellenőrzése, hogy e kibocsátások megfelelnek-e a 17. cikkben foglaltaknak. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2015. december 31-ig kell elfogadni.”


  [Mód. 106] |
| --- | --- | --- |

(7)

A 19. cikk a következőképpen módosul:

-a)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásból származó üzemanyagok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kiszámítására szolgáló eljárás V. mellékletbe való beillesztése tekintetében, melynek célja annak ellenőrzése, hogy e kibocsátások megfelelnek-e a 17. cikkben foglaltaknak. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2015. december 31-ig kell elfogadni.”

| a) | a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok a 19. cikk (2) bekezdésében említett jelentésekben, az Unión kívüli területek pedig azzal egyenértékű jelentésben tájékoztathatják a Bizottságot a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó jellemző üvegházhatású gáz-kibocsátásról.
  (4)   A Bizottság – a 25. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust elfogadva – határozhat úgy, hogy a (3) bekezdésben említett jelentések pontos adatokat tartalmaznak a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók alapanyagainak termesztéséből származó, az adott területen jellemző üvegházhatású gázkibocsátás mértékének meghatározására a 17. cikk (2) bekezdésében említett célok vonatkozásában.” |
| --- | --- |

a)

a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok a 19. cikk (2) bekezdésében említett jelentésekben, az Unión kívüli területek pedig azzal egyenértékű jelentésben tájékoztathatják a Bizottságot a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó jellemző üvegházhatású gáz-kibocsátásról.

(4)   A Bizottság – a 25. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust elfogadva – határozhat úgy, hogy a (3) bekezdésben említett jelentések pontos adatokat tartalmaznak a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók alapanyagainak termesztéséből származó, az adott területen jellemző üvegházhatású gázkibocsátás mértékének meghatározására a 17. cikk (2) bekezdésében említett célok vonatkozásában.”

| b) | az (5) bekezdés utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Ebből a célból a Bizottság felhatalmazást kap a 25b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.” |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Ebből a célból a Bizottság felhatalmazást kap a 25b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.”

| c) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VIII. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében, többek között a földhasználat közvetett megváltozása vonatkozásában növénycsoportonként meghatározott kibocsátási értékek felülvizsgálatáról, adott esetben felülvizsgálatát.
  A Bizottság a földhasználat közvetett megváltozásához kapcsolódó ezen értékek felbecsüléséhez használt gazdasági modellek értékelése céljából felülvizsgálatában a legfrissebb rendelkezésre álló, a modellezési eredményeket befolyásoló kulcsfontosságú feltételezésekkel kapcsolatos információkat is felhasználja, többek közt a mezőgazdasági terméshozamok és termelékenység tekintetében mért tendenciákat, a társtermékek hozzárendelését, a megfigyelt globális fölhasználat-változást és az erdőirtás arányát. A Bizottság biztosítja, hogy az érdekelt feleket bevonják a szóban forgó felülvizsgálati folyamatba. Az első ilyen felülvizsgálatot legkésőbb 2016. június 30-ig el kell végezni.




  A Bizottság adott esetben a földhasználat közvetett megváltozásához kapcsolódó új értékeket javasolhat
  a kategóriák további (például alapanyagfajta szerinti) bontásáról és új értékek megállapításáról meghatározásával, illetve ha új bioüzemanyag-alapanyagok jelennének meg a piacon, további értékek meghatározásáról, valamint a nem élelmezési célú, cellulóztartalmú és lignocellulóz-tartalmú alapanyagokra vonatkozó tényezők megállapításáról megállapításával.


  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy belefoglalja a VIII. mellékletbe a földhasználat közvetett változásából eredő kibocsátásoknak megfelelő, a nem élelmezési célú, cellulóztartalmú és lignocellulóz-tartalmú alapanyagokra vonatkozó értékeket, és beépíti ezeket az értékeket a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók üvegházhatású gázok kibocsátására gyakorolt hatásának az e cikkben előírtak szerinti számításába. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2016. június 30-ig kell elfogadni.
  ”
  [Mód.107 és 190] |
| --- | --- |

c)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6.   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VIII. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében, többek között a földhasználat közvetett megváltozása vonatkozásában növénycsoportonként meghatározott kibocsátási értékek felülvizsgálatáról, adott esetben felülvizsgálatát.
  A Bizottság a földhasználat közvetett megváltozásához kapcsolódó ezen értékek felbecsüléséhez használt gazdasági modellek értékelése céljából felülvizsgálatában a legfrissebb rendelkezésre álló, a modellezési eredményeket befolyásoló kulcsfontosságú feltételezésekkel kapcsolatos információkat is felhasználja, többek közt a mezőgazdasági terméshozamok és termelékenység tekintetében mért tendenciákat, a társtermékek hozzárendelését, a megfigyelt globális fölhasználat-változást és az erdőirtás arányát. A Bizottság biztosítja, hogy az érdekelt feleket bevonják a szóban forgó felülvizsgálati folyamatba. Az első ilyen felülvizsgálatot legkésőbb 2016. június 30-ig el kell végezni.

A Bizottság adott esetben a földhasználat közvetett megváltozásához kapcsolódó új értékeket javasolhat
  a kategóriák további (például alapanyagfajta szerinti) bontásáról és új értékek megállapításáról meghatározásával, illetve ha új bioüzemanyag-alapanyagok jelennének meg a piacon, további értékek meghatározásáról, valamint a nem élelmezési célú, cellulóztartalmú és lignocellulóz-tartalmú alapanyagokra vonatkozó tényezők megállapításáról megállapításával.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy belefoglalja a VIII. mellékletbe a földhasználat közvetett változásából eredő kibocsátásoknak megfelelő, a nem élelmezési célú, cellulóztartalmú és lignocellulóz-tartalmú alapanyagokra vonatkozó értékeket, és beépíti ezeket az értékeket a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók üvegházhatású gázok kibocsátására gyakorolt hatásának az e cikkben előírtak szerinti számításába. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2016. június 30-ig kell elfogadni.
  ”

| d) | a (7) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében, többek között olyan értékek hozzáadásával, amelyek az ugyanezen vagy más nyersanyagok esetében alkalmazható újabb bioüzemanyag-előállítási módokra vonatkoznak, valamint a C. részben foglalt módszertan módosításával.” |
| --- | --- |

d)

a (7) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25b. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében, többek között olyan értékek hozzáadásával, amelyek az ugyanezen vagy más nyersanyagok esetében alkalmazható újabb bioüzemanyag-előállítási módokra vonatkoznak, valamint a C. részben foglalt módszertan módosításával.”

| e) | a (8) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

a (8) bekezdést el kell hagyni.

| (8) | A 21. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

(8)

A 21. cikket el kell hagyni.

| (9) | A 22. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A bioüzemanyagok használatának betudható várható nettó üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítás becsléséhez az (1) bekezdésben említett jelentések céljára a tagállam használhatja az V. melléklet A. és B. részében megadott jellemző értékeket, amelyekhez hozzá kell adnia valamely földhasználat közvetett megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő kibocsátásoknak a VIII. mellékletben meghatározandó, becsült értékét.” |
| --- | --- |

(9)

A 22. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A bioüzemanyagok használatának betudható várható nettó üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítás becsléséhez az (1) bekezdésben említett jelentések céljára a tagállam használhatja az V. melléklet A. és B. részében megadott jellemző értékeket, amelyekhez hozzá kell adnia valamely földhasználat közvetett megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő kibocsátásoknak a VIII. mellékletben meghatározandó, becsült értékét.”

| 9a. | A 23. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(8a)
     
  A Bizottság legkésőbb 2015. december 31-ig jelentést ad ki a hulladékokból, maradékokból, társtermékekből és a földterület használatát nem igénylő alapanyagokból előállított bioüzemanyagok pozitív és negatív környezeti és gazdasági hatásairól. Különösen a következő környezeti hatásokat vizsgálja: üvegházhatást okozó gázkibocsátás, biodiverzitás, víz és talajtermékenység. Figyelembe kell venni ezen alapanyagok egyéb – különösen termékek előállítására való – felhasználásának lehetséges vagy megsemmisült előnyeit. A vizsgált gazdasági hatások magukban foglalják az előállítási költségeket, az említett alapanyagok más célú felhasználásának alternatív költségeit, valamint az alapanyagok bioüzemanyagok és fejlett folyékony bio-energiahordozók előállítására való felhasználásával elért energetikai befektetés megtérülését az egész életcikluson keresztül.”


  [Mód. 109] |
| --- | --- |

9a.

A 23. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8a)
     
  A Bizottság legkésőbb 2015. december 31-ig jelentést ad ki a hulladékokból, maradékokból, társtermékekből és a földterület használatát nem igénylő alapanyagokból előállított bioüzemanyagok pozitív és negatív környezeti és gazdasági hatásairól. Különösen a következő környezeti hatásokat vizsgálja: üvegházhatást okozó gázkibocsátás, biodiverzitás, víz és talajtermékenység. Figyelembe kell venni ezen alapanyagok egyéb – különösen termékek előállítására való – felhasználásának lehetséges vagy megsemmisült előnyeit. A vizsgált gazdasági hatások magukban foglalják az előállítási költségeket, az említett alapanyagok más célú felhasználásának alternatív költségeit, valamint az alapanyagok bioüzemanyagok és fejlett folyékony bio-energiahordozók előállítására való felhasználásával elért energetikai befektetés megtérülését az egész életcikluson keresztül.”

| (10) | A 25. cikk (4) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

(10)

A 25. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.

| (11) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „25b. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.
  (2)   A 3. cikk (4) bekezdésének d) pontja, az 5. cikk (5) bekezdése, a 17. cikk (3) bekezdése c) pontjának harmadik albekezdése, a 19. cikk (1), (5), (6), valamint (7) bekezdése szerinti felhatalmazás [ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdve határozatlan időre szól.
  (3)   A 3. cikk (4) bekezdésének d) pontjában, az 5. cikk (5) bekezdésében, a 17. cikk (3) bekezdése c) pontjának harmadik albekezdésében, a 19. cikk (5), (6), valamint (7) bekezdésében említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 3. cikk (4) bekezdésének d) pontja, az 5. cikk (5) bekezdése, a 17. cikk (3) bekezdése c) pontjának harmadik albekezdése, a 19. cikk (5), (6), valamint (7) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

(11)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„25b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A 3. cikk (4) bekezdésének d) pontja, az 5. cikk (5) bekezdése, a 17. cikk (3) bekezdése c) pontjának harmadik albekezdése, a 19. cikk (1), (5), (6), valamint (7) bekezdése szerinti felhatalmazás [ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdve határozatlan időre szól.

(3)   A 3. cikk (4) bekezdésének d) pontjában, az 5. cikk (5) bekezdésében, a 17. cikk (3) bekezdése c) pontjának harmadik albekezdésében, a 19. cikk (5), (6), valamint (7) bekezdésében említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 3. cikk (4) bekezdésének d) pontja, az 5. cikk (5) bekezdése, a 17. cikk (3) bekezdése c) pontjának harmadik albekezdése, a 19. cikk (5), (6), valamint (7) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.”

| (12) | A mellékletek ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

(12)

A mellékletek ezen irányelv II. mellékletének megfelelően módosulnak.

3. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság a legfrissebb irányadó tudományos bizonyítékok alapján felülvizsgálja, hogy az ezzel az irányelvvel bevezetett intézkedések mennyire hatékonyan korlátozzák a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók előállításával összefüggésben a földhasználat közvetett megváltozásából eredő ÜHG-kibocsátást, és erről legkésőbb 2017. december 31-ig jelentésben számol be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslat is kíséri, amely a legfrissebb irányadó tudományos bizonyítékok alapján 2021. január 1-jétől beilleszti a megfelelő fenntarthatósági kritériumok közé a földhasználat közvetett megváltozásából eredő ÜHG-kibocsátás becslésen alapuló tényezők alkalmazását. illetve felülvizsgálat készül a földterület használatát nem igénylő alapanyagokból és nem élelmiszernövényekből előállított bioüzemanyagok számára biztosított.

A jelentés tartalmazza a földterület használatát nem igénylő alapanyagokból és nem élelmiszernövényekből előállított bioüzemanyagok számára biztosított,
  a 2009/28/EK irányelv 3. cikke (4) bekezdésének d) pontja szerinti ösztönzők hatékonyságáról
  szóló áttekintést. Tartalmaz továbbá egy értékelést az ilyen bioüzemanyagok rendelkezésre állásáról és környezeti, gazdasági és szociális hatásairól. Értékeli többek között azt, hogy milyen hatást gyakorol a bioözemanyag-termelés a faerőforrások rendelkezésre állására és a biomasszát felhasználó ágazatokra.

A jelentést adott esetben olyan jogalkotási javaslat kíséri, amely megfelelő fenntarthatósági kritériumokat határoz meg a földterület használatát nem igénylő alapanyagokból és nem élelmiszernövényekből előállított bioüzemanyagokra vonatkozóan.

A befektetőknek figyelembe kell venniük azt a tényt, hogy a bioüzemanyagok előállítási technológiái továbbra is fejlesztés alatt állnak, és a későbbiekben további intézkedések fogadhatók el a negatív hatások enyhítése érdekében. [Mód.111]

4. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [a hatálybalépés dátumát követő tizenkét hónapon belül] megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

6. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt .

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 198., 2013.7.10., 56. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/70/EK irányelve (1998. október 13.) a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 350., 1998.12.28., 58. o.).

4

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

5

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(6)  
  A Bizottság 2000/532/EK határozata (2000. május 3.) a hulladékjegyzéknek a hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontja értelmében történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a veszélyes hulladékok jegyzékének a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdése értelmében történő meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról (HL L 226., 2000.9.6., 3. o.).

6

A Bizottság 2000/532/EK határozata (2000. május 3.) a hulladékjegyzéknek a hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontja értelmében történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a veszélyes hulladékok jegyzékének a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdése értelmében történő meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról (HL L 226., 2000.9.6., 3. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

7

I. MELLÉKLET

A 98/70/EK irányelv mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | A IV. melléklet C. része a következőképpen módosul:






  a) | a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(7) | A földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő éves kibocsátások (el) kiszámításához az összes kibocsátást egyenlően el kell osztani 20 évre. Az ilyen kibocsátások számítása során a következő szabályt kell alkalmazni:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P,
  ahol:






  el = | a földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő éves kibocsátások (a bioüzemanyagból származó, megajoule-ban megadott energia egy egységére jutó CO2-egyenérték tömegeként, grammban kifejezve); |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR = | a referencia-földhasználathoz tartozó területegységenkénti szénkészlet (a területegységre jutó szén tonnában kifejezett tömege, a talajt és a vegetációt egyaránt figyelembe véve). A referencia-földhasználat a 2008 januárjában vagy – ha az későbbi – a nyersanyag előállítása előtt 20 évvel aktuális földhasználat; |
| CSA = | a tényleges földhasználathoz tartozó területegységenkénti szénkészlet (a területegységre jutó szén tonnában kifejezett tömege, a talajt és a vegetációt egyaránt beleértve). Azokban az esetekben, amikor a szénkészlet egy évnél hosszabb idő alatt halmozódik fel, a CSA értékét a 20 év elteltével vagy – ha az korábbi – a haszonnövény kifejlett állapotának elérésekor becsült területegységenkénti szénkészlet adja; valamint |
| P = | a növény produktivitása (a bioüzemanyagokból egységnyi területen évente előállított energia).” |

1.

A IV. melléklet C. része a következőképpen módosul:

a)

a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(7)

A földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő éves kibocsátások (el) kiszámításához az összes kibocsátást egyenlően el kell osztani 20 évre. Az ilyen kibocsátások számítása során a következő szabályt kell alkalmazni:

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P,

ahol:

el =

a földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő éves kibocsátások (a bioüzemanyagból származó, megajoule-ban megadott energia egy egységére jutó CO2-egyenérték tömegeként, grammban kifejezve);

CSR =

a referencia-földhasználathoz tartozó területegységenkénti szénkészlet (a területegységre jutó szén tonnában kifejezett tömege, a talajt és a vegetációt egyaránt figyelembe véve). A referencia-földhasználat a 2008 januárjában vagy – ha az későbbi – a nyersanyag előállítása előtt 20 évvel aktuális földhasználat;

CSA =

a tényleges földhasználathoz tartozó területegységenkénti szénkészlet (a területegységre jutó szén tonnában kifejezett tömege, a talajt és a vegetációt egyaránt beleértve). Azokban az esetekben, amikor a szénkészlet egy évnél hosszabb idő alatt halmozódik fel, a CSA értékét a 20 év elteltével vagy – ha az korábbi – a haszonnövény kifejlett állapotának elérésekor becsült területegységenkénti szénkészlet adja; valamint

P =

a növény produktivitása (a bioüzemanyagokból egységnyi területen évente előállított energia).”

| b) | a 8. és a 9. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a 8. és a 9. pontot el kell hagyni.

| 2. | Az irányelv a következő V. melléklettel egészül ki:
  „V. melléklet






  A. rész: | A bioüzemanyagok előállítása kapcsán a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás becsült mértéke






  Alapanyagcsoport | A földhasználat megváltozásából eredő becsült kibocsátás (gCO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gabonafélék és egyéb, keményítőben gazdag növények | 12 |
| Cukornövények | 13 |
| Olajnövények | 55 |

2.

Az irányelv a következő V. melléklettel egészül ki:

„V. melléklet

A. rész:

A bioüzemanyagok előállítása kapcsán a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás becsült mértéke

Alapanyagcsoport

A földhasználat megváltozásából eredő becsült kibocsátás (gCO2eq/MJ)

Gabonafélék és egyéb, keményítőben gazdag növények

12

Cukornövények

13

Olajnövények

55

| B. rész: | A földhasználat közvetett megváltozása kapcsán kibocsátássemlegesnek tekinthető bioüzemanyagok
  Az alábbiakban felsorolt alapanyag-kategóriákból előállított bioüzemanyagoknál úgy kell tekinteni, hogy nem merül fel kibocsátás a földhasználat közvetett megváltozásából eredően:






  a) | az e melléklet A. részében nem szereplő alapanyagok; |
| --- | --- | --- |

B. rész:

A földhasználat közvetett megváltozása kapcsán kibocsátássemlegesnek tekinthető bioüzemanyagok

Az alábbiakban felsorolt alapanyag-kategóriákból előállított bioüzemanyagoknál úgy kell tekinteni, hogy nem merül fel kibocsátás a földhasználat közvetett megváltozásából eredően:

a)

az e melléklet A. részében nem szereplő alapanyagok;

| b) | a földhasználat közvetlen megváltozását eredményező alapanyagok, például amelyek termesztésekor az IPCC szerinti következő földterület-kategóriák: erdőterület, füves terület, vizes élőhely, település és egyéb földterület egyikének helyébe a szántóföld és évelő növényekkel borított földterület (1) lép. Ebben az esetben a földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő kibocsátás értékét (el) a IV. melléklet C. része 7. pontjának megfelelően kellett kiszámítani.” |
| --- | --- |

b)

a földhasználat közvetlen megváltozását eredményező alapanyagok, például amelyek termesztésekor az IPCC szerinti következő földterület-kategóriák: erdőterület, füves terület, vizes élőhely, település és egyéb földterület egyikének helyébe a szántóföld és évelő növényekkel borított földterület (1) lép. Ebben az esetben a földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő kibocsátás értékét (el) a IV. melléklet C. része 7. pontjának megfelelően kellett kiszámítani.”

(1)  Az évelő növények olyan többnyári növényi kultúrák, amelyek szárát vagy törzsét általában nem takarítják be évente (pl. a rövid életciklusú sarjerdő és az olajpálma), a 2010/C 160/02 dokumentumban foglaltak szerint."

---

II. MELLÉKLET

A 2009/28/EK irányelv mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az V. melléklet C. része a következőképpen módosul:






  a) | a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(7) | A földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő éves kibocsátások (el) kiszámításához az összes kibocsátást egyenlően el kell osztani 20 évre. Az ilyen kibocsátások számítása során a következő szabályt kell alkalmazni:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P,
  ahol:






  el = | a földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő éves kibocsátások (a bioüzemanyagból származó, megajoule-ban megadott energia egy egységére jutó CO2-egyenérték tömegeként, grammban kifejezve); |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR = | a referencia-földhasználathoz tartozó területegységenkénti szénkészlet (a területegységre jutó szén tonnában kifejezett tömege, a talajt és a vegetációt egyaránt beleértve). A referencia-földhasználat a 2008 januárjában vagy – ha az későbbi – a nyersanyag előállítása előtt 20 évvel aktuális földhasználat; |
| CSA = | a tényleges földhasználathoz tartozó területegységenkénti szénkészlet (a területegységre jutó szén tonnában kifejezett tömege, a talajt és a vegetációt egyaránt beleértve). Azokban az esetekben, amikor a szénkészlet egy évnél hosszabb idő alatt halmozódik fel, a CSA értékét a 20 év elteltével vagy – ha az korábbi – a haszonnövény kifejlett állapotának elérésekor becsült területegységenkénti szénkészlet adja; valamint |
| P = | a növény produktivitása (a bioüzemanyagokból vagy folyékony bio-energiahordozókból egységnyi területen évente előállított energia).” |

1.

Az V. melléklet C. része a következőképpen módosul:

a)

a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(7)

A földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő éves kibocsátások (el) kiszámításához az összes kibocsátást egyenlően el kell osztani 20 évre. Az ilyen kibocsátások számítása során a következő szabályt kell alkalmazni:

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P,

ahol:

el =

a földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő éves kibocsátások (a bioüzemanyagból származó, megajoule-ban megadott energia egy egységére jutó CO2-egyenérték tömegeként, grammban kifejezve);

CSR =

a referencia-földhasználathoz tartozó területegységenkénti szénkészlet (a területegységre jutó szén tonnában kifejezett tömege, a talajt és a vegetációt egyaránt beleértve). A referencia-földhasználat a 2008 januárjában vagy – ha az későbbi – a nyersanyag előállítása előtt 20 évvel aktuális földhasználat;

CSA =

a tényleges földhasználathoz tartozó területegységenkénti szénkészlet (a területegységre jutó szén tonnában kifejezett tömege, a talajt és a vegetációt egyaránt beleértve). Azokban az esetekben, amikor a szénkészlet egy évnél hosszabb idő alatt halmozódik fel, a CSA értékét a 20 év elteltével vagy – ha az korábbi – a haszonnövény kifejlett állapotának elérésekor becsült területegységenkénti szénkészlet adja; valamint

P =

a növény produktivitása (a bioüzemanyagokból vagy folyékony bio-energiahordozókból egységnyi területen évente előállított energia).”

| b) | a 8. és a 9. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a 8. és a 9. pontot el kell hagyni.

| 2. | Az irányelv a következő VIII. melléklettel egészül ki:



  „VIII.
   
  melléklet












  A. | rész: A bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók alapanyagainak előállítása kapcsán a földhasználat közvetett megváltozásából eredő kibocsátás becsült mértéke








  Alapanyagcsoport | A földhasználat megváltozásából eredő becsült kibocsátás (gCO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gabonafélék és egyéb, keményítőben gazdag növények | 12 |
| Cukornövények | 13 |
| Olajnövények | 55 |

2.

Az irányelv a következő VIII. melléklettel egészül ki:

„VIII.
   
  melléklet

A.

Alapanyagcsoport

A földhasználat megváltozásából eredő becsült kibocsátás (gCO2eq/MJ)

Gabonafélék és egyéb, keményítőben gazdag növények

12

Cukornövények

13

Olajnövények

55

| B. | rész: A földhasználat közvetett megváltozása kapcsán kibocsátássemlegesnek tekinthető bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók


  Az alábbiakban felsorolt alapanyag-kategóriákból előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók kapcsán úgy kell tekinteni, hogy nem merül fel kibocsátás a földhasználat közvetett megváltozásából eredően:








  a) | az e melléklet A. részében nem szereplő alapanyagok; |
| --- | --- | --- |

B.

Az alábbiakban felsorolt alapanyag-kategóriákból előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók kapcsán úgy kell tekinteni, hogy nem merül fel kibocsátás a földhasználat közvetett megváltozásából eredően:

a)

az e melléklet A. részében nem szereplő alapanyagok;

| b) | a földhasználat közvetlen megváltozását eredményező alapanyagok, amelyek termesztésekor az IPCC szerinti következő földterület-kategóriák: erdőterület, füves terület, vizes élőhely, település és egyéb földterület egyikének helyébe szántóföld és évelő növényekkel borított földterület

   (1)

  lép. Ebben az esetben a földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő kibocsátás értékét (el) az V. melléklet C. része 7. pontjának megfelelően kellett kiszámítani.” |
| --- | --- |

b)

a földhasználat közvetlen megváltozását eredményező alapanyagok, amelyek termesztésekor az IPCC szerinti következő földterület-kategóriák: erdőterület, füves terület, vizes élőhely, település és egyéb földterület egyikének helyébe szántóföld és évelő növényekkel borított földterület

   (1)

  lép. Ebben az esetben a földhasználat megváltozása által okozott szénkészletváltozásokból eredő kibocsátás értékét (el) az V. melléklet C. része 7. pontjának megfelelően kellett kiszámítani.”

(1)  Az évelő növények olyan többnyári növényi kultúrák, amelyek szárát vagy törzsét általában nem takarítják be évente (pl. a rövid életciklusú sarjerdő és az olajpálma), a 2010/C 160/02 dokumentumban foglaltak szerint."

| 3. | Az irányelv a következő IX. melléklettel egészül ki:
  „IX. melléklet








  A. | rész: A 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott célérték teljesítése szempontjából négyszeres

  nettó
  energiaértéken beszámítandó
  , és a 3. cikk (4) bekezdése második albekezdésének d) pontjában említett 2,5 %-os célérték teljesítéséhez hozzájáruló, hulladékokból és maradékanyagokból származó
  alapanyagok listája







  a) | algák; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az irányelv a következő IX. melléklettel egészül ki:

„IX. melléklet

A.

rész: A 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott célérték teljesítése szempontjából négyszeres

  nettó
  energiaértéken beszámítandó
  , és a 3. cikk (4) bekezdése második albekezdésének d) pontjában említett 2,5 %-os célérték teljesítéséhez hozzájáruló, hulladékokból és maradékanyagokból származó
  alapanyagok listája

a)

algák;

| b) | vegyes kommunális hulladék biomasszahányada, amelynek nem képezi részét a 2008/98/EK irányelv 11. cikke
  (1) bekezdésében és
  (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott újrahasznosítási célok
  vagy elkülönített gyűjtés
  hatálya alá tartozó, külön gyűjtött háztartási hulladék;
  ; a tagállamok mentességet kaphatnak a külön gyűjtött biohulladékra vonatkozóan, amennyiben a feldolgozás egyaránt lehetővé teszi komposzt és bioüzemanyagok előállítását
  . |
| --- | --- |

b)

vegyes kommunális hulladék biomasszahányada, amelynek nem képezi részét a 2008/98/EK irányelv 11. cikke
  (1) bekezdésében és
  (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott újrahasznosítási célok
  vagy elkülönített gyűjtés
  hatálya alá tartozó, külön gyűjtött háztartási hulladék;
  ; a tagállamok mentességet kaphatnak a külön gyűjtött biohulladékra vonatkozóan, amennyiben a feldolgozás egyaránt lehetővé teszi komposzt és bioüzemanyagok előállítását
  .

| c) | ipari hulladék biomasszahányada

  , kis- és nagykereskedelmi hulladék biológiailag lebomló hányada, a 2008/98/EK irányelv 11. cikke (1) bekezdésében meghatározott elkülönített gyűjtés hatálya alá tartozó hulladék kivételével, amennyiben tiszteletben tartják a hulladékhierarchiát és a kaszkádhasznosítás elvét.
  ; |
| --- | --- |

c)

ipari hulladék biomasszahányada

  , kis- és nagykereskedelmi hulladék biológiailag lebomló hányada, a 2008/98/EK irányelv 11. cikke (1) bekezdésében meghatározott elkülönített gyűjtés hatálya alá tartozó hulladék kivételével, amennyiben tiszteletben tartják a hulladékhierarchiát és a kaszkádhasznosítás elvét.
  ;

| d) | szalma; |
| --- | --- |

d)

szalma;

| e) | állati eredetű trágya és szennyvíziszap; |
| --- | --- |

e)

állati eredetű trágya és szennyvíziszap;

| f) | pálmaolajprés effluense és pálmatermés üres héja; |
| --- | --- |

f)

pálmaolajprés effluense és pálmatermés üres héja;

| g) | tallolaj-szurok; |
| --- | --- |

g)

tallolaj-szurok;

| h) | nyers glicerin; |
| --- | --- |

h)

nyers glicerin;

| i) | kipréselt cukornád; |
| --- | --- |

i)

kipréselt cukornád;

| j) | szőlőtörköly és borseprő; |
| --- | --- |

j)

szőlőtörköly és borseprő;

| k) | dióhéj; |
| --- | --- |

k)

dióhéj;

| l) | háncs és héj; |
| --- | --- |

l)

háncs és héj;

| m) | kukoricacső; |
| --- | --- |

m)

kukoricacső;

| n) | fakéreg, ágak, levelek, fűrészpor és faforgács; |
| --- | --- |

n)

fakéreg, ágak, levelek, fűrészpor és faforgács;

| na) | lignocellulóz-tartalmú anyagok, a fűrészrönkök és furnérrönkök kivételével. |
| --- | --- |

na)

lignocellulóz-tartalmú anyagok, a fűrészrönkök és furnérrönkök kivételével.

| B. | rész: A 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott célérték teljesítése szempontjából kétszeres energiaértéken beszámítandó
  , hulladékból és maradékanyagokból származó
  alapanyagok listája






  a) | használt sütőolaj; |
| --- | --- | --- |

B.

rész: A 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott célérték teljesítése szempontjából kétszeres energiaértéken beszámítandó
  , hulladékból és maradékanyagokból származó
  alapanyagok listája

a)

használt sütőolaj;

| b) | az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerint I. és II. kategóriába sorolt állati eredetű zsírok; |
| --- | --- |

b)

az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerint I. és II. kategóriába sorolt állati eredetű zsírok;

| c) | nem élelmezési célú cellulóztartalmú anyagok; |
| --- | --- |

c)

nem élelmezési célú cellulóztartalmú anyagok;

| d) | lignocellulóz-tartalmú anyagok a fűrészrönkök és furnérrönkök kivételével. |
| --- | --- |

d)

lignocellulóz-tartalmú anyagok a fűrészrönkök és furnérrönkök kivételével.

| C. | rész A 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott célérték teljesítése szempontjából négyszeres energiaértéken beszámítandó, és a 3. cikk (4) bekezdése második albekezdése d) pontjában említett 2,5 %-os célérték teljesítéséhez hozzájáruló alapanyagok listája








  a) | (autotróf) algák; |
| --- | --- | --- |

C.

rész A 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott célérték teljesítése szempontjából négyszeres energiaértéken beszámítandó, és a 3. cikk (4) bekezdése második albekezdése d) pontjában említett 2,5 %-os célérték teljesítéséhez hozzájáruló alapanyagok listája

a)

(autotróf) algák;

| b) | nem biológiai eredetű, megújuló energiaforrásból származó folyékony és gáznemű üzemanyagok. |
| --- | --- |

b)

nem biológiai eredetű, megújuló energiaforrásból származó folyékony és gáznemű üzemanyagok.

| c) | szén-dioxid- megkötés és közlekedési célú felhasználás; |
| --- | --- |

c)

szén-dioxid- megkötés és közlekedési célú felhasználás;

| d) | baktériumok. |
| --- | --- |

d)

baktériumok.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1774/2002/EK rendelete (2002. október 3.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról.(HL L 273., 2002.10.10., 1. o.).”"

---

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/395 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/395

---

P7_TA(2013)0358

Az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 1100/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0413 – C7-0202/2012 – 2012/0201(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0413), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0413),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0202/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0202/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0242/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0242/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 11., 2013.1.15., 86. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0201

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 1100/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (-1) | A tagállamok által benyújtandó információk alapján a Bizottságnak jelentést kell készítenie az angolnagazdálkodási tervek végrehajtásának kimeneteléről és amennyiben szükséges, sürgősen javaslatot kell tennie olyan megfelelő intézkedésekre, amelyek segítségével az európai angolnaállomány nagy valószínűséggel helyreállítható. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(-1)

A tagállamok által benyújtandó információk alapján a Bizottságnak jelentést kell készítenie az angolnagazdálkodási tervek végrehajtásának kimeneteléről és amennyiben szükséges, sürgősen javaslatot kell tennie olyan megfelelő intézkedésekre, amelyek segítségével az európai angolnaállomány nagy valószínűséggel helyreállítható. [Mód. 1]

| (1) | Az 1100/2007/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1100/2007/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

| (2) | Az 1100/2007/EK rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és ▌ 291. cikkével. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

Az 1100/2007/EK rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és ▌ 291. cikkével. [Mód. 2]

| (3) | Az 1100/2007/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, hogy felléphessen abban az esetben, ha az állománypótlásra használt angolnák átlagos piaci ára jelentősen csökkenne az egyéb célokra használt angolnák átlagos piaci árához képest.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság a legutóbbi tudományos tanácsadáson és tudományos ajánlásokon alapuló előkészítő munkája során – különösen szakértői szinten – megfelelő konzultációt folytasson annak biztosítása érdekében, hogy tárgyilagos, pontos, teljes körű és naprakész információk álljanak rendelkezésére. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz való, kellő időben történő egyidejű továbbításáról. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(3)

Az 1100/2007/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, hogy felléphessen abban az esetben, ha az állománypótlásra használt angolnák átlagos piaci ára jelentősen csökkenne az egyéb célokra használt angolnák átlagos piaci árához képest.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság a legutóbbi tudományos tanácsadáson és tudományos ajánlásokon alapuló előkészítő munkája során – különösen szakértői szinten – megfelelő konzultációt folytasson annak biztosítása érdekében, hogy tárgyilagos, pontos, teljes körű és naprakész információk álljanak rendelkezésére. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz való, kellő időben történő egyidejű továbbításáról. [Mód. 3]

| (4) | Különösen fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a szakértők bevonását is. |
| --- | --- |

(4)

Különösen fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a szakértők bevonását is.

| (5) | A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.
  [Mód. 4] |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.
  [Mód. 4]

| (6) | Az 1100/2007/EK rendeletben foglalt, az angolnagazdálkodási tervek
  a rendelkezésre álló legjobb és legfrissebb
  műszaki és tudományos értékelés

  ismeretek
  alapján történő, Bizottság általi jóváhagyására vonatkozó rendelkezések végrehajtásának egységes feltételei biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell ruházni a Bizottságra. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni. [Mód.5] |
| --- | --- |

(6)

Az 1100/2007/EK rendeletben foglalt, az angolnagazdálkodási tervek
  a rendelkezésre álló legjobb és legfrissebb
  műszaki és tudományos értékelés

  ismeretek
  alapján történő, Bizottság általi jóváhagyására vonatkozó rendelkezések végrehajtásának egységes feltételei biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell ruházni a Bizottságra. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni. [Mód.5]

| (6a) | Az ICES-nek 2013-ban új és átfogóbb szakvéleményt kell adnia az angolnaállományok helyzetéről. Az ilyen tanácsok előkészítésekor az ICES-nek ki kell térnie az angolnaállomány csökkenése mögött meghúzódó valamennyi okra, többek között az ívóhelyekkel kapcsolatosakra is. Amennyiben az ICES újfent megerősíti, hogy az angolnaállomány állapota továbbra is kritikus, a Bizottságnak a lehető legrövidebb időn belül új rendeletre irányuló javaslatot kell előterjesztenie az európai angolnaállomány helyreállításáról. E rendeletnek ki kell terjednie az olyan hosszú távú megoldásokra is, mint például a migrációs útvonalak felszabadítása. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(6a)

Az ICES-nek 2013-ban új és átfogóbb szakvéleményt kell adnia az angolnaállományok helyzetéről. Az ilyen tanácsok előkészítésekor az ICES-nek ki kell térnie az angolnaállomány csökkenése mögött meghúzódó valamennyi okra, többek között az ívóhelyekkel kapcsolatosakra is. Amennyiben az ICES újfent megerősíti, hogy az angolnaállomány állapota továbbra is kritikus, a Bizottságnak a lehető legrövidebb időn belül új rendeletre irányuló javaslatot kell előterjesztenie az európai angolnaállomány helyreállításáról. E rendeletnek ki kell terjednie az olyan hosszú távú megoldásokra is, mint például a migrációs útvonalak felszabadítása. [Mód. 6]

| (7) | A Bizottságnak nem lesz lehetősége 2011. július 1-ig jelentést tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az állománypótlást célzó intézkedésekről és a piaci árak alakulásáról, mivel a tagállamok az ezekre vonatkozó információkat késve közölték. E jelentés benyújtásának határidejét ezért 2012. december 31-re kell módosítani. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak nem lesz lehetősége 2011. július 1-ig jelentést tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az állománypótlást célzó intézkedésekről és a piaci árak alakulásáról, mivel a tagállamok az ezekre vonatkozó információkat késve közölték. E jelentés benyújtásának határidejét ezért 2012. december 31-re kell módosítani.

| (7a) | Rendkívül fontos, hogy a Bizottság szankciókat alkalmazzon azon tagállamokkal szemben, amelyek nem küldik meg és nem elemzik a rendelkezésükre álló minden olyan adatot, amely alapján lehetővé válna az európai angolnaállomány helyzetének kimerítő és tudományosan megalapozott elemzése. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Rendkívül fontos, hogy a Bizottság szankciókat alkalmazzon azon tagállamokkal szemben, amelyek nem küldik meg és nem elemzik a rendelkezésükre álló minden olyan adatot, amely alapján lehetővé válna az európai angolnaállomány helyzetének kimerítő és tudományosan megalapozott elemzése. [Mód. 7]

| (8) | Az 1100/2007/EK rendelet jelenleg hatályos szövege a visszajutási célszint eléréséhez szükséges alternatív intézkedések meghozatalára, vagyis a rendelet e nem alapvető elemének módosítására a Tanácsot hatalmazza fel. Az EUMSZ értelmében ilyen döntéshozatali eljárás már nincsen, így ezt a rendelkezést törölni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 1100/2007/EK rendelet jelenleg hatályos szövege a visszajutási célszint eléréséhez szükséges alternatív intézkedések meghozatalára, vagyis a rendelet e nem alapvető elemének módosítására a Tanácsot hatalmazza fel. Az EUMSZ értelmében ilyen döntéshozatali eljárás már nincsen, így ezt a rendelkezést törölni kell.

| (9) | A 2008/292/EK bizottsági határozat (5) megállapította, hogy a Fekete-tenger és a hozzá tartozó folyórendszerek nem képezik az európai angolna természetes élőhelyeit az 1100/2007/EK rendelet alkalmazásában. Ennek fényében a rendelet 1. cikkének (2) bekezdése elavult, azt el kell hagyni. |
| --- | --- |

(9)

A 2008/292/EK bizottsági határozat (5) megállapította, hogy a Fekete-tenger és a hozzá tartozó folyórendszerek nem képezik az európai angolna természetes élőhelyeit az 1100/2007/EK rendelet alkalmazásában. Ennek fényében a rendelet 1. cikkének (2) bekezdése elavult, azt el kell hagyni.

| (10) | A 2009/310/EK bizottsági határozat (6) jóváhagyta Ciprus, Málta, Ausztria, Románia és Szlovákia kérelmét az angolnagazdálkodási terv készítésére vonatkozó kötelezettség alóli mentesség iránt. További mentességi kérelmek nem érkeztek. Így a 1100/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése elavult, azt el kell hagyni. |
| --- | --- |

(10)

A 2009/310/EK bizottsági határozat (6) jóváhagyta Ciprus, Málta, Ausztria, Románia és Szlovákia kérelmét az angolnagazdálkodási terv készítésére vonatkozó kötelezettség alóli mentesség iránt. További mentességi kérelmek nem érkeztek. Így a 1100/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése elavult, azt el kell hagyni.

| (11) | Az 1100/2007/EK rendeletet a fentieknek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(11)

Az 1100/2007/EK rendeletet a fentieknek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1100/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 1. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A 1. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 1a. | A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A tagállamok megállapítják és meghatározzák azokat a nemzeti felségterületükhöz tartozó egyes vízgyűjtőket, amelyek az európai angolna természetes élőhelyei (»angolnás vízgyűjtők«), és amelyek tengeri vizeket is magukban foglalhat nak.”


  [Mód. 9] |
| --- | --- |

1a.

A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A tagállamok megállapítják és meghatározzák azokat a nemzeti felségterületükhöz tartozó egyes vízgyűjtőket, amelyek az európai angolna természetes élőhelyei (»angolnás vízgyűjtők«), és amelyek tengeri vizeket is magukban foglalhat nak.”

| 1b. | A 2. cikk (10) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(10)
     
  Az angolnagazdálkodási tervben az egyes tagállamok a lehető leghamarabb megfelelő intézkedéseket hajtanak végre a halászat körén kívül eső tényezők – többek között a vízerőmű-turbinák és a szivattyúk – okozta angolnaelhullás csökkentésére. Szükség esetén további intézkedéseket kell tenni az egyéb tényezők által okozott elhullás csökkentésére, a terv céljainak elérése érdekében.”


  [Mód. 10] |
| --- | --- |

1b.

A 2. cikk (10) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(10)
     
  Az angolnagazdálkodási tervben az egyes tagállamok a lehető leghamarabb megfelelő intézkedéseket hajtanak végre a halászat körén kívül eső tényezők – többek között a vízerőmű-turbinák és a szivattyúk – okozta angolnaelhullás csökkentésére. Szükség esetén további intézkedéseket kell tenni az egyéb tényezők által okozott elhullás csökkentésére, a terv céljainak elérése érdekében.”

| 2. | A 3. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 3. cikket el kell hagyni.

| 3. | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(1)   Az angolnagazdálkodási tervek jóváhagyását a Bizottság a 12b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén végzi.” |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1)   Az angolnagazdálkodási tervek jóváhagyását a Bizottság a 12b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén végzi.”

| 3a. | A 5. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  Azoknak a tagállamoknak, amelyek legkésőbb 2008. december 31-ig jóváhagyás céljából angolnagazdálkodási tervet nyújtottak be a Bizottságnak, amelyet azonban a Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően nem hagyhat jóvá, vagy amely nem felel meg a 9. cikkben foglalt jelentéstételi és értékelési feltételeknek, az angolnahalászati idény lerövidítése révén vagy egyéb módszerek segítségével a 2004–2006 közötti átlagos erőkifejtéshez viszonyítva legalább 50 %-kal, vagy olyan arányban csökkenteniük kell a halászati erőkifejtésüket, hogy a kifogott angolna mennyiségének a 2004–2006-os időszak fogásainak átlagos szintjéhez képest történő legalább 50 %-os csökkentése biztosítva legyen. E csökkentést a terv jóváhagyásának elutasításáról szóló döntést vagy a jelentéstételi határidő eredménytelen lejártát követő három hónapon belül végre kell hajtani.”


  [Mód. 11] |
| --- | --- |

3a.

A 5. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  Azoknak a tagállamoknak, amelyek legkésőbb 2008. december 31-ig jóváhagyás céljából angolnagazdálkodási tervet nyújtottak be a Bizottságnak, amelyet azonban a Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően nem hagyhat jóvá, vagy amely nem felel meg a 9. cikkben foglalt jelentéstételi és értékelési feltételeknek, az angolnahalászati idény lerövidítése révén vagy egyéb módszerek segítségével a 2004–2006 közötti átlagos erőkifejtéshez viszonyítva legalább 50 %-kal, vagy olyan arányban csökkenteniük kell a halászati erőkifejtésüket, hogy a kifogott angolna mennyiségének a 2004–2006-os időszak fogásainak átlagos szintjéhez képest történő legalább 50 %-os csökkentése biztosítva legyen. E csökkentést a terv jóváhagyásának elutasításáról szóló döntést vagy a jelentéstételi határidő eredménytelen lejártát követő három hónapon belül végre kell hajtani.”

| 3b. | Az 5. cikkbe a következő bekezdés kerül be:




  „(7)
     
  2014. január 1-jétől minden angolnagazdálkodási tervet kétévente felül kell vizsgálni és frissíteni kell, a legújabb tudományos szakvélemények figyelembevételével.”


  [Mód. 12] |
| --- | --- |

3b.

Az 5. cikkbe a következő bekezdés kerül be:

„(7)
     
  2014. január 1-jétől minden angolnagazdálkodási tervet kétévente felül kell vizsgálni és frissíteni kell, a legújabb tudományos szakvélemények figyelembevételével.”

| (4) | A 7. cikk (6) és (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   Abban az esetben, ha az állománypótlásra használt angolnák átlagos piaci ára jelentős csökkenést mutat az egyéb célokra használt angolnák átlagos piaci árához képest, az érintett tagállam tájékoztatja erről a Bizottságot. A Bizottság a 12a. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása révén a helyzet megoldása érdekében átmenetileg csökkentheti a (2) bekezdésnek megfelelően az állománypótlásra használt angolnák arányát,
  amennyiben az angolnagazdálkodási terv megfelel a 2. cikk (4) bekezdésének
  .
  (7)   A Bizottság legkésőbb 2012

  2013.
  december 31-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és értékeli az állománypótlást célzó intézkedéseket,
  figyelembe véve az azon körülményekről kiadott legújabb tudományos szakvéleményt, amelyek mellett az állománypótlás várhatóan hozzájárul
  a
  szaporodóképes állomány biomasszájának növeléséhez. E jelentésben a Bizottság áttekinti a
  piaci árak alakulását. is beleértve.”
  [Mód. 13] |
| --- | --- |

(4)

A 7. cikk (6) és (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Abban az esetben, ha az állománypótlásra használt angolnák átlagos piaci ára jelentős csökkenést mutat az egyéb célokra használt angolnák átlagos piaci árához képest, az érintett tagállam tájékoztatja erről a Bizottságot. A Bizottság a 12a. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása révén a helyzet megoldása érdekében átmenetileg csökkentheti a (2) bekezdésnek megfelelően az állománypótlásra használt angolnák arányát,
  amennyiben az angolnagazdálkodási terv megfelel a 2. cikk (4) bekezdésének
  .

(7)   A Bizottság legkésőbb 2012

  2013.
  december 31-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és értékeli az állománypótlást célzó intézkedéseket,
  figyelembe véve az azon körülményekről kiadott legújabb tudományos szakvéleményt, amelyek mellett az állománypótlás várhatóan hozzájárul
  a
  szaporodóképes állomány biomasszájának növeléséhez. E jelentésben a Bizottság áttekinti a
  piaci árak alakulását. is beleértve.”

| 4a. | A 7. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(8)
     
  Az állománypótlás az .../.../EU [ETHA]-rendelet 38. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában állományvédelmi intézkedésnek minősül, feltéve, hogy:








  — | ez a 2. cikkel összhangban összeállított angolnagazdálkodási terv része; |
| --- | --- | --- |

4a.

A 7. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)
     
  Az állománypótlás az .../.../EU [ETHA]-rendelet 38. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában állományvédelmi intézkedésnek minősül, feltéve, hogy:

—

ez a 2. cikkel összhangban összeállított angolnagazdálkodási terv része;

| — | ennek során az angolnákat olyan módszerekkel és eszközökkel fogják ki és kezelik, amelyekkel biztosítható, hogy a fogás, tárolás, szállítás és tenyésztés során az elhullási arány a lehető legkisebb legyen, |
| --- | --- |

—

ennek során az angolnákat olyan módszerekkel és eszközökkel fogják ki és kezelik, amelyekkel biztosítható, hogy a fogás, tárolás, szállítás és tenyésztés során az elhullási arány a lehető legkisebb legyen,

| — | erre olyan területen kerül sor, ahol nagy az esély a túlélésre és a migrációra, |
| --- | --- |

—

erre olyan területen kerül sor, ahol nagy az esély a túlélésre és a migrációra,

| — | hozzájárul a 2. cikk (4) bekezdésében meghatározott 40 %-os visszajutási célszint eléréséhez, és |
| --- | --- |

—

hozzájárul a 2. cikk (4) bekezdésében meghatározott 40 %-os visszajutási célszint eléréséhez, és

| — | az angolnákat elkülönítik a betegségek és paraziták esetleges elterjedésének megakadályozása érdekében.” |
| --- | --- |

—

az angolnákat elkülönítik a betegségek és paraziták esetleges elterjedésének megakadályozása érdekében.”

| (5) | A 9. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.a következő szöveg lép:


  „9 cikk




  Jelentés és értékelés




  (1)
     
  A tagállamok összegyűjtik a kutatási adatokat annak érdekében, hogy számszerűsítsék a meghozott intézkedések angolnaállományra gyakorolt hatásait, valamint enyhítő intézkedéseket állapítsanak meg és ajánlásokat tegyenek a gazdálkodási célértékekre. A tagállamok kezdetben háromévente készítenek jelentést a Bizottság számára – az első jelentést 2012. június 30-ig kell előterjeszteni – és elérhetővé teszik az adatokat a kijelölt tudományos testületek számára. A jelentéstétel gyakorisága az első hároméves jelentés benyújtása után kétévenként egy alkalomra nő. A jelentések ismertetik a nyomon követést, a végrehajtást, a hatékonyságot és az eredményeket, és különösen tartalmazzák a következőkre vonatkozó lehető legpontosabb becsléseket:










  a) | minden egyes tagállamra vonatkozóan a tengerbe ívásra visszajutó ezüstangolna biomasszájának vagy az adott tagállam területét a tenger felé ívási vándorlás részeként elhagyó ezüstangolna biomasszájának a 2. cikk (4) bekezdésében meghatározott visszajutási célszinthez képest számított aránya; |
| --- | --- | --- |

(5)

A 9. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.a következő szöveg lép:

„9 cikk

Jelentés és értékelés

(1)
     
  A tagállamok összegyűjtik a kutatási adatokat annak érdekében, hogy számszerűsítsék a meghozott intézkedések angolnaállományra gyakorolt hatásait, valamint enyhítő intézkedéseket állapítsanak meg és ajánlásokat tegyenek a gazdálkodási célértékekre. A tagállamok kezdetben háromévente készítenek jelentést a Bizottság számára – az első jelentést 2012. június 30-ig kell előterjeszteni – és elérhetővé teszik az adatokat a kijelölt tudományos testületek számára. A jelentéstétel gyakorisága az első hároméves jelentés benyújtása után kétévenként egy alkalomra nő. A jelentések ismertetik a nyomon követést, a végrehajtást, a hatékonyságot és az eredményeket, és különösen tartalmazzák a következőkre vonatkozó lehető legpontosabb becsléseket:

a)

minden egyes tagállamra vonatkozóan a tengerbe ívásra visszajutó ezüstangolna biomasszájának vagy az adott tagállam területét a tenger felé ívási vándorlás részeként elhagyó ezüstangolna biomasszájának a 2. cikk (4) bekezdésében meghatározott visszajutási célszinthez képest számított aránya;

| b) | az angolnahalászati erőkifejtés évenkénti szintje, valamint a 4. cikk (2) bekezdésének és az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően teljesített csökkentés; |
| --- | --- |

b)

az angolnahalászati erőkifejtés évenkénti szintje, valamint a 4. cikk (2) bekezdésének és az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően teljesített csökkentés;

| c) | a halászat körén kívül eső tényezők okozta elhullás mértéke, valamint a 2. cikk (10) bekezdésének megfelelően teljesített csökkentés; |
| --- | --- |

c)

a halászat körén kívül eső tényezők okozta elhullás mértéke, valamint a 2. cikk (10) bekezdésének megfelelően teljesített csökkentés;

| d) | a 12 cm-nél rövidebb kifogott angolna mennyisége, és ebből a különböző célokra felhasznált arány; |
| --- | --- |

d)

a 12 cm-nél rövidebb kifogott angolna mennyisége, és ebből a különböző célokra felhasznált arány;

| e) | a telepített angolnák túlélési aránya, a halászat, a szállítás, az állománypótlás vagy a Sargasso-tengerbe ívásra való visszajutás során. |
| --- | --- |

e)

a telepített angolnák túlélési aránya, a halászat, a szállítás, az állománypótlás vagy a Sargasso-tengerbe ívásra való visszajutás során.

| f) | a kifogott angolnák ívóhelyeinek önkéntes azonosítása. |
| --- | --- |

f)

a kifogott angolnák ívóhelyeinek önkéntes azonosítása.

(2)
     
  A Bizottság 2013. október 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, az angolnagazdálkodási tervek végrehajtásának eredményeiről készített statisztikai és tudományos értékeléssel, valamint a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság véleményével. E jelentés eredményei alapján az Európai Bizottság javaslatokat tehet arra, hogy a rendelet hatályát kiterjesszék az angolnák elhullásának halászaton kívüli tényezőire is.

(3)
     
  A Bizottság legkésőbb 2013. december 31-ig értékelést terjeszt elő az európai angolna európai és nemzetközi kereskedelméről – különös figyelmet fordítva az Unió CITES értelmében fennálló kötelezettségei teljesítésére –, valamint becslést nyújt be az európai angolna tagállamokban megvalósuló illegális kereskedelméről. E jelentésnek azonosítania kell a rendelkezésre álló különböző adatkészletek közötti ellentmondásokat, és intézkedéseket kell javasolnia a kereskedelem ellenőrzésének javítása érdekében, ideértve a meglévő vámkódok módosítását is, az eredményesebb ellenőrzés lehetővé tétele érdekében.”

| 5a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „9a. cikk




  Nyomonkövetési intézkedések




  Figyelembe véve a 7. cikk (7) és a 9. cikk (2) és (3) bekezdésében említett jelentések eredményeit, valamint az ICES által az európai angolnaállomány állapotáról 2013-ban kiadott minden új és átfogó szakvéleményt, a Bizottság – legkésőbb 2014. március 31-ig – új jogalkotási javaslatot nyújt be a Parlamentnek és a Tanácsnak annak biztosítása érdekében, hogy az európai angolnaállomány nagy valószínűséggel helyreálljon. Ezáltal a Bizottság megvizsgálhatja azt, hogy miként lehetne a rendelet hatályát az angolnák elhullásának halászaton kívüli tényezőire is kiterjeszteni.”


  [Mód. 16] |
| --- | --- |

5a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„9a. cikk

Nyomonkövetési intézkedések

Figyelembe véve a 7. cikk (7) és a 9. cikk (2) és (3) bekezdésében említett jelentések eredményeit, valamint az ICES által az európai angolnaállomány állapotáról 2013-ban kiadott minden új és átfogó szakvéleményt, a Bizottság – legkésőbb 2014. március 31-ig – új jogalkotási javaslatot nyújt be a Parlamentnek és a Tanácsnak annak biztosítása érdekében, hogy az európai angolnaállomány nagy valószínűséggel helyreálljon. Ezáltal a Bizottság megvizsgálhatja azt, hogy miként lehetne a rendelet hatályát az angolnák elhullásának halászaton kívüli tényezőire is kiterjeszteni.”

| (6) | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „12a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  1.   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  2.   A Bizottság a 7. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazást határozatlan időre felhatalmazást
  ...-tól

   (7)

  számított három éves időtartamra
  kapja.
  A Bizottság a hároméves időtartam vége előtt legkésőbb 9 hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb az adott időszak vége előtt három hónappal nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, akkor az hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.



  [Mód. 17]

  3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  4.   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  5.   A 7. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
  12b. cikk
  Bizottsági eljárás
  1.   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett bizottságnak minősül (8).
  2.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

  (7)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.
  "


  (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról. (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)”" |
| --- | --- |

(6)

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„12a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

1.   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

2.   A Bizottság a 7. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazást határozatlan időre felhatalmazást
  ...-tól

   (7)

  számított három éves időtartamra
  kapja.
  A Bizottság a hároméves időtartam vége előtt legkésőbb 9 hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb az adott időszak vége előtt három hónappal nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, akkor az hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

[Mód. 17]

3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

4.   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

5.   A 7. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

12b. cikk

Bizottsági eljárás

1.   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett bizottságnak minősül (8).

2.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(7)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.
  "

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról. (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)”"

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 11., 2013.1.15., 86. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i álláspontja.

2

(3)  A Tanács 1100/2007/EK rendelete (2007. szeptember 18.) az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról (HL L 248., 2007.9.22., 17. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

4

(5)  2008/292/EK: A Bizottság határozata (2008. április 4.) annak megállapításáról, hogy az 1100/2007/EK rendelet alkalmazásában a Fekete-tenger és a hozzá kapcsolódó folyórendszerek nem képezik az európai angolna természetes élőhelyét (HL L 98., 2008.4.10., 14. o.).

5

(6)  2009/310/EK: A Bizottság határozata (2009. április 2.) az angolnagazdálkodási terv készítésére vonatkozóan az 1100/2007/EK tanácsi rendeletben előírt kötelezettség alóli mentesség tárgyában Ciprus, Málta, Ausztria, Románia és Szlovákia által benyújtott kérelmek jóváhagyásáról (HL L 91., .2009.4.3., 23. o.).

6

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/401 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/401

---

P7_TA(2013)0359

Az Uniós Vámkódex ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0064 – C7-0045/2012 – 2012/0027(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2016/C 093/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0064), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0064),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 33., 114. és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0045/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 33., 114. és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0045/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, |
| --- | --- |

—

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett 2012. július 12-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett 2012. július 12-i levélre,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0006/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0006/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 229., 2012.7.31., 68. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0027

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 952/2013/EU rendelet.)

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/402 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/402

---

P7_TA(2013)0360

A mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtése ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0855 – C7-0468/2011 – 2011/0416(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0855), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0855),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0468/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0468/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. február 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. február 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0179/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0179/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 149. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0416

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 1318/2013/EU rendelet.)

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/403 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/403

---

P7_TA(2013)0361

Az élelmiszer-biztonsági irányelveknek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosítása ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelvnek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0150 – C7-0089/2012 – 2012/0075(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0150), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0150),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 43. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0089/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 43. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0089/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében az osztrák szövetségi tanács által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében az osztrák szövetségi tanács által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel [a Tanács képviselőjének 2013. május 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel [a Tanács képviselőjének 2013. május 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0045/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0045/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 229., 2012.7.31., 143. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0075

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 11-én került elfogadásra az 1999/4/EK és a 2000/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK tanácsi irányelvnek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 1021/2013/EU rendelet.)

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/404 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/404

---

P7_TA(2013)0362

Megállapodás az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság között a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről ***

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05674/2013 – C7-0110/2013 – 2012/0271(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 093/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05674/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05674/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás tervezetére (14203/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás tervezetére (14203/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése a) pontjának és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0110/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése a) pontjának és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0110/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0266/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0266/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Zöld-foki Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Zöld-foki Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/405 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/405

---

P7_TA(2013)0363

Megállapodás az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság között a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról ***

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14546/2012 – C7-0109/2013 – 2012/0268(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 093/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14546/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14546/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (14759/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (14759/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikkének (3) bekezdésével és 218. cikkének (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0109/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikkének (3) bekezdésével és 218. cikkének (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0109/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0267/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0267/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Zöld-foki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Zöld-foki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/406 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/406

---

P7_TA(2013)0354

A 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet – Az Európai GNSS Ügynökség létszáma – Az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) létszáma – Az Európai Unió Bíróságának létszáma

Az Európai Parlament 2013. szeptember 11-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról III. szakasz – Bizottság, IV. szakasz – Európai Unió Bírósága , (11696/2013 – C7-0247/2013 – 2013/2084(BUD))

(2016/C 093/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a Bizottság által 2013. április 29-én elfogadott, 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0254), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013. április 29-én elfogadott, 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0254),

| — | tekintettel a 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2013. július 15-én elfogadott álláspontra (11696/2013 – C7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2013. július 15-én elfogadott álláspontra (11696/2013 – C7-0247/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0285/2013) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0285/2013)

| A. | mivel a 4/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja az Európai GNSS Ügynökség létszámtervének az ügynökségre bízott új feladatok következtében 20 álláshely hozzáadásával történő módosítása, az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) létszámtervének az ügynökség megbízatásának kibővítése következtében 2 ideiglenes alkalmazottal és 13 szerződéses alkalmazottal történő módosítása, valamint az Európai Unió Bírósága létszámtervének az Európai Unió Bírósága új főtanácsnokainak kinevezése következtében 7 álláshellyel történő módosítása, |
| --- | --- |

A.

mivel a 4/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja az Európai GNSS Ügynökség létszámtervének az ügynökségre bízott új feladatok következtében 20 álláshely hozzáadásával történő módosítása, az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) létszámtervének az ügynökség megbízatásának kibővítése következtében 2 ideiglenes alkalmazottal és 13 szerződéses alkalmazottal történő módosítása, valamint az Európai Unió Bírósága létszámtervének az Európai Unió Bírósága új főtanácsnokainak kinevezése következtében 7 álláshellyel történő módosítása,

| B. | mivel a javasolt növeléseket költségvetési szempontból semlegesnek mutatják be azáltal, hogy a költségvetés Bizottságra vonatkozó részében a megfelelő csökkentések révén, az Európai Unió Bírósága esetében pedig a saját szakaszán belül rendelkezésre álló előirányzatok révén teljes mértékben ellensúlyoznák azokat, |
| --- | --- |

B.

mivel a javasolt növeléseket költségvetési szempontból semlegesnek mutatják be azáltal, hogy a költségvetés Bizottságra vonatkozó részében a megfelelő csökkentések révén, az Európai Unió Bírósága esetében pedig a saját szakaszán belül rendelkezésre álló előirányzatok révén teljes mértékben ellensúlyoznák azokat,

| C. | mivel az Európai GNSS Ügynökség szóban forgó 20 álláshelyének betöltését sürgősen meg kell oldani ahhoz, hogy 2014 januárjára az ügynökség felkészülhessen új feladataira, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai GNSS Ügynökség szóban forgó 20 álláshelyének betöltését sürgősen meg kell oldani ahhoz, hogy 2014 januárjára az ügynökség felkészülhessen új feladataira,

| D. | mivel ez a költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Bírósága eredeti – a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 38. nyilatkozaton alapuló – kérelmének csak egy részét foglalja magában, kihagyva a Bíróság által kért 9 jogi referenst, |
| --- | --- |

D.

mivel ez a költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Bírósága eredeti – a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 38. nyilatkozaton alapuló – kérelmének csak egy részét foglalja magában, kihagyva a Bíróság által kért 9 jogi referenst,

| E. | mivel a további jogi referensek enyhíthetnék az Európai Unió Bíróságára nehezedő többletterheket, melyek abból erednek, hogy a Tanács ez idáig nem tudott megállapodni a Törvényszék bírói karának kibővítéséről (annak ellenére, hogy e reform szükségességét nem vitatja), és mivel ezek az álláshelyek szerepelnek a Bizottság által benyújtott 2014. évi költségvetési tervezetben; |
| --- | --- |

E.

mivel a további jogi referensek enyhíthetnék az Európai Unió Bíróságára nehezedő többletterheket, melyek abból erednek, hogy a Tanács ez idáig nem tudott megállapodni a Törvényszék bírói karának kibővítéséről (annak ellenére, hogy e reform szükségességét nem vitatja), és mivel ezek az álláshelyek szerepelnek a Bizottság által benyújtott 2014. évi költségvetési tervezetben;

| 1. | tudomásul veszi a 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által előterjesztett formájában, és a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által előterjesztett formájában, és a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | az Európai GNSS Ügynökség személyzetének növelése tekintetében megjegyzi, hogy a Bizottság személyzetének csökkentése által történő ellentételezés nem fog rögtön 2013-ban elkezdődni, és csak a következő többéves pénzügyi keret során fog teljesen megvalósulni; |
| --- | --- |

2.

az Európai GNSS Ügynökség személyzetének növelése tekintetében megjegyzi, hogy a Bizottság személyzetének csökkentése által történő ellentételezés nem fog rögtön 2013-ban elkezdődni, és csak a következő többéves pénzügyi keret során fog teljesen megvalósulni;

| 3. | aggódik a bizottsági létszámtervben szereplő személyzeti csökkentés megtévesztő bemutatása miatt; megjegyzi, hogy 13 szerződéses alkalmazott és 2 álláshely be van fagyasztva a Bizottság közvetlen szolgálataiban, ugyanakkor ezeket hozzáadták az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség létszámtervéhez; megjegyzi, hogy mivel valamennyi végrehajtó ügynökség a Bizottság személyzetének része, nem mutatható ki a Bizottság költségvetéséből való, ismertetett levonás; tisztában van azzal, hogy a végrehajtó ügynökségek személyzetét teljes mértékben működési alapokból fizetik; |
| --- | --- |

3.

aggódik a bizottsági létszámtervben szereplő személyzeti csökkentés megtévesztő bemutatása miatt; megjegyzi, hogy 13 szerződéses alkalmazott és 2 álláshely be van fagyasztva a Bizottság közvetlen szolgálataiban, ugyanakkor ezeket hozzáadták az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség létszámtervéhez; megjegyzi, hogy mivel valamennyi végrehajtó ügynökség a Bizottság személyzetének része, nem mutatható ki a Bizottság költségvetéséből való, ismertetett levonás; tisztában van azzal, hogy a végrehajtó ügynökségek személyzetét teljes mértékben működési alapokból fizetik;

| 4. | szándékában áll a 2014.évi éves költségvetési eljárás keretében támogatni az Európai Unió Bíróság azon további álláshelyeit, amelyeket a Bizottság kihagyott ebből a tervezetből; |
| --- | --- |

4.

szándékában áll a 2014.évi éves költségvetési eljárás keretében támogatni az Európai Unió Bíróság azon további álláshelyeit, amelyeket a Bizottság kihagyott ebből a tervezetből;

| 5. | jóváhagyja a 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

5.

jóváhagyja a 4/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 6. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 4/2013. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 4/2013. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

2013. szeptember 12., csütörtök

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/408 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/408

---

P7_TA(2013)0369

Az európai ombudsman 2012. évi tevékenysége

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i állásfoglalása az európai ombudsman 2012. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2013/2051(INI))

(2016/C 093/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2012. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2012. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. cikkének (3) bekezdésére, 228. cikkére, valamint 298. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. cikkének (3) bekezdésére, 228. cikkére, valamint 298. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 43. cikkére,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat (1) módosításáról szóló európai parlamenti határozat elfogadásáról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat (1) módosításáról szóló európai parlamenti határozat elfogadásáról szóló, 2008. június 18-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az európai ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az európai ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az ombudsman alapokmányának 2009. január 1-jei végrehajtási rendelkezéseire (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman alapokmányának 2009. január 1-jei végrehajtási rendelkezéseire (3),

| — | tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének második és harmadik mondatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének második és harmadik mondatára,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0257/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0257/2013),

| A. | mivel az európai ombudsman 2012. évi tevékenységéről szóló éves jelentést 2013. május 21-én hivatalosan benyújtották a Parlament elnökéhez, Nikiforosz Diamandurosz ombudsman pedig 2013. május 28-án Brüsszelben a Petíciós Bizottság elé terjesztette jelentését; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai ombudsman 2012. évi tevékenységéről szóló éves jelentést 2013. május 21-én hivatalosan benyújtották a Parlament elnökéhez, Nikiforosz Diamandurosz ombudsman pedig 2013. május 28-án Brüsszelben a Petíciós Bizottság elé terjesztette jelentését;

| B. | mivel a 2012-es éves jelentés az utolsó éves jelentés, amelyet európai ombudsmanként Nikiforosz Diamandurosz előterjeszt, minthogy 2013. március 14-én tájékoztatta az Európai Parlament elnökét azon szándékáról, hogy 2013. október 1-jével lemond megbízatásáról; mivel Nikiforosz Diamanduroszt először 2003-ban választották meg európai ombudsmannak, majd 2005-ben és 2010-ben újraválasztották; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2012-es éves jelentés az utolsó éves jelentés, amelyet európai ombudsmanként Nikiforosz Diamandurosz előterjeszt, minthogy 2013. március 14-én tájékoztatta az Európai Parlament elnökét azon szándékáról, hogy 2013. október 1-jével lemond megbízatásáról; mivel Nikiforosz Diamanduroszt először 2003-ban választották meg európai ombudsmannak, majd 2005-ben és 2010-ben újraválasztották;

| C. | mivel Nikiforosz Diamandurosz tíz éven át töltötte be az európai ombudsmani tisztséget; mivel utódját 2013. október 1-jével kezdődően a 2014-es európai választásokig tartó időtartamra választják meg, és azt követően az új Parlamentnek új választási eljárást kell kezdeményeznie; |
| --- | --- |

C.

mivel Nikiforosz Diamandurosz tíz éven át töltötte be az európai ombudsmani tisztséget; mivel utódját 2013. október 1-jével kezdődően a 2014-es európai választásokig tartó időtartamra választják meg, és azt követően az új Parlamentnek új választási eljárást kell kezdeményeznie;

| D. | mivel az EUMSZ 24. cikke úgy rendelkezik, hogy „minden uniós polgárnak joga van a 228. cikkben intézményesített ombudsmanhoz fordulni”; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ 24. cikke úgy rendelkezik, hogy „minden uniós polgárnak joga van a 228. cikkben intézményesített ombudsmanhoz fordulni”;

| E. | mivel az EUMSZ 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUMSZ 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére;

| F. | mivel az EUMSZ 298. cikke szerint az Unió intézményei, szervei és hivatalai „egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”, és mivel ugyanezen cikk ennek érdekében az európai uniós közigazgatás valamennyi területére alkalmazandó rendeletek formájában konkrét másodlagos jogszabályok elfogadásáról rendelkezik; |
| --- | --- |

F.

mivel az EUMSZ 298. cikke szerint az Unió intézményei, szervei és hivatalai „egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”, és mivel ugyanezen cikk ennek érdekében az európai uniós közigazgatás valamennyi területére alkalmazandó rendeletek formájában konkrét másodlagos jogszabályok elfogadásáról rendelkezik;

| G. | mivel az Alapjogi Charta 41. cikke kimondja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”; |
| --- | --- |

G.

mivel az Alapjogi Charta 41. cikke kimondja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”;

| H. | mivel az EU az uniós polgárság 20. évfordulójának megünneplése céljából 2013-at jelölte ki a polgárok európai évének; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU az uniós polgárság 20. évfordulójának megünneplése céljából 2013-at jelölte ki a polgárok európai évének;

| I. | mivel az Alapjogi Charta 43. cikke kimondja, hogy „Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek vagy hivatalainak – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok esetén”; |
| --- | --- |

I.

mivel az Alapjogi Charta 43. cikke kimondja, hogy „Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek vagy hivatalainak – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok esetén”;

| J. | mivel a Parlament 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában jóváhagyta a helyes hivatali magatartás európai kódexét, amelyet az ombudsman készített; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában jóváhagyta a helyes hivatali magatartás európai kódexét, amelyet az ombudsman készített;

| K. | mivel hivatali visszásság abban az esetben történik, ha egy közjogi szerv nem a rá nézve kötelező szabálynak vagy elvnek megfelelően jár el; |
| --- | --- |

K.

mivel hivatali visszásság abban az esetben történik, ha egy közjogi szerv nem a rá nézve kötelező szabálynak vagy elvnek megfelelően jár el;

| L. | mivel e meghatározás értelmében a hivatali visszásság nem korlátozódik azokra az esetekre, amikor egy jogilag kötelező szabályt vagy elvet sértenek meg; mivel a megfelelő ügyintézés elvei a jogszabályoknál magasabb szintű elkötelezettséget jelentenek, és az uniós intézményektől nemcsak jogi kötelezettségeik tiszteletben tartását követelik meg, hanem azt is, hogy szolgálatkész szellemben járjanak el, és a nyilvánosság minden tagja számára biztosítsák a megfelelő – méltányos, pártatlan és a méltóságot tiszteletben tartó – bánásmódot és a jogaik egyenlő és teljes körű gyakorlását; |
| --- | --- |

L.

mivel e meghatározás értelmében a hivatali visszásság nem korlátozódik azokra az esetekre, amikor egy jogilag kötelező szabályt vagy elvet sértenek meg; mivel a megfelelő ügyintézés elvei a jogszabályoknál magasabb szintű elkötelezettséget jelentenek, és az uniós intézményektől nemcsak jogi kötelezettségeik tiszteletben tartását követelik meg, hanem azt is, hogy szolgálatkész szellemben járjanak el, és a nyilvánosság minden tagja számára biztosítsák a megfelelő – méltányos, pártatlan és a méltóságot tiszteletben tartó – bánásmódot és a jogaik egyenlő és teljes körű gyakorlását;

| M. | mivel 2012-ben az ombudsman 2 442 panaszt vett nyilvántartásba (2011-ben 2 510-et) és 2 460 panaszt dolgozott fel (2011-ben 2544-et); mivel ezek közül 740 panasz (30 %) tartozott a hatáskörébe; |
| --- | --- |

M.

mivel 2012-ben az ombudsman 2 442 panaszt vett nyilvántartásba (2011-ben 2 510-et) és 2 460 panaszt dolgozott fel (2011-ben 2544-et); mivel ezek közül 740 panasz (30 %) tartozott a hatáskörébe;

| N. | mivel a panaszok többsége (56 %) elektronikus formátumban érkezik be nyilvántartásba vételre az európai ombudsman interaktív weblapján keresztül, amely mind a 23 hivatalos nyelven elérhető; |
| --- | --- |

N.

mivel a panaszok többsége (56 %) elektronikus formátumban érkezik be nyilvántartásba vételre az európai ombudsman interaktív weblapján keresztül, amely mind a 23 hivatalos nyelven elérhető;

| O. | mivel az ombudsman a panaszok alapján 450 vizsgálatot indított (2011-ben 382-t); mivel ez 2011-hez képest 18 %-os növekedést jelent; mivel az ombudsman 15 saját kezdeményezésű vizsgálatot indított (2011-ben 14-et), és egy különjelentést nyújtott be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

O.

mivel az ombudsman a panaszok alapján 450 vizsgálatot indított (2011-ben 382-t); mivel ez 2011-hez képest 18 %-os növekedést jelent; mivel az ombudsman 15 saját kezdeményezésű vizsgálatot indított (2011-ben 14-et), és egy különjelentést nyújtott be a Parlamentnek;

| P. | mivel az ombudsman 390 vizsgálatot zárt le (köztük 10 saját kezdeményezésű vizsgálatot), amelyek közül 206 2012-ben, 113 2011-ben és 71 korábbi években indult; mivel a lezárt vizsgálatok 85,3 %-a (324) polgároktól, míg 14,7 %-a (56) vállalatoktól, egyesületektől vagy egyéb jogi személyektől érkezett panasz alapján indult; |
| --- | --- |

P.

mivel az ombudsman 390 vizsgálatot zárt le (köztük 10 saját kezdeményezésű vizsgálatot), amelyek közül 206 2012-ben, 113 2011-ben és 71 korábbi években indult; mivel a lezárt vizsgálatok 85,3 %-a (324) polgároktól, míg 14,7 %-a (56) vállalatoktól, egyesületektől vagy egyéb jogi személyektől érkezett panasz alapján indult;

| Q. | mivel a beérkezett panaszok közül 1 467 az Ombudsmanok Európai Hálózata valamely tagjának hatáskörébe tartozott; mivel ez a hálózat az Európai Unió, az EGT, Svájc és a tagjelölt országok nemzeti és regionális ombudsmanjaiból, valamint hasonló szerveiből áll; mivel a Parlament Petíciós Bizottsága a hálózat teljes jogú tagja; mivel az ombudsman 63 panaszt utalt e bizottság elé; |
| --- | --- |

Q.

mivel a beérkezett panaszok közül 1 467 az Ombudsmanok Európai Hálózata valamely tagjának hatáskörébe tartozott; mivel ez a hálózat az Európai Unió, az EGT, Svájc és a tagjelölt országok nemzeti és regionális ombudsmanjaiból, valamint hasonló szerveiből áll; mivel a Parlament Petíciós Bizottsága a hálózat teljes jogú tagja; mivel az ombudsman 63 panaszt utalt e bizottság elé;

| R. | mivel a 2012-ben indított vizsgálatok 52,7 %-a az Európai Bizottságot, 5,2 %-a az Európai Parlamentet, 3,0 %-a az Európai Külügyi Szolgálatot, 1,5 %-a az Európai Beruházási Bankot érintette, 20,9 %-a pedig egyéb uniós intézményeket, hivatalokat és szerveket érintett; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2012-ben indított vizsgálatok 52,7 %-a az Európai Bizottságot, 5,2 %-a az Európai Parlamentet, 3,0 %-a az Európai Külügyi Szolgálatot, 1,5 %-a az Európai Beruházási Bankot érintette, 20,9 %-a pedig egyéb uniós intézményeket, hivatalokat és szerveket érintett;

| S. | mivel a 2012-ben vizsgált állítólagos hivatali visszásságok elsősorban a törvényességgel (27,7 %), a tájékoztatás iránti kérelmekkel (12,5 %), a méltányossággal (10,3 %), a határozathozatali határidőkkel (8 %) és a dokumentumokhoz való hozzáféréssel (6,7 %) voltak kapcsolatosak; |
| --- | --- |

S.

mivel a 2012-ben vizsgált állítólagos hivatali visszásságok elsősorban a törvényességgel (27,7 %), a tájékoztatás iránti kérelmekkel (12,5 %), a méltányossággal (10,3 %), a határozathozatali határidőkkel (8 %) és a dokumentumokhoz való hozzáféréssel (6,7 %) voltak kapcsolatosak;

| T. | mivel az ombudsman 76 ügyben nem talált hivatali visszásságot (19 %), míg 56 ügyben hivatali visszásságot állapított meg (14 %); |
| --- | --- |

T.

mivel az ombudsman 76 ügyben nem talált hivatali visszásságot (19 %), míg 56 ügyben hivatali visszásságot állapított meg (14 %);

| U. | mivel a hivatali visszásság megállapításának hiánya sem jelent feltétlenül negatív eredményt a panaszos számára, mert az érintett intézménytől így részletes magyarázatot kaphat és az ombudsman független elemzését is megismerheti az ügyről, továbbá megbizonyosodhat arról, hogy az érintett intézmény a helyes hivatali magatartás elveinek megfelelően járt el; |
| --- | --- |

U.

mivel a hivatali visszásság megállapításának hiánya sem jelent feltétlenül negatív eredményt a panaszos számára, mert az érintett intézménytől így részletes magyarázatot kaphat és az ombudsman független elemzését is megismerheti az ügyről, továbbá megbizonyosodhat arról, hogy az érintett intézmény a helyes hivatali magatartás elveinek megfelelően járt el;

| V. | mivel 2012-ben 80 esetben békés megoldást fogadtak el vagy az érintett intézmény rendezte az ügyet; mivel ha az ombudsman nem talál hivatali visszásságot vagy semmi nem indokolja a vizsgálat folytatását, további észrevételt tehet; mivel a további észrevétel célja, hogy tanácsot adjon az intézmény számára arról, hogy miként javíthat a polgároknak nyújtott szolgáltatás minőségén; |
| --- | --- |

V.

mivel 2012-ben 80 esetben békés megoldást fogadtak el vagy az érintett intézmény rendezte az ügyet; mivel ha az ombudsman nem talál hivatali visszásságot vagy semmi nem indokolja a vizsgálat folytatását, további észrevételt tehet; mivel a további észrevétel célja, hogy tanácsot adjon az intézmény számára arról, hogy miként javíthat a polgároknak nyújtott szolgáltatás minőségén;

| W. | mivel az ombudsman 47 olyan ügyet zárt le, ahol hivatali visszásságot talált és kritikai észrevételt intézett az intézményhez; mivel 9 esetben az érintett intézmény elfogadta az ajánlástervezetet; |
| --- | --- |

W.

mivel az ombudsman 47 olyan ügyet zárt le, ahol hivatali visszásságot talált és kritikai észrevételt intézett az intézményhez; mivel 9 esetben az érintett intézmény elfogadta az ajánlástervezetet;

| X. | mivel az ombudsman akkor tesz kritikai észrevételt, ha:






  i. | az érintett intézménynek már nem áll módjában megszüntetni a hivatali visszásságot, |
| --- | --- | --- |

X.

mivel az ombudsman akkor tesz kritikai észrevételt, ha:

i.

az érintett intézménynek már nem áll módjában megszüntetni a hivatali visszásságot,

| ii. | a hivatali visszásság a jelek szerint nem jár általános következményekkel, és |
| --- | --- |

ii.

a hivatali visszásság a jelek szerint nem jár általános következményekkel, és

| iii. | további intézkedés nem tűnik szükségesnek; mivel az ombudsman ezenfelül kritikai észrevételt tesz, ha véleménye szerint egy ajánlástervezet nem szolgálna hasznos célt, és hasonlóképpen akkor is, ha az érintett intézmény nem fogadja el az ajánlástervezetet, vagy ha az ombudsman nem tartja helyénvalónak különjelentés benyújtását; |
| --- | --- |

iii.

további intézkedés nem tűnik szükségesnek; mivel az ombudsman ezenfelül kritikai észrevételt tesz, ha véleménye szerint egy ajánlástervezet nem szolgálna hasznos célt, és hasonlóképpen akkor is, ha az érintett intézmény nem fogadja el az ajánlástervezetet, vagy ha az ombudsman nem tartja helyénvalónak különjelentés benyújtását;

| Y. | mivel az ombudsman abban az esetben ad ki ajánlástervezetet, ha az érintett intézmény még megszüntetheti a hivatali visszásságot, ha a hivatali visszásság különösen súlyos, vagy ha az általános következményekkel jár; mivel az ombudsman 2012-ben 17 ajánlástervezetet adott ki; |
| --- | --- |

Y.

mivel az ombudsman abban az esetben ad ki ajánlástervezetet, ha az érintett intézmény még megszüntetheti a hivatali visszásságot, ha a hivatali visszásság különösen súlyos, vagy ha az általános következményekkel jár; mivel az ombudsman 2012-ben 17 ajánlástervezetet adott ki;

| Z. | mivel 2012-ben az ombudsman egyetlen különjelentést küldött az Európai Parlamentnek; mivel ez a különjelentés azzal foglalkozott, hogy a Bizottság hogyan kezelte a bécsi repülőtér bővítésének általuk károsnak ítélt következményei ellen küzdő polgárok panaszát; mivel a Parlamentnek benyújtott különjelentés az ombudsman leghatásosabb eszköze, amely egy ügyben az ombudsman végső érdemi lépésének számít; |
| --- | --- |

Z.

mivel 2012-ben az ombudsman egyetlen különjelentést küldött az Európai Parlamentnek; mivel ez a különjelentés azzal foglalkozott, hogy a Bizottság hogyan kezelte a bécsi repülőtér bővítésének általuk károsnak ítélt következményei ellen küzdő polgárok panaszát; mivel a Parlamentnek benyújtott különjelentés az ombudsman leghatásosabb eszköze, amely egy ügyben az ombudsman végső érdemi lépésének számít;

| AA. | mivel a különjelentésről szóló parlamenti jelentés megállapította, hogy az ombudsman lehetséges hivatali visszásságokkal kapcsolatos aggodalmai megalapozottak; |
| --- | --- |

AA.

mivel a különjelentésről szóló parlamenti jelentés megállapította, hogy az ombudsman lehetséges hivatali visszásságokkal kapcsolatos aggodalmai megalapozottak;

| AB. | mivel az ombudsman minden évben közzéteszi a kritikai és további észrevételeinek intézményi nyomon követésére vonatkozó tanulmányát; mivel a 2011. évi tanulmány szerint a kritikai és további észrevételek nyomon követése az esetek 84 %-ban kielégítő eredményt hozott; |
| --- | --- |

AB.

mivel az ombudsman minden évben közzéteszi a kritikai és további észrevételeinek intézményi nyomon követésére vonatkozó tanulmányát; mivel a 2011. évi tanulmány szerint a kritikai és további észrevételek nyomon követése az esetek 84 %-ban kielégítő eredményt hozott;

| AC. | mivel 2012-ben az ombudsman érdeklődésének középpontjában elsősorban a különböző fokú fogyatékossággal élő személyek integrációja állt; mivel az ombudsman a Parlament Petíciós Bizottságával, az Európai Bizottsággal, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével és az Európai Fogyatékosügyi Fórummal együtt azon dolgozik, hogy védje, előmozdítsa és ellenőrizze az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménye szerinti uniós keret végrehajtását; mivel ez az egyezmény az Európai Unió által ratifikált első emberi jogi egyezmény; |
| --- | --- |

AC.

mivel 2012-ben az ombudsman érdeklődésének középpontjában elsősorban a különböző fokú fogyatékossággal élő személyek integrációja állt; mivel az ombudsman a Parlament Petíciós Bizottságával, az Európai Bizottsággal, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével és az Európai Fogyatékosügyi Fórummal együtt azon dolgozik, hogy védje, előmozdítsa és ellenőrizze az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménye szerinti uniós keret végrehajtását; mivel ez az egyezmény az Európai Unió által ratifikált első emberi jogi egyezmény;

| AD. | mivel a Tanács jóváhagyta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtását ellenőrző uniós szintű – az ombudsmant és a Petíciós Bizottságot is magában foglaló – keretre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Tanács jóváhagyta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtását ellenőrző uniós szintű – az ombudsmant és a Petíciós Bizottságot is magában foglaló – keretre irányuló javaslatot;

| AE. | mivel 2012-ben az ombudsmant az Európai Minőségirányítási Alapítvány hivatalosan az „Elkötelezettség a Kiválóságért” elismerésben részesítette, |
| --- | --- |

AE.

mivel 2012-ben az ombudsmant az Európai Minőségirányítási Alapítvány hivatalosan az „Elkötelezettség a Kiválóságért” elismerésben részesítette,

| 1. | jóváhagyja az európai ombudsman által benyújtott, 2012-re vonatkozó éves jelentést; tudomásul veszi, hogy Nikiforosz Diamandurosz 2013. október 1-jével lemond megbízatásáról; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az európai ombudsman által benyújtott, 2012-re vonatkozó éves jelentést; tudomásul veszi, hogy Nikiforosz Diamandurosz 2013. október 1-jével lemond megbízatásáról;

| 2. | háláját fejezi ki Nikiforosz Diamandurosznak az európai ombudsmanként az elmúlt tíz évben végzett példaértékű munkájáért és azokért az eredményekért, amelyeket az Európai Unió méltányosabbá és átláthatóbbá tétele terén elért; reméli, hogy jó egészségben tölti majd nyugdíjas éveit, és a legjobbat kívánja neki további terveihez; |
| --- | --- |

2.

háláját fejezi ki Nikiforosz Diamandurosznak az európai ombudsmanként az elmúlt tíz évben végzett példaértékű munkájáért és azokért az eredményekért, amelyeket az Európai Unió méltányosabbá és átláthatóbbá tétele terén elért; reméli, hogy jó egészségben tölti majd nyugdíjas éveit, és a legjobbat kívánja neki további terveihez;

| 3. | elismeri az ombudsman kiváló munkáját, amelyet a polgárokkal, a civil társadalommal, az intézményekkel és a különböző szintű egyéb érdekelt felekkel folytatott párbeszéd megerősítése és elmélyítése érdekében végzett; |
| --- | --- |

3.

elismeri az ombudsman kiváló munkáját, amelyet a polgárokkal, a civil társadalommal, az intézményekkel és a különböző szintű egyéb érdekelt felekkel folytatott párbeszéd megerősítése és elmélyítése érdekében végzett;

| 4. | figyelembe véve, hogy Európa polgárainak fele egyetért azzal, hogy a második legfontosabb polgári jog a megfelelő ügyintézéshez való jog, úgy véli, hogy az ombudsmannak az Európai Unió döntéshozatali eljárásainak és igazgatásának nyitottsága, átláthatósága és elszámoltathatósága érdekében tett folyamatos erőfeszítései döntően hozzájárultak egy olyan Európai Unió megteremtéséhez, ahol a döntéseket az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikke értelmében „a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten” hozzák és valósítják meg; felhívja a következő európai ombudsmant, hogy folytassa az elődje által e fontos célok elérése érdekében végzett jó munkát; |
| --- | --- |

4.

figyelembe véve, hogy Európa polgárainak fele egyetért azzal, hogy a második legfontosabb polgári jog a megfelelő ügyintézéshez való jog, úgy véli, hogy az ombudsmannak az Európai Unió döntéshozatali eljárásainak és igazgatásának nyitottsága, átláthatósága és elszámoltathatósága érdekében tett folyamatos erőfeszítései döntően hozzájárultak egy olyan Európai Unió megteremtéséhez, ahol a döntéseket az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikke értelmében „a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten” hozzák és valósítják meg; felhívja a következő európai ombudsmant, hogy folytassa az elődje által e fontos célok elérése érdekében végzett jó munkát;

| 5. | tisztelettel ismeri el azt a fáradhatatlan elhivatottságot, amellyel az ombudsman az uniós polgárokat a Szerződések szerinti jogaikról tájékoztatta, valamint arra bátorította az Európai Unió intézményeinek és szerveinek igazgatását, hogy legyenek átláthatóbbak és szolgálatkészebbek; |
| --- | --- |

5.

tisztelettel ismeri el azt a fáradhatatlan elhivatottságot, amellyel az ombudsman az uniós polgárokat a Szerződések szerinti jogaikról tájékoztatta, valamint arra bátorította az Európai Unió intézményeinek és szerveinek igazgatását, hogy legyenek átláthatóbbak és szolgálatkészebbek;

| 6. | úgy véli, hogy az ombudsman mindig tevékeny és kiegyensúlyozott módon gyakorolta hatáskörét, továbbá köszönetét fejezi ki az ombudsmannak a Parlamenttel és különösen annak Petíciós Bizottságával fenntartott kitűnő munkakapcsolatért és együttműködésért; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az ombudsman mindig tevékeny és kiegyensúlyozott módon gyakorolta hatáskörét, továbbá köszönetét fejezi ki az ombudsmannak a Parlamenttel és különösen annak Petíciós Bizottságával fenntartott kitűnő munkakapcsolatért és együttműködésért;

| 7. | megállapítja, hogy az európai polgárok 52 %-a úgy gondolja, hogy az ombudsman legfontosabb feladata annak biztosítása, hogy az uniós polgárok ismerjék jogaikat, és hogy ezekkel hogyan élhetnek, és az ombudsmannak ezért javítania kell az európai polgárokkal való kommunikációját, és erősítenie kell az Ombudsmanok Európai Hálózatával való együttműködést; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az európai polgárok 52 %-a úgy gondolja, hogy az ombudsman legfontosabb feladata annak biztosítása, hogy az uniós polgárok ismerjék jogaikat, és hogy ezekkel hogyan élhetnek, és az ombudsmannak ezért javítania kell az európai polgárokkal való kommunikációját, és erősítenie kell az Ombudsmanok Európai Hálózatával való együttműködést;

| 8. | kéri, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a panaszok kivizsgálására, a vizsgálatok lefolytatására és a döntések meghozatalára irányuló eljárások felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a panaszok kivizsgálására, a vizsgálatok lefolytatására és a döntések meghozatalára irányuló eljárások felgyorsítása érdekében;

| 9. | megismétli, hogy az európai polgárok 42 %-a nem elégedett az uniós igazgatásban az átláthatóság mértékével, és rámutat annak szükségességére, hogy az ombudsman folytassa erőfeszítéseit, és tovább segítse az uniós intézményeket abban, hogy nyitottabbá, hatékonyabbá és polgárbarátabbá váljanak, hidat verve az intézmények és a polgárok közé; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy az európai polgárok 42 %-a nem elégedett az uniós igazgatásban az átláthatóság mértékével, és rámutat annak szükségességére, hogy az ombudsman folytassa erőfeszítéseit, és tovább segítse az uniós intézményeket abban, hogy nyitottabbá, hatékonyabbá és polgárbarátabbá váljanak, hidat verve az intézmények és a polgárok közé;

| 10. | megállapítja, hogy az átláthatósággal kapcsolatos panaszok mindig kiemelt helyet foglaltak el az ombudsmanhoz beérkező panaszok között; megállapítja továbbá, hogy az ilyen jellegű panaszok a 2008. évi rekordmennyiségről – amikor a panaszosok 36 %-a fordult az ombudsmanhoz az átláthatóság feltételezett hiánya miatt – 2012-ben 21,5 %-ra csökkent; úgy véli, ez annak a jele, hogy az Európai Unió intézményei jelentős erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy átláthatóbbá váljanak; felhívja az Európai Unió intézményeit, hivatalait és szerveit, hogy az európai ombudsmannal együttműködve és ajánlásainak végrehajtása révén segítsenek e panaszok számának további csökkentésében; továbbra is aggodalmát fejezi ki ugyanakkor a nyitottsággal, a nyilvános hozzáféréssel és a személyes adatokkal kapcsolatban még mindig fennálló panaszok nagy száma miatt, mivel ezek veszélyeztetik az intézményközi párbeszédet, az EU-ról a nyilvánosság körében kialakult képet és a nyilvánosság EU-hoz való hozzáállását egyaránt; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy az átláthatósággal kapcsolatos panaszok mindig kiemelt helyet foglaltak el az ombudsmanhoz beérkező panaszok között; megállapítja továbbá, hogy az ilyen jellegű panaszok a 2008. évi rekordmennyiségről – amikor a panaszosok 36 %-a fordult az ombudsmanhoz az átláthatóság feltételezett hiánya miatt – 2012-ben 21,5 %-ra csökkent; úgy véli, ez annak a jele, hogy az Európai Unió intézményei jelentős erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy átláthatóbbá váljanak; felhívja az Európai Unió intézményeit, hivatalait és szerveit, hogy az európai ombudsmannal együttműködve és ajánlásainak végrehajtása révén segítsenek e panaszok számának további csökkentésében; továbbra is aggodalmát fejezi ki ugyanakkor a nyitottsággal, a nyilvános hozzáféréssel és a személyes adatokkal kapcsolatban még mindig fennálló panaszok nagy száma miatt, mivel ezek veszélyeztetik az intézményközi párbeszédet, az EU-ról a nyilvánosság körében kialakult képet és a nyilvánosság EU-hoz való hozzáállását egyaránt;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az átláthatóság, a nyitottság, az információhoz való hozzáférés, az európai polgárok jogainak tiszteletben tartása és a szigorú etikai normák alapvetőek a polgárok és az intézmények közötti bizalom fenntartásában, és hogy ez a bizalom különösen a jelenlegi nehéz gazdasági helyzetben rendkívül fontos az európai integráció jövője szempontjából; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az átláthatóság, a nyitottság, az információhoz való hozzáférés, az európai polgárok jogainak tiszteletben tartása és a szigorú etikai normák alapvetőek a polgárok és az intézmények közötti bizalom fenntartásában, és hogy ez a bizalom különösen a jelenlegi nehéz gazdasági helyzetben rendkívül fontos az európai integráció jövője szempontjából;

| 12. | felhívja az uniós szerveket, hogy a közigazgatás egyre fokozódó digitalizálódására tekintettel foglalkozzanak az idősebbek különleges szükségleteivel, akiknek jelentős része nem jártas a korszerű információs és kommunikációs technológiákban, és ezt felhasználóbarát alkalmazások, gyakorlatias online segédprogramok és könnyen hozzáférhető nem digitális érintkezési lehetőségek formájában kompenzálják; |
| --- | --- |

12.

felhívja az uniós szerveket, hogy a közigazgatás egyre fokozódó digitalizálódására tekintettel foglalkozzanak az idősebbek különleges szükségleteivel, akiknek jelentős része nem jártas a korszerű információs és kommunikációs technológiákban, és ezt felhasználóbarát alkalmazások, gyakorlatias online segédprogramok és könnyen hozzáférhető nem digitális érintkezési lehetőségek formájában kompenzálják;

| 13. | megállapítja, hogy 2012-ben az ombudsman 2 442 panaszt vett nyilvántartásba, és ez az év mind az elindított vizsgálatokat (ezek száma 465, ami 18 %-os növekedést jelent 2011-hez képest), mind a lezárt vizsgálatokat (ezek száma 390, ami 23 %-os növekedést jelent) tekintve rekordévnek számított; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy 2012-ben az ombudsman 2 442 panaszt vett nyilvántartásba, és ez az év mind az elindított vizsgálatokat (ezek száma 465, ami 18 %-os növekedést jelent 2011-hez képest), mind a lezárt vizsgálatokat (ezek száma 390, ami 23 %-os növekedést jelent) tekintve rekordévnek számított;

| 14. | megelégedéssel veszi tudomásul az ombudsman által előterjesztett tíz kiemelt ügyet, amelyek különböző területeken több uniós intézmény igazgatási gyakorlatai tekintetében mintapéldát adnak; |
| --- | --- |

14.

megelégedéssel veszi tudomásul az ombudsman által előterjesztett tíz kiemelt ügyet, amelyek különböző területeken több uniós intézmény igazgatási gyakorlatai tekintetében mintapéldát adnak;

| 15. | úgy véli, hogy a 2012 folyamán az ombudsmanhoz benyújtott panaszok teljes számában tapasztalt csökkenés további bizonyítéka az ombudsman internetes oldalán működő interaktív útmutató sikerének, amely hathatós eszköznek az a célja, hogy kevesebb polgár forduljon nem megfelelő okokból az ombudsmanhoz, és hogy a panaszosok jobb tájékoztatást kaphassanak arról, hogy az ombudsman helyett hova fordulhatnak; megállapítja, hogy a tendencia azt mutatja, hogy egyre többen fordulnak a megfelelő okokból az európai ombudsmanhoz; javasolja, hogy az Európai Parlament képviselői, az uniós intézmények, szervek és hivatalok, valamint az Ombudsmanok Európai Hálózata tagjai saját internetes oldalaikon és közösségi médiacsatornáikon helyezzenek el az ehhez az útmutatóhoz elvezető közvetlen hivatkozást; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a 2012 folyamán az ombudsmanhoz benyújtott panaszok teljes számában tapasztalt csökkenés további bizonyítéka az ombudsman internetes oldalán működő interaktív útmutató sikerének, amely hathatós eszköznek az a célja, hogy kevesebb polgár forduljon nem megfelelő okokból az ombudsmanhoz, és hogy a panaszosok jobb tájékoztatást kaphassanak arról, hogy az ombudsman helyett hova fordulhatnak; megállapítja, hogy a tendencia azt mutatja, hogy egyre többen fordulnak a megfelelő okokból az európai ombudsmanhoz; javasolja, hogy az Európai Parlament képviselői, az uniós intézmények, szervek és hivatalok, valamint az Ombudsmanok Európai Hálózata tagjai saját internetes oldalaikon és közösségi médiacsatornáikon helyezzenek el az ehhez az útmutatóhoz elvezető közvetlen hivatkozást;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az ombudsman hatáskörén kívül eső panaszok száma (1 720) tíz éve 2012-ben volt a legalacsonyabb; felhívja az ombudsmant, hogy folytassa az ilyen ügyek számának csökkentése érdekében tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az ombudsman hatáskörén kívül eső panaszok száma (1 720) tíz éve 2012-ben volt a legalacsonyabb; felhívja az ombudsmant, hogy folytassa az ilyen ügyek számának csökkentése érdekében tett erőfeszítéseit;

| 17. | elismeri az Ombudsmanok Európai Hálózatának jelentős hozzájárulását, és hangsúlyozza az európai polgárok érdekét szolgáló, hatékony együttműködés hasznosságát; megállapítja, hogy az ombudsman által 2012-ben feldolgozott panaszok 60 %-a a hálózat valamely tagjának hatáskörébe tartozott; emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság a hálózat teljes jogú tagja; megállapítja, hogy 2012-ben az ombudsman 63 panaszt utalt e bizottság elé; gratulál az európai ombudsmannak a hálózat sikeres koordinációjához; úgy véli, hogy ez az ombudsman tevékenységi körén belüli egyik alapvető fontosságú feladat, és hogy az uniós jog nemzeti alkalmazásának javítása érdekében mélyíteni kell a hálózaton belüli együttműködést; ajánlja, hogy az érintett nemzeti szervekkel bővítsék a hálózatot; úgy véli, hogy fenn kell tartani és meg kell erősíteni az ombudsman részvételét az ombudsmanok európai és nemzetközi szervezeteiben; |
| --- | --- |

17.

elismeri az Ombudsmanok Európai Hálózatának jelentős hozzájárulását, és hangsúlyozza az európai polgárok érdekét szolgáló, hatékony együttműködés hasznosságát; megállapítja, hogy az ombudsman által 2012-ben feldolgozott panaszok 60 %-a a hálózat valamely tagjának hatáskörébe tartozott; emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság a hálózat teljes jogú tagja; megállapítja, hogy 2012-ben az ombudsman 63 panaszt utalt e bizottság elé; gratulál az európai ombudsmannak a hálózat sikeres koordinációjához; úgy véli, hogy ez az ombudsman tevékenységi körén belüli egyik alapvető fontosságú feladat, és hogy az uniós jog nemzeti alkalmazásának javítása érdekében mélyíteni kell a hálózaton belüli együttműködést; ajánlja, hogy az érintett nemzeti szervekkel bővítsék a hálózatot; úgy véli, hogy fenn kell tartani és meg kell erősíteni az ombudsman részvételét az ombudsmanok európai és nemzetközi szervezeteiben;

| 18. | megállapítja, hogy a korábbi évekhez hasonlóan az ombudsman által indított vizsgálatok többsége a Bizottságot (52,7 %); megállapítja, hogy az Európai Parlamenttel kapcsolatosan 2012-ben indított vizsgálatok száma majdnem megduplázódott 2011-hez képest; felszólítja Főtitkárságát, hogy maradéktalanul működjön együtt az ombudsmannal és biztosítsa, hogy eleget tegyenek az igazgatási gyakorlatokra vonatkozó ajánlásainak és észrevételeinek, és azokkal összhangban járjanak el; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a korábbi évekhez hasonlóan az ombudsman által indított vizsgálatok többsége a Bizottságot (52,7 %); megállapítja, hogy az Európai Parlamenttel kapcsolatosan 2012-ben indított vizsgálatok száma majdnem megduplázódott 2011-hez képest; felszólítja Főtitkárságát, hogy maradéktalanul működjön együtt az ombudsmannal és biztosítsa, hogy eleget tegyenek az igazgatási gyakorlatokra vonatkozó ajánlásainak és észrevételeinek, és azokkal összhangban járjanak el;

| 19. | kiemeli, hogy minden lezárt vizsgálat egy lépést jelent a helyes irányba, és jó lehetőséget kínál a nyilvánosság által azonosított és kért javítások elvégzésére, és így módszerül szolgál arra, hogy az európai polgárság elképzelését az európai jogalkotási folyamatban a lehető leginkább a részvételre alapozzák; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy minden lezárt vizsgálat egy lépést jelent a helyes irányba, és jó lehetőséget kínál a nyilvánosság által azonosított és kért javítások elvégzésére, és így módszerül szolgál arra, hogy az európai polgárság elképzelését az európai jogalkotási folyamatban a lehető leginkább a részvételre alapozzák;

| 20. | elismerését fejezi ki az ombudsman azon közszolgálati elvek közzétételére irányuló kezdeményezése kapcsán, amelyeknek az uniós köztisztviselők magatartását vezérelniük kell; emlékeztet arra, hogy a közszolgáltatás öt elve a következő: elkötelezettség az Európai Unió és polgárai iránt, feddhetetlenség, tárgyilagosság, mások tisztelete és átláthatóság; felhívja az Európai Unió intézményeit, hivatalait és szerveit, hogy valamennyi tevékenységük során feleljenek meg ezeknek az elveknek; |
| --- | --- |

20.

elismerését fejezi ki az ombudsman azon közszolgálati elvek közzétételére irányuló kezdeményezése kapcsán, amelyeknek az uniós köztisztviselők magatartását vezérelniük kell; emlékeztet arra, hogy a közszolgáltatás öt elve a következő: elkötelezettség az Európai Unió és polgárai iránt, feddhetetlenség, tárgyilagosság, mások tisztelete és átláthatóság; felhívja az Európai Unió intézményeit, hivatalait és szerveit, hogy valamennyi tevékenységük során feleljenek meg ezeknek az elveknek;

| 21. | üdvözli, hogy 2013 júniusában az ombudsman újabb kiadásban jelentette meg a helyes hivatali magatartás európai kódexét, amely figyelembe veszi az európai közigazgatási jognak az európai bíróságok ítélkezési gyakorlatában megfogalmazott elveit; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy 2013 júniusában az ombudsman újabb kiadásban jelentette meg a helyes hivatali magatartás európai kódexét, amely figyelembe veszi az európai közigazgatási jognak az európai bíróságok ítélkezési gyakorlatában megfogalmazott elveit;

| 22. | megelégedésére szolgál, hogy az ombudsman számos, a jobb közigazgatással foglalkozó konferencián vett részt, amelyek közül egyet közösen szervezett az európai közigazgatási joggal foglalkozó kutatási hálózattal (ReNEUAL); |
| --- | --- |

22.

megelégedésére szolgál, hogy az ombudsman számos, a jobb közigazgatással foglalkozó konferencián vett részt, amelyek közül egyet közösen szervezett az európai közigazgatási joggal foglalkozó kutatási hálózattal (ReNEUAL);

| 23. | megismétli a 2013. január 15. állásfoglalásában (4) a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy fogadjon el közös, kötelező erejű szabályokat és elveket az európai igazgatásban alkalmazott igazgatási eljárásra vonatkozóan, és hogy e célból az EUMSZ 298. cikke alapján terjesszen elő rendelettervezetet; az ombudsman eddigi tapasztalatait, valamint az azokról beszámoló kiadványait alkalmasnak tartja arra, hogy irányt mutassanak egy ilyen jogalkotási javaslat tartalmának vonatkozásában; úgy véli, hogy ez lenne a legjobb módja annak, hogy biztosítható legyen a tartós változás az uniós intézmények igazgatási kultúrájában; |
| --- | --- |

23.

megismétli a 2013. január 15. állásfoglalásában (4) a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy fogadjon el közös, kötelező erejű szabályokat és elveket az európai igazgatásban alkalmazott igazgatási eljárásra vonatkozóan, és hogy e célból az EUMSZ 298. cikke alapján terjesszen elő rendelettervezetet; az ombudsman eddigi tapasztalatait, valamint az azokról beszámoló kiadványait alkalmasnak tartja arra, hogy irányt mutassanak egy ilyen jogalkotási javaslat tartalmának vonatkozásában; úgy véli, hogy ez lenne a legjobb módja annak, hogy biztosítható legyen a tartós változás az uniós intézmények igazgatási kultúrájában;

| 24. | örömmel állapítja meg, hogy az intézmények 98 esetben kedvező választ adtak az ombudsman által a 2012-es év folyamán folytatott vizsgálatokkal összefüggésben megfogalmazott 120 észrevételre és ajánlásra, ami azt jelenti, hogy az esetek 82 %-ában az Európai Unió intézményei eleget tettek az ombudsman javaslatainak; felhívja az Európai Unió intézményeit, hivatalait és szerveit, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak biztosítására, hogy maradéktalanul megfeleljenek az ombudsman észrevételeinek és ajánlásainak, és hogy a megkereséseire adott gyors válaszokkal segítsék az ombudsman munkáját többek között azzal, hogy a vizsgálati eljáráson belüli határidők lerövidítése érdekében együttműködnek vele; |
| --- | --- |

24.

örömmel állapítja meg, hogy az intézmények 98 esetben kedvező választ adtak az ombudsman által a 2012-es év folyamán folytatott vizsgálatokkal összefüggésben megfogalmazott 120 észrevételre és ajánlásra, ami azt jelenti, hogy az esetek 82 %-ában az Európai Unió intézményei eleget tettek az ombudsman javaslatainak; felhívja az Európai Unió intézményeit, hivatalait és szerveit, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak biztosítására, hogy maradéktalanul megfeleljenek az ombudsman észrevételeinek és ajánlásainak, és hogy a megkereséseire adott gyors válaszokkal segítsék az ombudsman munkáját többek között azzal, hogy a vizsgálati eljáráson belüli határidők lerövidítése érdekében együttműködnek vele;

| 25. | emlékeztet arra, hogy 2012-ben az ombudsman egyetlen különjelentést nyújtott be a Parlamentnek, amely azzal foglalkozott, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a bécsi repülőtér bővítésével összefüggésben felmerült összeférhetetlenséget, a bővítéssel kapcsolatos környezeti hatásvizsgálat hiányát, továbbá azt, hogy nem álltak rendelkezésre jogorvoslati eljárások azok számára, akik panaszt emeltek az építési projekt és a környezeti hatásvizsgálat elmaradása miatt; elismeri az ilyen jelentések alkalmasságát, tekintettel az érintett ügyekre; emlékeztet arra, hogy ez a különjelentés alkalmat adott a Petíciós Bizottságnak arra, hogy jövőorientált javaslatokat terjesszen elő a KHV-irányelv folyamatban lévő átdolgozásához, valamint az Unió igazgatási eljárási joga tekintetében; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy 2012-ben az ombudsman egyetlen különjelentést nyújtott be a Parlamentnek, amely azzal foglalkozott, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a bécsi repülőtér bővítésével összefüggésben felmerült összeférhetetlenséget, a bővítéssel kapcsolatos környezeti hatásvizsgálat hiányát, továbbá azt, hogy nem álltak rendelkezésre jogorvoslati eljárások azok számára, akik panaszt emeltek az építési projekt és a környezeti hatásvizsgálat elmaradása miatt; elismeri az ilyen jelentések alkalmasságát, tekintettel az érintett ügyekre; emlékeztet arra, hogy ez a különjelentés alkalmat adott a Petíciós Bizottságnak arra, hogy jövőorientált javaslatokat terjesszen elő a KHV-irányelv folyamatban lévő átdolgozásához, valamint az Unió igazgatási eljárási joga tekintetében;

| 26. | úgy véli, hogy – különösen ajánlástervezet készítésének esetében – az intézményeket vagy szerveket gyakran már annak ismerete is rábírhatja álláspontjuk megváltoztatására, hogy a következő lépés egy, a Parlamentnek benyújtott különjelentés lehet; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy – különösen ajánlástervezet készítésének esetében – az intézményeket vagy szerveket gyakran már annak ismerete is rábírhatja álláspontjuk megváltoztatására, hogy a következő lépés egy, a Parlamentnek benyújtott különjelentés lehet;

| 27. | megállapítja, hogy a korábbi és a jelenlegi ombudsman 17 és fél év alatt mindössze 18 különjelentést terjesztett elő; úgy véli, hogy ez is bizonyítja, hogy az Európai Unió intézményei a legtöbb esetben együttműködően állnak hozzá a problémákhoz; elismeri ezeknek a különjelentéseknek a fontosságát, és biztatja az ombudsmant, hogy foglalkozzon tovább az ilyen ügyekkel, ha az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek hivatali visszásságainak fontos eseteiről van szó; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy a korábbi és a jelenlegi ombudsman 17 és fél év alatt mindössze 18 különjelentést terjesztett elő; úgy véli, hogy ez is bizonyítja, hogy az Európai Unió intézményei a legtöbb esetben együttműködően állnak hozzá a problémákhoz; elismeri ezeknek a különjelentéseknek a fontosságát, és biztatja az ombudsmant, hogy foglalkozzon tovább az ilyen ügyekkel, ha az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek hivatali visszásságainak fontos eseteiről van szó;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a tudáshoz való jog nemzetközi napja, amelyet szeptember 28-án tartanak, olyan kezdeményezés, amely növeli az ombudsman ismertségét az európai lakosság körében, és példa a helyes gyakorlatra; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a tudáshoz való jog nemzetközi napja, amelyet szeptember 28-án tartanak, olyan kezdeményezés, amely növeli az ombudsman ismertségét az európai lakosság körében, és példa a helyes gyakorlatra;

| 29. | üdvözli, hogy a Parlament Petíciós Bizottsága, az Európai Fogyatékosügyi Fórum, a Bizottság és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége mellett az ombudsman is részt vett a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 33. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós keret létrehozásában, amely keretnek a feladata az egyezmény végrehajtásának védelme, előmozdítása és ellenőrzése; felhívja az ombudsmant, hogy munkája során helyezzen külön hangsúlyt a leginkább kiszolgáltatott társadalmi csoportok, többek között a fogyatékkal élők szükségleteire; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a Parlament Petíciós Bizottsága, az Európai Fogyatékosügyi Fórum, a Bizottság és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége mellett az ombudsman is részt vett a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 33. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós keret létrehozásában, amely keretnek a feladata az egyezmény végrehajtásának védelme, előmozdítása és ellenőrzése; felhívja az ombudsmant, hogy munkája során helyezzen külön hangsúlyt a leginkább kiszolgáltatott társadalmi csoportok, többek között a fogyatékkal élők szükségleteire;

| 30. | üdvözli az ombudsmannak az Alapjogi Charta uniós intézmények általi végrehajtásának védelmében– többek között saját kezdeményezésű vizsgálatok formájában – tett erőfeszítéseit; az ombudsman újabb, hasonló feladattal való megbízását vetíti előre az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő, az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében előírt csatlakozásával összefüggésben; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az ombudsmannak az Alapjogi Charta uniós intézmények általi végrehajtásának védelmében– többek között saját kezdeményezésű vizsgálatok formájában – tett erőfeszítéseit; az ombudsman újabb, hasonló feladattal való megbízását vetíti előre az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő, az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében előírt csatlakozásával összefüggésben;

| 31. | hangsúlyozza az ombudsman saját kezdeményezésű vizsgálatainak fontosságát, amelyek lehetővé teszik számára, hogy olyan problémákkal foglalkozzon, amelyek máskülönben a polgárok információinak és az ombudsman igénybevételéhez szükséges erőforrásoknak a hiányában nem jutnának tudomására; fontosnak tartja az Európai Ombudsman Hivatala láthatóságának növelését; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza az ombudsman saját kezdeményezésű vizsgálatainak fontosságát, amelyek lehetővé teszik számára, hogy olyan problémákkal foglalkozzon, amelyek máskülönben a polgárok információinak és az ombudsman igénybevételéhez szükséges erőforrásoknak a hiányában nem jutnának tudomására; fontosnak tartja az Európai Ombudsman Hivatala láthatóságának növelését;

| 32. | üdvözli, hogy 2012 folyamán Törökországban törvényt fogadtak el az ombudsman intézményének létrehozásáról; elismeri, hogy e fejleményben szerepet játszott az európai ombudsman által nyújtott támogatás és tanácsadás; örömére szolgál, hogy nemzeti szinten immár valamennyi tagjelölt országban létrehozták az ombudsman intézményét; véleménye szerint a tapasztalatok azt mutatják, hogy az ombudsman rendkívül hasznos szervnek bizonyult a megfelelő ügyintézés és a jogállam fejlesztésében, valamint az emberi jogok védelmében, ezért azoknak a tagállamoknak, amelyek még nem hozták létre az ombudsman intézményét, ténylegesen fontolóra kellene venniük ennek lehetőségét; felhívja az európai ombudsmant, hogy folytassa a leendő tagjelölt országok segítését e folyamat során; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy 2012 folyamán Törökországban törvényt fogadtak el az ombudsman intézményének létrehozásáról; elismeri, hogy e fejleményben szerepet játszott az európai ombudsman által nyújtott támogatás és tanácsadás; örömére szolgál, hogy nemzeti szinten immár valamennyi tagjelölt országban létrehozták az ombudsman intézményét; véleménye szerint a tapasztalatok azt mutatják, hogy az ombudsman rendkívül hasznos szervnek bizonyult a megfelelő ügyintézés és a jogállam fejlesztésében, valamint az emberi jogok védelmében, ezért azoknak a tagállamoknak, amelyek még nem hozták létre az ombudsman intézményét, ténylegesen fontolóra kellene venniük ennek lehetőségét; felhívja az európai ombudsmant, hogy folytassa a leendő tagjelölt országok segítését e folyamat során;

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy ennek megfelelő intézményeinek. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy ennek megfelelő intézményeinek.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

(2)  HL C 286. E, 2009.11.27., 172. o.

(3)  Elfogadás időpontja: 2002. július 8., módosította: az ombudsman 2004. április 5-i és 2008. december 3-i határozata.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0004.

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/414 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/414

---

P7_TA(2013)0370

A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső harmadik országbeli állampolgárok országai ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0290 – C7-0135/2011 – 2011/0138(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0290), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0290),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0135/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0135/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0139/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0139/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2011)0138

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 12-én került elfogadásra a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1289/2013/EU rendelet.)

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/415 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/415

---

P7_TA(2013)0371

Az Európai Bankhatóság és a hitelintézetek prudenciális felügyelete ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló .../.../EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0512), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0512),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0289/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0289/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. november 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. november 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 15-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 15-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. április 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. április 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0393/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0393/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | tudomásul veszi az Európai Parlament elnökének és az Európa Központi Bank elnökének ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az Európai Parlament elnökének és az Európa Központi Bank elnökének ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát,

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bankhatóság megbízatásának meghosszabbítása tekintetében alkalmazni kell a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról szóló, 2006. május 17-én az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás 47. pontját; kiemeli, hogy a jogalkotási hatóság meghosszabbításra irányuló döntése nem sértheti a költségvetési hatóság által az éves költségvetési eljárás keretében hozott határozatokat; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bankhatóság megbízatásának meghosszabbítása tekintetében alkalmazni kell a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról szóló, 2006. május 17-én az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás 47. pontját; kiemeli, hogy a jogalkotási hatóság meghosszabbításra irányuló döntése nem sértheti a költségvetési hatóság által az éves költségvetési eljárás keretében hozott határozatokat;

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy olyan pénzügyi kimutatást, amely teljes körűen figyelembe veszi a Parlament és a Tanács által a Bankhatóság, a Bizottság szolgálatai, és lehetőség szerint az Európai Központi Bank költségvetési és személyzeti igényeinek kielégítése érdekében kötött jogalkotási megállapodást; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy olyan pénzügyi kimutatást, amely teljes körűen figyelembe veszi a Parlament és a Tanács által a Bankhatóság, a Bizottság szolgálatai, és lehetőség szerint az Európai Központi Bank költségvetési és személyzeti igényeinek kielégítése érdekében kötött jogalkotási megállapodást;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 30., 2013.2.1., 6. o.

(2)  HL C 11., 2013.1.15., 34. o.

(3)  Ez az álláspont lép a 2013. május 22-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0212).

---

P7_TC1-COD(2012)0244

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. szeptember 12-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek a 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1022/2013/EU rendelet.)

---

Melléklet a jogalkotási állásfoglaláshoz

Nyilatkozat az Európai Parlament elnöke és az Európai Központi Bank elnöke részéről az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló 1024/2013/EU tanácsi rendelet elfogadásáról szóló európai parlamenti szavazás alkalmából

Összhangban a 1024/2013/EU tanácsi rendelettel és különösen annak 20. cikkével, mi, az Európai Parlament és az Európai Központi Bank elnökei teljes támogatásunkról biztosítjuk az Európai Parlament és az Európai Központi Bank közötti, az egységes felügyeleti mechanizmussal kapcsolatos eljárások terén folytatott együttműködést szabályozó intézményközi megállapodás szövegének tervezetét, melyről tárgyalócsoportjaink megegyeztek. Ennek megfelelően felhívjuk a két intézményt, hogy a lehető leghamarabb hivatalosan fogadja el az intézményközi megállapodást.

Ez a megállapodás gondoskodik az EKB Európai Parlament előtti magas szintű elszámoltathatóságáról az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) keretében végzett feladatai tekintetében, és megfelelő biztosítékokat nyújt a bizalmas információk kezeléséhez. Az intézményközi megállapodás tervezete erős parlamenti ellenőrzést biztosít az EKB felügyeleti feladatai tekintetében, mivel rendszeres eszmecserékre kerül sor a Parlament illetékes bizottságával, bizalmas szóbeli megbeszéléseket tartanak a nevezett bizottság elnökségével, valamint hozzáférhetőbbé válnak az információk, többek között az EKB felügyelőbizottságának eljárásairól készült jegyzőkönyvek. Az EKB és az Európai Parlament együttműködése az EKB által folytatott vizsgálatok keretében is biztosított.

Mindezen túlmenően, az intézményközi megállapodás tervezete rögzíti, hogy a Parlamentet be kell vonni az EKB felügyelőbizottsága elnökének kiválasztására irányuló eljárásba. Tekintettel az egységes felügyeleti mechanizmus mihamarabbi létrehozására irányuló közös céljainkra, ami fontos lépés a teljes bankunió irányába, intézményeink gyorsan le kívánják bonyolítani a felügyelőbizottság elnökének kinevezésére irányuló első kiválasztási eljárást.

Strasbourg/Frankfurt, 2013. szeptember 12.

Martin Schulz

Mario Draghi

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/417 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/417

---

P7_TA(2013)0372

Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízása *

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2016/C 093/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0511), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0511),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (6) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0314/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (6) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0314/2012),

| — | tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság levelére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság levelére,

| — | tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7–0392/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7–0392/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát (1); |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát (1);

| 2. | tudomásul veszi az Európai Parlament elnökének és az Európa Központi Bank elnökének ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az Európai Parlament elnökének és az Európa Központi Bank elnökének ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát,

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Ez az álláspont lép a 2013. május 22-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0213).

---

P7_TC1-CNS(2012)0242

Az Európai Parlament álláspontja, amely 2013. szeptember 12-én került elfogadásra az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló .../2013/EU tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1024/2013/EU rendelet.)

---

Melléklet a jogalkotási állásfoglaláshoz

Nyilatkozat az Európai Parlament elnöke és az Európai Központi Bank elnöke részéről az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló 1024/2013/EU tanácsi rendelet elfogadásáról szóló európai parlamenti szavazás alkalmából

Összhangban a 1024/2013/EU tanácsi rendelettel és különösen annak 20. cikkével, mi, az Európai Parlament és az Európai Központi Bank elnökei teljes támogatásunkról biztosítjuk az Európai Parlament és az Európai Központi Bank közötti, az egységes felügyeleti mechanizmussal kapcsolatos eljárások terén folytatott együttműködést szabályozó intézményközi megállapodás szövegének tervezetét, melyről tárgyalócsoportjaink megegyeztek. Ennek megfelelően felhívjuk a két intézményt, hogy a lehető leghamarabb hivatalosan fogadja el az intézményközi megállapodást.

Ez a megállapodás gondoskodik az EKB Európai Parlament előtti magas szintű elszámoltathatóságáról az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) keretében végzett feladatai tekintetében, és megfelelő biztosítékokat nyújt a bizalmas információk kezeléséhez. Az intézményközi megállapodás tervezete erős parlamenti ellenőrzést biztosít az EKB felügyeleti feladatai tekintetében, mivel rendszeres eszmecserékre kerül sor a Parlament illetékes bizottságával, bizalmas szóbeli megbeszéléseket tartanak a nevezett bizottság elnökségével, valamint hozzáférhetőbbé válnak az információk, többek között az EKB felügyelőbizottságának eljárásairól készült jegyzőkönyvek. Az EKB és az Európai Parlament együttműködése az EKB által folytatott vizsgálatok keretében is biztosított.

Mindezen túlmenően, az intézményközi megállapodás tervezete rögzíti, hogy a Parlamentet be kell vonni az EKB felügyelőbizottsága elnökének kiválasztására irányuló eljárásba. Tekintettel az egységes felügyeleti mechanizmus mihamarabbi létrehozására irányuló közös céljainkra, ami fontos lépés a teljes bankunió irányába, intézményeink gyorsan le kívánják bonyolítani a felügyelőbizottság elnökének kinevezésére irányuló első kiválasztási eljárást.

Strasbourg/Frankfurt, 2013. szeptember 12.

Martin Schulz

Mario Draghi

---

| 9.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/419 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/419

---

P7_TA(2013)0373

A genetikai forrásokhoz való hozzáférés és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztása ***I

Az Európai Parlament 2013. szeptember 12-én elfogadott módosításai a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz l (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 093/55)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

-1 bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezményre, valamint a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvre, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezményre, valamint a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvre,

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Az Unió elfogadta a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiát, amelyben kötelezettséget vállal arra, hogy 2020-ig fokozza a biológiai sokféleség globális csökkenésének megelőzéséhez való hozzájárulását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Az Unió elfogadta a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiát, amelyben kötelezettséget vállal arra, hogy 2020-ig fokozza a biológiai sokféleség globális csökkenésének megelőzéséhez való hozzájárulását.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Unióban
  az érdekeltek
  széles köre – köztük tudományos kutatók és különböző ipari ágazatokban tevékenykedő cégek – használ genetikai forrásokat kutatási, fejlesztési és kereskedelmi célokra; közülük egyesek genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre is támaszkodnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Unióban
  az érdekeltek
  széles köre – köztük tudományos kutatók és különböző ipari ágazatokban tevékenykedő cégek – használ genetikai forrásokat kutatási, fejlesztési és kereskedelmi célokra; közülük egyesek genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre is támaszkodnak.

| (1) | Az Unióban
  a felhasználók és a beszállítók
  széles köre – köztük tudományos kutatók és különböző ipari ágazatokban tevékenykedő cégek – használ genetikai forrásokat kutatási, fejlesztési és kereskedelmi célokra; közülük egyesek genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre is támaszkodnak.
  A kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységek nemcsak a genetikai források genetikai vagy biokémiai összetételének tanulmányozására és elemzésére terjednek ki, hanem az innovációt és a gyakorlati alkalmazásokat serkentő intézkedésekre is. A Nagojai Jegyzőkönyv sikeres végrehajtása függ attól is, hogy a genetikai források vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználói és szállítói a tárgyalásokon mennyire képesek arra, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó, a 2020-ig terjedő időszakra vonatkozó európai uniós stratégiával összhangban a biológiai sokféleség megőrzését elősegítő, közösen elfogadott feltételeket állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(1)

Az Unióban
  a felhasználók és a beszállítók
  széles köre – köztük tudományos kutatók és különböző ipari ágazatokban tevékenykedő cégek – használ genetikai forrásokat kutatási, fejlesztési és kereskedelmi célokra; közülük egyesek genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre is támaszkodnak.
  A kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységek nemcsak a genetikai források genetikai vagy biokémiai összetételének tanulmányozására és elemzésére terjednek ki, hanem az innovációt és a gyakorlati alkalmazásokat serkentő intézkedésekre is. A Nagojai Jegyzőkönyv sikeres végrehajtása függ attól is, hogy a genetikai források vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználói és szállítói a tárgyalásokon mennyire képesek arra, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó, a 2020-ig terjedő időszakra vonatkozó európai uniós stratégiával összhangban a biológiai sokféleség megőrzését elősegítő, közösen elfogadott feltételeket állapítsanak meg.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A genetikai források a természetes és a nemesített, illetve a vad és a háziasított élőlények genetikai állományát jelentik, és szerepük számos gazdasági ágazatban – így az élelmiszeriparban, az erdészetben, a gyógyszerfejlesztésben vagy a biológiai alapú
  megújuló
  energiaforrások kifejlesztésében is – jelentős és egyre nagyobb. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A genetikai források a természetes és a nemesített, illetve a vad és a háziasított élőlények genetikai állományát jelentik, és szerepük számos gazdasági ágazatban – így az élelmiszeriparban, az erdészetben, a gyógyszerfejlesztésben vagy a biológiai alapú
  megújuló
  energiaforrások kifejlesztésében is – jelentős és egyre nagyobb.

| (2) | A genetikai források a természetes és a nemesített, illetve a vad és a háziasított élőlények genetikai állományát jelentik, és szerepük számos gazdasági ágazatban – így az élelmiszeriparban, az erdészetben, a
  biotechnológiában, a
  gyógyszerfejlesztésben
  és -gyártásban, a kozmetikai iparban
  vagy a biológiai alapú energiaforrások kifejlesztésében is – jelentős és egyre nagyobb.
  A genetikai források jelentős szerepet játszanak a sérült ökoszisztémák helyreállítására és a veszélyeztetett fajok megőrzésére irányuló stratégiák végrehajtásában. |
| --- | --- |

(2)

A genetikai források a természetes és a nemesített, illetve a vad és a háziasított élőlények genetikai állományát jelentik, és szerepük számos gazdasági ágazatban – így az élelmiszeriparban, az erdészetben, a
  biotechnológiában, a
  gyógyszerfejlesztésben
  és -gyártásban, a kozmetikai iparban
  vagy a biológiai alapú energiaforrások kifejlesztésében is – jelentős és egyre nagyobb.
  A genetikai források jelentős szerepet játszanak a sérült ökoszisztémák helyreállítására és a veszélyeztetett fajok megőrzésére irányuló stratégiák végrehajtásában.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Az Unió felismeri valamennyi ország kölcsönös függését az élelmezési és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai források tekintetében, továbbá azok különleges jellegét és jelentőségét a globális élelmezésbiztonság elérése, illetve a szegénység enyhítését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló fenntartható mezőgazdasági fejlődés szempontjából, valamint elismeri ebben a tekintetben a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény, valamint az élelmezési és mezőgazdasági célú növényi génforrásokkal foglalkozó FAO-bizottság alapvető szerepét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Az Unió felismeri valamennyi ország kölcsönös függését az élelmezési és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai források tekintetében, továbbá azok különleges jellegét és jelentőségét a globális élelmezésbiztonság elérése, illetve a szegénység enyhítését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló fenntartható mezőgazdasági fejlődés szempontjából, valamint elismeri ebben a tekintetben a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény, valamint az élelmezési és mezőgazdasági célú növényi génforrásokkal foglalkozó FAO-bizottság alapvető szerepét.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b) | A genetikai erőforrásokra irányuló kutatás fokozatosan új területekre is kiterjed, például az óceánokra, amelyek továbbra is bolygónk legfeltáratlanabb és legkevésbé ismert térségét képezik. Az óceán medencéje a bolygó utolsó határvidékét jelenti, és a kutatás, a feltárás és az erőforrások keresése szempontjából egyre nagyobb érdeklődés övezi. A mélytengeri ökoszisztémákban rejlő, gazdag biológiai sokféleség tanulmányozása tehát rendkívül ígéretes, új kutatási terület az igen széles körben alkalmazható genetikai erőforrások feltárása szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)

A genetikai erőforrásokra irányuló kutatás fokozatosan új területekre is kiterjed, például az óceánokra, amelyek továbbra is bolygónk legfeltáratlanabb és legkevésbé ismert térségét képezik. Az óceán medencéje a bolygó utolsó határvidékét jelenti, és a kutatás, a feltárás és az erőforrások keresése szempontjából egyre nagyobb érdeklődés övezi. A mélytengeri ökoszisztémákban rejlő, gazdag biológiai sokféleség tanulmányozása tehát rendkívül ígéretes, új kutatási terület az igen széles körben alkalmazható genetikai erőforrások feltárása szempontjából.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

2 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c) | Az élelmezési és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai források összességének kutatási, nemesítési és oktatási célú cseréje bevett gyakorlatnak számít, amely a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény (ITPGRFA) keretében létrehozott egységes anyagátadási megállapodás (SMTA) feltételei és szabályai alapján történik, amelyeket az Európai Génbankok Integrált Rendszere (AEGIS) megalapítását célzó egyetértési megállapodás fektet le. A Nagojai Jegyzőkönyv 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően elismert tény, hogy ez a gyakorlat támogatja az Egyezmény és a Nagojai Jegyzőkönyv célkitűzéseit, és nem ellentétes azokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2c)

Az élelmezési és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai források összességének kutatási, nemesítési és oktatási célú cseréje bevett gyakorlatnak számít, amely a növénygenetikai források élelmezési és mezőgazdasági felhasználásáról szóló nemzetközi egyezmény (ITPGRFA) keretében létrehozott egységes anyagátadási megállapodás (SMTA) feltételei és szabályai alapján történik, amelyeket az Európai Génbankok Integrált Rendszere (AEGIS) megalapítását célzó egyetértési megállapodás fektet le. A Nagojai Jegyzőkönyv 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően elismert tény, hogy ez a gyakorlat támogatja az Egyezmény és a Nagojai Jegyzőkönyv célkitűzéseit, és nem ellentétes azokkal.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A bennszülött és helyi közösségek hagyományos ismeretei fontos feltáró adatokkal szolgálhatnak a genetikai források
  figyelemre méltó
  genetikai vagy biokémiai tulajdonságainak tudományos felfedezéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A bennszülött és helyi közösségek hagyományos ismeretei fontos feltáró adatokkal szolgálhatnak a genetikai források
  figyelemre méltó
  genetikai vagy biokémiai tulajdonságainak tudományos felfedezéséhez.

| (3) | A bennszülött és helyi közösségek hagyományos ismeretei fontos feltáró adatokkal szolgálhatnak a genetikai források
  potenciálisan értékes
  genetikai vagy biokémiai tulajdonságainak tudományos felfedezéséhez
  , beleértve a hagyományos életmódot folytató bennszülött és helyi közösségeknek a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható felhasználása szempontjából lényeges ismereteit, innovációit és gyakorlatait is
  .
  Az ilyen közösségeknek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet bennszülött és törzsi népekről szóló, 169. számú egyezményében és az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007-ben elfogadott ENSZ-nyilatkozatban foglalt jogait tiszteletben kell tartani, és ezt az uniós végrehajtási intézkedéseknek is elő kell segíteniük. |
| --- | --- |

(3)

A bennszülött és helyi közösségek hagyományos ismeretei fontos feltáró adatokkal szolgálhatnak a genetikai források
  potenciálisan értékes
  genetikai vagy biokémiai tulajdonságainak tudományos felfedezéséhez
  , beleértve a hagyományos életmódot folytató bennszülött és helyi közösségeknek a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható felhasználása szempontjából lényeges ismereteit, innovációit és gyakorlatait is
  .
  Az ilyen közösségeknek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet bennszülött és törzsi népekről szóló, 169. számú egyezményében és az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007-ben elfogadott ENSZ-nyilatkozatban foglalt jogait tiszteletben kell tartani, és ezt az uniós végrehajtási intézkedéseknek is elő kell segíteniük.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Fontos emlékeztetni arra, hogy az Európai Szabadalmi Egyezmény értelmében a növény- és állatfajták, valamint a növények vagy állatok előállítására szolgáló biológiai eljárások nem szabadalmaztathatók. Ha a találmányok genetikai forrásokon vagy genetikai források alkotóelemein alapulnak, a többek között e forrásokra, termékekre – köztük a származékokra –, valamint a biotechnológiai felhasználásból származó eljárásokra vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre is kiterjedő szabadalmi bejelentésekben az érintett hatóságok számára meg kell jelölni a forrásokat és azok eredetét, és ezeket az illetékes hatóság számára is továbbítani kell. Ugyanez a kötelezettség vonatkozik az új növényfajta-oltalmi jogokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Fontos emlékeztetni arra, hogy az Európai Szabadalmi Egyezmény értelmében a növény- és állatfajták, valamint a növények vagy állatok előállítására szolgáló biológiai eljárások nem szabadalmaztathatók. Ha a találmányok genetikai forrásokon vagy genetikai források alkotóelemein alapulnak, a többek között e forrásokra, termékekre – köztük a származékokra –, valamint a biotechnológiai felhasználásból származó eljárásokra vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre is kiterjedő szabadalmi bejelentésekben az érintett hatóságok számára meg kell jelölni a forrásokat és azok eredetét, és ezeket az illetékes hatóság számára is továbbítani kell. Ugyanez a kötelezettség vonatkozik az új növényfajta-oltalmi jogokra.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | A hozzáférési és előnymegosztási megállapodások az Unión belüli bennszülött és helyi közösségek védelmére hozott rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtása a tagállamok és bíróságaik hatókörében maradna, és az ő felelősségük lenne. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

A hozzáférési és előnymegosztási megállapodások az Unión belüli bennszülött és helyi közösségek védelmére hozott rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtása a tagállamok és bíróságaik hatókörében maradna, és az ő felelősségük lenne.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A genetikai forrásokat helyben kell megőrizni, és fenntartható módon kell felhasználni, a hasznosításukból származó előnyöket pedig igazságosan és méltányosan kell megosztani. Ez hozzájárulna a szegénység felszámolásához, ezáltal pedig az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak megvalósításához, amit a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló, az Egyezmény részes felei által 2010. október 29-én elfogadott Nagojai Jegyzőkönyv (a „Nagojai Jegyzőkönyv”) preambuluma is megerősít. Az Egyezmény részes feleiként az Unió és tagállamainak többsége aláírta a Nagojai Jegyzőkönyvet. Támogatni kell a Jegyzőkönyv hatékony végrehajtására irányuló kapacitás megteremtését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A genetikai forrásokat helyben kell megőrizni, és fenntartható módon kell felhasználni, a hasznosításukból származó előnyöket pedig igazságosan és méltányosan kell megosztani. Ez hozzájárulna a szegénység felszámolásához, ezáltal pedig az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak megvalósításához, amit a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló, az Egyezmény részes felei által 2010. október 29-én elfogadott Nagojai Jegyzőkönyv (a „Nagojai Jegyzőkönyv”) preambuluma is megerősít. Az Egyezmény részes feleiként az Unió és tagállamainak többsége aláírta a Nagojai Jegyzőkönyvet. Támogatni kell a Jegyzőkönyv hatékony végrehajtására irányuló kapacitás megteremtését.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Az előnyök megosztását abban az összefüggésben kell látni, hogy a genetikai források rendelkezésre bocsátása terén a biológiai sokféleségben gazdag fejlődő országok töltenek be meghatározó szerepet, míg a felhasználók elsősorban a fejlett országokból kerülnek ki. Amellett, hogy magában rejti a biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható felhasználásához való hozzájárulás lehetőségét, a hozzáférés és az előnyök megosztása hozzájárulhat a szegénység felszámolásához és a környezeti fenntarthatósághoz, ezáltal pedig a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához is, amint azt a Nagojai Jegyzőkönyv preambuluma is elismeri. A Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtásakor is törekedni kell e lehetőségek kibontakoztatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Az előnyök megosztását abban az összefüggésben kell látni, hogy a genetikai források rendelkezésre bocsátása terén a biológiai sokféleségben gazdag fejlődő országok töltenek be meghatározó szerepet, míg a felhasználók elsősorban a fejlett országokból kerülnek ki. Amellett, hogy magában rejti a biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható felhasználásához való hozzájárulás lehetőségét, a hozzáférés és az előnyök megosztása hozzájárulhat a szegénység felszámolásához és a környezeti fenntarthatósághoz, ezáltal pedig a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához is, amint azt a Nagojai Jegyzőkönyv preambuluma is elismeri. A Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtásakor is törekedni kell e lehetőségek kibontakoztatására.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c) | Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikkében, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 11. cikkében rögzített élelemhez való jog, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 12. cikke által elismert, az elérhető legmagasabb szintű egészséghez való jog kiemelkedő fontosságúak, és azokat mindenkor védelmezni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4c)

Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikkében, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 11. cikkében rögzített élelemhez való jog, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 12. cikke által elismert, az elérhető legmagasabb szintű egészséghez való jog kiemelkedő fontosságúak, és azokat mindenkor védelmezni kell.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

4 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4d) | A genetikai forrásokhoz hasonlóan az ilyen forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek is nagymértékben a fejlődő országokban, különösen a bennszülött és helyi közösségeknél összpontosulnak. Az ilyen közösségeknek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet bennszülött és törzsi népekről szóló, 169. számú egyezményében, valamint az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007-ben elfogadott ENSZ-nyilatkozatban foglalt jogait tiszteletben kell tartani, és ezt az uniós végrehajtási intézkedéseknek is elő kell segíteniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4d)

A genetikai forrásokhoz hasonlóan az ilyen forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek is nagymértékben a fejlődő országokban, különösen a bennszülött és helyi közösségeknél összpontosulnak. Az ilyen közösségeknek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet bennszülött és törzsi népekről szóló, 169. számú egyezményében, valamint az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007-ben elfogadott ENSZ-nyilatkozatban foglalt jogait tiszteletben kell tartani, és ezt az uniós végrehajtási intézkedéseknek is elő kell segíteniük.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az Egyezmény elismeri, hogy az államok szuverén jogokkal rendelkeznek a joghatóságuk alá tartozó biológiai források felett, és hogy hatáskörükbe tartozik a genetikai forrásaikhoz való hozzáférés meghatározása. Az Egyezmény értelmében valamennyi részes fél köteles megkönnyíteni a hozzáférést azokhoz a genetikai forrásokhoz, amelyek felett szuverén jogokkal rendelkezik. Az Egyezmény értelmében továbbá valamennyi részes fél köteles intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy a forrást biztosító részes féllel méltányos és egyenlő módon osztozzon meg a kutatás és fejlesztés eredményein, valamint a genetikai források kereskedelmi vagy egyéb hasznosításából származó előnyökön. A fenti megosztás kölcsönösen elfogadott
  feltételek alapján történik
  . Az Egyezmény továbbá a bennszülött és helyi közösségeknek a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható használata szempontjából fontos ismeretei, innovációi és gyakorlatai kapcsán is foglalkozik a hozzáférés és az előnymegosztás kérdésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az Egyezmény elismeri, hogy az államok szuverén jogokkal rendelkeznek a joghatóságuk alá tartozó biológiai források felett, és hogy hatáskörükbe tartozik a genetikai forrásaikhoz való hozzáférés meghatározása. Az Egyezmény értelmében valamennyi részes fél köteles megkönnyíteni a hozzáférést azokhoz a genetikai forrásokhoz, amelyek felett szuverén jogokkal rendelkezik. Az Egyezmény értelmében továbbá valamennyi részes fél köteles intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy a forrást biztosító részes féllel méltányos és egyenlő módon osztozzon meg a kutatás és fejlesztés eredményein, valamint a genetikai források kereskedelmi vagy egyéb hasznosításából származó előnyökön. A fenti megosztás kölcsönösen elfogadott
  feltételek alapján történik
  . Az Egyezmény továbbá a bennszülött és helyi közösségeknek a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható használata szempontjából fontos ismeretei, innovációi és gyakorlatai kapcsán is foglalkozik a hozzáférés és az előnymegosztás kérdésével.

| (5) | Az Egyezmény elismeri, hogy az államok szuverén jogokkal rendelkeznek a joghatóságuk alá tartozó biológiai források felett, és hogy hatáskörükbe tartozik a genetikai forrásaikhoz való hozzáférés meghatározása. Az Egyezmény értelmében valamennyi részes fél köteles megkönnyíteni a hozzáférést azokhoz a genetikai forrásokhoz
  – e források más részes felek által történő környezetkímélő felhasználása érdekében –
  , amelyek felett szuverén jogokkal rendelkezik. Az Egyezmény értelmében továbbá valamennyi részes fél köteles intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy a forrást biztosító részes féllel méltányos és egyenlő módon osztozzon meg a kutatás és fejlesztés eredményein, valamint a genetikai források kereskedelmi vagy egyéb hasznosításából származó előnyökön. A fenti megosztás
  az említett forrás származási országának előzetes tájékoztatáson alapuló hozzájárulásával kapcsolatos követelmény betartása mellett történik, az előnyök megosztása pedig
  kölcsönösen elfogadott
  feltételeken alapul
  . Az Egyezmény továbbá a bennszülött és helyi közösségeknek a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható használata szempontjából fontos ismeretei, innovációi és gyakorlatai kapcsán is foglalkozik a hozzáférés és az előnymegosztás kérdésével.
  A genetikai erőforrásokat valóban kiegyensúlyozott és fenntartható módon kell hasznosítani, jogszerűen bevonva a helyi közösségeket, mivel ez az egyetlen mód arra, hogy a hasznosításukból eredő lehetőségeken, fejleményeken és előnyökön valamennyi fél tisztességesen és egyenlő mértékben osztozzon. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyezmény elismeri, hogy az államok szuverén jogokkal rendelkeznek a joghatóságuk alá tartozó biológiai források felett, és hogy hatáskörükbe tartozik a genetikai forrásaikhoz való hozzáférés meghatározása. Az Egyezmény értelmében valamennyi részes fél köteles megkönnyíteni a hozzáférést azokhoz a genetikai forrásokhoz
  – e források más részes felek által történő környezetkímélő felhasználása érdekében –
  , amelyek felett szuverén jogokkal rendelkezik. Az Egyezmény értelmében továbbá valamennyi részes fél köteles intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy a forrást biztosító részes féllel méltányos és egyenlő módon osztozzon meg a kutatás és fejlesztés eredményein, valamint a genetikai források kereskedelmi vagy egyéb hasznosításából származó előnyökön. A fenti megosztás
  az említett forrás származási országának előzetes tájékoztatáson alapuló hozzájárulásával kapcsolatos követelmény betartása mellett történik, az előnyök megosztása pedig
  kölcsönösen elfogadott
  feltételeken alapul
  . Az Egyezmény továbbá a bennszülött és helyi közösségeknek a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható használata szempontjából fontos ismeretei, innovációi és gyakorlatai kapcsán is foglalkozik a hozzáférés és az előnymegosztás kérdésével.
  A genetikai erőforrásokat valóban kiegyensúlyozott és fenntartható módon kell hasznosítani, jogszerűen bevonva a helyi közösségeket, mivel ez az egyetlen mód arra, hogy a hasznosításukból eredő lehetőségeken, fejleményeken és előnyökön valamennyi fél tisztességesen és egyenlő mértékben osztozzon.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A biológiai sokféleségről szóló egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló nagojai jegyzőkönyv (a továbbiakban: Nagojai Jegyzőkönyv) egy nemzetközi szerződés, amelyet az Egyezmény részes felei 2010. október 29-én fogadtak el. A Nagojai Jegyzőkönyv a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek
  használatát
  illetően
  jelentősen bővíti
  a hozzáférésnek és
  az
  előnymegosztásnak az Egyezményben foglalt általános szabályait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A biológiai sokféleségről szóló egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló nagojai jegyzőkönyv (a továbbiakban: Nagojai Jegyzőkönyv) egy nemzetközi szerződés, amelyet az Egyezmény részes felei 2010. október 29-én fogadtak el. A Nagojai Jegyzőkönyv a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek
  használatát
  illetően
  jelentősen bővíti
  a hozzáférésnek és
  az
  előnymegosztásnak az Egyezményben foglalt általános szabályait.

| (6) | A Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló nagojai jegyzőkönyv (a továbbiakban: Nagojai Jegyzőkönyv) egy nemzetközi szerződés, amelyet az Egyezmény részes felei 2010. október 29-én fogadtak el. A Nagojai Jegyzőkönyv a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek
  hasznosítását és esetleges későbbi forgalomba hozatalát
  illetően
  tovább részletezi
  a hozzáférésnek és
  a pénzbeli, illetve nem pénzbeli
  előnymegosztásnak az Egyezményben foglalt általános szabályait. |
| --- | --- |

(6)

A Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló nagojai jegyzőkönyv (a továbbiakban: Nagojai Jegyzőkönyv) egy nemzetközi szerződés, amelyet az Egyezmény részes felei 2010. október 29-én fogadtak el. A Nagojai Jegyzőkönyv a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek
  hasznosítását és esetleges későbbi forgalomba hozatalát
  illetően
  tovább részletezi
  a hozzáférésnek és
  a pénzbeli, illetve nem pénzbeli
  előnymegosztásnak az Egyezményben foglalt általános szabályait.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A Nagojai Jegyzőkönyv az Egyezmény szélesebb hatályú 4. cikkével szemben az Egyezmény 15. cikkének hatálya alá tartozó genetikai forrásokra alkalmazandó. Ennélfogva a Nagojai Jegyzőkönyv nem fedi le a 4. cikk teljes hatályát, például a nemzeti joghatóságon kívüli tengeri területeken folytatott tevékenységeket. A Jegyzőkönyv azonban semmilyen formában nem tiltja, hogy a részes felek kiterjesszék a Nagojai Jegyzőkönyvben foglalt elveket az ilyen tengeri területeken folytatott tevékenységekre is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A Nagojai Jegyzőkönyv az Egyezmény szélesebb hatályú 4. cikkével szemben az Egyezmény 15. cikkének hatálya alá tartozó genetikai forrásokra alkalmazandó. Ennélfogva a Nagojai Jegyzőkönyv nem fedi le a 4. cikk teljes hatályát, például a nemzeti joghatóságon kívüli tengeri területeken folytatott tevékenységeket. A Jegyzőkönyv azonban semmilyen formában nem tiltja, hogy a részes felek kiterjesszék a Nagojai Jegyzőkönyvben foglalt elveket az ilyen tengeri területeken folytatott tevékenységekre is.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Fontos a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtása céljára olyan egyértelmű és szilárd keretet meghatározni, amely
  bővíti
  a
  természettudományos kutató-fejlesztő munka már meglévő uniós lehetőségeit. Kiemelten fontos továbbá megakadályozni a
  jogellenesen szerzett genetikai
  forrásoknak
  vagy
  genetikai
  forrásokhoz kapcsolódó hagyományos
  ismereteknek az
  Unióban
  történő használatát, valamint előmozdítani
  a források
  rendelkezésre bocsátója és felhasználója által kölcsönösen elfogadott feltételekben foglalt előnymegosztási kötelezettségvállalások tényleges érvényre jutását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Fontos a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtása céljára olyan egyértelmű és szilárd keretet meghatározni, amely
  bővíti
  a
  természettudományos kutató-fejlesztő munka már meglévő uniós lehetőségeit. Kiemelten fontos továbbá megakadályozni a
  jogellenesen szerzett genetikai
  forrásoknak
  vagy
  genetikai
  forrásokhoz kapcsolódó hagyományos
  ismereteknek az
  Unióban
  történő használatát, valamint előmozdítani
  a források
  rendelkezésre bocsátója és felhasználója által kölcsönösen elfogadott feltételekben foglalt előnymegosztási kötelezettségvállalások tényleges érvényre jutását
  .

| (8) | Fontos a Nagojai Jegyzőkönyv
  és az Egyezmény vonatkozó rendelkezéseinek
  végrehajtása céljára olyan egyértelmű és szilárd keretet meghatározni, amely
  támogatja annak fő célkitűzését, nevezetesen
  a
  biológiai sokféleség megőrzését és alkotóelemeinek fenntartható felhasználását, valamint a genetikai források hasznosításából fakadó előnyök igazságos és méltányos megosztását. Ez magában foglalja a
  jogellenesen szerzett genetikai
  források
  vagy
  az ilyen
  forrásokhoz kapcsolódó hagyományos
  ismeretek
  Unióban
  való felhasználásának megakadályozását. Elengedhetetlen továbbá
  a
  természettudományos kutatási és fejlesztési tevékenységek már meglévő uniós lehetőségeinek bővítése, különösen a genetikai
  források
  és a hagyományos ismeretek alkalmazásával összefüggésben a jogbiztonság feltételeinek javítása révén
  . |
| --- | --- |

(8)

Fontos a Nagojai Jegyzőkönyv
  és az Egyezmény vonatkozó rendelkezéseinek
  végrehajtása céljára olyan egyértelmű és szilárd keretet meghatározni, amely
  támogatja annak fő célkitűzését, nevezetesen
  a
  biológiai sokféleség megőrzését és alkotóelemeinek fenntartható felhasználását, valamint a genetikai források hasznosításából fakadó előnyök igazságos és méltányos megosztását. Ez magában foglalja a
  jogellenesen szerzett genetikai
  források
  vagy
  az ilyen
  forrásokhoz kapcsolódó hagyományos
  ismeretek
  Unióban
  való felhasználásának megakadályozását. Elengedhetetlen továbbá
  a
  természettudományos kutatási és fejlesztési tevékenységek már meglévő uniós lehetőségeinek bővítése, különösen a genetikai
  források
  és a hagyományos ismeretek alkalmazásával összefüggésben a jogbiztonság feltételeinek javítása révén
  .

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az engedély nélkül beszerzett genetikai források használatát, illetve az ilyen forrásokon vagy a kapcsolódó hagyományos ismereteken alapuló termékek engedély nélküli forgalomba hozatalát tiltani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Az engedély nélkül beszerzett genetikai források használatát, illetve az ilyen forrásokon vagy a kapcsolódó hagyományos ismereteken alapuló termékek engedély nélküli forgalomba hozatalát tiltani kell.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | A rendelet által létrehozott keretre annak érdekében is szükség van, hogy fenntartsák és növeljék a genetikai forrásokhoz való hozzáférésben és a belőlük származó előnyök megosztásában érintett részes felek, bennszülött és helyi közösségek, valamint érdekelt csoportok közötti bizalmat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

A rendelet által létrehozott keretre annak érdekében is szükség van, hogy fenntartsák és növeljék a genetikai forrásokhoz való hozzáférésben és a belőlük származó előnyök megosztásában érintett részes felek, bennszülött és helyi közösségek, valamint érdekelt csoportok közötti bizalmat.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A jogbiztonság érdekében fontos, hogy a Nagojai Jegyzőkönyvet végrehajtó szabályok alkalmazása csak
  azokra
  a genetikai
  forrásokra
  és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos
  ismeretekre
  terjedjen ki,
  amelyekhez azután történik hozzáférés, hogy
  a Nagojai
  Jegyzőkönyv
  az Unióra nézve
  hatályba lépett
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A jogbiztonság érdekében fontos, hogy a Nagojai Jegyzőkönyvet végrehajtó szabályok alkalmazása csak
  azokra
  a genetikai
  forrásokra
  és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos
  ismeretekre
  terjedjen ki,
  amelyekhez azután történik hozzáférés, hogy
  a Nagojai
  Jegyzőkönyv
  az Unióra nézve
  hatályba lépett
  .

| (9) | A jogbiztonság érdekében fontos, hogy a Nagojai Jegyzőkönyvet végrehajtó szabályok alkalmazása csak a genetikai
  források
  és
  a
  genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos
  ismeretek olyan új megszerzésére és hasznosítására
  terjedjen ki,
  amelyekre
  a Nagojai
  Jegyzőkönyvnek
  az Unióra nézve
  történő hatálybalépését követően kerül sor
  . |
| --- | --- |

(9)

A jogbiztonság érdekében fontos, hogy a Nagojai Jegyzőkönyvet végrehajtó szabályok alkalmazása csak a genetikai
  források
  és
  a
  genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos
  ismeretek olyan új megszerzésére és hasznosítására
  terjedjen ki,
  amelyekre
  a Nagojai
  Jegyzőkönyvnek
  az Unióra nézve
  történő hatálybalépését követően kerül sor
  .

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Fontos a Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban rögzíteni, hogy genetikai források
  használatán
  a genetikai
  anyagból vett minták
  genetikai vagy biokémiai összetételével kapcsolatos kutatás és fejlesztés értendő,
  amely magában foglalja az olyan genetikai anyagból kivont izolált vegyületekkel kapcsolatos kutatást és fejlesztést, amelyhez a Nagojai Jegyzőkönyv valamely részes felének joghatósága alatt fértek hozzá
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Fontos a Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban rögzíteni, hogy genetikai források
  használatán
  a genetikai
  anyagból vett minták
  genetikai vagy biokémiai összetételével kapcsolatos kutatás és fejlesztés értendő,
  amely magában foglalja az olyan genetikai anyagból kivont izolált vegyületekkel kapcsolatos kutatást és fejlesztést, amelyhez a Nagojai Jegyzőkönyv valamely részes felének joghatósága alatt fértek hozzá
  .

| (11) | Fontos a Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban rögzíteni, hogy genetikai források
  hasznosításán
  a genetikai
  források
  genetikai vagy biokémiai összetételével kapcsolatos kutatás és fejlesztés értendő
  . Kutatás és fejlesztés alatt a genetikai források genetikai vagy biokémiai összetételének vizsgálata és tanulmányozása értendő
  ,
  azzal a céllal, hogy ténymegállapításokat tegyenek és következtetéseket vonjanak le, az innovációk és gyakorlati alkalmazások kifejlesztését is ideértve
  . |
| --- | --- |

(11)

Fontos a Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban rögzíteni, hogy genetikai források
  hasznosításán
  a genetikai
  források
  genetikai vagy biokémiai összetételével kapcsolatos kutatás és fejlesztés értendő
  . Kutatás és fejlesztés alatt a genetikai források genetikai vagy biokémiai összetételének vizsgálata és tanulmányozása értendő
  ,
  azzal a céllal, hogy ténymegállapításokat tegyenek és következtetéseket vonjanak le, az innovációk és gyakorlati alkalmazások kifejlesztését is ideértve
  .

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A Nagojai Jegyzőkönyv hatékony végrehajtása érdekében a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználóit kötelezni kell arra, hogy kellő gondossággal eljárva meggyőződjenek a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférésnek a vonatkozó jogi szabályozással való összhangjáról, és
  adott esetben
  gondoskodjanak az előnyök megosztásáról. Ám mivel az Unióban sokféle felhasználó létezik, nem indokolt, hogy a kellő gondosság követelményét minden felhasználó ugyanazon intézkedések megtételével legyen köteles teljesíteni.
  Ezért
  a
  kellő gondosságot szolgáló intézkedéseknek csak a minimális jellemzőit indokolt rögzíteni. A
  felhasználóknak a kellő gondosság érdekében alkalmazott eszközök és intézkedések
  megválasztásában való támogatására indokolt
  a bevált
  megoldásokat elismerni, és az
  ágazati magatartási
  kódexek
  , szerződésbeli
  záradékminták és iránymutatások kialakítását kiegészítő intézkedésekkel
  támogatni. A felhasználókat csupán korlátozott – egy esetleges innováció megvalósítási idejének megfelelő – időtartamra indokolt a hozzáférés és az előnymegosztás szempontjából releváns információk megőrzésére kötelezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A Nagojai Jegyzőkönyv hatékony végrehajtása érdekében a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználóit kötelezni kell arra, hogy kellő gondossággal eljárva meggyőződjenek a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférésnek a vonatkozó jogi szabályozással való összhangjáról, és
  adott esetben
  gondoskodjanak az előnyök megosztásáról. Ám mivel az Unióban sokféle felhasználó létezik, nem indokolt, hogy a kellő gondosság követelményét minden felhasználó ugyanazon intézkedések megtételével legyen köteles teljesíteni.
  Ezért
  a
  kellő gondosságot szolgáló intézkedéseknek csak a minimális jellemzőit indokolt rögzíteni. A
  felhasználóknak a kellő gondosság érdekében alkalmazott eszközök és intézkedések
  megválasztásában való támogatására indokolt
  a bevált
  megoldásokat elismerni, és az
  ágazati magatartási
  kódexek
  , szerződésbeli
  záradékminták és iránymutatások kialakítását kiegészítő intézkedésekkel
  támogatni. A felhasználókat csupán korlátozott – egy esetleges innováció megvalósítási idejének megfelelő – időtartamra indokolt a hozzáférés és az előnymegosztás szempontjából releváns információk megőrzésére kötelezni.

| (14) | A Nagojai Jegyzőkönyv hatékony végrehajtása érdekében a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználóit kötelezni kell arra, hogy kellő gondossággal eljárva meggyőződjenek a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférésnek a vonatkozó jogi szabályozással való összhangjáról, és gondoskodjanak az előnyök megosztásáról. Ám mivel az Unióban sokféle felhasználó létezik, nem indokolt, hogy a kellő gondosság követelményét minden felhasználó ugyanazon intézkedések megtételével legyen köteles teljesíteni. A felhasználóknak a kellő gondosság érdekében alkalmazott eszközök és intézkedések
  megválasztását
  a bevált
  megoldások elismerésével, valamint
  ágazati magatartási
  kódexekkel
  , szerződésbeli
  záradékmintákkal és iránymutatásokkal kell
  támogatni
  a jogbiztonság fokozása és a költségcsökkentés érdekében
  . A felhasználókat csupán korlátozott – egy esetleges innováció megvalósítási idejének megfelelő – időtartamra indokolt a hozzáférés és az előnymegosztás szempontjából releváns információk megőrzésére kötelezni. |
| --- | --- |

(14)

A Nagojai Jegyzőkönyv hatékony végrehajtása érdekében a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználóit kötelezni kell arra, hogy kellő gondossággal eljárva meggyőződjenek a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférésnek a vonatkozó jogi szabályozással való összhangjáról, és gondoskodjanak az előnyök megosztásáról. Ám mivel az Unióban sokféle felhasználó létezik, nem indokolt, hogy a kellő gondosság követelményét minden felhasználó ugyanazon intézkedések megtételével legyen köteles teljesíteni. A felhasználóknak a kellő gondosság érdekében alkalmazott eszközök és intézkedések
  megválasztását
  a bevált
  megoldások elismerésével, valamint
  ágazati magatartási
  kódexekkel
  , szerződésbeli
  záradékmintákkal és iránymutatásokkal kell
  támogatni
  a jogbiztonság fokozása és a költségcsökkentés érdekében
  . A felhasználókat csupán korlátozott – egy esetleges innováció megvalósítási idejének megfelelő – időtartamra indokolt a hozzáférés és az előnymegosztás szempontjából releváns információk megőrzésére kötelezni.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A Nagojai Jegyzőkönyv sikeres végrehajtása attól függ, hogy a genetikai források vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználói és rendelkezésre bocsátói olyan kölcsönösen elfogadott feltételekben állapodjanak meg, amelyek nemcsak az előnyök igazságos megosztását eredményezi, de hozzájárul a Nagojai Jegyzőkönyvnek a biológiai sokféleség megőrzésével kapcsolatos tágabb céljának eléréséhez is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A Nagojai Jegyzőkönyv sikeres végrehajtása attól függ, hogy a genetikai források vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználói és rendelkezésre bocsátói olyan kölcsönösen elfogadott feltételekben állapodjanak meg, amelyek nemcsak az előnyök igazságos megosztását eredményezi, de hozzájárul a Nagojai Jegyzőkönyvnek a biológiai sokféleség megőrzésével kapcsolatos tágabb céljának eléréséhez is.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A felhasználók által kifejlesztett bevált megoldásoknak jelentős szerepet kell játszaniuk a kellő gondosságot szolgáló azon intézkedések azonosításában, amelyek különösen alkalmasak a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtási rendszerének nagyfokú jogbiztonság mellett és csekély költség árán történő betartására. Lehetővé kell tenni, hogy a felhasználók a tudományos szféra és különböző országok céljaira kifejlesztett, már meglévő hozzáférési és előnymegosztási magatartási kódexekből induljanak ki. Felhasználói egyesületeknek lehetővé kell tenni, hogy a Bizottságot felkérjék annak megállapítására, hogy az általuk felügyelt eljárások, eszközök vagy technikák egy adott kombinációja elismertethető-e bevált megoldásként. A tagállamok illetékes hatóságainak figyelembe kell venniük, hogy az elismert bevált megoldások alkalmazása a felhasználók körében mérsékli a jogsértés kockázatát, így ilyen esetben indokolt a jogkövetést kevésbé szigorúan ellenőrizni. Ugyanez áll a Nagojai Jegyzőkönyv részes felei által közösen elfogadott bevált megoldásokra is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A felhasználók által kifejlesztett bevált megoldásoknak jelentős szerepet kell játszaniuk a kellő gondosságot szolgáló azon intézkedések azonosításában, amelyek különösen alkalmasak a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtási rendszerének nagyfokú jogbiztonság mellett és csekély költség árán történő betartására. Lehetővé kell tenni, hogy a felhasználók a tudományos szféra és különböző országok céljaira kifejlesztett, már meglévő hozzáférési és előnymegosztási magatartási kódexekből induljanak ki. Felhasználói egyesületeknek lehetővé kell tenni, hogy a Bizottságot felkérjék annak megállapítására, hogy az általuk felügyelt eljárások, eszközök vagy technikák egy adott kombinációja elismertethető-e bevált megoldásként. A tagállamok illetékes hatóságainak figyelembe kell venniük, hogy az elismert bevált megoldások alkalmazása a felhasználók körében mérsékli a jogsértés kockázatát, így ilyen esetben indokolt a jogkövetést kevésbé szigorúan ellenőrizni. Ugyanez áll a Nagojai Jegyzőkönyv részes felei által közösen elfogadott bevált megoldásokra is.

törölve

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A
  használatot megvalósító
  tevékenységek láncolatának egyes pontjain a felhasználókat nyilatkozattételre kell kötelezni arról, hogy kellő gondossággal jártak el. E nyilatkozattételre megfelelő alkalom, amikor a felhasználó kutatási
  közfinanszírozásban
  részesül,
  illetőleg
  amikor genetikai források alapján kifejlesztett termék forgalomba hozatalát
  engedélyezteti
  vagy – ha a forgalomba hozatal nem engedélyköteles – ilyen terméket forgalomba
  hoz
  . Fontos megjegyezni, hogy a forgalomba hozatal engedélyeztetésekor tett nyilatkozat nem része az engedélyezési eljárásnak, így azt az e rendelet szerinti illetékes hatóságokhoz kell intézni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A
  használatot megvalósító
  tevékenységek láncolatának egyes pontjain a felhasználókat nyilatkozattételre kell kötelezni arról, hogy kellő gondossággal jártak el. E nyilatkozattételre megfelelő alkalom, amikor a felhasználó kutatási
  közfinanszírozásban
  részesül,
  illetőleg
  amikor genetikai források alapján kifejlesztett termék forgalomba hozatalát
  engedélyezteti
  vagy – ha a forgalomba hozatal nem engedélyköteles – ilyen terméket forgalomba
  hoz
  . Fontos megjegyezni, hogy a forgalomba hozatal engedélyeztetésekor tett nyilatkozat nem része az engedélyezési eljárásnak, így azt az e rendelet szerinti illetékes hatóságokhoz kell intézni.

| (17) | A tevékenységek láncolatának egyes pontjain a felhasználókat nyilatkozattételre kell kötelezni arról, hogy kellő gondossággal jártak el
  , és ezt bizonyítaniuk is kell
  . E nyilatkozattételre megfelelő alkalom
  az előzetes tájékoztatáson alapuló beleegyezés és a kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítása
  ,
  vagy
  amikor a felhasználó kutatási
  finanszírozásban
  részesül,
  továbbá
  amikor
  a megfelelő nemzeti, regionális vagy nemzetközi intézményeknél szellemi tulajdonjog iránti kérelmet nyújtanak be, és a
  genetikai források alapján kifejlesztett termék forgalomba hozatalát
  engedélyeztetik
  vagy – ha a forgalomba hozatal nem engedélyköteles – ilyen terméket forgalomba
  hoznak
  . Fontos megjegyezni, hogy a
  szellemi tulajdonjog iránti kérelem benyújtásakor vagy a
  forgalomba hozatal engedélyeztetésekor tett nyilatkozat nem része az engedélyezési eljárásnak, így azt az e rendelet szerinti illetékes hatóságokhoz kell intézni. |
| --- | --- |

(17)

A tevékenységek láncolatának egyes pontjain a felhasználókat nyilatkozattételre kell kötelezni arról, hogy kellő gondossággal jártak el
  , és ezt bizonyítaniuk is kell
  . E nyilatkozattételre megfelelő alkalom
  az előzetes tájékoztatáson alapuló beleegyezés és a kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítása
  ,
  vagy
  amikor a felhasználó kutatási
  finanszírozásban
  részesül,
  továbbá
  amikor
  a megfelelő nemzeti, regionális vagy nemzetközi intézményeknél szellemi tulajdonjog iránti kérelmet nyújtanak be, és a
  genetikai források alapján kifejlesztett termék forgalomba hozatalát
  engedélyeztetik
  vagy – ha a forgalomba hozatal nem engedélyköteles – ilyen terméket forgalomba
  hoznak
  . Fontos megjegyezni, hogy a
  szellemi tulajdonjog iránti kérelem benyújtásakor vagy a
  forgalomba hozatal engedélyeztetésekor tett nyilatkozat nem része az engedélyezési eljárásnak, így azt az e rendelet szerinti illetékes hatóságokhoz kell intézni.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Genetikai forrásoknak a vadonban történő gyűjtésével
  elsősorban egyetemi
  kutatók vagy
  gyűjtők foglalkoznak, nonprofit céllal
  . Az esetek túlnyomó többségében és szinte minden ágazatban közvetítők, gyűjtemények vagy a genetikai forrásokat harmadik országokban beszerző ügynökök révén nyílik hozzáférés az újonnan gyűjtött genetikai forrásokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Genetikai forrásoknak a vadonban történő gyűjtésével
  elsősorban egyetemi
  kutatók vagy
  gyűjtők foglalkoznak, nonprofit céllal
  . Az esetek túlnyomó többségében és szinte minden ágazatban közvetítők, gyűjtemények vagy a genetikai forrásokat harmadik országokban beszerző ügynökök révén nyílik hozzáférés az újonnan gyűjtött genetikai forrásokhoz.

| (18) | Genetikai forrásoknak a vadonban történő gyűjtésével
  többnyire magángyűjtők és magánvállalatok foglalkoznak, gyakran kereskedelmi céllal, illetve nem kereskedelmi célokat szolgáló tudományos
  kutatók vagy
  intézetek
  . Az esetek túlnyomó többségében és szinte minden ágazatban közvetítők, gyűjtemények vagy a genetikai forrásokat harmadik országokban beszerző ügynökök révén nyílik hozzáférés az újonnan gyűjtött genetikai forrásokhoz
  , üzleti és nonprofit jelleggel egyaránt
  .
  E rendeletnek biztosítania kell, hogy az eredeti hozzáférés kölcsönösen elfogadott feltételeinek harmadik felekhez való továbbítás szempontjából releváns rendelkezéseit valamennyi érintett fél betartsa. A későbbi hasznosítás vagy forgalomba hozatal számos esetben új, előzetesen és kölcsönösen elfogadott feltételeket tehet szükségessé. |
| --- | --- |

(18)

Genetikai forrásoknak a vadonban történő gyűjtésével
  többnyire magángyűjtők és magánvállalatok foglalkoznak, gyakran kereskedelmi céllal, illetve nem kereskedelmi célokat szolgáló tudományos
  kutatók vagy
  intézetek
  . Az esetek túlnyomó többségében és szinte minden ágazatban közvetítők, gyűjtemények vagy a genetikai forrásokat harmadik országokban beszerző ügynökök révén nyílik hozzáférés az újonnan gyűjtött genetikai forrásokhoz
  , üzleti és nonprofit jelleggel egyaránt
  .
  E rendeletnek biztosítania kell, hogy az eredeti hozzáférés kölcsönösen elfogadott feltételeinek harmadik felekhez való továbbítás szempontjából releváns rendelkezéseit valamennyi érintett fél betartsa. A későbbi hasznosítás vagy forgalomba hozatal számos esetben új, előzetesen és kölcsönösen elfogadott feltételeket tehet szükségessé.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A
  gyűjtemények a
  genetikai források és
  a
  genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek fontos
  lelőhelyei
  . A
  megbízható
  uniós gyűjteményeknek olyan rendszerét kell kialakítani,
  amely
  biztosítja, hogy
  a megbízható
  uniós
  gyűjtemények
  nyilvántartásába felvett gyűjtemények ténylegesen intézkednek

  arról
  , hogy genetikai forrásokból vett mintákat csak a beszerzés jogszerűségét és – szükség esetén – a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétét bizonyító dokumentáció kíséretében adjanak át harmadik személyeknek. A
  megbízható
  uniós gyűjteményeknek e rendszere révén jelentősen csökkenthető a jogellenesen beszerzett genetikai források használatának kockázata az Unióban. Azt, hogy a gyűjtemények teljesítik-e a
  megbízható
  uniós gyűjteményként való elismerés kritériumait, a tagállamok illetékes hatóságainak indokolt ellenőrizniük. Ha a felhasználó az uniós jegyzékben szereplő gyűjtemények valamelyikéből szerez genetikai forrást, akkor úgy kell tekinteni, hogy a szükséges információk felkutatása tekintetében kellő gondossággal járt el. Ez különösen a tudományos kutatókat és a kis- és középvállalkozásokat fogja előnyösen érinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A
  gyűjtemények a
  genetikai források és
  a
  genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek fontos
  lelőhelyei
  . A
  megbízható
  uniós gyűjteményeknek olyan rendszerét kell kialakítani,
  amely
  biztosítja, hogy
  a megbízható
  uniós
  gyűjtemények
  nyilvántartásába felvett gyűjtemények ténylegesen intézkednek

  arról
  , hogy genetikai forrásokból vett mintákat csak a beszerzés jogszerűségét és – szükség esetén – a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétét bizonyító dokumentáció kíséretében adjanak át harmadik személyeknek. A
  megbízható
  uniós gyűjteményeknek e rendszere révén jelentősen csökkenthető a jogellenesen beszerzett genetikai források használatának kockázata az Unióban. Azt, hogy a gyűjtemények teljesítik-e a
  megbízható
  uniós gyűjteményként való elismerés kritériumait, a tagállamok illetékes hatóságainak indokolt ellenőrizniük. Ha a felhasználó az uniós jegyzékben szereplő gyűjtemények valamelyikéből szerez genetikai forrást, akkor úgy kell tekinteni, hogy a szükséges információk felkutatása tekintetében kellő gondossággal járt el. Ez különösen a tudományos kutatókat és a kis- és középvállalkozásokat fogja előnyösen érinteni.

| (19) | A
  legtöbb gyűjtemény az Unióban hasznosított
  genetikai források és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek
  legkönnyebben hozzáférhető lelőhelye. Lelőhelyekként
  fontos
  szerepet játszhatnak abban, hogy támogassák a felügyeleti lánc más felhasználóit kötelezettségeik teljesítésében
  .
  Ennek érdekében
  a
  bejegyzett
  uniós gyűjteményeknek olyan rendszerét kell kialakítani,
  amely
  biztosítja, hogy
  az
  uniós nyilvántartásába felvett gyűjtemények
  esetében
  ténylegesen megvalósuljon, hogy genetikai forrásokból vett mintákat csak a beszerzés jogszerűségét és – szükség esetén – a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétét bizonyító dokumentáció kíséretében adjanak át harmadik személyeknek. A
  bejegyzett
  uniós gyűjteményeknek e rendszere révén jelentősen csökkenthető a jogellenesen beszerzett genetikai források használatának kockázata az Unióban. Azt, hogy a gyűjtemények teljesítik-e a
  bejegyzett
  uniós gyűjteményként való elismerés kritériumait
  – például hogy a gyűjtemények azt szemléltetik-e
  ,
  hogy
  a
  genetikai források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztásának elérése és a biológiai sokféleség megőrzése tekintetében képesek a Nagojai Jegyzőkönyv átfogó célkitűzéseinek elérésére –, a
  tagállamok illetékes hatóságainak indokolt ellenőrizniük. Ha a felhasználó az uniós jegyzékben szereplő gyűjtemények valamelyikéből szerez genetikai forrást, akkor úgy kell tekinteni, hogy a szükséges információk felkutatása tekintetében kellő gondossággal járt el. Ez különösen a tudományos kutatókat és a kis- és középvállalkozásokat fogja előnyösen érinteni. |
| --- | --- |

(19)

A
  legtöbb gyűjtemény az Unióban hasznosított
  genetikai források és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek
  legkönnyebben hozzáférhető lelőhelye. Lelőhelyekként
  fontos
  szerepet játszhatnak abban, hogy támogassák a felügyeleti lánc más felhasználóit kötelezettségeik teljesítésében
  .
  Ennek érdekében
  a
  bejegyzett
  uniós gyűjteményeknek olyan rendszerét kell kialakítani,
  amely
  biztosítja, hogy
  az
  uniós nyilvántartásába felvett gyűjtemények
  esetében
  ténylegesen megvalósuljon, hogy genetikai forrásokból vett mintákat csak a beszerzés jogszerűségét és – szükség esetén – a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétét bizonyító dokumentáció kíséretében adjanak át harmadik személyeknek. A
  bejegyzett
  uniós gyűjteményeknek e rendszere révén jelentősen csökkenthető a jogellenesen beszerzett genetikai források használatának kockázata az Unióban. Azt, hogy a gyűjtemények teljesítik-e a
  bejegyzett
  uniós gyűjteményként való elismerés kritériumait
  – például hogy a gyűjtemények azt szemléltetik-e
  ,
  hogy
  a
  genetikai források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztásának elérése és a biológiai sokféleség megőrzése tekintetében képesek a Nagojai Jegyzőkönyv átfogó célkitűzéseinek elérésére –, a
  tagállamok illetékes hatóságainak indokolt ellenőrizniük. Ha a felhasználó az uniós jegyzékben szereplő gyűjtemények valamelyikéből szerez genetikai forrást, akkor úgy kell tekinteni, hogy a szükséges információk felkutatása tekintetében kellő gondossággal járt el. Ez különösen a tudományos kutatókat és a kis- és középvállalkozásokat fogja előnyösen érinteni.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A bejegyzett uniós gyűjteményeknek igazodniuk kell a Nagojai Jegyzőkönyv célkitűzéséhez. A Jegyzőkönyv 21. és 22. cikkével összhangban a gyűjteményeknek – a rendelkezésükre álló forrásokhoz mérten – hozzá kell járulniuk a figyelemfelhíváshoz és a kapacitásépítéshez. Az illetékes hatóságok fontolóra vehetik finanszírozás biztosítását e tevékenységekhez a gyűjtemények számára. Valamennyi bejegyzett uniós gyűjteménynek törekednie kell arra, hogy hozzájáruljon a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek dokumentálására irányuló erőfeszítésekhez, adott esetben a bennszülött és helyi közösségekkel, a hatóságokkal, antropológusokkal és más szereplőkkel együttműködve. Ezen ismereteket a vonatkozó jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett kell kezelni. Az ilyen ismeretekkel kapcsolatos információkat nyilvánosságra kell hozni, amennyiben az a vonatkozó jogok védelmét szolgálja, és semmilyen formában nem sérti vagy gátolja azokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A bejegyzett uniós gyűjteményeknek igazodniuk kell a Nagojai Jegyzőkönyv célkitűzéséhez. A Jegyzőkönyv 21. és 22. cikkével összhangban a gyűjteményeknek – a rendelkezésükre álló forrásokhoz mérten – hozzá kell járulniuk a figyelemfelhíváshoz és a kapacitásépítéshez. Az illetékes hatóságok fontolóra vehetik finanszírozás biztosítását e tevékenységekhez a gyűjtemények számára. Valamennyi bejegyzett uniós gyűjteménynek törekednie kell arra, hogy hozzájáruljon a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek dokumentálására irányuló erőfeszítésekhez, adott esetben a bennszülött és helyi közösségekkel, a hatóságokkal, antropológusokkal és más szereplőkkel együttműködve. Ezen ismereteket a vonatkozó jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett kell kezelni. Az ilyen ismeretekkel kapcsolatos információkat nyilvánosságra kell hozni, amennyiben az a vonatkozó jogok védelmét szolgálja, és semmilyen formában nem sérti vagy gátolja azokat.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A tagállamok illetékes hatóságainak indokolt ellenőrizniük, hogy a felhasználók eleget tesznek-e kötelezettségeiknek. Ennek kapcsán indokolt, hogy az illetékes hatóságok a nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítványokat elfogadják az érintett genetikai források jogszerű beszerzésének és a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétének bizonyítékául. Az illetékes hatóságoknak feljegyzéseket kell készíteniük az ellenőrzésekről, és a releváns információkat a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően hozzáférhetővé kell tenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A tagállamok illetékes hatóságainak indokolt ellenőrizniük, hogy a felhasználók eleget tesznek-e kötelezettségeiknek. Ennek kapcsán indokolt, hogy az illetékes hatóságok a nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítványokat elfogadják az érintett genetikai források jogszerű beszerzésének és a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétének bizonyítékául. Az illetékes hatóságoknak feljegyzéseket kell készíteniük az ellenőrzésekről, és a releváns információkat a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően hozzáférhetővé kell tenniük.

| (20) | A tagállamok illetékes hatóságainak indokolt ellenőrizniük, hogy a felhasználók eleget tesznek-e kötelezettségeiknek. Ennek kapcsán indokolt, hogy az illetékes hatóságok a nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítványokat elfogadják az érintett genetikai források jogszerű beszerzésének és a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétének bizonyítékául.
  Amennyiben nemzetközi megfelelőségi bizonyítvány nem áll rendelkezésre, a megfelelőség más jogilag elismert formáit is elfogadják
  az
  érintett genetikai források jogszerű beszerzésének és a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétének bizonyítékául. Az
  illetékes hatóságoknak feljegyzéseket kell készíteniük az ellenőrzésekről, és a releváns információkat a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően hozzáférhetővé kell tenniük. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamok illetékes hatóságainak indokolt ellenőrizniük, hogy a felhasználók eleget tesznek-e kötelezettségeiknek. Ennek kapcsán indokolt, hogy az illetékes hatóságok a nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítványokat elfogadják az érintett genetikai források jogszerű beszerzésének és a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétének bizonyítékául.
  Amennyiben nemzetközi megfelelőségi bizonyítvány nem áll rendelkezésre, a megfelelőség más jogilag elismert formáit is elfogadják
  az
  érintett genetikai források jogszerű beszerzésének és a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétének bizonyítékául. Az
  illetékes hatóságoknak feljegyzéseket kell készíteniük az ellenőrzésekről, és a releváns információkat a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően hozzáférhetővé kell tenniük.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Globális szinten a biológiai sokféleség megőrzésének és komponensei fenntartható felhasználásának támogatására fordított források növelése érdekében az Uniónak proaktívan kell fellépnie, hogy biztosítsa a Nagojai Jegyzőkönyvben foglalt, az előnyök megosztására szolgáló globális multilaterális mechanizmushoz fűződő célkitűzések teljesítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Globális szinten a biológiai sokféleség megőrzésének és komponensei fenntartható felhasználásának támogatására fordított források növelése érdekében az Uniónak proaktívan kell fellépnie, hogy biztosítsa a Nagojai Jegyzőkönyvben foglalt, az előnyök megosztására szolgáló globális multilaterális mechanizmushoz fűződő célkitűzések teljesítését.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Indokolt egy, a hozzáféréssel foglalkozó uniós platform keretében lehetőséget teremteni olyan kérdéseknek az ésszerűsítés szándékával való megvitatására, mint a tagállamokban hatályos hozzáférési feltételek, a hozzáférési rendszerek kialakítása és teljesítménye, a nonprofit kutatás
  egyszerűsített hozzáférése
  , az uniós gyűjteményeknek a hozzáféréssel kapcsolatos gyakorlata, az uniós érdekelteknek a harmadik országokban biztosított hozzáférés és a bevált megoldások cseréje. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Indokolt egy, a hozzáféréssel foglalkozó uniós platform keretében lehetőséget teremteni olyan kérdéseknek az ésszerűsítés szándékával való megvitatására, mint a tagállamokban hatályos hozzáférési feltételek, a hozzáférési rendszerek kialakítása és teljesítménye, a nonprofit kutatás
  egyszerűsített hozzáférése
  , az uniós gyűjteményeknek a hozzáféréssel kapcsolatos gyakorlata, az uniós érdekelteknek a harmadik országokban biztosított hozzáférés és a bevált megoldások cseréje.

| (23) | Indokolt egy, a hozzáféréssel
  és az előnyök igazságos és méltányos megosztásával
  foglalkozó uniós platform keretében lehetőséget teremteni olyan kérdéseknek az ésszerűsítés szándékával való megvitatására, mint a tagállamokban hatályos hozzáférési feltételek, a hozzáférési
  és előnymegosztási
  rendszerek kialakítása és teljesítménye,
  egyszerűsített hozzáférés és előnymegosztás
  a nonprofit kutatás
  számára
  , az uniós gyűjteményeknek a hozzáféréssel
  és az előnyök megosztásával
  kapcsolatos gyakorlata, az uniós érdekelteknek a harmadik országokban biztosított hozzáférés és
  előnymegosztás, valamint
  a bevált megoldások cseréje.
  Az uniós platformnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a tagállamok hatásköreit, és adott esetben törekednie kell az őslakos és helyi közösségek Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban történő bevonásának biztosítására. |
| --- | --- |

(23)

Indokolt egy, a hozzáféréssel
  és az előnyök igazságos és méltányos megosztásával
  foglalkozó uniós platform keretében lehetőséget teremteni olyan kérdéseknek az ésszerűsítés szándékával való megvitatására, mint a tagállamokban hatályos hozzáférési feltételek, a hozzáférési
  és előnymegosztási
  rendszerek kialakítása és teljesítménye,
  egyszerűsített hozzáférés és előnymegosztás
  a nonprofit kutatás
  számára
  , az uniós gyűjteményeknek a hozzáféréssel
  és az előnyök megosztásával
  kapcsolatos gyakorlata, az uniós érdekelteknek a harmadik országokban biztosított hozzáférés és
  előnymegosztás, valamint
  a bevált megoldások cseréje.
  Az uniós platformnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a tagállamok hatásköreit, és adott esetben törekednie kell az őslakos és helyi közösségek Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban történő bevonásának biztosítására.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet meghatározza a genetikai forrásokra és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos
  ismeretekre irányadó hozzáférési és előnymegosztási
  szabályokat, összhangban a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló nagojai jegyzőkönyv (a továbbiakban: Nagojai Jegyzőkönyv) rendelkezéseivel. | Ez a rendelet meghatározza a genetikai forrásokra és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos
  ismeretekhez való hozzáférésre és előnymegosztásra vonatkozó megfelelőségi
  szabályokat, összhangban a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló nagojai jegyzőkönyv (a továbbiakban: Nagojai Jegyzőkönyv) rendelkezéseivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet meghatározza a genetikai forrásokra és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos
  ismeretekre irányadó hozzáférési és előnymegosztási
  szabályokat, összhangban a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló nagojai jegyzőkönyv (a továbbiakban: Nagojai Jegyzőkönyv) rendelkezéseivel.

Ez a rendelet meghatározza a genetikai forrásokra és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos
  ismeretekhez való hozzáférésre és előnymegosztásra vonatkozó megfelelőségi
  szabályokat, összhangban a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló nagojai jegyzőkönyv (a továbbiakban: Nagojai Jegyzőkönyv) rendelkezéseivel.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | valamint egy uniós előnymegosztási alap létrehozása. E rendelet célkitűzése a genetikai források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása, ezzel járulva hozzá a biológiai sokféleség megőrzéséhez és alkotóelemeinek fenntartható felhasználásához, a biológiai sokféleségről szóló egyezmény (az „Egyezmény”) célkitűzéseivel összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

valamint egy uniós előnymegosztási alap létrehozása. E rendelet célkitűzése a genetikai források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása, ezzel járulva hozzá a biológiai sokféleség megőrzéséhez és alkotóelemeinek fenntartható felhasználásához, a biológiai sokféleségről szóló egyezmény (az „Egyezmény”) célkitűzéseivel összhangban.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E rendelet meghatározza a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználóinak kötelezettségeit. A Nagojai Jegyzőkönyv e rendeletben megállapított végrehajtási rendszere egyúttal rendelkezéseket tartalmaz arra vonatkozóan, hogy miként segíthető elő a felhasználók számára kötelezettségeik teljesítése, valamint keretet ad az uniós tagállamok által kidolgozandó és alkalmazandó nyomonkövetési és ellenőrzési előírások számára. E rendelet egyes rendelkezései továbbá arra ösztönzik az érintett szereplőket, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban folytassanak olyan tevékenységeket, amelyekkel felhívják a figyelmet a genetikai források és a genetikai forrásokkal kapcsolatos hagyományos ismeretek jelentőségére, valamint a hozzáféréshez és az előnymegosztáshoz fűződő, ehhez kapcsolódó kérdésekre, és amelyekkel hozzájárulnak a fejlődő országokban megvalósuló kapacitásépítéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet meghatározza a genetikai források és a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek felhasználóinak kötelezettségeit. A Nagojai Jegyzőkönyv e rendeletben megállapított végrehajtási rendszere egyúttal rendelkezéseket tartalmaz arra vonatkozóan, hogy miként segíthető elő a felhasználók számára kötelezettségeik teljesítése, valamint keretet ad az uniós tagállamok által kidolgozandó és alkalmazandó nyomonkövetési és ellenőrzési előírások számára. E rendelet egyes rendelkezései továbbá arra ösztönzik az érintett szereplőket, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban folytassanak olyan tevékenységeket, amelyekkel felhívják a figyelmet a genetikai források és a genetikai forrásokkal kapcsolatos hagyományos ismeretek jelentőségére, valamint a hozzáféréshez és az előnymegosztáshoz fűződő, ehhez kapcsolódó kérdésekre, és amelyekkel hozzájárulnak a fejlődő országokban megvalósuló kapacitásépítéshez.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet a tagállamok szuverén joghatósága alá tartozó azon genetikai forrásokra és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre alkalmazandó, amelyekhez azután történik hozzáférés, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv az Unióra nézve hatályba lépett. A rendelet továbbá az e genetikai
  forrásokból
  és genetikai
  erőforrásokhoz
  kapcsolódó hagyományos
  ismeretekből
  származó előnyökre is alkalmazandó. | Ez a rendelet a tagállamok szuverén joghatósága alá tartozó azon genetikai forrásokra és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre alkalmazandó, amelyekhez azután történik hozzáférés, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv az Unióra nézve hatályba lépett. A rendelet továbbá az e genetikai
  források
  és genetikai
  forrásokhoz
  kapcsolódó hagyományos
  ismeretek hasznosításából
  származó előnyökre is alkalmazandó. |
| Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a genetikai forrásokra, amelyek esetében a hozzáférésre és az előnyök megosztására külön nemzetközi jogi eszköz vonatkozik, melynek részese az Unió. | Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a genetikai forrásokra, amelyek esetében a hozzáférésre és az előnyök megosztására külön nemzetközi jogi eszköz vonatkozik, melynek részese az Unió. |
| | Ez a rendelet nem alkalmazandó az olyan országokból származó genetikai forrásokra, amelyek saját döntésük alapján nem alkalmaznak a Nagojai Jegyzőkönyv előírásainak megfelelő, vagy általában az árukereskedelemmel kapcsolatos nemzeti hozzáférési szabályokat Megfelelő figyelmet kell fordítani a más nemzetközi szervezetek keretében folytatott hasznos és vonatkozó, folyamatban lévő tevékenységre vagy gyakorlatokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet a tagállamok szuverén joghatósága alá tartozó azon genetikai forrásokra és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre alkalmazandó, amelyekhez azután történik hozzáférés, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv az Unióra nézve hatályba lépett. A rendelet továbbá az e genetikai
  forrásokból
  és genetikai
  erőforrásokhoz
  kapcsolódó hagyományos
  ismeretekből
  származó előnyökre is alkalmazandó.

Ez a rendelet a tagállamok szuverén joghatósága alá tartozó azon genetikai forrásokra és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre alkalmazandó, amelyekhez azután történik hozzáférés, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv az Unióra nézve hatályba lépett. A rendelet továbbá az e genetikai
  források
  és genetikai
  forrásokhoz
  kapcsolódó hagyományos
  ismeretek hasznosításából
  származó előnyökre is alkalmazandó.

Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a genetikai forrásokra, amelyek esetében a hozzáférésre és az előnyök megosztására külön nemzetközi jogi eszköz vonatkozik, melynek részese az Unió.

Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a genetikai forrásokra, amelyek esetében a hozzáférésre és az előnyök megosztására külön nemzetközi jogi eszköz vonatkozik, melynek részese az Unió.

Ez a rendelet nem alkalmazandó az olyan országokból származó genetikai forrásokra, amelyek saját döntésük alapján nem alkalmaznak a Nagojai Jegyzőkönyv előírásainak megfelelő, vagy általában az árukereskedelemmel kapcsolatos nemzeti hozzáférési szabályokat Megfelelő figyelmet kell fordítani a más nemzetközi szervezetek keretében folytatott hasznos és vonatkozó, folyamatban lévő tevékenységre vagy gyakorlatokra.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „genetikai forrás”: tényleges vagy potenciális értékű genetikai anyag; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3.

„genetikai forrás”: tényleges vagy potenciális értékű genetikai anyag;

| 3. | „genetikai forrás”: tényleges vagy potenciális értékű genetikai anyag
  , vagy annak származékai
  ; |
| --- | --- |

3.

„genetikai forrás”: tényleges vagy potenciális értékű genetikai anyag
  , vagy annak származékai
  ;

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | „származék”: olyan természetes előfordulású biokémiai komponens, amely biológiai vagy genetikai források genetikai expressziójának vagy anyagcseréjének a terméke, abban az esetben is, ha önmaga nem tartalmazza az öröklődés funkcionális egységeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a.

„származék”: olyan természetes előfordulású biokémiai komponens, amely biológiai vagy genetikai források genetikai expressziójának vagy anyagcseréjének a terméke, abban az esetben is, ha önmaga nem tartalmazza az öröklődés funkcionális egységeit;

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | „felhasználó”: genetikai forrásokat vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismereteket
  felhasználó
  természetes vagy jogi személy; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5.

„felhasználó”: genetikai forrásokat vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismereteket
  felhasználó
  természetes vagy jogi személy;

| 5. | „felhasználó”: genetikai forrásokat vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismereteket
  hasznosító
  természetes vagy jogi személy
  , illetve olyan személy, aki ezt követően forgalomba hozza a genetikai forrásokat vagy a genetikai forrásokon alapuló termékeket vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismereteket
  ; |
| --- | --- |

5.

„felhasználó”: genetikai forrásokat vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismereteket
  hasznosító
  természetes vagy jogi személy
  , illetve olyan személy, aki ezt követően forgalomba hozza a genetikai forrásokat vagy a genetikai forrásokon alapuló termékeket vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismereteket
  ;

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | „genetikai források
  használata
  ”: kutatási és fejlesztési tevékenység folytatása a genetikai források genetikai vagy biokémiai összetételével kapcsolatban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6.

„genetikai források
  használata
  ”: kutatási és fejlesztési tevékenység folytatása a genetikai források genetikai vagy biokémiai összetételével kapcsolatban;

| 6. | „genetikai források
  hasznosítása
  ”: kutatási és fejlesztési tevékenység folytatása a genetikai források genetikai vagy biokémiai összetételével kapcsolatban
  , beleértve a biotechnológia alkalmazását
  ; |
| --- | --- |

6.

„genetikai források
  hasznosítása
  ”: kutatási és fejlesztési tevékenység folytatása a genetikai források genetikai vagy biokémiai összetételével kapcsolatban
  , beleértve a biotechnológia alkalmazását
  ;

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | „forgalomba hozatal”: e rendelet alkalmazásában az adott termék első alkalommal történő hozzáférhetővé tétele az uniós piacon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6a.

„forgalomba hozatal”: e rendelet alkalmazásában az adott termék első alkalommal történő hozzáférhetővé tétele az uniós piacon;

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6b. | „biotechnológia”: bármely olyan technológiai alkalmazás, amely biológiai rendszereket, élő szervezeteket vagy ezek származékait használja fel meghatározott felhasználási célú termékek vagy technológiai folyamatok előállítására vagy módosítására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6b.

„biotechnológia”: bármely olyan technológiai alkalmazás, amely biológiai rendszereket, élő szervezeteket vagy ezek származékait használja fel meghatározott felhasználási célú termékek vagy technológiai folyamatok előállítására vagy módosítására;

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 8 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. | „jogellenesen beszerzett genetikai forrás”: olyan genetikai forrás és genetikai forráshoz kapcsolódó hagyományos ismeret, amelyhez a származási országban a hozzáférésre és az előnymegosztásra irányadó nemzetközi és nemzeti jogi szabályozás megsértésével fértek hozzá; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

8a.

„jogellenesen beszerzett genetikai forrás”: olyan genetikai forrás és genetikai forráshoz kapcsolódó hagyományos ismeret, amelyhez a származási országban a hozzáférésre és az előnymegosztásra irányadó nemzetközi és nemzeti jogi szabályozás megsértésével fértek hozzá;

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 11 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. | „nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítvány”: a Nagojai Jegyzőkönyv 6. cikke 3. pontja e) pontjának megfelelően egy illetékes nemzeti hatóság által kiadott, a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ rendelkezésére bocsátott hozzáférési engedély vagy azzal egyenértékű okmány; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11.

„nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítvány”: a Nagojai Jegyzőkönyv 6. cikke 3. pontja e) pontjának megfelelően egy illetékes nemzeti hatóság által kiadott, a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ rendelkezésére bocsátott hozzáférési engedély vagy azzal egyenértékű okmány;

A módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 12 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. | „a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ”: a Nagojai Jegyzőkönyv 14. cikkének 1. pontja alapján létrehozott globális információmegosztási pont. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12.

„a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ”: a Nagojai Jegyzőkönyv 14. cikkének 1. pontja alapján létrehozott globális információmegosztási pont.

A módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Az Unió területén tilos a jogellenesen beszerzett genetikai források hasznosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)
     
  Az Unió területén tilos a jogellenesen beszerzett genetikai források hasznosítása.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A felhasználók kellő gondossággal eljárva meggyőződnek arról, hogy a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférés
  megfelel
  a hozzáférésre és az előnymegosztásra irányadó jogi
  szabályozásnak
  és szabályozási
  követelményeknek
  , és hogy
  – adott esetben –
  az előnyök
  a kölcsönösen
  elfogadott feltételeknek megfelelően, igazságosan és méltányosan kerülnek megosztásra. A felhasználók felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják a hozzáférés és az előnymegosztás szempontjából releváns
  információkat
  . | (1)   A felhasználók kellő gondossággal eljárva meggyőződnek arról, hogy a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférés
  előzetes tájékoztatáson alapuló beleegyezés mellett, kölcsönösen elfogadott feltételek alapján történt,
  a hozzáférésre és az előnymegosztásra irányadó jogi
  szabályozásban
  és szabályozási
  követelményekben foglaltak szerint
  , és hogy az előnyök
  az
  elfogadott feltételeknek megfelelően, igazságosan és méltányosan kerülnek megosztásra. A felhasználók felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják a hozzáférés és az előnymegosztás
  , valamint e rendeletnek való megfelelés
  szempontjából releváns
  információk és dokumentumok teljes körét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A felhasználók kellő gondossággal eljárva meggyőződnek arról, hogy a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférés
  megfelel
  a hozzáférésre és az előnymegosztásra irányadó jogi
  szabályozásnak
  és szabályozási
  követelményeknek
  , és hogy
  – adott esetben –
  az előnyök
  a kölcsönösen
  elfogadott feltételeknek megfelelően, igazságosan és méltányosan kerülnek megosztásra. A felhasználók felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják a hozzáférés és az előnymegosztás szempontjából releváns
  információkat
  .

(1)   A felhasználók kellő gondossággal eljárva meggyőződnek arról, hogy a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférés
  előzetes tájékoztatáson alapuló beleegyezés mellett, kölcsönösen elfogadott feltételek alapján történt,
  a hozzáférésre és az előnymegosztásra irányadó jogi
  szabályozásban
  és szabályozási
  követelményekben foglaltak szerint
  , és hogy az előnyök
  az
  elfogadott feltételeknek megfelelően, igazságosan és méltányosan kerülnek megosztásra. A felhasználók felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják a hozzáférés és az előnymegosztás
  , valamint e rendeletnek való megfelelés
  szempontjából releváns
  információk és dokumentumok teljes körét
  .

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A genetikai források és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretek kizárólag akkor továbbíthatók más felhasználók részére, ha erre nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítvány és előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással, illetve kölcsönösen elfogadott feltételekkel és előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással összhangban kerül sor. Ha nem került sor kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítására, vagy a későbbi felhasználók kilátásba helyezik, hogy a genetikai forrásokat vagy a hagyományos ismereteket olyan feltételek mellett kívánják hasznosítani, amelyeket az előzetes feltételek nem tartalmaznak, az új hasznosítás megkezdése előtt kötelesek kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítását kérni a származási országtól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A genetikai források és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretek kizárólag akkor továbbíthatók más felhasználók részére, ha erre nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítvány és előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással, illetve kölcsönösen elfogadott feltételekkel és előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással összhangban kerül sor. Ha nem került sor kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítására, vagy a későbbi felhasználók kilátásba helyezik, hogy a genetikai forrásokat vagy a hagyományos ismereteket olyan feltételek mellett kívánják hasznosítani, amelyeket az előzetes feltételek nem tartalmaznak, az új hasznosítás megkezdése előtt kötelesek kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítását kérni a származási országtól.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A felhasználók: | (2)   A felhasználók: |
| a) | felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják a következőkre vonatkozó információkat |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A felhasználók:

(2)   A felhasználók:

a)

felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják a következőkre vonatkozó információkat

| a) | felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják a
  nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítványra vonatkozó információkat a Nagojai Jegyzőkönyv azon részes feleitől szerzett genetikai erőforrások esetében, amelyek a Nagojai Jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelő módon szabályozták a genetikai forrásaikhoz való hozzáférést; felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják továbbá a kölcsönösen elfogadott feltételek tartalmára, vagy a
  következőkre vonatkozó információkat: |
| --- | --- |

a)

felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják a
  nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítványra vonatkozó információkat a Nagojai Jegyzőkönyv azon részes feleitől szerzett genetikai erőforrások esetében, amelyek a Nagojai Jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelő módon szabályozták a genetikai forrásaikhoz való hozzáférést; felkutatják, megőrzik és a későbbi felhasználóknak átadják továbbá a kölcsönösen elfogadott feltételek tartalmára, vagy a
  következőkre vonatkozó információkat:

| | (1) | a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos tudáshoz való hozzáférés időpontja és helye; |
| --- | --- | --- |

(1)

a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos tudáshoz való hozzáférés időpontja és helye;

| | (1) | a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos tudáshoz való hozzáférés időpontja és helye; |
| --- | --- | --- |

(1)

a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos tudáshoz való hozzáférés időpontja és helye;

| | (2) | a genetikai források, illetőleg a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek leírása, beleértve a rendelkezésre álló egyedi azonosítókat is; |
| --- | --- | --- |

(2)

a genetikai források, illetőleg a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek leírása, beleértve a rendelkezésre álló egyedi azonosítókat is;

| | (2) | a genetikai források, illetőleg a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek leírása, beleértve a rendelkezésre álló egyedi azonosítókat is; |
| --- | --- | --- |

(2)

a genetikai források, illetőleg a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek leírása, beleértve a rendelkezésre álló egyedi azonosítókat is;

| | (3) | a források, illetve az ismeretek megszerzésének közvetlen forrása, továbbá a genetikai forrásoknak, illetve a genetikai forrásokhoz kapcsolódó ismereteknek a későbbi felhasználói; |
| --- | --- | --- |

(3)

a források, illetve az ismeretek megszerzésének közvetlen forrása, továbbá a genetikai forrásoknak, illetve a genetikai forrásokhoz kapcsolódó ismereteknek a későbbi felhasználói;

| | (3) | a források, illetve az ismeretek megszerzésének közvetlen forrása, továbbá a genetikai forrásoknak, illetve a genetikai forrásokhoz kapcsolódó ismereteknek a későbbi felhasználói; |
| --- | --- | --- |

(3)

a források, illetve az ismeretek megszerzésének közvetlen forrása, továbbá a genetikai forrásoknak, illetve a genetikai forrásokhoz kapcsolódó ismereteknek a későbbi felhasználói;

| | (4) | a hozzáféréssel és az előnymegosztással kapcsolatos jogok és kötelezettségek fennállása vagy hiánya; |
| --- | --- | --- |

(4)

a hozzáféréssel és az előnymegosztással kapcsolatos jogok és kötelezettségek fennállása vagy hiánya;

| | (4) | a hozzáféréssel és az előnymegosztással kapcsolatos jogok és kötelezettségek fennállása vagy hiánya; |
| --- | --- | --- |

(4)

a hozzáféréssel és az előnymegosztással kapcsolatos jogok és kötelezettségek fennállása vagy hiánya;

| | (5) | hozzáféréssel kapcsolatos
  határozatok
  és kölcsönösen elfogadott feltételek, ha vannak ilyenek; |
| --- | --- | --- |

(5)

hozzáféréssel kapcsolatos
  határozatok
  és kölcsönösen elfogadott feltételek, ha vannak ilyenek;

| | (5) | hozzáféréssel kapcsolatos
  engedélyek
  és kölcsönösen elfogadott feltételek,
  beleértve az előnyök megosztásáról szóló rendelkezéseket is,
  ha vannak ilyenek; |
| --- | --- | --- |

(5)

hozzáféréssel kapcsolatos
  engedélyek
  és kölcsönösen elfogadott feltételek,
  beleértve az előnyök megosztásáról szóló rendelkezéseket is,
  ha vannak ilyenek;

| | (6) | a hozzáférésre és az előnymegosztásra vonatkozó, a 2. cikk szerinti külön nemzetközi jogi eszközök által megállapított, a felhasználó e rendelet értelmében vett kötelezettségeit korlátozó vagy enyhítő előírások alkalmazása. Ebben az esetben az információnak azt is tartalmaznia kell, hogy a felhasználásra külön jogi eszköz irányadó. |
| --- | --- | --- |

(6)

a hozzáférésre és az előnymegosztásra vonatkozó, a 2. cikk szerinti külön nemzetközi jogi eszközök által megállapított, a felhasználó e rendelet értelmében vett kötelezettségeit korlátozó vagy enyhítő előírások alkalmazása. Ebben az esetben az információnak azt is tartalmaznia kell, hogy a felhasználásra külön jogi eszköz irányadó.

| b) | további információkat vagy bizonyítékokat szereznek, ha a hozzáférés és a felhasználás jogszerűségével kapcsolatban kételyek maradnak fenn; valamint |
| --- | --- |

b)

további információkat vagy bizonyítékokat szereznek, ha a hozzáférés és a felhasználás jogszerűségével kapcsolatban kételyek maradnak fenn; valamint

| b) | további információkat vagy bizonyítékokat szereznek, ha a hozzáférés és a felhasználás jogszerűségével kapcsolatban kételyek maradnak fenn; valamint |
| --- | --- |

b)

további információkat vagy bizonyítékokat szereznek, ha a hozzáférés és a felhasználás jogszerűségével kapcsolatban kételyek maradnak fenn; valamint

| c) | megfelelő hozzáférési engedélyt szereznek, kölcsönösen elfogadott feltételekben állapodnak meg, vagy tartózkodnak a további használattól, ha a hozzáférés vélhetően nem volt összhangban a vonatkozó hozzáférési és előnymegosztási szabályozással vagy szabályozási követelményekkel. |
| --- | --- |

c)

megfelelő hozzáférési engedélyt szereznek, kölcsönösen elfogadott feltételekben állapodnak meg, vagy tartózkodnak a további használattól, ha a hozzáférés vélhetően nem volt összhangban a vonatkozó hozzáférési és előnymegosztási szabályozással vagy szabályozási követelményekkel.

| c) | megfelelő hozzáférési engedélyt szereznek, kölcsönösen elfogadott feltételekben állapodnak meg, vagy tartózkodnak a további használattól, ha a hozzáférés vélhetően nem volt összhangban a vonatkozó hozzáférési és előnymegosztási szabályozással vagy szabályozási követelményekkel. |
| --- | --- |

c)

megfelelő hozzáférési engedélyt szereznek, kölcsönösen elfogadott feltételekben állapodnak meg, vagy tartózkodnak a további használattól, ha a hozzáférés vélhetően nem volt összhangban a vonatkozó hozzáférési és előnymegosztási szabályozással vagy szabályozási követelményekkel.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A felhasználók a
  használati
  időszak végétől számított húsz évig megőrzik a hozzáférés és az előnyök megosztása szempontjából releváns információkat. | (3)   A felhasználók a
  hasznosítási
  időszak
  vagy a későbbi forgalomba hozatal
  végétől számított húsz évig megőrzik a hozzáférés és az előnyök megosztása szempontjából releváns információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A felhasználók a
  használati
  időszak végétől számított húsz évig megőrzik a hozzáférés és az előnyök megosztása szempontjából releváns információkat.

(3)   A felhasználók a
  hasznosítási
  időszak
  vagy a későbbi forgalomba hozatal
  végétől számított húsz évig megőrzik a hozzáférés és az előnyök megosztása szempontjából releváns információkat.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy a (4a) bekezdéssel összhangban ...-ig

   (2)

  megállapítsa az előnyök megosztására vonatkozó szabályokat. E szabályok előírják az előnyök megosztását legalább az érintett ágazatban alkalmazott bevált megoldások szintjén, és megállapítják a nem pénzbeli előnyök megosztásának feltételeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy a (4a) bekezdéssel összhangban ...-ig

   (2)

  megállapítsa az előnyök megosztására vonatkozó szabályokat. E szabályok előírják az előnyök megosztását legalább az érintett ágazatban alkalmazott bevált megoldások szintjén, és megállapítják a nem pénzbeli előnyök megosztásának feltételeit.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  Amikor a felhasználók a genetikai források vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek rendelkezésre bocsátóival a kölcsönösen elfogadott feltételekről tárgyalnak, annak biztosítására kell törekedniük, hogy a feltételek hozzájáruljanak a biológiai sokféleség megőrzéséhez és e sokféleség összetevőinek fenntartható használatához, valamint a technológiának a fejlődő országokba irányuló transzferéhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)
     
  Amikor a felhasználók a genetikai források vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek rendelkezésre bocsátóival a kölcsönösen elfogadott feltételekről tárgyalnak, annak biztosítására kell törekedniük, hogy a feltételek hozzájáruljanak a biológiai sokféleség megőrzéséhez és e sokféleség összetevőinek fenntartható használatához, valamint a technológiának a fejlődő országokba irányuló transzferéhez.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5 cikk | törölve |
| Megbízható uniós gyűjtemények | |
| (1)
     
  A Bizottság létrehozza és fenntartja a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékét. A jegyzék internetalapú, a felhasználók számára könnyen hozzáférhető, és a genetikai források azon gyűjteményeit sorolja fel, amelyekről megállapítást nyert, hogy megfelelnek a megbízható uniós gyűjtemény kritériumainak. | |
| (2)
     
  A joghatósága alá tartozó gyűjtemény kapcsán kérelemmel megkeresett tagállam mérlegeli az adott gyűjteménynek a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékébe való felvételét. Miután ellenőrizte, hogy a gyűjtemény megfelel a (3) bekezdésben foglalt kritériumoknak, a tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot a gyűjtemény nevéről, elérhetőségéről és jellegéről. A Bizottság a beérkezett információkat haladéktalanul felveszi a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékébe. | |
| (3)
     
  Egy gyűjteménynek a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékébe való felvételéhez a gyűjtemény tulajdonosának bizonyítania kell képességét, hogy: | |
| a) | szabványosított eljárásokat alkalmazzon a genetikai forrásokból álló minták és kapcsolódó információk más gyűjteményekkel való cseréjére, továbbá genetikai forrásokból álló minták és kapcsolódó információk harmadik személyek részére, használat céljára történő átadására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5 cikk

törölve

Megbízható uniós gyűjtemények

(1)
     
  A Bizottság létrehozza és fenntartja a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékét. A jegyzék internetalapú, a felhasználók számára könnyen hozzáférhető, és a genetikai források azon gyűjteményeit sorolja fel, amelyekről megállapítást nyert, hogy megfelelnek a megbízható uniós gyűjtemény kritériumainak.

(2)
     
  A joghatósága alá tartozó gyűjtemény kapcsán kérelemmel megkeresett tagállam mérlegeli az adott gyűjteménynek a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékébe való felvételét. Miután ellenőrizte, hogy a gyűjtemény megfelel a (3) bekezdésben foglalt kritériumoknak, a tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot a gyűjtemény nevéről, elérhetőségéről és jellegéről. A Bizottság a beérkezett információkat haladéktalanul felveszi a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékébe.

(3)
     
  Egy gyűjteménynek a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékébe való felvételéhez a gyűjtemény tulajdonosának bizonyítania kell képességét, hogy:

a)

szabványosított eljárásokat alkalmazzon a genetikai forrásokból álló minták és kapcsolódó információk más gyűjteményekkel való cseréjére, továbbá genetikai forrásokból álló minták és kapcsolódó információk harmadik személyek részére, használat céljára történő átadására;

| b) | genetikai forrásokat és kapcsolódó információkat csak olyan dokumentáció kíséretében adjon át használat céljára harmadik személynek, amely bizonyítja, hogy a forrásokhoz és az információkhoz a jogi követelményekkel és – adott esetben – az előnyök igazságos és méltányos megosztására irányadó, kölcsönösen elfogadott feltételekkel összhangban fértek hozzá; |
| --- | --- |

b)

genetikai forrásokat és kapcsolódó információkat csak olyan dokumentáció kíséretében adjon át használat céljára harmadik személynek, amely bizonyítja, hogy a forrásokhoz és az információkhoz a jogi követelményekkel és – adott esetben – az előnyök igazságos és méltányos megosztására irányadó, kölcsönösen elfogadott feltételekkel összhangban fértek hozzá;

| c) | nyilvántartást vezessen minden olyan, genetikai forrásból vett mintáról és kapcsolódó információról, amely harmadik személynek használat céljára átadásra kerül; |
| --- | --- |

c)

nyilvántartást vezessen minden olyan, genetikai forrásból vett mintáról és kapcsolódó információról, amely harmadik személynek használat céljára átadásra kerül;

| (d) | a genetikai források harmadik személyeknek átadott mintáit egyedi azonosítóval lássa el; |
| --- | --- |

(d)

a genetikai források harmadik személyeknek átadott mintáit egyedi azonosítóval lássa el;

| (e) | a genetikai forrásokból álló minták és kapcsolódó információk más gyűjteményekkel való cseréjét megfelelő nyomonkövetési és figyelemmel kísérési eszközök alkalmazásával bonyolítsa le. |
| --- | --- |

(e)

a genetikai forrásokból álló minták és kapcsolódó információk más gyűjteményekkel való cseréjét megfelelő nyomonkövetési és figyelemmel kísérési eszközök alkalmazásával bonyolítsa le.

(4)
     
  A tagállamok rendszeresen ellenőrzik, hogy a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékében szereplő, joghatóságuk alá tartozó gyűjtemények mindegyike ténylegesen alkalmazza a (3) bekezdés szerinti intézkedéseket.

A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot, ha a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékében szereplő, joghatóságuk alá tartozó gyűjtemények valamelyike már nem felel meg a (3) bekezdésben foglaltaknak.

(5)
     
  Ha megállapítást nyer, hogy a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékében szereplő gyűjtemények valamelyike nem alkalmazza a (3) bekezdés szerinti intézkedéseket, akkor az érintett tagállam a szóban forgó gyűjtemény tulajdonosával egyeztetve haladéktalanul korrekciós intézkedéseket határoz meg.

A Bizottság a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékéből törli az olyan gyűjteményt, amelyről – különösen a (4) bekezdés alapján rendelkezésre bocsátott információk alapján – azt állapítja meg, hogy a (3) bekezdésben foglaltaknak a megbízható gyűjtemények uniós jegyzékében szereplő gyűjtemény általi teljesítése jelentős vagy tartós nehézségekbe ütközik.

(6)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap az e cikk (1)–(5) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárások meghatározásához szükséges jogi aktusok elfogadására. E végrehajtási aktusokat a 15. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság az illetékes hatóságok jegyzékét közzéteszi, többek között az interneten is. A szóban forgó jegyzéket a Bizottság naprakészen tartja. | (2)   A Bizottság az illetékes hatóságok jegyzékét közzéteszi, többek között az interneten is. A szóban forgó jegyzéket a Bizottság naprakészen tartja.
  Tekintettel a területükön található genetikai erőforrások jelentőségére és sérülékenységére, rendkívül nagy figyelmet fordít a legkülső régiókra, hogy megakadályozza az azokkal való visszaélést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság az illetékes hatóságok jegyzékét közzéteszi, többek között az interneten is. A szóban forgó jegyzéket a Bizottság naprakészen tartja.

(2)   A Bizottság az illetékes hatóságok jegyzékét közzéteszi, többek között az interneten is. A szóban forgó jegyzéket a Bizottság naprakészen tartja.
  Tekintettel a területükön található genetikai erőforrások jelentőségére és sérülékenységére, rendkívül nagy figyelmet fordít a legkülső régiókra, hogy megakadályozza az azokkal való visszaélést.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság által a (3) bekezdés értelmében kijelölt kapcsolattartási pont biztosítja a 338/97/EK tanácsi rendelet

   (3)

  szerint létrehozott illetékes uniós szervekkel és az ugyanezen rendeletet végrehajtó nemzeti hatóságokkal folytatott konzultációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság által a (3) bekezdés értelmében kijelölt kapcsolattartási pont biztosítja a 338/97/EK tanácsi rendelet

   (3)

  szerint létrehozott illetékes uniós szervekkel és az ugyanezen rendeletet végrehajtó nemzeti hatóságokkal folytatott konzultációt.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Az illetékes hatóságok, valamint a hozzáférési és előnymegosztási kapcsolattartó pont tanácsadást nyújtanak a nyilvánosság és azon potenciális felhasználók számára, akik tájékozódni kívánnak e rendelet, valamint az Egyezmény és a Nagojai Jegyzőkönyv uniós szempontból lényeges rendelkezéseinek végrehajtásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)
     
  Az illetékes hatóságok, valamint a hozzáférési és előnymegosztási kapcsolattartó pont tanácsadást nyújtanak a nyilvánosság és azon potenciális felhasználók számára, akik tájékozódni kívánnak e rendelet, valamint az Egyezmény és a Nagojai Jegyzőkönyv uniós szempontból lényeges rendelkezéseinek végrehajtásáról.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)
     
  A tagállamok és a Bizottság a genetikai források és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek használatával járó kutatás céljára közfinanszírozásban részesülőket arra kötelezik, hogy nyilatkozatban vállalják, hogy a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően kellő gondossággal járnak el. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)
     
  A tagállamok és a Bizottság a genetikai források és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek használatával járó kutatás céljára közfinanszírozásban részesülőket arra kötelezik, hogy nyilatkozatban vállalják, hogy a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően kellő gondossággal járnak el.

törölve

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A felhasználók a 6. cikk (1) bekezdése szerinti illetékes hatóságoknak nyilatkozatot tesznek arról, hogy
  genetikai források vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek segítségével kifejlesztett termék forgalomba hozatalának engedélyeztetésekor, illetőleg – ha
  a
  forgalomba hozatal nem engedélyköteles – forgalomba hozatalakor a
  4. cikkben
  foglaltaknak megfelelően kellő gondossággal jártak el. | (2)   A felhasználók a 6. cikk (1) bekezdése szerinti illetékes hatóságoknak nyilatkozatot tesznek arról, hogy
  teljesítették
  a 4. cikkben
  foglalt kötelezettségeiket, és benyújtják a kapcsolódó információkat: |
| | a) | az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás megszerzése és a kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A felhasználók a 6. cikk (1) bekezdése szerinti illetékes hatóságoknak nyilatkozatot tesznek arról, hogy
  genetikai források vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek segítségével kifejlesztett termék forgalomba hozatalának engedélyeztetésekor, illetőleg – ha
  a
  forgalomba hozatal nem engedélyköteles – forgalomba hozatalakor a
  4. cikkben
  foglaltaknak megfelelően kellő gondossággal jártak el.

(2)   A felhasználók a 6. cikk (1) bekezdése szerinti illetékes hatóságoknak nyilatkozatot tesznek arról, hogy
  teljesítették
  a 4. cikkben
  foglalt kötelezettségeiket, és benyújtják a kapcsolódó információkat:

a)

az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás megszerzése és a kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítása;

| b) | genetikai források és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek hasznosításával összefüggésbe hozható kutatás céljaira adott finanszírozás megszerzése; |
| --- | --- |

b)

genetikai források és genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek hasznosításával összefüggésbe hozható kutatás céljaira adott finanszírozás megszerzése;

| c) | szabadalmi bejelentés vagy új növényfajta-oltalmi jogok iránti kérelemnek a vonatkozó nemzeti, regionális vagy nemzetközi intézményekhez való benyújtása, ami kiterjed többek között a hozzáfért genetikai forrásokra, termékekre – köztük a származékokra –, valamint a biotechnológia alkalmazásából származó folyamatokra, vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre; |
| --- | --- |

c)

szabadalmi bejelentés vagy új növényfajta-oltalmi jogok iránti kérelemnek a vonatkozó nemzeti, regionális vagy nemzetközi intézményekhez való benyújtása, ami kiterjed többek között a hozzáfért genetikai forrásokra, termékekre – köztük a származékokra –, valamint a biotechnológia alkalmazásából származó folyamatokra, vagy a genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretekre;

| d) | genetikai források vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek segítségével kifejlesztett termék forgalomba hozatalának engedélyeztetése, vagy |
| --- | --- |

d)

genetikai források vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismeretek segítségével kifejlesztett termék forgalomba hozatalának engedélyeztetése, vagy

| e) | ha a forgalomba hozatal nem engedélyköteles, forgalomba hozatalkor. |
| --- | --- |

e)

ha a forgalomba hozatal nem engedélyköteles, forgalomba hozatalkor.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az illetékes hatóságok
  az (1) és
  a (2) bekezdés
  alapján
  hozzájuk beérkezett információkat
  kétévente
  továbbítják a
  Bizottsághoz. A Bizottság összefoglalja a beérkezett információkat, és a
  hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs
  központ rendelkezésére bocsátja őket
  . | Az illetékes hatóságok a (2) bekezdés
  b)–e) pontja értelmében
  hozzájuk beérkezett információkat
  ellenőrzik, majd a beérkezést követő három hónapon belül
  továbbítják
  azokat
  a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs
  központnak, a Bizottságnak és adott esetben az érintett állam hatóságainak
  .
  A Bizottság három hónapon belül összefoglalja a beérkezett információkat, és azokat könnyen elérhető, nyílt formátumban, internetes úton a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az illetékes hatóságok
  az (1) és
  a (2) bekezdés
  alapján
  hozzájuk beérkezett információkat
  kétévente
  továbbítják a
  Bizottsághoz. A Bizottság összefoglalja a beérkezett információkat, és a
  hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs
  központ rendelkezésére bocsátja őket
  .

Az illetékes hatóságok a (2) bekezdés
  b)–e) pontja értelmében
  hozzájuk beérkezett információkat
  ellenőrzik, majd a beérkezést követő három hónapon belül
  továbbítják
  azokat
  a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs
  központnak, a Bizottságnak és adott esetben az érintett állam hatóságainak
  .
  A Bizottság három hónapon belül összefoglalja a beérkezett információkat, és azokat könnyen elérhető, nyílt formátumban, internetes úton a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Bevált megoldások | törölve |
| Bármely felhasználói egyesület a Bizottsághoz kérelemmel fordulhat általa kifejlesztett vagy felügyelt eljárások, eszközök vagy technikák egy adott kombinációjának bevált megoldásként való elismertetése céljából. A kérelmet bizonyítékokkal és információkkal alá kell támasztani. | |
| Ha a Bizottság – a felhasználói egyesület által benyújtott információk és bizonyítékok alapján – az eljárások, eszközök vagy technikák adott kombinációjáról azt állapítja meg, hogy a kombináció, amennyiben a felhasználó azt megfelelően alkalmazza, lehetővé teszi, hogy a felhasználó teljesítse a 4. és a 7. cikk szerinti kötelezettségeit, akkor a kombinációt a Bizottság bevált megoldásként elismeri. | |
| Az a felhasználói egyesület, amelynek bevált megoldása a (2) bekezdésnek megfelelően elismerést nyert, a bevált megoldás minden változásáról vagy aktualizálásáról tájékoztatja a Bizottságot. | |
| Ha a tagállamok illetékes hatóságaitól vagy más forrásból származó bizonyítékok tanúsága szerint több alkalommal előfordult, hogy a bevált megoldást alkalmazó felhasználók nem tettek eleget az e rendelet szerinti kötelezettségeiknek, akkor a Bizottság az érintett felhasználói egyesülettel egyeztetésben megvizsgálja, hogy az ismételt mulasztások a bevált megoldás esetleges hiányosságaira utalnak-e. | |
| A Bizottság a bevált megoldás elismerését visszavonja, ha azt állapítja meg, hogy a bevált megoldásban bekövetkezett változások miatt kétséges, hogy a 4. és a 7. cikkben foglalt feltételeket a felhasználók teljesíteni tudják-e, vagy ha a felhasználók ismétlődő mulasztásai e megoldás hiányosságaival hozhatók összefüggésbe. | |
| A Bizottság az elismert bevált megoldásokról internetalapú nyilvántartást hoz létre, és azt naprakészen tartja. A nyilvántartás egyik része a Bizottság által a (2) bekezdésnek megfelelően elismert bevált megoldásokat, egy másik része pedig a Nagojai Jegyzőkönyv 20. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott bevált megoldásokat tartalmazza. | |
| A Bizottság felhatalmazást kap az e cikk (1)–(5) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárások meghatározásához szükséges jogi aktusok elfogadására. E végrehajtási aktusokat a 15. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Bevált megoldások

törölve

Bármely felhasználói egyesület a Bizottsághoz kérelemmel fordulhat általa kifejlesztett vagy felügyelt eljárások, eszközök vagy technikák egy adott kombinációjának bevált megoldásként való elismertetése céljából. A kérelmet bizonyítékokkal és információkkal alá kell támasztani.

Ha a Bizottság – a felhasználói egyesület által benyújtott információk és bizonyítékok alapján – az eljárások, eszközök vagy technikák adott kombinációjáról azt állapítja meg, hogy a kombináció, amennyiben a felhasználó azt megfelelően alkalmazza, lehetővé teszi, hogy a felhasználó teljesítse a 4. és a 7. cikk szerinti kötelezettségeit, akkor a kombinációt a Bizottság bevált megoldásként elismeri.

Az a felhasználói egyesület, amelynek bevált megoldása a (2) bekezdésnek megfelelően elismerést nyert, a bevált megoldás minden változásáról vagy aktualizálásáról tájékoztatja a Bizottságot.

Ha a tagállamok illetékes hatóságaitól vagy más forrásból származó bizonyítékok tanúsága szerint több alkalommal előfordult, hogy a bevált megoldást alkalmazó felhasználók nem tettek eleget az e rendelet szerinti kötelezettségeiknek, akkor a Bizottság az érintett felhasználói egyesülettel egyeztetésben megvizsgálja, hogy az ismételt mulasztások a bevált megoldás esetleges hiányosságaira utalnak-e.

A Bizottság a bevált megoldás elismerését visszavonja, ha azt állapítja meg, hogy a bevált megoldásban bekövetkezett változások miatt kétséges, hogy a 4. és a 7. cikkben foglalt feltételeket a felhasználók teljesíteni tudják-e, vagy ha a felhasználók ismétlődő mulasztásai e megoldás hiányosságaival hozhatók összefüggésbe.

A Bizottság az elismert bevált megoldásokról internetalapú nyilvántartást hoz létre, és azt naprakészen tartja. A nyilvántartás egyik része a Bizottság által a (2) bekezdésnek megfelelően elismert bevált megoldásokat, egy másik része pedig a Nagojai Jegyzőkönyv 20. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott bevált megoldásokat tartalmazza.

A Bizottság felhatalmazást kap az e cikk (1)–(5) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárások meghatározásához szükséges jogi aktusok elfogadására. E végrehajtási aktusokat a 15. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az illetékes hatóságok ellenőrzéseket végeznek annak megállapítására, hogy a felhasználók teljesítik-e a 4. és 7. cikkben meghatározott követelményeket. | (1)   Az illetékes hatóságok ellenőrzéseket végeznek annak megállapítására, hogy a felhasználók teljesítik-e a 4. és 7. cikkben meghatározott követelményeket. |
| (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzéseket rendszeresen felülvizsgált, kockázatalapú megközelítést alkalmazó terv szerint kell elvégezni.
  E kockázatalapú megközelítés kidolgozásakor a tagállamok figyelembe veszik, hogy az e rendelet 8. cikkének
  (2)
  bekezdése vagy a Nagojai Jegyzőkönyv 20. cikkének (2) bekezdése alapján elismert bevált megoldásoknak a felhasználók általi alkalmazása növeli a felhasználói jogkövetés esélyét. | (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzéseket rendszeresen felülvizsgált, kockázatalapú megközelítést alkalmazó terv szerint kell elvégezni
  , amely megközelítés alapelveit a Bizottság állapítja meg a 15
  .
  cikk
  (2)
  bekezdésében említett eljárással összhangban. |
| (3)   Ellenőrzésekre kerülhet sor, ha egy illetékes hatóság releváns – akár harmadik felek megalapozott aggályaiból származó – információkkal rendelkezik e rendeletnek egy felhasználó általi be nem tartását illetően. | (3)   
  További
  ellenőrzésekre kerülhet sor, ha egy illetékes hatóság releváns – akár harmadik felek megalapozott aggályaiból származó – információkkal rendelkezik e rendeletnek egy felhasználó általi be nem tartását illetően. |
| (4)   Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések magukban foglalják legalább a következőket: | (4)   Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések magukban foglalják legalább a következőket: |
| a) | azon intézkedések vizsgálata, amelyeket az adott felhasználó annak érdekében tett, hogy a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően kellő gondossággal járjon el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az illetékes hatóságok ellenőrzéseket végeznek annak megállapítására, hogy a felhasználók teljesítik-e a 4. és 7. cikkben meghatározott követelményeket.

(1)   Az illetékes hatóságok ellenőrzéseket végeznek annak megállapítására, hogy a felhasználók teljesítik-e a 4. és 7. cikkben meghatározott követelményeket.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzéseket rendszeresen felülvizsgált, kockázatalapú megközelítést alkalmazó terv szerint kell elvégezni.
  E kockázatalapú megközelítés kidolgozásakor a tagállamok figyelembe veszik, hogy az e rendelet 8. cikkének
  (2)
  bekezdése vagy a Nagojai Jegyzőkönyv 20. cikkének (2) bekezdése alapján elismert bevált megoldásoknak a felhasználók általi alkalmazása növeli a felhasználói jogkövetés esélyét.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzéseket rendszeresen felülvizsgált, kockázatalapú megközelítést alkalmazó terv szerint kell elvégezni
  , amely megközelítés alapelveit a Bizottság állapítja meg a 15
  .
  cikk
  (2)
  bekezdésében említett eljárással összhangban.

(3)   Ellenőrzésekre kerülhet sor, ha egy illetékes hatóság releváns – akár harmadik felek megalapozott aggályaiból származó – információkkal rendelkezik e rendeletnek egy felhasználó általi be nem tartását illetően.

(3)   
  További
  ellenőrzésekre kerülhet sor, ha egy illetékes hatóság releváns – akár harmadik felek megalapozott aggályaiból származó – információkkal rendelkezik e rendeletnek egy felhasználó általi be nem tartását illetően.

(4)   Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések magukban foglalják legalább a következőket:

(4)   Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések magukban foglalják legalább a következőket:

a)

azon intézkedések vizsgálata, amelyeket az adott felhasználó annak érdekében tett, hogy a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően kellő gondossággal járjon el;

| a) | azon intézkedések vizsgálata, amelyeket az adott felhasználó annak érdekében tett, hogy a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően kellő gondossággal járjon el; |
| --- | --- |

a)

azon intézkedések vizsgálata, amelyeket az adott felhasználó annak érdekében tett, hogy a 4. cikkben foglaltaknak megfelelően kellő gondossággal járjon el;

| b) | azon iratok és nyilvántartások vizsgálata, amelyek a használatot megvalósító egyes tevékenységek tekintetében bizonyítják a 4. cikkben foglaltak szerinti kellő gondossággal való eljárást; |
| --- | --- |

b)

azon iratok és nyilvántartások vizsgálata, amelyek a használatot megvalósító egyes tevékenységek tekintetében bizonyítják a 4. cikkben foglaltak szerinti kellő gondossággal való eljárást;

| b) | azon iratok és nyilvántartások vizsgálata, amelyek a használatot megvalósító egyes tevékenységek tekintetében bizonyítják a 4. cikkben foglaltak szerinti kellő gondossággal való eljárást; |
| --- | --- |

b)

azon iratok és nyilvántartások vizsgálata, amelyek a használatot megvalósító egyes tevékenységek tekintetében bizonyítják a 4. cikkben foglaltak szerinti kellő gondossággal való eljárást;

| c) | szúrópróbaszerű ellenőrzések, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is; |
| --- | --- |

c)

szúrópróbaszerű ellenőrzések, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is;

| c) | szúrópróbaszerű ellenőrzések, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is; |
| --- | --- |

c)

szúrópróbaszerű ellenőrzések, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is;

| d) | azon esetek vizsgálata, amikor egy felhasználó a 7. cikk értelmében köteles volt nyilatkozatot tenni. |
| --- | --- |

d)

azon esetek vizsgálata, amikor egy felhasználó a 7. cikk értelmében köteles volt nyilatkozatot tenni.

| d) | azon esetek vizsgálata, amikor egy felhasználó a 7. cikk értelmében köteles volt nyilatkozatot tenni. |
| --- | --- |

d)

azon esetek vizsgálata, amikor egy felhasználó a 7. cikk értelmében köteles volt nyilatkozatot tenni.

(5)   Az illetékes hatóságok a nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítványt elfogadják annak bizonyítékául, hogy a hatálya alá tartozó genetikai forráshoz való hozzáférés előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással történt, és hogy megállapításra kerültek kölcsönösen elfogadott feltételek, összhangban a Nagojai Jegyzőkönyv azon részes felének a hozzáférésre és az előnymegosztásra vonatkozó belső jogi szabályozásával és szabályozási követelményeivel, amely előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyását adta.

(5)   Az illetékes hatóságok a nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítványt elfogadják annak bizonyítékául, hogy a hatálya alá tartozó genetikai forráshoz való hozzáférés előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással történt, és hogy megállapításra kerültek kölcsönösen elfogadott feltételek, összhangban a Nagojai Jegyzőkönyv azon részes felének a hozzáférésre és az előnymegosztásra vonatkozó belső jogi szabályozásával és szabályozási követelményeivel, amely előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyását adta.
  Abban az esetben, ha nem áll rendelkezésre nemzetközileg elismert megfelelőségi bizonyítvány, a megfelelőség más jogilag elismert formái is elegendő bizonyítékul szolgálnak arra, hogy az érintett genetikai forrásokat jogszerűen szerezték be, valamint hogy a kölcsönösen elfogadott feltételeket megteremtették.

(6)   A felhasználók minden szükséges segítséget megadnak az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések elvégzésének elősegítéséhez, különösen a létesítményekbe való bejárás lehetősége, valamint az iratokba és a nyilvántartásokba való betekintés tekintetében.

(6)   A felhasználók minden szükséges segítséget megadnak az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések elvégzésének elősegítéséhez, különösen a létesítményekbe való bejárás lehetősége, valamint az iratokba és a nyilvántartásokba való betekintés tekintetében.

(7)   A 11. cikk sérelme nélkül, amennyiben az (1) bekezdésben említett ellenőrzések során hiányosságokra derült fény, az illetékes hatóság a felhasználóhoz korrekciós intézkedések meghozatalára irányuló felszólítást intéz.

(7)   A 11. cikk sérelme nélkül, amennyiben az (1)
  és (3)
  bekezdésben említett ellenőrzések során
  , illetve a 7. cikk (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzést követően
  hiányosságokra derült fény, az illetékes hatóság a felhasználóhoz korrekciós intézkedések meghozatalára irányuló felszólítást intéz.

Ezenkívül
  a feltárt hiányosságok természetétől függően a tagállamok azonnali ideiglenes intézkedéseket hozhatnak, ideértve többek között a jogellenesen szerzett genetikai források elkobzását és egyes, használatot megvalósító tevékenységek felfüggesztését is.

A
  felhasználótól érkező kedvező vagy kielégítő válasz hiányában, és a
  feltárt hiányosságok természetétől függően a tagállamok azonnali ideiglenes intézkedéseket hozhatnak, ideértve többek között a jogellenesen szerzett genetikai források elkobzását és egyes, használatot megvalósító tevékenységek felfüggesztését is
  , a genetikai forrásokon alapuló termékek és a kapcsolódó hagyományos ismeretek forgalomba hozatalát is beleértve
  .
  Az ilyen ideiglenes intézkedéseknek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap az e cikk (1)–(7) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárások meghatározásához szükséges jogi aktusok elfogadására.
  E végrehajtási aktusokat a 15.
  cikk
  (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni
  .

(8)   A Bizottság
  a 14a. cikknek megfelelően
  felhatalmazást kap az e cikk (1)–(7) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárások meghatározásához szükséges
  , felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok elfogadására
  , valamint a 7
  . cikk
  és a 9–11
  .
  cikk rendelkezései tekintetében a fellebbezéshez való joghoz hasonló eljárási biztosítékok meghatározására.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett információkat a 2003/4/EK irányelvnek megfelelően hozzáférhetővé kell tenni. | (2)   Az (1) bekezdésben említett információkat a 2003/4/EK irányelvnek megfelelően
  – könnyen elérhető, nyílt, internetes formában –
  hozzáférhetővé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett információkat a 2003/4/EK irányelvnek megfelelően hozzáférhetővé kell tenni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információkat a 2003/4/EK irányelvnek megfelelően
  – könnyen elérhető, nyílt, internetes formában –
  hozzáférhetővé kell tenni.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciók magukban foglalhatják a következőket: | (2)   A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciók magukban foglalhatják a következőket: |
| a) | pénzbírság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciók magukban foglalhatják a következőket:

(2)   A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciók magukban foglalhatják a következőket:

a)

pénzbírság;

| a) | az érintett genetikai forrásokhoz kapcsolódó, használatot megvalósító tevékenységek értékével arányos
  pénzbírság
  , amely legalább ténylegesen megfosztja a felelős szereplőket a jogsértésből származó gazdasági előnyöktől
  ; |
| --- | --- |

a)

az érintett genetikai forrásokhoz kapcsolódó, használatot megvalósító tevékenységek értékével arányos
  pénzbírság
  , amely legalább ténylegesen megfosztja a felelős szereplőket a jogsértésből származó gazdasági előnyöktől
  ;

| b) | egyes, használatot megvalósító tevékenységek azonnali felfüggesztése; |
| --- | --- |

b)

egyes, használatot megvalósító tevékenységek azonnali felfüggesztése;

| b) | egyes, használatot megvalósító tevékenységek azonnali felfüggesztése
  , a genetikai forrásokon alapuló termékek és a kapcsolódó hagyományos ismeretek forgalomba hozatalát is ideértve
  ; |
| --- | --- |

b)

egyes, használatot megvalósító tevékenységek azonnali felfüggesztése
  , a genetikai forrásokon alapuló termékek és a kapcsolódó hagyományos ismeretek forgalomba hozatalát is ideértve
  ;

| c) | a jogellenesen szerzett genetikai források elkobzása. |
| --- | --- |

c)

a jogellenesen szerzett genetikai források elkobzása.

| c) | a jogellenesen szerzett genetikai források elkobzása. |
| --- | --- |

c)

a jogellenesen szerzett genetikai források elkobzása.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az illetékes hatóságok együttműködnek egymással, a harmadik országok közigazgatási hatóságaival és a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy a felhasználók betartsák az e rendeletben foglaltakat. | (1)   Az illetékes hatóságok együttműködnek egymással, a harmadik országok közigazgatási hatóságaival és a Bizottsággal
  a hatékony koordináció megerősítése és
  annak biztosítása érdekében, hogy a felhasználók betartsák az e rendeletben foglaltakat.
  Emellett, ha az a Nagojai Jegyzőkönyv és e rendelet helyes végrehajtása szempontjából fontos, együttműködésre kerül sor más érintett szereplőkkel, köztük a gyűjteményekkel, a nem kormányzati szervezetekkel, valamint a bennszülött és helyi közösségek képviselőivel is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az illetékes hatóságok együttműködnek egymással, a harmadik országok közigazgatási hatóságaival és a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy a felhasználók betartsák az e rendeletben foglaltakat.

(1)   Az illetékes hatóságok együttműködnek egymással, a harmadik országok közigazgatási hatóságaival és a Bizottsággal
  a hatékony koordináció megerősítése és
  annak biztosítása érdekében, hogy a felhasználók betartsák az e rendeletben foglaltakat.
  Emellett, ha az a Nagojai Jegyzőkönyv és e rendelet helyes végrehajtása szempontjából fontos, együttműködésre kerül sor más érintett szereplőkkel, köztük a gyűjteményekkel, a nem kormányzati szervezetekkel, valamint a bennszülött és helyi közösségek képviselőivel is.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az illetékes hatóságok a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal információt cserélnek a 9. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzések révén feltárt
  súlyos
  hiányosságokról, valamint a 11. cikk alapján alkalmazott, különböző jellegű szankciókról. | (2)   Az illetékes hatóságok a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal információt cserélnek a
  rendelet felhasználók általi betartását felügyelő ellenőrző rendszer megszervezéséről, a
  9. cikk (
  4) bekezdésében, valamint a 10. cikk (
  1) bekezdésében említett ellenőrzések révén feltárt
  komoly
  hiányosságokról, valamint a 11. cikk alapján alkalmazott, különböző jellegű szankciókról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az illetékes hatóságok a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal információt cserélnek a 9. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzések révén feltárt
  súlyos
  hiányosságokról, valamint a 11. cikk alapján alkalmazott, különböző jellegű szankciókról.

(2)   Az illetékes hatóságok a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal információt cserélnek a
  rendelet felhasználók általi betartását felügyelő ellenőrző rendszer megszervezéséről, a
  9. cikk (
  4) bekezdésében, valamint a 10. cikk (
  1) bekezdésében említett ellenőrzések révén feltárt
  komoly
  hiányosságokról, valamint a 11. cikk alapján alkalmazott, különböző jellegű szankciókról.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság megállapodásra törekszik az Európai Szabadalmi Hivatallal és a Szellemi Tulajdon Világszervezetével annak biztosítása érdekében, hogy a szabadalmi bejegyzések genetikai forrásokra és azok eredetére való hivatkozásokat is tartalmazzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság megállapodásra törekszik az Európai Szabadalmi Hivatallal és a Szellemi Tulajdon Világszervezetével annak biztosítása érdekében, hogy a szabadalmi bejegyzések genetikai forrásokra és azok eredetére való hivatkozásokat is tartalmazzanak.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A hozzáféréssel foglalkozó uniós platform | A hozzáféréssel
  és az előnyök megosztásával
  foglalkozó uniós platform |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A hozzáféréssel foglalkozó uniós platform

A hozzáféréssel
  és az előnyök megosztásával
  foglalkozó uniós platform

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ezúton létrejön a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáféréssel foglalkozó uniós platform. | (1)   Ezúton létrejön a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáféréssel
  , valamint az előnyök igazságos és méltányos megosztásával
  foglalkozó uniós platform.
  Azon tagállamoknak, amelyek hozzáférési szabályokat kívánnak elfogadni genetikai forrásaikkal kapcsolatban, erről először hatásvizsgálatot kell végezniük, amelynek eredményeit megvitatás céljából, az e cikk (5) bekezdésében előírt eljárást követve az uniós platform elé kell terjeszteniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ezúton létrejön a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáféréssel foglalkozó uniós platform.

(1)   Ezúton létrejön a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáféréssel
  , valamint az előnyök igazságos és méltányos megosztásával
  foglalkozó uniós platform.
  Azon tagállamoknak, amelyek hozzáférési szabályokat kívánnak elfogadni genetikai forrásaikkal kapcsolatban, erről először hatásvizsgálatot kell végezniük, amelynek eredményeit megvitatás céljából, az e cikk (5) bekezdésében előírt eljárást követve az uniós platform elé kell terjeszteniük.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az uniós platform a hozzáférési feltételek uniós szintű ésszerűsítését azáltal mozdítja elő, hogy módot ad olyan idevágó kérdések megvitatására, mint a tagállamok által létrehozott hozzáférési rendszerek kialakítása és teljesítménye, a nonprofit kutatás egyszerűsített
  hozzáférése
  , az uniós gyűjteményeknek a hozzáféréssel kapcsolatos
  gyakorlata
  , az uniós érdekelteknek a harmadik országokban biztosított
  hozzáférés és
  a bevált megoldások
  cseréje
  . | (2)   Az uniós platform a hozzáférési feltételek uniós szintű ésszerűsítését azáltal mozdítja elő, hogy módot ad olyan idevágó kérdések megvitatására, mint a tagállamok által létrehozott hozzáférési rendszerek kialakítása és teljesítménye, a
  biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható felhasználásához hozzájáruló kutatásnak különösen a fejlődő országokban történő előmozdítása, beleértve a
  nonprofit kutatás egyszerűsített
  hozzáférését
  , az uniós gyűjteményeknek a hozzáféréssel kapcsolatos
  gyakorlatát
  , az uniós érdekelteknek a harmadik országokban biztosított
  , az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás beszerzését követő, kölcsönösen elfogadott feltételek melletti hozzáférését, az előnymegosztási gyakorlatokat,
  a bevált megoldások
  alkalmazását és továbbfejlesztését, valamint a vitarendezési szabályok működését is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az uniós platform a hozzáférési feltételek uniós szintű ésszerűsítését azáltal mozdítja elő, hogy módot ad olyan idevágó kérdések megvitatására, mint a tagállamok által létrehozott hozzáférési rendszerek kialakítása és teljesítménye, a nonprofit kutatás egyszerűsített
  hozzáférése
  , az uniós gyűjteményeknek a hozzáféréssel kapcsolatos
  gyakorlata
  , az uniós érdekelteknek a harmadik országokban biztosított
  hozzáférés és
  a bevált megoldások
  cseréje
  .

(2)   Az uniós platform a hozzáférési feltételek uniós szintű ésszerűsítését azáltal mozdítja elő, hogy módot ad olyan idevágó kérdések megvitatására, mint a tagállamok által létrehozott hozzáférési rendszerek kialakítása és teljesítménye, a
  biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható felhasználásához hozzájáruló kutatásnak különösen a fejlődő országokban történő előmozdítása, beleértve a
  nonprofit kutatás egyszerűsített
  hozzáférését
  , az uniós gyűjteményeknek a hozzáféréssel kapcsolatos
  gyakorlatát
  , az uniós érdekelteknek a harmadik országokban biztosított
  , az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás beszerzését követő, kölcsönösen elfogadott feltételek melletti hozzáférését, az előnymegosztási gyakorlatokat,
  a bevált megoldások
  alkalmazását és továbbfejlesztését, valamint a vitarendezési szabályok működését is
  .

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az uniós platform nem kötelező erejű tanácsot, iránymutatást vagy véleményt adhat a megbízatása körébe tartozó kérdésekben. | (3)   Az uniós platform nem kötelező erejű tanácsot, iránymutatást vagy véleményt adhat a megbízatása körébe tartozó kérdésekben.
  Valamennyi ilyen tanácsnak, iránymutatásnak vagy véleménynek kellően figyelembe kell vennie az érintett őslakos és helyi közösségek bevonására vonatkozó előírást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az uniós platform nem kötelező erejű tanácsot, iránymutatást vagy véleményt adhat a megbízatása körébe tartozó kérdésekben.

(3)   Az uniós platform nem kötelező erejű tanácsot, iránymutatást vagy véleményt adhat a megbízatása körébe tartozó kérdésekben.
  Valamennyi ilyen tanácsnak, iránymutatásnak vagy véleménynek kellően figyelembe kell vennie az érintett őslakos és helyi közösségek bevonására vonatkozó előírást.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – da, db, dc, dd, de és df pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | többek között már működő kutatási programok révén intézkedéseket hoznak azon gyűjtemények támogatására, amelyek hozzájárulnak a biológiai és a kulturális sokféleség megőrzéséhez, azonban nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy az uniós jegyzékbe bejegyeztessék a gyűjteményt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

többek között már működő kutatási programok révén intézkedéseket hoznak azon gyűjtemények támogatására, amelyek hozzájárulnak a biológiai és a kulturális sokféleség megőrzéséhez, azonban nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy az uniós jegyzékbe bejegyeztessék a gyűjteményt;

| db) | biztosítják, hogy amennyiben a genetikai forrásokat és a kapcsolódó hagyományos ismereteket jogtalanul hasznosítják, vagy a hasznosítás nem felel meg az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásnak vagy a kölcsönösen elfogadott feltételeknek, a genetikai forrásokhoz való hozzáférés engedélyezésére és a kölcsönösen elfogadott feltételek aláírására felhatalmazással rendelkező felek jogosultak eljárást indítani az ilyen hasznosítás megelőzése vagy leállítása érdekében – többek között bírósági meghagyás révén –, valamint kérni az ebből eredő károk megtérítését és adott esetben az érintett genetikai források elkobzását; |
| --- | --- |

db)

biztosítják, hogy amennyiben a genetikai forrásokat és a kapcsolódó hagyományos ismereteket jogtalanul hasznosítják, vagy a hasznosítás nem felel meg az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyásnak vagy a kölcsönösen elfogadott feltételeknek, a genetikai forrásokhoz való hozzáférés engedélyezésére és a kölcsönösen elfogadott feltételek aláírására felhatalmazással rendelkező felek jogosultak eljárást indítani az ilyen hasznosítás megelőzése vagy leállítása érdekében – többek között bírósági meghagyás révén –, valamint kérni az ebből eredő károk megtérítését és adott esetben az érintett genetikai források elkobzását;

| dc) | arra ösztönzik a felhasználókat és a rendelkezésre bocsátókat, hogy fordítsák a genetikai források hasznosításából vagy későbbi forgalomba hozatalából származó előnyöket a biológiai sokféleség megőrzésére és komponenseinek fenntartható felhasználására; |
| --- | --- |

dc)

arra ösztönzik a felhasználókat és a rendelkezésre bocsátókat, hogy fordítsák a genetikai források hasznosításából vagy későbbi forgalomba hozatalából származó előnyöket a biológiai sokféleség megőrzésére és komponenseinek fenntartható felhasználására;

| dd) | többek között kapacitásépítés révén kérésre támogatják az országhatárokat átlépő genetikai források és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretek összefüggésében az előnyök megosztásával kapcsolatos regionális együttműködést; |
| --- | --- |

dd)

többek között kapacitásépítés révén kérésre támogatják az országhatárokat átlépő genetikai források és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretek összefüggésében az előnyök megosztásával kapcsolatos regionális együttműködést;

| de) | a biológiai sokféleség alaposabb megismerése érdekében fontolóra veszik, hogy szükséges-e összeállítani a Biológiai Sokféleség Egyezmény 7. cikkének értelmében az egyes tagállamok rendelkezésre álló genetikai erőforrásainak katalógusát; |
| --- | --- |

de)

a biológiai sokféleség alaposabb megismerése érdekében fontolóra veszik, hogy szükséges-e összeállítani a Biológiai Sokféleség Egyezmény 7. cikkének értelmében az egyes tagállamok rendelkezésre álló genetikai erőforrásainak katalógusát;

| df) | támogatják a genetikai katalógusokra irányuló kutatást és azok fejlesztését az Unión belül és harmadik országokban. |
| --- | --- |

df)

támogatják a genetikai katalógusokra irányuló kutatást és azok fejlesztését az Unión belül és harmadik országokban.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

14 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. cikk |
| | A felhatalmazás gyakorlása |
| | (1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg. |
| | (2)
     
  A Bizottságnak az 4. cikk (4b) bekezdésében és a 9. cikk (8) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás a ...-t

   (4)

  követő ötéves időszakra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legalább három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |
| | (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 4. cikk (4a) bekezdésében és a 9. cikk (8) bekezdésében említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az e határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |
| | (4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról. |
| | (5)
     
  A 4. cikk (4a) bekezdése és az 9. cikk (8) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő kéthónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ez az időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)
     
  A Bizottságnak az 4. cikk (4b) bekezdésében és a 9. cikk (8) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás a ...-t

   (4)

  követő ötéves időszakra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legalább három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 4. cikk (4a) bekezdésében és a 9. cikk (8) bekezdésében említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az e határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)
     
  A 4. cikk (4a) bekezdése és az 9. cikk (8) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő kéthónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ez az időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

15 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. cikk |
| | Konzultációs fórum |
| | A Bizottság a rendelet végrehajtásakor biztosítja a tagállami képviselők és a releváns rendelkezésre bocsátó szervezetek, a felhasználói egyesületek, a kormányközi és nem kormányzati szervezetek, valamint a bennszülött és helyi közösségek képviselőinek kiegyensúlyozott részvételi arányát. Az említett felek különösen hozzájárulnak a 4. cikk (4a) bekezdése és a 9. cikk (8) bekezdése szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok megállapításához és felülvizsgálatához, valamint az 5., 7. és 8. cikk, illetve a kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítására vonatkozó iránymutatások végrehajtásához. A felek a konzultációs fórum keretében találkoznak. A fórum eljárási szabályzatát a Bizottság állapítja meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

15a. cikk

Konzultációs fórum

A Bizottság a rendelet végrehajtásakor biztosítja a tagállami képviselők és a releváns rendelkezésre bocsátó szervezetek, a felhasználói egyesületek, a kormányközi és nem kormányzati szervezetek, valamint a bennszülött és helyi közösségek képviselőinek kiegyensúlyozott részvételi arányát. Az említett felek különösen hozzájárulnak a 4. cikk (4a) bekezdése és a 9. cikk (8) bekezdése szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok megállapításához és felülvizsgálatához, valamint az 5., 7. és 8. cikk, illetve a kölcsönösen elfogadott feltételek megállapítására vonatkozó iránymutatások végrehajtásához. A felek a konzultációs fórum keretében találkoznak. A fórum eljárási szabályzatát a Bizottság állapítja meg.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Első jelentéstétele után a Bizottság
  tízévente
  – a rendelet alkalmazásáról készült jelentések és szerzett tapasztalatok alapján – felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát. Jelentéseiben a Bizottság különösen figyelembe veszi a kutatási közintézményeknél, a kis- és középvállalkozásoknál és a mikrovállalkozásoknál jelentkező igazgatási következményeket.
  Figyelembe veszi továbbá
  , hogy a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférés tárgyában mennyiben van szükség további uniós intézkedésekre. | (3)   Első jelentéstétele után a Bizottság
  ötévente
  – a rendelet alkalmazásáról készült jelentések és szerzett tapasztalatok alapján – felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát. Jelentéseiben a Bizottság különösen figyelembe veszi
  az egyes ágazatokban,
  a kutatási közintézményeknél, a kis- és középvállalkozásoknál és a mikrovállalkozásoknál jelentkező igazgatási következményeket.
  Megfontolja azt is
  , hogy
  felül kell-e vizsgálni e rendeletnek
  a genetikai forrásokhoz
  kapcsolódó hagyományos ismeretekre vonatkozó rendelkezései végrehajtását az egyéb illetékes nemzetközi szervezetekben tapasztalható fejlemények fényében, valamint hogy a genetikai forrásokhoz
  és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférés tárgyában mennyiben van szükség további uniós intézkedésekre
  a Nagojai Jegyzőkönyv 5
  .
  cikkének (2) bekezdése, 6. cikkének (2) bekezdése, valamint 7. és 12. cikkének érvényesítése, továbbá a bennszülött és helyi közösségek jogainak tiszteletben tartása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Első jelentéstétele után a Bizottság
  tízévente
  – a rendelet alkalmazásáról készült jelentések és szerzett tapasztalatok alapján – felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát. Jelentéseiben a Bizottság különösen figyelembe veszi a kutatási közintézményeknél, a kis- és középvállalkozásoknál és a mikrovállalkozásoknál jelentkező igazgatási következményeket.
  Figyelembe veszi továbbá
  , hogy a genetikai forrásokhoz és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférés tárgyában mennyiben van szükség további uniós intézkedésekre.

(3)   Első jelentéstétele után a Bizottság
  ötévente
  – a rendelet alkalmazásáról készült jelentések és szerzett tapasztalatok alapján – felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát. Jelentéseiben a Bizottság különösen figyelembe veszi
  az egyes ágazatokban,
  a kutatási közintézményeknél, a kis- és középvállalkozásoknál és a mikrovállalkozásoknál jelentkező igazgatási következményeket.
  Megfontolja azt is
  , hogy
  felül kell-e vizsgálni e rendeletnek
  a genetikai forrásokhoz
  kapcsolódó hagyományos ismeretekre vonatkozó rendelkezései végrehajtását az egyéb illetékes nemzetközi szervezetekben tapasztalható fejlemények fényében, valamint hogy a genetikai forrásokhoz
  és a hozzájuk kapcsolódó hagyományos ismeretekhez való hozzáférés tárgyában mennyiben van szükség további uniós intézkedésekre
  a Nagojai Jegyzőkönyv 5
  .
  cikkének (2) bekezdése, 6. cikkének (2) bekezdése, valamint 7. és 12. cikkének érvényesítése, továbbá a bennszülött és helyi közösségek jogainak tiszteletben tartása érdekében.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

16 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 16a. cikk |
| | A 2008/99/EK irányelv módosítása |
| | A környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (5)

  ...-i

   (6)

  hatállyal a következőképpen módosul:










  (1) | A 3. cikk a következő ponttal egészül ki:










  „j) | Genetikai források jogellenes beszerzése” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16a. cikk

A 2008/99/EK irányelv módosítása

A környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (5)

  ...-i

   (6)

  hatállyal a következőképpen módosul:

(1)

A 3. cikk a következő ponttal egészül ki:

„j)

Genetikai források jogellenes beszerzése”

| (2) | Az A. melléklet a következő francia bekezdéssel egészül ki:










  „— | A genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló, ...-i .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet”. |
| --- | --- | --- |

(2)

Az A. melléklet a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

A genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló, ...-i .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet”.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 4., a 7. és a 9. cikk az e rendelet hatálybalépésétől számított egy év elteltével válik alkalmazandóvá. | (2)   A 4.
  cikk (1)–(4) bekezdése
  , a 7.
  cikk
  és a 9. cikk az e rendelet hatálybalépésétől számított egy év elteltével válik alkalmazandóvá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A 4., a 7. és a 9. cikk az e rendelet hatálybalépésétől számított egy év elteltével válik alkalmazandóvá.

(2)   A 4.
  cikk (1)–(4) bekezdése
  , a 7.
  cikk
  és a 9. cikk az e rendelet hatálybalépésétől számított egy év elteltével válik alkalmazandóvá.

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0263/2013).

(2)  
  Hat hónappal e rendelet hatálybalépését követően.

(3)  

  HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

(4)  
  A 17. cikk (1) bekezdésében említett időpont.

(5)  

  HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

(6)  
  E rendelet hatálybalépése után egy évvel.

---