# Uradni list C 65/19.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 65 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5919. februar 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 65

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5919. februar 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 10. junij–13. junij 2013Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 253 E, 3.9.2013 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 10. junij–13. junij 2013Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 253 E, 3.9.2013 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

UL C 253 E, 3.9.2013

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 11. junij 2013 |
| 2016/C 65/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o novi agendi za evropsko potrošniško politiko (2012/2133(INI)) | 2 |
| 2016/C 65/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva: pravna pomoč v čezmejnih civilnih in gospodarskih sporih (2012/2101(INI)) | 12 |
| 2016/C 65/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (vmesno poročilo) (2012/2117(INI)) | 16 |
| 2016/C 65/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (2012/2293(INI)) | 40 |
| 2016/C 65/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o mobilnosti žensk v EU na področju izobraževanja in zaposlovanja (2013/2009(INI)) | 55 |
| 2016/C 65/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o strategiji za elektronsko cestninjenje in sistemu vinjet za lahka osebna vozila v Evropi (2012/2296(INI)) | 63 |
| | Sreda, 12. junij 2013 |
| 2016/C 65/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (2013/2607(RSP)) | 68 |
| 2016/C 65/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o regionalni politiki kot delu širših shem državne pomoči (2013/2104(INI)) | 79 |
| 2016/C 65/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o letnem poročilu o konkurenčni politiki EU (2012/2306(INI)) | 86 |
| 2016/C 65/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o krepitvi evropske demokracije v prihodnji ekonomski in monetarni uniji (2013/2672(RSP)) | 96 |
| 2016/C 65/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o pripravah na sejo Evropskega sveta (27. in 28. junij 2013) – evropski ukrepi za zmanjševanje brezposelnosti mladih (2013/2673(RSP)) | 98 |
| 2016/C 65/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 na mrtvi točki (2013/2637(RSP)) | 102 |
| | Četrtek, 13. junij 2013 |
| 2016/C 65/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (2011/2081(INI)) | 105 |
| 2016/C 65/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o finančnih storitvah: pomanjkanje napredka v Svetu in zamuda Komisije pri sprejetju nekaterih predlogov (2013/2658(RSP)) | 112 |
| 2016/C 65/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o razmerah v Turčiji (2013/2664(RSP)) | 117 |
| 2016/C 65/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o vlogi EU pri spodbujanju širšega čezatlantskega partnerstva (2012/2287(INI)) | 120 |
| 2016/C 65/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o obnovi in demokratizaciji Malija (2013/2587(RSP)) | 127 |
| 2016/C 65/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o pogajanjih o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in Afganistanom (2013/2665(RSP)) | 133 |
| 2016/C 65/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o razvojnih ciljih tisočletja – opredelitev okvira za obdobje po letu 2015 (2012/2289(INI)) | 136 |
| 2016/C 65/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o pravni državi v Rusiji (2013/2667(RSP)) | 150 |
| 2016/C 65/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o Azerbajdžanu: primer Ilgarja Mamadova (2013/2668(RSP)) | 154 |
| 2016/C 65/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o položaju muslimanov Rohingja (2013/2669(RSP)) | 157 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 11. junij 2013 |
| 2016/C 65/23 | Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 11. junija 2013 o 68. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (2013/2034(INI)) | 162 |
| | Četrtek, 13. junij 2013 |
| 2016/C 65/24 | Priporočilo Evropskega parlamenta visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednici Evropske komisije, Svetu in Komisiji z dne 13. junija 2013 o pregledu organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013 (2012/2253(INI)) | 168 |
| 2016/C 65/25 | Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2013 o osnutku smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (2013/2082(INI)) | 174 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 11. junij 2013

2016/C 65/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o novi agendi za evropsko potrošniško politiko (2012/2133(INI))

2

2016/C 65/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva: pravna pomoč v čezmejnih civilnih in gospodarskih sporih (2012/2101(INI))

12

2016/C 65/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (vmesno poročilo) (2012/2117(INI))

16

2016/C 65/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (2012/2293(INI))

40

2016/C 65/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o mobilnosti žensk v EU na področju izobraževanja in zaposlovanja (2013/2009(INI))

55

2016/C 65/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o strategiji za elektronsko cestninjenje in sistemu vinjet za lahka osebna vozila v Evropi (2012/2296(INI))

63

Sreda, 12. junij 2013

2016/C 65/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (2013/2607(RSP))

68

2016/C 65/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o regionalni politiki kot delu širših shem državne pomoči (2013/2104(INI))

79

2016/C 65/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o letnem poročilu o konkurenčni politiki EU (2012/2306(INI))

86

2016/C 65/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o krepitvi evropske demokracije v prihodnji ekonomski in monetarni uniji (2013/2672(RSP))

96

2016/C 65/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o pripravah na sejo Evropskega sveta (27. in 28. junij 2013) – evropski ukrepi za zmanjševanje brezposelnosti mladih (2013/2673(RSP))

98

2016/C 65/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 na mrtvi točki (2013/2637(RSP))

102

Četrtek, 13. junij 2013

2016/C 65/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (2011/2081(INI))

105

2016/C 65/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o finančnih storitvah: pomanjkanje napredka v Svetu in zamuda Komisije pri sprejetju nekaterih predlogov (2013/2658(RSP))

112

2016/C 65/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o razmerah v Turčiji (2013/2664(RSP))

117

2016/C 65/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o vlogi EU pri spodbujanju širšega čezatlantskega partnerstva (2012/2287(INI))

120

2016/C 65/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o obnovi in demokratizaciji Malija (2013/2587(RSP))

127

2016/C 65/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o pogajanjih o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in Afganistanom (2013/2665(RSP))

133

2016/C 65/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o razvojnih ciljih tisočletja – opredelitev okvira za obdobje po letu 2015 (2012/2289(INI))

136

2016/C 65/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o pravni državi v Rusiji (2013/2667(RSP))

150

2016/C 65/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o Azerbajdžanu: primer Ilgarja Mamadova (2013/2668(RSP))

154

2016/C 65/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o položaju muslimanov Rohingja (2013/2669(RSP))

157

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Torek, 11. junij 2013

2016/C 65/23

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 11. junija 2013 o 68. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (2013/2034(INI))

162

Četrtek, 13. junij 2013

2016/C 65/24

Priporočilo Evropskega parlamenta visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednici Evropske komisije, Svetu in Komisiji z dne 13. junija 2013 o pregledu organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013 (2012/2253(INI))

168

2016/C 65/25

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2013 o osnutku smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (2013/2082(INI))

174

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 11. junij 2013 |
| 2016/C 65/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu (2013/2019(IMM)) | 180 |
| 2016/C 65/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Małgorzati Handzlik (2012/2238(IMM)) | 181 |
| 2016/C 65/28 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Alexandru Alvaru (2013/2106(IMM)) | 182 |
| | Sreda, 12. junij 2013 |
| 2016/C 65/29 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o številčni sestavi stalnih odborov (2013/2671(RSO)) | 184 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 11. junij 2013

2016/C 65/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu (2013/2019(IMM))

180

2016/C 65/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Małgorzati Handzlik (2012/2238(IMM))

181

2016/C 65/28

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Alexandru Alvaru (2013/2106(IMM))

182

Sreda, 12. junij 2013

2016/C 65/29

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o številčni sestavi stalnih odborov (2013/2671(RSO))

184

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 11. junij 2013 |
| 2016/C 65/30 | P7_TA(2013)0235Dolgoročni načrt za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže – 1 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2013 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže | 185 |
| 2016/C 65/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD)) | 190 |
| 2016/C 65/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, živilih za posebne zdravstvene namene in popolnih prehranskih nadomestkih za nadzor nad telesno težo ter razveljavitvi Direktive Sveta 92/52/EGS, direktiv Komisije 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES in 2006/141/ES, Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD)) | 191 |
| 2016/C 65/33 | P7_TA(2013)0243Zdravstvene in varnostne zahteve v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (XX. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (20. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) in razveljavitvi Direktive 2004/40/ES | 192 |
| 2016/C 65/34 | P7_TA(2013)0244Dolgoročni načrt za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže – 2 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže | 193 |
| | Sreda, 12. junij 2013 |
| 2016/C 65/35 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o potrditvi imenovanja Nevena Mimice za člana Komisije (2013/0806(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/36 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o imenovanju Nevena Matesa za člana Računskega sodišča (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/37 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o imenovanju Georgeja Pufana za člana Računskega sodišča (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE)) | 200 |
| 2016/C 65/38 | P7_TA(2013)0253Nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje | 200 |
| 2016/C 65/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (prenovitev) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD)) | 208 |
| 2016/C 65/40 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD)) | 209 |
| 2016/C 65/41 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem statusa mednarodne zaščite (prenovitev) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD)) | 210 |
| 2016/C 65/42 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. junija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) | 212 |
| 2016/C 65/43 | P7_TA(2013)0258Vzpostavitev sistema EURODAC za primerjavo prstnih odtisov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema EURODAC za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (prenovitev) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice | 246 |
| 2016/C 65/44 | P7_TA(2013)0259Začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 za zagotovitev skupnih pravil o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 za zagotovitev skupnih pravil o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah | 247 |
| 2016/C 65/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o osnutku uredbe Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE)) | 249 |
| 2016/C 65/46 | P7_TA(2013)0261Računovodski izkazi in povezana poročila nekaterih oblik podjetij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih oblik podjetij (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS | 250 |
| 2016/C 65/47 | P7_TA(2013)0262Zahteve v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu in Direktive Komisije 2007/14/ES (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, ter Direktive Komisije 2007/14/ES o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES | 251 |
| 2016/C 65/48 | P7_TA(2013)0263Prilagoditvena stopnja za neposredna plačila, določena v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013 | 252 |
| 2016/C 65/49 | P7_TA(2013)0264Sprememba Zakonika o schengenskih mejah in Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), ter Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, uredb Sveta (ES) št. 1683/95 in (ES) št. 539/2001 ter uredb (ES) št. 767/2008 in (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta | 255 |
| 2016/C 65/50 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o osnutku sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE)) | 256 |
| | Četrtek, 13. junij 2013 |
| 2016/C 65/51 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/52 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/53 | P7_TA(2013)0275Sprememba Direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja | 258 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 11. junij 2013

2016/C 65/30

P7_TA(2013)0235Dolgoročni načrt za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže – 1 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2013 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže

185

2016/C 65/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

190

2016/C 65/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, živilih za posebne zdravstvene namene in popolnih prehranskih nadomestkih za nadzor nad telesno težo ter razveljavitvi Direktive Sveta 92/52/EGS, direktiv Komisije 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES in 2006/141/ES, Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

191

2016/C 65/33

P7_TA(2013)0243Zdravstvene in varnostne zahteve v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (XX. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (20. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) in razveljavitvi Direktive 2004/40/ES

192

2016/C 65/34

P7_TA(2013)0244Dolgoročni načrt za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže – 2 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže

193

Sreda, 12. junij 2013

2016/C 65/35

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o potrditvi imenovanja Nevena Mimice za člana Komisije (2013/0806(NLE))

199

2016/C 65/36

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o imenovanju Nevena Matesa za člana Računskega sodišča (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

199

2016/C 65/37

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o imenovanju Georgeja Pufana za člana Računskega sodišča (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

200

2016/C 65/38

P7_TA(2013)0253Nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

200

2016/C 65/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (prenovitev) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

208

2016/C 65/40

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

209

2016/C 65/41

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem statusa mednarodne zaščite (prenovitev) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

210

2016/C 65/42

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. junija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

212

2016/C 65/43

P7_TA(2013)0258Vzpostavitev sistema EURODAC za primerjavo prstnih odtisov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema EURODAC za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (prenovitev) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice

246

2016/C 65/44

P7_TA(2013)0259Začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 za zagotovitev skupnih pravil o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 za zagotovitev skupnih pravil o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah

247

2016/C 65/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o osnutku uredbe Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

249

2016/C 65/46

P7_TA(2013)0261Računovodski izkazi in povezana poročila nekaterih oblik podjetij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih oblik podjetij (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS

250

2016/C 65/47

P7_TA(2013)0262Zahteve v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu in Direktive Komisije 2007/14/ES (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, ter Direktive Komisije 2007/14/ES o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES

251

2016/C 65/48

P7_TA(2013)0263Prilagoditvena stopnja za neposredna plačila, določena v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013

252

2016/C 65/49

P7_TA(2013)0264Sprememba Zakonika o schengenskih mejah in Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), ter Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, uredb Sveta (ES) št. 1683/95 in (ES) št. 539/2001 ter uredb (ES) št. 767/2008 in (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

255

2016/C 65/50

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o osnutku sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

256

Četrtek, 13. junij 2013

2016/C 65/51

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

257

2016/C 65/52

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

257

2016/C 65/53

P7_TA(2013)0275Sprememba Direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja

258

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

19.2.2016

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2013–2014

Seje: 10. junij–13. junij 2013

Zapisnik seje je bil objavljen v 
  UL C 253 E, 3.9.2013
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 11. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/2

---

P7_TA(2013)0239

Nova agenda za evropsko potrošniško politiko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o novi agendi za evropsko potrošniško politiko (2012/2133(INI))

(2016/C 065/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključene v Pogodbi s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji, in zlasti člena 38 Listine, ki določa, da politike Unije zagotavljajo visoko raven varstva potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključene v Pogodbi s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji, in zlasti člena 38 Listine, ki določa, da politike Unije zagotavljajo visoko raven varstva potrošnikov,

| — | ob upoštevanju člena 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da „notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami Pogodb zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da „notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami Pogodb zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala“,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki Unijo zavezuje k prizadevanju „za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki Unijo zavezuje k prizadevanju „za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“,

| — | ob upoštevanju člena 9 PDEU, ki določa, da „pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 PDEU, ki določa, da „pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“,

| — | ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da je treba „zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da je treba „zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“,

| — | ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da se „pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da se „pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov“,

| — | ob upoštevanju členov 14, 114(3) in 169 PDEU in njenega protokola 26 o storitvah v splošnem (gospodarskem) interesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14, 114(3) in 169 PDEU in njenega protokola 26 o storitvah v splošnem (gospodarskem) interesu,

| — | ob upoštevanju člena 169(1) PDEU, ki določa, da „zato da bi podprli interese potrošnikov in zagotovili visoko raven varstva potrošnikov, Unija prispeva k varovanju zdravja, varnosti in ekonomskih interesov potrošnikov, pa tudi k spodbujanju njihove pravice do obveščenosti, izobraževanja in samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 169(1) PDEU, ki določa, da „zato da bi podprli interese potrošnikov in zagotovili visoko raven varstva potrošnikov, Unija prispeva k varovanju zdravja, varnosti in ekonomskih interesov potrošnikov, pa tudi k spodbujanju njihove pravice do obveščenosti, izobraževanja in samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov“,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta 98/560/ES z dne 24. septembra 1998 o razvoju konkurenčnosti sektorja evropskih avdiovizualnih in informacijskih storitev s spodbujanjem nacionalnih okvirov za dosego primerljive in učinkovite ravni varstva mladoletnikov in človekovega dostojanstva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta 98/560/ES z dne 24. septembra 1998 o razvoju konkurenčnosti sektorja evropskih avdiovizualnih in informacijskih storitev s spodbujanjem nacionalnih okvirov za dosego primerljive in učinkovite ravni varstva mladoletnikov in človekovega dostojanstva (1),

| — | ob upoštevanju poročila o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (COM(2009)0336),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1926/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o uvedbi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (2007–2013) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1926/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o uvedbi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (2007–2013) (3),

| — | ob upoštevanju priporočila 2006/952/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila 2006/952/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Strategija potrošniške politike EU za obdobje 2007–2013: usposabljanje potrošnikov, izboljševanje blaginje potrošnikov, učinkovito varstvo potrošnikov“ in resolucije Parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošnike politike EU za obdobje 2007–2013 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Strategija potrošniške politike EU za obdobje 2007–2013: usposabljanje potrošnikov, izboljševanje blaginje potrošnikov, učinkovito varstvo potrošnikov“ in resolucije Parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošnike politike EU za obdobje 2007–2013 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (7), katere cilj je vzpostaviti splošni okvir pravil in načel v zvezi z akreditacijo in nadzorom trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (7), katere cilj je vzpostaviti splošni okvir pravil in načel v zvezi z akreditacijo in nadzorom trga,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (direktiva o varnosti igrač) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (direktiva o varnosti igrač) (8),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga in njenega priporočila z dne 12. julija 2004 o prenosu v nacionalno zakonodajo direktiv, ki vplivajo na notranji trg (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga in njenega priporočila z dne 12. julija 2004 o prenosu v nacionalno zakonodajo direktiv, ki vplivajo na notranji trg (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda Skupnosti o varstvu potrošnikov (COM(2009)0330) in poročila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. Oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda Skupnosti o varstvu potrošnikov (COM(2009)0330) in poročila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. Oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (COM(2009)0336),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (COM(2009)0346) ter spremljajočega osnutka priporočila Komisije (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (COM(2009)0346) ter spremljajočega osnutka priporočila Komisije (SEC(2009)0949),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (11),

| — | ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija Komisiji z dne 9. maja 2010 o oživitvi notranjega trga z naslovom „Nova strategija za enotni trg“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija Komisiji z dne 9. maja 2010 o oživitvi notranjega trga z naslovom „Nova strategija za enotni trg“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: Priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: Priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (14),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. oktobra 2010 z naslovom „Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov“ (četrta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. oktobra 2010 z naslovom „Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov“ (četrta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SEC(2010)1257),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 27. oktobra 2010 z naslovom Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2010: Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 27. oktobra 2010 z naslovom Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2010: Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU (COM(2010)0603),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 4. marca 2011 z naslovom „Potrošniki doma na enotnem trgu“ (peta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 4. marca 2011 z naslovom „Potrošniki doma na enotnem trgu“ (peta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SEC(2011)0299),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o Evropski mreži centrov za varstvo potrošnikov v letu 2010 Urada za publikacije Evropske unije, izdanega leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o Evropski mreži centrov za varstvo potrošnikov v letu 2010 Urada za publikacije Evropske unije, izdanega leta 2011,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (16),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije iz oktobra 2011 z naslovom „Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov“ (šesta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije iz oktobra 2011 z naslovom „Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov“ (šesta izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SEC(2011)1271),

| — | ob upoštevanju „Krakovske izjave“ prvega foruma o enotnem trgu, ki je potekal v Krakovu (Poljska) 3. in 4. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „Krakovske izjave“ prvega foruma o enotnem trgu, ki je potekal v Krakovu (Poljska) 3. in 4. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2011 o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2011 o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. oktobra 2012 o pravicah potnikov pri vseh vrstah prevoza (17) in z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. oktobra 2012 o pravicah potnikov pri vseh vrstah prevoza (17) in z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2012 o delovanju in uporabi veljavnih pravic letalskih potnikov (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2012 o delovanju in uporabi veljavnih pravic letalskih potnikov (19),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (20),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. novembra 2011 o programu varstva potrošnikov 2014 – 2020 (COM(2011)0707) in povezanih dokumentov (SEC(2011)1320 in SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. novembra 2011 o programu varstva potrošnikov 2014 – 2020 (COM(2011)0707) in povezanih dokumentov (SEC(2011)1320 in SEC(2011)1321),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (21),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. decembra 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Evropska vizija za potnike: sporočilo o pravicah potnikov pri vseh vrstah prevoza“ (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. decembra 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Evropska vizija za potnike: sporočilo o pravicah potnikov pri vseh vrstah prevoza“ (COM(2011)0898),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 2012 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 2012 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o usklajenem evropskem pristopu h kolektivnim tožbam naproti (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o usklajenem evropskem pristopu h kolektivnim tožbam naproti (22),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2012 z naslovom „Strategija za e-javna naročila“ (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2012 z naslovom „Strategija za e-javna naročila“ (COM(2012)0179),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. maja 2012 z naslovom „Evropska strategija za boljši internet za otroke“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. maja 2012 z naslovom „Evropska strategija za boljši internet za otroke“ (COM(2012)0196),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o pregledu stanja notranjega trga (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o pregledu stanja notranjega trga (24),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti“ (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti“ (COM(2012)0225),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 29. maja 2012 z naslovom „Pregled stanja potrošniških trgov – Potrošniki doma na enotnem trgu“ (sedma izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SWD(2012)0165), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 29. maja 2012 z naslovom „Pregled stanja potrošniških trgov – Potrošniki doma na enotnem trgu“ (sedma izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SWD(2012)0165),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. decembra 2012 z naslovom „Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov“ (osma izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SWD(2012)432), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. decembra 2012 z naslovom „Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov“ (osma izdaja pregleda stanja potrošniških trgov) (SWD(2012)432),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. junija 2012 o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. junija 2012 o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu (COM(2012)0238),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. julija 2012 o izboljšanju vidikov krepitve moči potrošnikov od leta 2012 do leta 2014 (SWD(2012)0235), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. julija 2012 o izboljšanju vidikov krepitve moči potrošnikov od leta 2012 do leta 2014 (SWD(2012)0235),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (25),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti“ (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti“ (COM(2012)0225),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0163/2013),

| A. | ker sta spodbujanje in varstvo potrošnikov in njihovih pravic temeljni vrednoti Unije; |
| --- | --- |

A.

ker sta spodbujanje in varstvo potrošnikov in njihovih pravic temeljni vrednoti Unije;

| B. | ker igrajo potrošniki osrednjo vlogo v gospodarstvu, saj je potrošnja ena glavnih gonilnih sil rasti v Uniji; |
| --- | --- |

B.

ker igrajo potrošniki osrednjo vlogo v gospodarstvu, saj je potrošnja ena glavnih gonilnih sil rasti v Uniji;

| C. | ker imajo državljani EU kot potrošniki ključno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, ki so pametna, vključujoča in trajnostna rast, in ker bi vloga potrošnika morala biti v skladu s tem priznana kot del gospodarske politike EU; |
| --- | --- |

C.

ker imajo državljani EU kot potrošniki ključno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, ki so pametna, vključujoča in trajnostna rast, in ker bi vloga potrošnika morala biti v skladu s tem priznana kot del gospodarske politike EU;

| D. | ker je cilj Unije doseči visoko raven ozaveščenosti potrošnikov, njihovo čim vplivnejšo vlogo in čim boljšo varnost zanje, kakor tudi pravo ravnovesje med konkurenčnostjo podjetij in gospodarstev v Uniji, zlasti z varovanjem zdravja, varnosti in gospodarskih interesov potrošnikov ter tudi s spodbujanjem njihovih pravic do obveščenosti, izobraževanja in organiziranja; |
| --- | --- |

D.

ker je cilj Unije doseči visoko raven ozaveščenosti potrošnikov, njihovo čim vplivnejšo vlogo in čim boljšo varnost zanje, kakor tudi pravo ravnovesje med konkurenčnostjo podjetij in gospodarstev v Uniji, zlasti z varovanjem zdravja, varnosti in gospodarskih interesov potrošnikov ter tudi s spodbujanjem njihovih pravic do obveščenosti, izobraževanja in organiziranja;

| E. | ker potrošniki niso homogena skupina in ker je treba to različnost obravnavati v Evropski agendi za potrošnike, saj med njimi obstajajo velike razlike v smislu potrošniških znanj in veščin, ozaveščenosti o zakonodaji, odločnosti in pripravljenosti za uveljavljanje svojih pravic; ker je treba pri izvajanju Evropske agende za potrošnike upoštevati nediskriminacijo in dostopnost; |
| --- | --- |

E.

ker potrošniki niso homogena skupina in ker je treba to različnost obravnavati v Evropski agendi za potrošnike, saj med njimi obstajajo velike razlike v smislu potrošniških znanj in veščin, ozaveščenosti o zakonodaji, odločnosti in pripravljenosti za uveljavljanje svojih pravic; ker je treba pri izvajanju Evropske agende za potrošnike upoštevati nediskriminacijo in dostopnost;

| F. | ker je treba spodbuditi zaupanje potrošnikov, njihovo varnost na trgu in poznavanje njihovih pravic, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti skupinam ranljivih potrošnikov, kot so otroci, starejši in drugi potrošniki v primerih ranljivosti; ker je bistveno s tega vidika potrošnikom zagotoviti, da so v Uniji bolje zaščiteni pred tveganji zaradi proizvodov in storitev, ki lahko škodijo njihovemu zdravju ali varnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je treba spodbuditi zaupanje potrošnikov, njihovo varnost na trgu in poznavanje njihovih pravic, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti skupinam ranljivih potrošnikov, kot so otroci, starejši in drugi potrošniki v primerih ranljivosti; ker je bistveno s tega vidika potrošnikom zagotoviti, da so v Uniji bolje zaščiteni pred tveganji zaradi proizvodov in storitev, ki lahko škodijo njihovemu zdravju ali varnosti;

| G. | ker primerne in ustrezne informacije pomenijo informacije, ki so lahko dostopne, pregledne, nezavajajoče in primerljive; |
| --- | --- |

G.

ker primerne in ustrezne informacije pomenijo informacije, ki so lahko dostopne, pregledne, nezavajajoče in primerljive;

| H. | ker je uresničevanje pravilno delujočega notranjega trga v skladu s cilji lizbonske strategije, namreč s povečanjem rasti in delovnih mest, kar je v prid 500 milijonom potrošnikov v EU; |
| --- | --- |

H.

ker je uresničevanje pravilno delujočega notranjega trga v skladu s cilji lizbonske strategije, namreč s povečanjem rasti in delovnih mest, kar je v prid 500 milijonom potrošnikov v EU;

| I. | ker je elektronsko trgovanje za vse potrošnike zelo koristno, saj ima ogromen čezmejni potencial, ki omogoča potrošnikom, da izrabijo vse koristi enotnega trga; ker je elektronsko trgovanje kot sredstvo vključevanja zelo koristno za invalidne potrošnike, potrošnike z omejeno mobilnostjo in potrošnike, ki živijo na podeželskih območjih z geografskimi ovirami; |
| --- | --- |

I.

ker je elektronsko trgovanje za vse potrošnike zelo koristno, saj ima ogromen čezmejni potencial, ki omogoča potrošnikom, da izrabijo vse koristi enotnega trga; ker je elektronsko trgovanje kot sredstvo vključevanja zelo koristno za invalidne potrošnike, potrošnike z omejeno mobilnostjo in potrošnike, ki živijo na podeželskih območjih z geografskimi ovirami;

| J. | ker negotovost v zvezi s pravicami potrošnikov glede čezmejnih nakupov spodkopava koristi povezovanja trgov; |
| --- | --- |

J.

ker negotovost v zvezi s pravicami potrošnikov glede čezmejnih nakupov spodkopava koristi povezovanja trgov;

| K. | ker razvoj elektronskega trgovanja upočasnjuje še vedno prisoten digitalni razkorak med državljani Unije, predvsem med starejšimi; ker večina javnih in zasebnih spletnih strani še vedno ni dostopna invalidnim osebam oziroma osebam z nižjo digitalno pismenostjo; |
| --- | --- |

K.

ker razvoj elektronskega trgovanja upočasnjuje še vedno prisoten digitalni razkorak med državljani Unije, predvsem med starejšimi; ker večina javnih in zasebnih spletnih strani še vedno ni dostopna invalidnim osebam oziroma osebam z nižjo digitalno pismenostjo;

| L. | ker razdrobljenost enotnega digitalnega trga ogroža pravice potrošnikov; ker nekatere spletne strani niso primerne za čezmejne nakupovalce in potrošnike; ker bosta kmalu začeli veljati direktiva o alternativnem reševanju sporov in uredba o spletnem reševanju sporov, ki bosta zagotovili uporabna orodja za potrošnike, zlasti za čezmejne transakcije; ker si uvedba ustreznih mehanizmov za vlaganje učinkovitih skupinskih tožb zasluži dodatne premislek; |
| --- | --- |

L.

ker razdrobljenost enotnega digitalnega trga ogroža pravice potrošnikov; ker nekatere spletne strani niso primerne za čezmejne nakupovalce in potrošnike; ker bosta kmalu začeli veljati direktiva o alternativnem reševanju sporov in uredba o spletnem reševanju sporov, ki bosta zagotovili uporabna orodja za potrošnike, zlasti za čezmejne transakcije; ker si uvedba ustreznih mehanizmov za vlaganje učinkovitih skupinskih tožb zasluži dodatne premislek;

| M. | ker je nedavna finančna kriza poudarila, da je treba nujno zagotoviti varstvo in obveščenost potrošnikov na področju finančnih in bančnih storitev, saj bi takšni produkti lahko neposredno vplivali na njihovo splošno blaginjo, kot tudi, da potrebujemo bolj nepristransko svetovanje za potrošnike; |
| --- | --- |

M.

ker je nedavna finančna kriza poudarila, da je treba nujno zagotoviti varstvo in obveščenost potrošnikov na področju finančnih in bančnih storitev, saj bi takšni produkti lahko neposredno vplivali na njihovo splošno blaginjo, kot tudi, da potrebujemo bolj nepristransko svetovanje za potrošnike;

| N. | ker Evropska agenda za potrošnike določa ukrepe za vključevanje potrošniške politike Unije, s katerimi naj bi dosegli cilje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

N.

ker Evropska agenda za potrošnike določa ukrepe za vključevanje potrošniške politike Unije, s katerimi naj bi dosegli cilje strategije Evropa 2020;

| O. | ker sedanja gospodarska kriza resno vpliva tudi na kupno moč potrošnikov na enotnem trgu, zlasti na potrošnike v ranljivem položaju, ki izhaja iz njihovih socialnih ali finančnih okoliščin; ker je treba posledično pravice potrošnikov priznati do potrebne stopnje; |
| --- | --- |

O.

ker sedanja gospodarska kriza resno vpliva tudi na kupno moč potrošnikov na enotnem trgu, zlasti na potrošnike v ranljivem položaju, ki izhaja iz njihovih socialnih ali finančnih okoliščin; ker je treba posledično pravice potrošnikov priznati do potrebne stopnje;

| P. | ker mora enotni trg potrošnikom v Uniji zagotoviti dostop do široke palete visokokakovostnih izdelkov in storitev po konkurenčnih cenah; ker proizvodnja okolju prijaznih dobrin in nudenje okolju prijaznih storitev spodbuja odgovorno potrošnjo, kar bi spodbudilo trajnostni razvoj, zaposlovanje in gospodarsko rast; ker bi morala Komisija obravnavati in preučiti nove oblike potrošnje, kot je sodelovalna potrošnja; |
| --- | --- |

P.

ker mora enotni trg potrošnikom v Uniji zagotoviti dostop do široke palete visokokakovostnih izdelkov in storitev po konkurenčnih cenah; ker proizvodnja okolju prijaznih dobrin in nudenje okolju prijaznih storitev spodbuja odgovorno potrošnjo, kar bi spodbudilo trajnostni razvoj, zaposlovanje in gospodarsko rast; ker bi morala Komisija obravnavati in preučiti nove oblike potrošnje, kot je sodelovalna potrošnja;

| Q. | ker bo treba z napredovanjem tehničnega in znanstvenega znanja uvesti potrebne prilagoditve glede varnosti hrane in varnosti drugih osnovnih potrošniških proizvodov; |
| --- | --- |

Q.

ker bo treba z napredovanjem tehničnega in znanstvenega znanja uvesti potrebne prilagoditve glede varnosti hrane in varnosti drugih osnovnih potrošniških proizvodov;

| R. | ker je treba okrepiti vlogo potrošniških združenj na vseh področjih s sprejetjem potrebnih pravnih in ekonomskih ukrepov ter jih podpreti s krepitvijo zmogljivosti; ker imajo potrošniška združenja edinstveno vlogo pri zagotavljanju zaupanja in razvoju enotnega trga; |
| --- | --- |

R.

ker je treba okrepiti vlogo potrošniških združenj na vseh področjih s sprejetjem potrebnih pravnih in ekonomskih ukrepov ter jih podpreti s krepitvijo zmogljivosti; ker imajo potrošniška združenja edinstveno vlogo pri zagotavljanju zaupanja in razvoju enotnega trga;

| S. | ker potniki niso zadostno obveščeni o svojih pravicah in kakovosti storitev, ki jo lahko upravičeno pričakujejo, ter imajo pogosto težave pri vlaganju pritožb in uveljavljanju svojih zakonitih pravic; ker potrebujemo smernice za lajšanje in izboljšanje uporabe različnih uredb o pravicah potnikov za vse načine prevoza; ker mora Komisija pri prihodnji reviziji direktive o paketnih potovanjih celovito preučiti vpliv elektronskega trgovanja in digitalnih trgov na vedenje potrošnikov v evropski turistični panogi; |
| --- | --- |

S.

ker potniki niso zadostno obveščeni o svojih pravicah in kakovosti storitev, ki jo lahko upravičeno pričakujejo, ter imajo pogosto težave pri vlaganju pritožb in uveljavljanju svojih zakonitih pravic; ker potrebujemo smernice za lajšanje in izboljšanje uporabe različnih uredb o pravicah potnikov za vse načine prevoza; ker mora Komisija pri prihodnji reviziji direktive o paketnih potovanjih celovito preučiti vpliv elektronskega trgovanja in digitalnih trgov na vedenje potrošnikov v evropski turistični panogi;

| T. | ker veljavna zakonodaja EU zagotavlja osnovno zaščito za potnike pri vseh načinih prevoza, vendar pa uporaba, nadzor in izvrševanje nekaterih pravic potnikov niso ustrezno zagotovljeni pri vseh načinih prevoza po celotni Uniji, kar škodi prostemu pretoku na enotnem trgu, saj vpliva na zaupanje državljanov, kadar potujejo, ter slabi pošteno konkurenco med prevozniki; |
| --- | --- |

T.

ker veljavna zakonodaja EU zagotavlja osnovno zaščito za potnike pri vseh načinih prevoza, vendar pa uporaba, nadzor in izvrševanje nekaterih pravic potnikov niso ustrezno zagotovljeni pri vseh načinih prevoza po celotni Uniji, kar škodi prostemu pretoku na enotnem trgu, saj vpliva na zaupanje državljanov, kadar potujejo, ter slabi pošteno konkurenco med prevozniki;

| U. | ker je treba zagotoviti, da bo potnikom jasna razlika med neizbirnimi stroški poslovanja, ki so vključeni v prevoznine, in izbirnimi sestavinami, ki se lahko rezervirajo, v okviru računalniških sistemov rezervacij, kar ureja Uredba (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (26), da bi tako povečali preglednost cen za potrošnike, ki rezervirajo vozovnice po internetu; |
| --- | --- |

U.

ker je treba zagotoviti, da bo potnikom jasna razlika med neizbirnimi stroški poslovanja, ki so vključeni v prevoznine, in izbirnimi sestavinami, ki se lahko rezervirajo, v okviru računalniških sistemov rezervacij, kar ureja Uredba (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (26), da bi tako povečali preglednost cen za potrošnike, ki rezervirajo vozovnice po internetu;

| V. | ker so štirje glavni cilji, določeni v sporočilu Komisije o Evropski agendi za potrošnike,: 1) krepitev varnosti potrošnikov; 2) izboljšanje znanja; 3) krepitev izvajanja in zagotavljanje pravnih instrumentov; in 4) usklajevanje pravic in ključnih politik s spremembami v družbi in gospodarstvu; ker bi morali Evropski parlament in nacionalni parlamenti prispevati k hitremu in učinkovitemu prenosu zakonodaje o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

V.

ker so štirje glavni cilji, določeni v sporočilu Komisije o Evropski agendi za potrošnike,: 1) krepitev varnosti potrošnikov; 2) izboljšanje znanja; 3) krepitev izvajanja in zagotavljanje pravnih instrumentov; in 4) usklajevanje pravic in ključnih politik s spremembami v družbi in gospodarstvu; ker bi morali Evropski parlament in nacionalni parlamenti prispevati k hitremu in učinkovitemu prenosu zakonodaje o varstvu potrošnikov;

| W. | ker je Unija določila cilje za zmanjšanje emisij CO2 za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 in zagotovitev, da bo glavnina preskrbe z energijo do leta 2050 zagotovljena z obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

W.

ker je Unija določila cilje za zmanjšanje emisij CO2 za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 in zagotovitev, da bo glavnina preskrbe z energijo do leta 2050 zagotovljena z obnovljivimi viri energije;

| X. | ker morajo biti predlogi, ki jih je treba pripraviti, v skladu s štirimi glavnimi opredeljenimi cilji; |
| --- | --- |

X.

ker morajo biti predlogi, ki jih je treba pripraviti, v skladu s štirimi glavnimi opredeljenimi cilji;

Krepitev osveščanja, izboljšanje znanja, varnosti in pravic potrošnikov

| 1. | pozdravlja celovit pristop Evropske agende za potrošnike in še zlasti dejstvo, da agenda zajema skoraj vsa za potrošnike pomembna področja politike in tako daje jasno sporočilo o povečanju vloge in pomena varnosti potrošnikov in njihovih pravic na enotnem trgu ter o krepitvi potrošniških združenj; vendar poudarja, da se mora to odražati tudi v zakonodajnih in drugih predlogih Komisije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja celovit pristop Evropske agende za potrošnike in še zlasti dejstvo, da agenda zajema skoraj vsa za potrošnike pomembna področja politike in tako daje jasno sporočilo o povečanju vloge in pomena varnosti potrošnikov in njihovih pravic na enotnem trgu ter o krepitvi potrošniških združenj; vendar poudarja, da se mora to odražati tudi v zakonodajnih in drugih predlogih Komisije;

| 2. | pozdravlja pripravljenost Komisije, da bo sodelovala s trgovci in posredniki pri podpiranju pobud družbene odgovornosti podjetij, ki spodbujajo varnost potrošnikov; ugotavlja, da bi Komisija morala vzdrževati stalni dialog z zasebnim sektorjem, da bi bile pobude sprejete in bi se dejansko uporabljale; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pripravljenost Komisije, da bo sodelovala s trgovci in posredniki pri podpiranju pobud družbene odgovornosti podjetij, ki spodbujajo varnost potrošnikov; ugotavlja, da bi Komisija morala vzdrževati stalni dialog z zasebnim sektorjem, da bi bile pobude sprejete in bi se dejansko uporabljale;

| 3. | poziva, naj se potrošnikom omogoči enostavno in učinkovito uveljavljanje njihovih pravic na osnovnih področjih, vključno na področju prehrane, zdravstvenih storitev, energetike, finančnih in digitalnih storitev, dostopa do širokopasovnih povezav, zaščite podatkov, prevoza in telekomunikacij; |
| --- | --- |

3.

poziva, naj se potrošnikom omogoči enostavno in učinkovito uveljavljanje njihovih pravic na osnovnih področjih, vključno na področju prehrane, zdravstvenih storitev, energetike, finančnih in digitalnih storitev, dostopa do širokopasovnih povezav, zaščite podatkov, prevoza in telekomunikacij;

| 4. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z nacionalnimi vladami pri uvajanju kampanje na ravni Unije za povečanje znanja o pravicah in interesih potrošnikov; poudarja, da je za uspeh te kampanje pomembno, da v procesu ne sodelujejo le javni sektor in organizacije za varstvo potrošnikov, temveč tudi zasebni sektor; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z nacionalnimi vladami pri uvajanju kampanje na ravni Unije za povečanje znanja o pravicah in interesih potrošnikov; poudarja, da je za uspeh te kampanje pomembno, da v procesu ne sodelujejo le javni sektor in organizacije za varstvo potrošnikov, temveč tudi zasebni sektor;

| 5. | meni, da je treba spodbujati elektronske platforme, kot sta mreža European Enterprise Support Network in spletno mesto Your Europe, ki prispevajo k razvoju enotnega evropskega trga ter zagotavljajo pomembne informacije za potrošnike ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba spodbujati elektronske platforme, kot sta mreža European Enterprise Support Network in spletno mesto Your Europe, ki prispevajo k razvoju enotnega evropskega trga ter zagotavljajo pomembne informacije za potrošnike ter mala in srednja podjetja;

| 6. | poziva Komisijo, naj predloži predlog o tem, kako izboljšati znanje državljanov o finančnem sektorju, da bi ljudje imeli vse potrebne informacije, preden se odločijo za najem posojila; posebno pozornost bi bilo treba posvetiti mlajši generaciji in izobraževanju družbe o kratkoročnih posojilih; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj predloži predlog o tem, kako izboljšati znanje državljanov o finančnem sektorju, da bi ljudje imeli vse potrebne informacije, preden se odločijo za najem posojila; posebno pozornost bi bilo treba posvetiti mlajši generaciji in izobraževanju družbe o kratkoročnih posojilih;

| 7. | poudarja, da usposabljanje potrošnikov zmanjšuje njihovo tveganje glede nevarnih ali ponarejenih izdelkov, špekulativnih finančnih produktov in zavajajočega oglaševanja; meni, da morata biti izobraževanje (vključno s finančnim opismenjevanjem) in krepitev moči potrošnikov vseživljenjsko in se morata začeti v šoli; poudarja, da je treba preprečiti poplavo informacij in namesto tega zmanjšati primanjkljaj znanja ter izboljšati osveščenost potrošnikov z zanesljivimi, jasnimi, primerljivimi in ciljno usmerjenimi informacijami; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da usposabljanje potrošnikov zmanjšuje njihovo tveganje glede nevarnih ali ponarejenih izdelkov, špekulativnih finančnih produktov in zavajajočega oglaševanja; meni, da morata biti izobraževanje (vključno s finančnim opismenjevanjem) in krepitev moči potrošnikov vseživljenjsko in se morata začeti v šoli; poudarja, da je treba preprečiti poplavo informacij in namesto tega zmanjšati primanjkljaj znanja ter izboljšati osveščenost potrošnikov z zanesljivimi, jasnimi, primerljivimi in ciljno usmerjenimi informacijami;

| 8. | poudarja, da ne smemo pozabiti na vlogo in usposabljanje podjetij, če želimo, da potrošniki v celoti uveljavijo svoje pravice; meni, da je dobro poznavanje pravic potrošnikov v podjetjih bistveno, če želimo doseči popolno izvajanje obstoječe zakonodaje o varstvu potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj v ta namen sprejmejo potrebne ukrepe in se pri tem osredotočijo na mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da ne smemo pozabiti na vlogo in usposabljanje podjetij, če želimo, da potrošniki v celoti uveljavijo svoje pravice; meni, da je dobro poznavanje pravic potrošnikov v podjetjih bistveno, če želimo doseči popolno izvajanje obstoječe zakonodaje o varstvu potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj v ta namen sprejmejo potrebne ukrepe in se pri tem osredotočijo na mala in srednja podjetja;

| 9. | na podlagi ugotovitev več anket poudarja, da so potrošniki, gledano dolgoročno, zaskrbljeni glede morebitnih razlik v kakovosti izdelkov enake znamke in v enaki embalaži, ki se prodajajo na enotnem trgu; meni, da potrošniki v različnih državah članicah nimajo dostopa do enake ravni kakovosti, ko na enotnem trgu kupujejo izdelke enake znamke in v enaki embalaži; poudarja, da ni sprejemljiva nobena oblika diskriminacije potrošnikov; |
| --- | --- |

9.

na podlagi ugotovitev več anket poudarja, da so potrošniki, gledano dolgoročno, zaskrbljeni glede morebitnih razlik v kakovosti izdelkov enake znamke in v enaki embalaži, ki se prodajajo na enotnem trgu; meni, da potrošniki v različnih državah članicah nimajo dostopa do enake ravni kakovosti, ko na enotnem trgu kupujejo izdelke enake znamke in v enaki embalaži; poudarja, da ni sprejemljiva nobena oblika diskriminacije potrošnikov;

| 10. | poziva Komisijo, naj o tem izvede tehtno preiskavo, na podlagi katere bi bilo mogoče oceniti, ali je treba prilagoditi obstoječo zakonodajo Unije; poziva Komisijo, naj obvesti Evropski parlament in potrošnike o rezultatih te preiskave; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj o tem izvede tehtno preiskavo, na podlagi katere bi bilo mogoče oceniti, ali je treba prilagoditi obstoječo zakonodajo Unije; poziva Komisijo, naj obvesti Evropski parlament in potrošnike o rezultatih te preiskave;

| 11. | poziva Komisijo, naj uvede posodobljene in enotne standarde, ki bodo zagotavljali varnost in pristnost izdelkov; v vsakem primeru upa, da bo predlog spremembe Direktive 2001/95/ES o splošni varnosti proizvodov zagotovil visoko raven varnosti potrošniških izdelkov; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj uvede posodobljene in enotne standarde, ki bodo zagotavljali varnost in pristnost izdelkov; v vsakem primeru upa, da bo predlog spremembe Direktive 2001/95/ES o splošni varnosti proizvodov zagotovil visoko raven varnosti potrošniških izdelkov;

| 12. | pozdravlja predlog Komisije za uvedbo pravnega okvira za varnost proizvodov; s tega vidika poudarja pomen učinkovitega nadzora trga, saj se na enotnem evropskem trgu še vedno najdejo nevarni proizvodi, med katerimi so tudi izdelki z oznako CE; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja predlog Komisije za uvedbo pravnega okvira za varnost proizvodov; s tega vidika poudarja pomen učinkovitega nadzora trga, saj se na enotnem evropskem trgu še vedno najdejo nevarni proizvodi, med katerimi so tudi izdelki z oznako CE;

| 13. | poziva, naj potrošniki varno izkoristijo napredek na področju znanosti in tehnologije ter imajo dostop do informacij, nepristranskega svetovanja in instrumentov, ki so potrebni za poštene in učinkovite pravne instrumente; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj potrošniki varno izkoristijo napredek na področju znanosti in tehnologije ter imajo dostop do informacij, nepristranskega svetovanja in instrumentov, ki so potrebni za poštene in učinkovite pravne instrumente;

| 14. | poziva države članice in Komisijo, naj podprejo pobude, katerih namen je, da bi rezultate napredka na področju znanosti, tehnološkega razvoja in drugih inovacij pretvorili v koristi za potrošnike, in sicer ob ustreznem upoštevanju zakonodaje o varnosti potrošniških izdelkov; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice in Komisijo, naj podprejo pobude, katerih namen je, da bi rezultate napredka na področju znanosti, tehnološkega razvoja in drugih inovacij pretvorili v koristi za potrošnike, in sicer ob ustreznem upoštevanju zakonodaje o varnosti potrošniških izdelkov;

| 15. | poziva k ustreznemu varstvu potrošnikov in varnosti proizvodov na trgih potrošniškega blaga, proizvedenega z nanotehnologijo ali gensko spremenjenimi organizmi; |
| --- | --- |

15.

poziva k ustreznemu varstvu potrošnikov in varnosti proizvodov na trgih potrošniškega blaga, proizvedenega z nanotehnologijo ali gensko spremenjenimi organizmi;

| 16. | poudarja, da morata biti znanstveno strokovno znanje in regulativno mnenje neodvisna in pregledna, zlasti v politiki na področju zdravja, okolja in živil, da bi zagotovili najvišjo raven varovanja zdravja potrošnikov in njihovega zaupanja; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morata biti znanstveno strokovno znanje in regulativno mnenje neodvisna in pregledna, zlasti v politiki na področju zdravja, okolja in živil, da bi zagotovili najvišjo raven varovanja zdravja potrošnikov in njihovega zaupanja;

| 17. | poudarja, da je treba zagotoviti boljšo zaščito pravic ranljivih skupin potrošnikov, kot so otroci in starejši oziroma potrošniki v primerih ranljivosti, zlasti na področju prometa, finančnih storitev, energetike ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poudarja, da tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni potrebujemo ukrepe, da bi zagotovili ustrezna jamstva za varstvo teh potrošnikov; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba zagotoviti boljšo zaščito pravic ranljivih skupin potrošnikov, kot so otroci in starejši oziroma potrošniki v primerih ranljivosti, zlasti na področju prometa, finančnih storitev, energetike ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poudarja, da tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni potrebujemo ukrepe, da bi zagotovili ustrezna jamstva za varstvo teh potrošnikov;

| 18. | poudarja, da morajo Komisija in države članice spodbujati odgovorno in trajnostno potrošnjo v skladu s cilji strategije Evropa 2020; treba je omogočiti tudi nemoten dostop potrošnikov do trgov z vidika visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva v Uniji, ki temelji na solidarnosti; meni, da je treba nujno obravnavati tratenje hrane, zagotoviti večjo trajnost potrošniškega blaga, spodbujati recikliranje in potrošnjo rabljenega blaga ter dodatno izboljšati energetsko učinkovitost proizvodov, ki so na voljo na enotnem trgu; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da morajo Komisija in države članice spodbujati odgovorno in trajnostno potrošnjo v skladu s cilji strategije Evropa 2020; treba je omogočiti tudi nemoten dostop potrošnikov do trgov z vidika visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva v Uniji, ki temelji na solidarnosti; meni, da je treba nujno obravnavati tratenje hrane, zagotoviti večjo trajnost potrošniškega blaga, spodbujati recikliranje in potrošnjo rabljenega blaga ter dodatno izboljšati energetsko učinkovitost proizvodov, ki so na voljo na enotnem trgu;

Za boljše izvajanje, okrepljeno izvrševanje in zagotavljanje pravnih instrumentov

| 19. | vztraja, da bi Komisija morala še naprej skrbno spremljati, kako se uporablja zakonodaja, ki podpira razvoj enotnega trga; poziva Komisijo, naj v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije sprejme potrebne zakonske ukrepe proti tistim državam članicam, ki kršijo in ne izvajajo ali uveljavljajo zakonodaje o enotnem trgu; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da bi Komisija morala še naprej skrbno spremljati, kako se uporablja zakonodaja, ki podpira razvoj enotnega trga; poziva Komisijo, naj v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije sprejme potrebne zakonske ukrepe proti tistim državam članicam, ki kršijo in ne izvajajo ali uveljavljajo zakonodaje o enotnem trgu;

| 20. | pozdravlja dodatne zakonodajne pobude, namenjene vzpostavitvi popolnoma povezanega enotnega trga, da bi povečali konkurenco in učinkovitost ter potrošnikom v Uniji zagotovili večjo izbiro; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dodatne zakonodajne pobude, namenjene vzpostavitvi popolnoma povezanega enotnega trga, da bi povečali konkurenco in učinkovitost ter potrošnikom v Uniji zagotovili večjo izbiro;

| 21. | poziva predvsem Komisijo in države članice, naj zagotovijo pravočasno in dosledno izvajanje pravnega reda Unije o varstvu potrošnikov, zlasti direktive o pravicah potrošnikov (27), direktive o nepoštenih poslovnih praksah (28) ter direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (29); nadalje poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo učinkovitost pravnega reda o varstvu potrošnikov; izpostavlja dokaze, ki kažejo, da se državljani še vedno ne zavedajo svojih pravic na enotnem trgu, zato poziva Komisijo in države članice, naj si kot del postopka izvajanja nadalje prizadevajo za spodbujanje razpoložljivosti jasnih in celovitih informacij za potrošnike ter informacij o razpoložljivih odškodninskih instrumentih za potrošnike; |
| --- | --- |

21.

poziva predvsem Komisijo in države članice, naj zagotovijo pravočasno in dosledno izvajanje pravnega reda Unije o varstvu potrošnikov, zlasti direktive o pravicah potrošnikov (27), direktive o nepoštenih poslovnih praksah (28) ter direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (29); nadalje poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo učinkovitost pravnega reda o varstvu potrošnikov; izpostavlja dokaze, ki kažejo, da se državljani še vedno ne zavedajo svojih pravic na enotnem trgu, zato poziva Komisijo in države članice, naj si kot del postopka izvajanja nadalje prizadevajo za spodbujanje razpoložljivosti jasnih in celovitih informacij za potrošnike ter informacij o razpoložljivih odškodninskih instrumentih za potrošnike;

| 22. | poziva Komisijo, naj aktivneje pristopi k oceni stopnje, do katere imajo državljani v državah članicah dostop do bančnih računov; poziva Komisijo, naj poroča o tem, kako se spoprijema s to težavo, in poročilo o tem predloži Parlamentu do konca prvega četrtletja leta 2014; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj aktivneje pristopi k oceni stopnje, do katere imajo državljani v državah članicah dostop do bančnih računov; poziva Komisijo, naj poroča o tem, kako se spoprijema s to težavo, in poročilo o tem predloži Parlamentu do konca prvega četrtletja leta 2014;

| 23. | priporoča, da se bolje izkoristijo razpoložljivi podatki o vedenju potrošnikov, in še zlasti meni, da bi morali učinkoviteje izkoristiti izsledke pregleda stanja potrošniških trgov; zato predlaga, da Skupno raziskovalno središče opravi analizo in nadzor v obliki financiranega raziskovalnega projekta, da se določijo prednostna področja za državljane, kadar gre za vprašanje izboljšanja njihovih pravic kot potrošnikov na enotnem trgu, in skladno s tem prilagodijo vsebine, format in delo organizacij, ki informacije posredujejo potrošnikom; |
| --- | --- |

23.

priporoča, da se bolje izkoristijo razpoložljivi podatki o vedenju potrošnikov, in še zlasti meni, da bi morali učinkoviteje izkoristiti izsledke pregleda stanja potrošniških trgov; zato predlaga, da Skupno raziskovalno središče opravi analizo in nadzor v obliki financiranega raziskovalnega projekta, da se določijo prednostna področja za državljane, kadar gre za vprašanje izboljšanja njihovih pravic kot potrošnikov na enotnem trgu, in skladno s tem prilagodijo vsebine, format in delo organizacij, ki informacije posredujejo potrošnikom;

| 24. | poudarja, da morajo politike EU spodbujati sodelovanje med potrošniškimi združenji in javnimi institucijami na vseh področjih in tako olajšati dostop do potrebnih finančnih virov ter pospešiti izmenjavo dobrih praks in znanja med temi združenji; meni, da je treba vzpostaviti register evropskih združenj, ki bo pomagal pri oblikovanju takih združenj; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da morajo politike EU spodbujati sodelovanje med potrošniškimi združenji in javnimi institucijami na vseh področjih in tako olajšati dostop do potrebnih finančnih virov ter pospešiti izmenjavo dobrih praks in znanja med temi združenji; meni, da je treba vzpostaviti register evropskih združenj, ki bo pomagal pri oblikovanju takih združenj;

Usklajevanje pravic in ključnih politik gospodarskim in družbenim spremembam

| 25. | ugotavlja, da bi se Komisija morala osredotočiti ne le na nakup digitalne vsebine v digitalnem okolju, temveč tudi na to, kako spodbujati prodajo blaga in storitev v digitalnem okolju ter povečati zaupanje potrošnikov, da bi slednji vedeli, kako lahko branijo svoje pravice in rešujejo spore, če kupijo izdelek ali storitev slabe kakovosti; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da bi se Komisija morala osredotočiti ne le na nakup digitalne vsebine v digitalnem okolju, temveč tudi na to, kako spodbujati prodajo blaga in storitev v digitalnem okolju ter povečati zaupanje potrošnikov, da bi slednji vedeli, kako lahko branijo svoje pravice in rešujejo spore, če kupijo izdelek ali storitev slabe kakovosti;

| 26. | poziva Komisijo, naj posveti posebno pozornost varstvu potrošnikov na področju kratkoročnih posojil, saj so prav najbolj ranljivi potrošniki tisti, ki v času krize uporabljajo te finančne produkte, ne da bi se kot posojilojemalci popolnoma zavedali svojih obveznosti in tveganj; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj posveti posebno pozornost varstvu potrošnikov na področju kratkoročnih posojil, saj so prav najbolj ranljivi potrošniki tisti, ki v času krize uporabljajo te finančne produkte, ne da bi se kot posojilojemalci popolnoma zavedali svojih obveznosti in tveganj;

| 27. | opozarja, da morajo primerne in ustrezne informacije za potrošnike spremljati ukrepi za krepitev moči, da bi potrošniki lahko v celoti izkoristili priložnosti, ki se ponujajo na notranjem trgu; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da morajo primerne in ustrezne informacije za potrošnike spremljati ukrepi za krepitev moči, da bi potrošniki lahko v celoti izkoristili priložnosti, ki se ponujajo na notranjem trgu;

| 28. | poziva Komisijo, naj sodeluje z Evropskim parlamentom in nacionalnimi organi za izboljšanje informacij, ki so na razpolago potrošnikom, o tem, kako bolje upravljati porabo energije v gospodinjstvih; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj sodeluje z Evropskim parlamentom in nacionalnimi organi za izboljšanje informacij, ki so na razpolago potrošnikom, o tem, kako bolje upravljati porabo energije v gospodinjstvih;

| 29. | meni, da je treba izpeljati čezmejne energetske projekte, ki so vključeni v program instrumenta za povezovanje Evrope, saj bo to spodbudilo konkurenčnost med dobavitelji elektrike in plina ter povečalo neodvisnost energetskega sektorja v državah članicah; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba izpeljati čezmejne energetske projekte, ki so vključeni v program instrumenta za povezovanje Evrope, saj bo to spodbudilo konkurenčnost med dobavitelji elektrike in plina ter povečalo neodvisnost energetskega sektorja v državah članicah;

| 30. | poziva k okrepitvi konkurenčne politike Unije in k spodbujanju pravic potrošnikov, ki bi morale imeti osrednjo vlogo v tem procesu; meni, da je ta reorganizacija še zlasti pomembna za razvoj trdnega enotnega digitalnega trga; v zvezi s tem izpostavlja pomembno vlogo spletnih strani za primerjavo cen in poudarja, da je treba zagotoviti njihovo neodvisnost; |
| --- | --- |

30.

poziva k okrepitvi konkurenčne politike Unije in k spodbujanju pravic potrošnikov, ki bi morale imeti osrednjo vlogo v tem procesu; meni, da je ta reorganizacija še zlasti pomembna za razvoj trdnega enotnega digitalnega trga; v zvezi s tem izpostavlja pomembno vlogo spletnih strani za primerjavo cen in poudarja, da je treba zagotoviti njihovo neodvisnost;

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj potrdijo sredstva, potrebna za učinkovito izvajanje agende, tudi ob upoštevanju večletnega finančnega okvira 2014–2020, in naj izvajajo sistematične ocene njihovega učinka; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, naj potrdijo sredstva, potrebna za učinkovito izvajanje agende, tudi ob upoštevanju večletnega finančnega okvira 2014–2020, in naj izvajajo sistematične ocene njihovega učinka;

Elektronsko trgovanje

| 32. | poudarja, da je čedalje hitrejši razvoj elektronskega trgovanja, kar zadeva potrošnike, zelo pomemben, saj ponuja večjo izbiro, zlasti tistim, ki živijo na manj dostopnih, oddaljenih ali obrobnih območjih, in tudi tistim z omejeno sposobnostjo gibanja, ki sicer ne bi imeli dostopa do široke izbire blaga; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je čedalje hitrejši razvoj elektronskega trgovanja, kar zadeva potrošnike, zelo pomemben, saj ponuja večjo izbiro, zlasti tistim, ki živijo na manj dostopnih, oddaljenih ali obrobnih območjih, in tudi tistim z omejeno sposobnostjo gibanja, ki sicer ne bi imeli dostopa do široke izbire blaga;

| 33. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boj proti neenaki obravnavi potrošnikov na enotnem trgu zaradi obstoječih omejitev glede prodaje na daljavo, ki jih uporabljajo podjetja pri čezmejni prodaji na daljavo; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boj proti neenaki obravnavi potrošnikov na enotnem trgu zaradi obstoječih omejitev glede prodaje na daljavo, ki jih uporabljajo podjetja pri čezmejni prodaji na daljavo;

| 34. | poudarja, da nimajo vsi potrošniki možnosti ali zmožnosti uporabe interneta in da bi bilo zato treba potrošnikom ponujati storitve po več kanalih; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da nimajo vsi potrošniki možnosti ali zmožnosti uporabe interneta in da bi bilo zato treba potrošnikom ponujati storitve po več kanalih;

| 35. | poudarja, da je zaupanje potrošnika nujno za domačo in čezmejno elektronsko trgovanje; poudarja, da je treba zagotoviti kakovost, varnost, sledljivost in pristnost izdelkov, brez goljufij in na pošten način, pri tem pa se morajo spoštovati pravila glede varstva osebnih podatkov in zagotoviti, kjer je to ustrezno, da potrošnik poda jasno in izrecno privolitev za uporabo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je zaupanje potrošnika nujno za domačo in čezmejno elektronsko trgovanje; poudarja, da je treba zagotoviti kakovost, varnost, sledljivost in pristnost izdelkov, brez goljufij in na pošten način, pri tem pa se morajo spoštovati pravila glede varstva osebnih podatkov in zagotoviti, kjer je to ustrezno, da potrošnik poda jasno in izrecno privolitev za uporabo osebnih podatkov;

| 36. | poudarja, da je varstvo osebnih podatkov nujen predpogoj za varstvo potrošnikov ter delovanje in rast enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je varstvo osebnih podatkov nujen predpogoj za varstvo potrošnikov ter delovanje in rast enotnega digitalnega trga;

| 37. | poudarja, da potrošniki pričakujejo hitre, zanesljive in konkurenčne dostavne storitve za elektronsko trgovanje, in da so dobro delujoče dostavne storitve nujne za pridobitev zaupanja potrošnikov; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da potrošniki pričakujejo hitre, zanesljive in konkurenčne dostavne storitve za elektronsko trgovanje, in da so dobro delujoče dostavne storitve nujne za pridobitev zaupanja potrošnikov;

Finančne storitve, naložbeni produkti in gospodarska kriza

| 38. | pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija predvidela na področju finančnih storitev, in poudarja, da je treba vzpostaviti celovit pravni okvir, ki bo zagotavljal neodvisno svetovanje potrošnikom, zlasti na področju finančnih storitev; poudarja, da morajo biti tržne informacije zanesljive, jasne in primerljive ter dostopne v elektronski obliki kot tudi v drugih oblikah; poudarja, da je treba sprožiti sodne postopke zoper nepoštenim trgovinskim praksam in nepoštenim pogodbenim pogojem; poudarja, da je treba varovati potrošnike, ki so „ujeti“ v enem od finančnih produktov; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija predvidela na področju finančnih storitev, in poudarja, da je treba vzpostaviti celovit pravni okvir, ki bo zagotavljal neodvisno svetovanje potrošnikom, zlasti na področju finančnih storitev; poudarja, da morajo biti tržne informacije zanesljive, jasne in primerljive ter dostopne v elektronski obliki kot tudi v drugih oblikah; poudarja, da je treba sprožiti sodne postopke zoper nepoštenim trgovinskim praksam in nepoštenim pogodbenim pogojem; poudarja, da je treba varovati potrošnike, ki so „ujeti“ v enem od finančnih produktov;

| 39. | je seznanjen z novim predlogom (COM(2013)0130, 13. marec 2013) uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter Uredbe (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage; ponovno poziva, da naj bo strnjen seznam pravic potnikov, ki veljajo za vse načine prevoza, v vseh uradnih jezikih Unije na voljo čim večjemu številu ljudi; |
| --- | --- |

39.

je seznanjen z novim predlogom (COM(2013)0130, 13. marec 2013) uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter Uredbe (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage; ponovno poziva, da naj bo strnjen seznam pravic potnikov, ki veljajo za vse načine prevoza, v vseh uradnih jezikih Unije na voljo čim večjemu številu ljudi;

| 40. | poudarja, da je treba spodbujati pravico do dostopa do osnovnega plačilnega računa za vse potrošnike in jim ponuditi jasne in ustrezne podatke o naložbenih produktih, kot je med drugim predvideno v predlogu uredbe o regulaciji ključnih informacij za naložbene produkte (COM(2012)0352); poudarja, da so potrebna stroga pravila za ureditev finančnih trgov; poudarja, da sedanja gospodarska in finančna kriza slabita položaj velikega števila potrošnikov, saj postajajo vedno bolj ranljivi; ugotavlja tudi, da vse bolj negotova delovna mesta, stopnje brezposelnosti in izguba kupne moči povečujejo neenakosti; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju politik upošteva te nove trende; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba spodbujati pravico do dostopa do osnovnega plačilnega računa za vse potrošnike in jim ponuditi jasne in ustrezne podatke o naložbenih produktih, kot je med drugim predvideno v predlogu uredbe o regulaciji ključnih informacij za naložbene produkte (COM(2012)0352); poudarja, da so potrebna stroga pravila za ureditev finančnih trgov; poudarja, da sedanja gospodarska in finančna kriza slabita položaj velikega števila potrošnikov, saj postajajo vedno bolj ranljivi; ugotavlja tudi, da vse bolj negotova delovna mesta, stopnje brezposelnosti in izguba kupne moči povečujejo neenakosti; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju politik upošteva te nove trende;

Sodelovanje med evropskimi in nacionalnimi organi ter potrošniškimi organizacijami

| 41. | poudarja, da potrebujemo tesno sodelovanje med evropskimi, nacionalnimi in lokalnimi organi ter potrošniškimi združenji, da se vzpostavijo posvetovalni mehanizmi in omogoči izvajanje ukrepov, predvidenih v agendi; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da potrebujemo tesno sodelovanje med evropskimi, nacionalnimi in lokalnimi organi ter potrošniškimi združenji, da se vzpostavijo posvetovalni mehanizmi in omogoči izvajanje ukrepov, predvidenih v agendi;

| 42. | poziva Komisijo, naj bo sistem za obveščanje RAPEX (sistem hitrega obveščanja za neživilske potrošniške izdelke) preglednejši in učinkovitejši; meni, da je treba razviti mreže evropskih potrošniških središč in mrežo sodelovanja na področju varstva potrošnikov; meni, da bi Komisija morala razmisliti o vzpostavitvi sistema, kakršen je RAPEX, za storitve; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj bo sistem za obveščanje RAPEX (sistem hitrega obveščanja za neživilske potrošniške izdelke) preglednejši in učinkovitejši; meni, da je treba razviti mreže evropskih potrošniških središč in mrežo sodelovanja na področju varstva potrošnikov; meni, da bi Komisija morala razmisliti o vzpostavitvi sistema, kakršen je RAPEX, za storitve;

Reševanje sporov in pravni instrumenti

| 43. | poudarja, da morajo biti odškodninski mehanizmi, kot sta alternativno ali spletno reševanje sporov, hitri, dostopni in učinkoviti; poudarja, da učinkovitega dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih ne bi smele ovirati težave, ki izhajajo iz čezmejne narave spora, pomanjkanja sredstev ali nezadostnih informacij o dostopnosti pravne pomoči; zato poziva k boljšemu izvajanju Direktive Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 in, po potrebi, k njenemu pregledu, da se odpravijo pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da morajo biti odškodninski mehanizmi, kot sta alternativno ali spletno reševanje sporov, hitri, dostopni in učinkoviti; poudarja, da učinkovitega dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih ne bi smele ovirati težave, ki izhajajo iz čezmejne narave spora, pomanjkanja sredstev ali nezadostnih informacij o dostopnosti pravne pomoči; zato poziva k boljšemu izvajanju Direktive Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 in, po potrebi, k njenemu pregledu, da se odpravijo pomanjkljivosti;

| 44. | poudarja, da alternativno ali spletno reševanje sporov ne more nadomestiti mehanizme kolektivnih pravnih instrumentov; poziva Komisijo, naj preuči ukrepe, ki bodo vodili k uvedbi usklajenega vseevropskega mehanizma kolektivnih pravnih instrumentov na področju varstva potrošnikov, ki se bo uporabljal za čezmejne primere; poudarja, da bi neusklajene pobude znotraj Unije lahko vodile k razdrobljenosti; poudarja, da bi moral pristop Unije h kolektivnim pravnim instrumentom, če naj bodo ta dejansko učinkovita in če se želijo preprečiti morebitne zlorabe, vključevati le zastopniške tožbe subjektov, ki so ustrezno priznani na nacionalni ravni (javni organi, kot so varuhi človekovih pravic ali potrošniške organizacije); vztraja, da je treba oblikovati pristop Unije h kolektivnim pravnim instrumentom na podlagi načela možnosti izbire (opt-in); |
| --- | --- |

44.

poudarja, da alternativno ali spletno reševanje sporov ne more nadomestiti mehanizme kolektivnih pravnih instrumentov; poziva Komisijo, naj preuči ukrepe, ki bodo vodili k uvedbi usklajenega vseevropskega mehanizma kolektivnih pravnih instrumentov na področju varstva potrošnikov, ki se bo uporabljal za čezmejne primere; poudarja, da bi neusklajene pobude znotraj Unije lahko vodile k razdrobljenosti; poudarja, da bi moral pristop Unije h kolektivnim pravnim instrumentom, če naj bodo ta dejansko učinkovita in če se želijo preprečiti morebitne zlorabe, vključevati le zastopniške tožbe subjektov, ki so ustrezno priznani na nacionalni ravni (javni organi, kot so varuhi človekovih pravic ali potrošniške organizacije); vztraja, da je treba oblikovati pristop Unije h kolektivnim pravnim instrumentom na podlagi načela možnosti izbire (opt-in);

| 45. | poudarja, da je treba zagotoviti dostopnost blaga in storitev v Uniji, ki zadevajo področja, kot so grajeno okolje, prevoz ter informacijska in komunikacijska tehnologija; poziva Komisijo, naj predlaga evropski akt o dostopnosti, ki bi bil zelo velikopotezen; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba zagotoviti dostopnost blaga in storitev v Uniji, ki zadevajo področja, kot so grajeno okolje, prevoz ter informacijska in komunikacijska tehnologija; poziva Komisijo, naj predlaga evropski akt o dostopnosti, ki bi bil zelo velikopotezen;

| 46. | poudarja dejstvo, da bo moral prihodnji večletni finančni okvir 2014–2020 Evropski agendi za potrošnike omogočiti zadostno financiranje; |
| --- | --- |

46.

poudarja dejstvo, da bo moral prihodnji večletni finančni okvir 2014–2020 Evropski agendi za potrošnike omogočiti zadostno financiranje;

o

o o

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 270, 7.10.1998, str. 48.

(2)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(3)  UL L 404, 30.12.2006, str. 39.

(4)  UL L 378, 27.12.2006, str. 72.

(5)  UL L 332, 18.12.2007, str. 27.

(6)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 17.

(7)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

(8)  UL L 170, 30.6.2009, str. 1.

(9)  UL L 98, 16.4.2005, str. 47.

(10)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 1.

(11)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(12)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 84.

(13)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 1.

(14)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 19.

(15)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 145.

(16)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 9.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0371.

(18)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0099.

(20)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0491.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0021.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0209.

(24)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0211.

(25)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0468.

(26)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3

(27)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(28)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(29)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/12

---

P7_TA(2013)0240

Pravna pomoč v čezmejnih civilnih in gospodarskih sporih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva: pravna pomoč v čezmejnih civilnih in gospodarskih sporih (2012/2101(INI))

(2016/C 065/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju direktive Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktive Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 23. februarja 2012 o izvajanju Direktive 2003/8/ES o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih (COM(2012)0071), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 23. februarja 2012 o izvajanju Direktive 2003/8/ES o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih (COM(2012)0071),

| — | ob upoštevanju člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o mednarodnem dostopu do pravnega varstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o mednarodnem dostopu do pravnega varstva,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0161/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0161/2013),

| A. | ker člen 47(3) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da se „[O]sebam, ki nimajo zadostnih sredstev, [...] odobri pravna pomoč, kolikor je ta potrebna za učinkovito zagotovitev dostopa do sodnega varstva“; |
| --- | --- |

A.

ker člen 47(3) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da se „[O]sebam, ki nimajo zadostnih sredstev, [...] odobri pravna pomoč, kolikor je ta potrebna za učinkovito zagotovitev dostopa do sodnega varstva“;

| B. | ker Direktiva Sveta 2003/8/ES vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da imajo državljani, ki so vpleteni v čezmejne spore, dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

B.

ker Direktiva Sveta 2003/8/ES vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da imajo državljani, ki so vpleteni v čezmejne spore, dostop do pravnega varstva;

| C. | ker glavna določba te direktive zagotavlja, da pravne pomoči ni mogoče zavrniti samo z utemeljitvijo, da je spor po svoji naravi čezmejen, vsaka država članica tako ohrani svoj pravni sistem, a ga mora odpreti za osebe iz drugih držav članic; |
| --- | --- |

C.

ker glavna določba te direktive zagotavlja, da pravne pomoči ni mogoče zavrniti samo z utemeljitvijo, da je spor po svoji naravi čezmejen, vsaka država članica tako ohrani svoj pravni sistem, a ga mora odpreti za osebe iz drugih držav članic;

| D. | ker direktiva v nadaljevanju določa pogoje za zagotavljanje čezmejne pravne pomoči, ki zadevajo zlasti finančna sredstva, vsebino spora in čezmejno naravo spora; |
| --- | --- |

D.

ker direktiva v nadaljevanju določa pogoje za zagotavljanje čezmejne pravne pomoči, ki zadevajo zlasti finančna sredstva, vsebino spora in čezmejno naravo spora;

| E. | ker je treba pravno pomoč zagotoviti le osebam, ki si brez takšne pomoči s svojimi finančnimi sredstvi ne morejo privoščiti dostopa do pravnega varstva; |
| --- | --- |

E.

ker je treba pravno pomoč zagotoviti le osebam, ki si brez takšne pomoči s svojimi finančnimi sredstvi ne morejo privoščiti dostopa do pravnega varstva;

| F. | ker se ta sredstva ocenjujejo na podlagi smernic, ki veljajo v državi članici, v kateri odloča sodišče, in ker so v več državah članicah določeni pragovi; |
| --- | --- |

F.

ker se ta sredstva ocenjujejo na podlagi smernic, ki veljajo v državi članici, v kateri odloča sodišče, in ker so v več državah članicah določeni pragovi;

| G. | ker se ti pragovi občutno razlikujejo med državami članicami in se utegne državljana, ki se v eni državi članici obravnava, kot da potrebuje pravno pomoč, v drugi državi članici obravnavati, kot da te ne potrebuje, in ker člen 5(4) direktive veliko prostora namenja priznavanju te težave; |
| --- | --- |

G.

ker se ti pragovi občutno razlikujejo med državami članicami in se utegne državljana, ki se v eni državi članici obravnava, kot da potrebuje pravno pomoč, v drugi državi članici obravnavati, kot da te ne potrebuje, in ker člen 5(4) direktive veliko prostora namenja priznavanju te težave;

| H. | ker bi bilo treba za odpravo teh razlik razmisliti o tem, ali ne bi veljalo omogočiti državljanom, da zaprosijo za pravno pomoč v državah članicah, v katerih prebivajo, in bi organi teh držav potem odločali o teh prošnjah; |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo treba za odpravo teh razlik razmisliti o tem, ali ne bi veljalo omogočiti državljanom, da zaprosijo za pravno pomoč v državah članicah, v katerih prebivajo, in bi organi teh držav potem odločali o teh prošnjah;

| I. | ker bi bilo treba za poenostavitev zadev na strani državljana in na strani oblasti, ki izvajajo direktivo, dati državljanom možnost izbire v primeru čezmejne zahteve za pravno pomoč, da zahtevo za pravno pomoč predložijo v odločanje bodisi v državi članici, v kateri imajo prebivališče, ali v državi članici, v kateri odloča sodišče ali v kateri se izvrši sodba; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba za poenostavitev zadev na strani državljana in na strani oblasti, ki izvajajo direktivo, dati državljanom možnost izbire v primeru čezmejne zahteve za pravno pomoč, da zahtevo za pravno pomoč predložijo v odločanje bodisi v državi članici, v kateri imajo prebivališče, ali v državi članici, v kateri odloča sodišče ali v kateri se izvrši sodba;

| J. | ker bi v primeru zagotovitve takšne možnosti izbire organi držav članice lahko uporabili svoja lastna merila in jim ne bi bilo treba posredovati zahteve drugim državam članicam ali se sklicevati na njihove pogoje in smernice; |
| --- | --- |

J.

ker bi v primeru zagotovitve takšne možnosti izbire organi držav članice lahko uporabili svoja lastna merila in jim ne bi bilo treba posredovati zahteve drugim državam članicam ali se sklicevati na njihove pogoje in smernice;

| K. | ker bi bilo mogoče državljanom, ki jim je bila priznana upravičenost do pravne pomoči v njihovi državi članici prebivališča, izdati potrdilo o tem, ki bi ga upoštevali organi države članice, v kateri sodišče odloča ali v kateri se sodba izvrši; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo mogoče državljanom, ki jim je bila priznana upravičenost do pravne pomoči v njihovi državi članici prebivališča, izdati potrdilo o tem, ki bi ga upoštevali organi države članice, v kateri sodišče odloča ali v kateri se sodba izvrši;

| L. | ker čezmejna pravna pomoč iz direktive zajema tudi dodatne stroške, povezane s čezmejnimi zadevami, kot so stroški tolmačenja, prevajanja in potni stroški; |
| --- | --- |

L.

ker čezmejna pravna pomoč iz direktive zajema tudi dodatne stroške, povezane s čezmejnimi zadevami, kot so stroški tolmačenja, prevajanja in potni stroški;

| M. | ob upoštevanju dejstva, da morajo biti informacije o razpoložljivosti pravne pomoči za državljane na voljo v enem od jezikov Unije, da se zagotovi, da državljan dobi informacije v jeziku, ki ga razume; |
| --- | --- |

M.

ob upoštevanju dejstva, da morajo biti informacije o razpoložljivosti pravne pomoči za državljane na voljo v enem od jezikov Unije, da se zagotovi, da državljan dobi informacije v jeziku, ki ga razume;

| N. | ker Haaška konvencija z dne 25. oktobra 1980 o mednarodnem dostopu do pravnega varstva vsebuje podobne določbe na mednarodni ravni, vendar jo uporablja samo 17 od 27 držav članic; |
| --- | --- |

N.

ker Haaška konvencija z dne 25. oktobra 1980 o mednarodnem dostopu do pravnega varstva vsebuje podobne določbe na mednarodni ravni, vendar jo uporablja samo 17 od 27 držav članic;

| O. | ker bi bilo treba zato preostale države članice spodbujati, naj podpišejo ali ratificirajo to konvencijo; |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba zato preostale države članice spodbujati, naj podpišejo ali ratificirajo to konvencijo;

Izvajanje Direktive 2003/8/ES

| 1. | čestita Komisiji za predložitev poročila o izvajanju Direktive 2003/8/ES; |
| --- | --- |

1.

čestita Komisiji za predložitev poročila o izvajanju Direktive 2003/8/ES;

| 2. | obžaluje, da Komisija ne upošteva evropskih postopkov, za katere se prav tako uporablja direktiva o pravni pomoči, kot je evropski postopek v sporih majhne vrednosti, čeprav bi uporabo direktive za ta postopek v obdobju med 1. januarjem 2009 in 31. decembrom 2010 vsekakor lahko preučili; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da Komisija ne upošteva evropskih postopkov, za katere se prav tako uporablja direktiva o pravni pomoči, kot je evropski postopek v sporih majhne vrednosti, čeprav bi uporabo direktive za ta postopek v obdobju med 1. januarjem 2009 in 31. decembrom 2010 vsekakor lahko preučili;

| 3. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so to direktivo prenesle vse države članice; vseeno opaža, da se razlaga področja uporabe direktive v nekaterih točkah razlikuje med državami članicami; |
| --- | --- |

3.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so to direktivo prenesle vse države članice; vseeno opaža, da se razlaga področja uporabe direktive v nekaterih točkah razlikuje med državami članicami;

| 4. | opozarja, da bi bilo treba za naslednje poročilo zbrati podatke o številu in vsebini primerov glede na državo, da bi dobili podrobnejši in zgovornejši pregled nad uporabo tega instrumenta; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da bi bilo treba za naslednje poročilo zbrati podatke o številu in vsebini primerov glede na državo, da bi dobili podrobnejši in zgovornejši pregled nad uporabo tega instrumenta;

Izboljšanje poznavanja pravice do čezmejne pravne pomoči

| 5. | obžaluje dejstvo, da se zdi, da je razmeroma malo državljanov in pravosodnih delavcev seznanjenih s pravicami, ki jih daje direktiva; |
| --- | --- |

5.

obžaluje dejstvo, da se zdi, da je razmeroma malo državljanov in pravosodnih delavcev seznanjenih s pravicami, ki jih daje direktiva;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje poznavanja pravice do čezmejne pravne pomoči v civilnih in gospodarskih zadevah ter tako izboljšajo možnosti prostega gibanja državljanov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje poznavanja pravice do čezmejne pravne pomoči v civilnih in gospodarskih zadevah ter tako izboljšajo možnosti prostega gibanja državljanov;

| 7. | priznava dobro delo, ki ga opravljajo portal evropskega e-pravosodja, Evropska pravosodna mreža ter e-CODEX (obveščanje v okviru e-pravosodja prek spletne izmenjave podatkov), zlasti razpoložljivost obrazcev za pravno pomoč na spletnem portalu evropskega e-pravosodja, kot to določa Direktiva Sveta 2003/8/ES; vseeno poziva k večji jasnosti in lažjemu dostopu do obrazcev za pravno pomoč in obrazcev za nacionalno pravno pomoč, vključno z jasnimi in praktičnimi informacijami o tem, kako je v različnih državah članicah najbolje zaprositi za pravno pomoč v čezmejnih in gospodarskih sporih; |
| --- | --- |

7.

priznava dobro delo, ki ga opravljajo portal evropskega e-pravosodja, Evropska pravosodna mreža ter e-CODEX (obveščanje v okviru e-pravosodja prek spletne izmenjave podatkov), zlasti razpoložljivost obrazcev za pravno pomoč na spletnem portalu evropskega e-pravosodja, kot to določa Direktiva Sveta 2003/8/ES; vseeno poziva k večji jasnosti in lažjemu dostopu do obrazcev za pravno pomoč in obrazcev za nacionalno pravno pomoč, vključno z jasnimi in praktičnimi informacijami o tem, kako je v različnih državah članicah najbolje zaprositi za pravno pomoč v čezmejnih in gospodarskih sporih;

| 8. | nadalje poziva Komisijo in države članice, naj začnejo učinkovito kampanjo obveščanja, da bi dosegle veliko število morebitnih upravičencev, pa tudi pravosodnih delavcev; |
| --- | --- |

8.

nadalje poziva Komisijo in države članice, naj začnejo učinkovito kampanjo obveščanja, da bi dosegle veliko število morebitnih upravičencev, pa tudi pravosodnih delavcev;

| 9. | meni, da tudi drugi evropski postopki, kot sta evropski postopek v sporih majhne vrednosti in postopek za evropski plačilni nalog, niso poznani, s sedanjo informacijsko politiko pa se to ne bo bistveno spremenilo; |
| --- | --- |

9.

meni, da tudi drugi evropski postopki, kot sta evropski postopek v sporih majhne vrednosti in postopek za evropski plačilni nalog, niso poznani, s sedanjo informacijsko politiko pa se to ne bo bistveno spremenilo;

| 10. | opozarja, da bi bilo mogoče uporabiti nove tehnologije in komunikacijska orodja za omogočanje dostopa do informacij o pravni pomoči; zato Komisiji in državam članicam predlaga, naj uporabijo široko paleto komunikacijskih kanalov, tudi spletne kampanje in uporabo interaktivnih platform, npr. portala e-pravosodje, kot stroškovno učinkovitih načinov za nagovarjanje državljanov; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da bi bilo mogoče uporabiti nove tehnologije in komunikacijska orodja za omogočanje dostopa do informacij o pravni pomoči; zato Komisiji in državam članicam predlaga, naj uporabijo široko paleto komunikacijskih kanalov, tudi spletne kampanje in uporabo interaktivnih platform, npr. portala e-pravosodje, kot stroškovno učinkovitih načinov za nagovarjanje državljanov;

| 11. | poudarja, da je treba za zagotovitev stalnosti začetih postopkov izboljšati začasno in stalno hrambo obrazcev, potrebnih za pravno pomoč, kot tudi obrazce za druge postopke, zlasti za postopek v sporih majhne vrednosti in postopek za evropski plačilni nalog, kar bi med drugim zagotovilo, da so enako vidni v vseh jezikih, tudi na spletišču Evropskega pravosodnega atlasa za civilne zadeve in Evropskem portalu e-pravosodje; poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe na tem področju; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba za zagotovitev stalnosti začetih postopkov izboljšati začasno in stalno hrambo obrazcev, potrebnih za pravno pomoč, kot tudi obrazce za druge postopke, zlasti za postopek v sporih majhne vrednosti in postopek za evropski plačilni nalog, kar bi med drugim zagotovilo, da so enako vidni v vseh jezikih, tudi na spletišču Evropskega pravosodnega atlasa za civilne zadeve in Evropskem portalu e-pravosodje; poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe na tem področju;

Zagotavljanje strokovne pravne podpore

| 12. | meni, da bi bilo treba oblikovati sezname odvetnikov, z zadostnim znanjem jezikov in primerjalnega prava za delovanje v primerih čezmejne pravne pomoči, in tako zagotoviti, da so imenovani odvetniki, ki so v takšnih zadevah sposobni delovati; priznava, da so obstoječe čezmejne pravne zbirke podatkov, kot je platforma „Find-a-Lawyer“, primeri dobre prakse na tem področju in poziva k nadaljnjem razvoju teh orodij, da bi lahko oblikovali seznam odvetnikov na portalu e-pravosodje; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo treba oblikovati sezname odvetnikov, z zadostnim znanjem jezikov in primerjalnega prava za delovanje v primerih čezmejne pravne pomoči, in tako zagotoviti, da so imenovani odvetniki, ki so v takšnih zadevah sposobni delovati; priznava, da so obstoječe čezmejne pravne zbirke podatkov, kot je platforma „Find-a-Lawyer“, primeri dobre prakse na tem področju in poziva k nadaljnjem razvoju teh orodij, da bi lahko oblikovali seznam odvetnikov na portalu e-pravosodje;

| 13. | meni, da bi bile koristne posebne sheme usposabljanja, osredotočene na jezikovne tečaje in primerjalno pravo, za pravosodne delavce, da se tem zagotovi strokovno znanje za čezmejne primere; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami podpre posebno usposabljanje za odvetnike, ki nudijo pravno pomoč; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bile koristne posebne sheme usposabljanja, osredotočene na jezikovne tečaje in primerjalno pravo, za pravosodne delavce, da se tem zagotovi strokovno znanje za čezmejne primere; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami podpre posebno usposabljanje za odvetnike, ki nudijo pravno pomoč;

| 14. | priznava, da pravna podpora in usposabljanje predstavljata strošek za države članice ter da bo zaradi trenutnega gospodarskega položaja financiranje v številnih državah članicah morda omejeno; zato poziva Evropsko komisijo, naj, kjer je mogoče, državam članicam zagotovi financiranje, da bi zagotovila stalno kakovostno pravno usposabljanje v zvezi s čezmejno pravno pomočjo v civilnih in gospodarskih zadevah; |
| --- | --- |

14.

priznava, da pravna podpora in usposabljanje predstavljata strošek za države članice ter da bo zaradi trenutnega gospodarskega položaja financiranje v številnih državah članicah morda omejeno; zato poziva Evropsko komisijo, naj, kjer je mogoče, državam članicam zagotovi financiranje, da bi zagotovila stalno kakovostno pravno usposabljanje v zvezi s čezmejno pravno pomočjo v civilnih in gospodarskih zadevah;

Spodbujanje delovanja direktive za državljane

| 15. | poudarja, da je pomembno zagotoviti enostavnost postopkov vložitve prošenj, da so državljani vedno sami sposobni zaprositi za pravno pomoč brez pomoči pravosodnega delavca; zagovarja, da se državljane, ki začnejo s takšnimi postopki, avtomatično seznani z obstojem portala e-pravosodje, da se zagotovi njihova boljša obveščenost; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je pomembno zagotoviti enostavnost postopkov vložitve prošenj, da so državljani vedno sami sposobni zaprositi za pravno pomoč brez pomoči pravosodnega delavca; zagovarja, da se državljane, ki začnejo s takšnimi postopki, avtomatično seznani z obstojem portala e-pravosodje, da se zagotovi njihova boljša obveščenost;

| 16. | meni, da je v skladu z obstoječimi nacionalnimi sistemi pravne pomoči priporočljivo imenovati en sam organ, ki bo pristojen za čezmejno pravno pomoč, z osrednjo pisarno za vsako državo članico, ki bo sprejemala zahteve za pravno pomoč in jih posredovala; |
| --- | --- |

16.

meni, da je v skladu z obstoječimi nacionalnimi sistemi pravne pomoči priporočljivo imenovati en sam organ, ki bo pristojen za čezmejno pravno pomoč, z osrednjo pisarno za vsako državo članico, ki bo sprejemala zahteve za pravno pomoč in jih posredovala;

| 17. | meni, da je treba pri določanju gospodarskih meril za odobritev pravne pomoči bolj upoštevati različne življenjske stroške v državah članicah ter natančno določiti, kako to storiti; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba pri določanju gospodarskih meril za odobritev pravne pomoči bolj upoštevati različne življenjske stroške v državah članicah ter natančno določiti, kako to storiti;

| 18. | predlaga, da bi bilo treba prosilcem dati možnost izbire, da za pravno pomoč zaprosijo v državi članici, v kateri imajo prebivališče, ali v državi članici, v kateri odloča sodišče ali v kateri se izvrši sodba; ugotavlja, da bi v takšni ureditvi lahko organi vsake države članice uporabljali svoja lastna merila pri odločanju o vlogi za pravno pomoč; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da bi bilo treba prosilcem dati možnost izbire, da za pravno pomoč zaprosijo v državi članici, v kateri imajo prebivališče, ali v državi članici, v kateri odloča sodišče ali v kateri se izvrši sodba; ugotavlja, da bi v takšni ureditvi lahko organi vsake države članice uporabljali svoja lastna merila pri odločanju o vlogi za pravno pomoč;

| 19. | predlaga, da bi bila vsaka odločitev organa države članice prebivališča, s katero se zagotovi pravna pomoč, kar dokazuje običajno potrdilo, veljavna tudi v državi članici, v kateri odloča sodišče ali v kateri se izvrši sodba; |
| --- | --- |

19.

predlaga, da bi bila vsaka odločitev organa države članice prebivališča, s katero se zagotovi pravna pomoč, kar dokazuje običajno potrdilo, veljavna tudi v državi članici, v kateri odloča sodišče ali v kateri se izvrši sodba;

| 20. | priporoča, da bi morali stroški, ki jih krije pravna pomoč, zajemati tudi stroške, ki so posredno in neposredno povezani z obvezno navzočnostjo pred sodnikom ali drugim organom, ki ocenjuje vlogo; |
| --- | --- |

20.

priporoča, da bi morali stroški, ki jih krije pravna pomoč, zajemati tudi stroške, ki so posredno in neposredno povezani z obvezno navzočnostjo pred sodnikom ali drugim organom, ki ocenjuje vlogo;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo posebej pozorne na najranljivejše skupine, da se zagotovi ustrezno upoštevanje njihovih potreb; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj bodo posebej pozorne na najranljivejše skupine, da se zagotovi ustrezno upoštevanje njihovih potreb;

| 22. | poziva Komisijo, naj predloži predlog spremembe direktive, ki bo upošteval zgornje usmeritve, da bi oblikovali skupne, višje standarde čezmejne pravne pomoči; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj predloži predlog spremembe direktive, ki bo upošteval zgornje usmeritve, da bi oblikovali skupne, višje standarde čezmejne pravne pomoči;

Spodbujanje alternativnih oblik pravne podpore

| 23. | spodbuja države članice, naj oblikujejo učinkovitejše sisteme za sodelovanje med javnimi organi in nevladnimi organizacijami, da bi pravna pomoč in pravno svetovanja postala lažje dostopna državljanom; |
| --- | --- |

23.

spodbuja države članice, naj oblikujejo učinkovitejše sisteme za sodelovanje med javnimi organi in nevladnimi organizacijami, da bi pravna pomoč in pravno svetovanja postala lažje dostopna državljanom;

| 24. | poziva k povezovanju nacionalnih sodišč s sistemom zgodnjega opozarjanja, da bi bile z vlogo za pomoč, vloženo v eni državi članici, seznanjene tudi druge države; |
| --- | --- |

24.

poziva k povezovanju nacionalnih sodišč s sistemom zgodnjega opozarjanja, da bi bile z vlogo za pomoč, vloženo v eni državi članici, seznanjene tudi druge države;

| 25. | predlaga tudi tesnejše sodelovanje med Komisijo, državami članicami ter strokovnimi pravnimi osebami in organizacijami, kot so evropska in nacionalna odvetniška združenja; |
| --- | --- |

25.

predlaga tudi tesnejše sodelovanje med Komisijo, državami članicami ter strokovnimi pravnimi osebami in organizacijami, kot so evropska in nacionalna odvetniška združenja;

| 26. | pozdravlja številne pobude, ki so se izkazale kot dobri primeri najboljše prakse na področju brezplačnega pravnega svetovanja, med katere sodijo agencije pro bono in pravne klinike; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja številne pobude, ki so se izkazale kot dobri primeri najboljše prakse na področju brezplačnega pravnega svetovanja, med katere sodijo agencije pro bono in pravne klinike;

| 27. | spodbuja države članice, na zagotavljajo razpoložljivost in spodbujajo dostop do pravne pomoči pred pravdo, vključno s svetovanjem o uporabi alternativnih načinov reševanja sporov, ki se pogosto izkažejo za stroškovno učinkovitejše in porabijo manj časa kot pravde; |
| --- | --- |

27.

spodbuja države članice, na zagotavljajo razpoložljivost in spodbujajo dostop do pravne pomoči pred pravdo, vključno s svetovanjem o uporabi alternativnih načinov reševanja sporov, ki se pogosto izkažejo za stroškovno učinkovitejše in porabijo manj časa kot pravde;

Mednarodni vidiki pravne pomoči

| 28. | poziva države članice, ki še niso podpisale in/ali ratificirale Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o mednarodnem dostopu do pravnega varstva, naj to storijo, saj konvencija izboljšuje dostop državljanov do pravnega varstva izven Evropske unije; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, ki še niso podpisale in/ali ratificirale Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o mednarodnem dostopu do pravnega varstva, naj to storijo, saj konvencija izboljšuje dostop državljanov do pravnega varstva izven Evropske unije;

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 26, 31.1.2003, str. 41.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/16

---

P7_TA(2013)0245

Organizirani kriminal, korupcija in pranje denarja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (vmesno poročilo) (2012/2117(INI))

(2016/C 065/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. marca 2012 o ustanovitvi, dodelitvi, številčni sestavi in dolžini mandata Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja, ki je bil sprejet v skladu s členom 184 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. marca 2012 o ustanovitvi, dodelitvi, številčni sestavi in dolžini mandata Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja, ki je bil sprejet v skladu s členom 184 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 11. decembra 2012 o podaljšanju mandata Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja do 30. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 11. decembra 2012 o podaljšanju mandata Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja do 30. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji in člena 67, poglavij 4 (členi od 82 do 86) in 5 (členi od 87 do 89) naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije in ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 5, 6, 8, 32, 38 in 41, naslova VI (členi od 47 do 50) in člena 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji in člena 67, poglavij 4 (členi od 82 do 86) in 5 (členi od 87 do 89) naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije in ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 5, 6, 8, 32, 38 in 41, naslova VI (členi od 47 do 50) in člena 52,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o oblikovanju in izvajanju političnega cikla EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodnega kriminala, ki določajo večletni proces, katerega namen je boj proti najpomembnejšim nevarnostim kriminala, in sicer skladno z najboljšim mogočim sodelovanjem med državami članicami, EU in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o oblikovanju in izvajanju političnega cikla EU za organizirani kriminal in hude oblike mednarodnega kriminala, ki določajo večletni proces, katerega namen je boj proti najpomembnejšim nevarnostim kriminala, in sicer skladno z najboljšim mogočim sodelovanjem med državami članicami, EU in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o določitvi prednostnih nalog EU v boju proti organiziranemu kriminalu za obdobje med letoma 2011 in 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o določitvi prednostnih nalog EU v boju proti organiziranemu kriminalu za obdobje med letoma 2011 in 2013,

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa na področju svobode, varnosti in pravice (1), sporočila Evropske komisije z naslovom „Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope: akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa“ (COM(2010)0171) in sporočila Evropske komisije z naslovom „Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa na področju svobode, varnosti in pravice (1), sporočila Evropske komisije z naslovom „Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope: akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa“ (COM(2010)0171) in sporočila Evropske komisije z naslovom „Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (COM(2010)0673),

| — | ob upoštevanju strategije EU na področju drog (2005–2012) in akcijskega načrta EU na področju drog (2009–2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU na področju drog (2005–2012) in akcijskega načrta EU na področju drog (2009–2012),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ki jo je 15. novembra 2000 sprejela Generalna skupščina (resolucija 55/25) in je v Palermu na voljo za podpis od 12. decembra 2000, ter njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ki jo je 15. novembra 2000 sprejela Generalna skupščina (resolucija 55/25) in je v Palermu na voljo za podpis od 12. decembra 2000, ter njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji (UNCAC), ki je v Meridi na voljo za podpis od 9. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji (UNCAC), ki je v Meridi na voljo za podpis od 9. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN proti prepovedanemu trgovanju z mamili in psihotropnimi snovmi, ki jo je sprejela Generalna skupščina 20. decembra 1988 (resolucija 1988/8) in je bila na voljo za podpis na Dunaju od 20. decembra 1988 do 28. februarja 1989 in potem naprej do 20. decembra 1989 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN proti prepovedanemu trgovanju z mamili in psihotropnimi snovmi, ki jo je sprejela Generalna skupščina 20. decembra 1988 (resolucija 1988/8) in je bila na voljo za podpis na Dunaju od 20. decembra 1988 do 28. februarja 1989 in potem naprej do 20. decembra 1989 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju Kazenskopravne konvencije in Civilnopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji, ki sta v Strasbourgu na voljo za podpis od 27. januarja oziroma 4. novembra 1999, in resolucij 98(7) in (99)5 o ustanovitvi Skupine držav proti korupciji (GRECO), ki ju je 5. maja 1998 oziroma 1. maja 1999 sprejel Odbor ministrov Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kazenskopravne konvencije in Civilnopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji, ki sta v Strasbourgu na voljo za podpis od 27. januarja oziroma 4. novembra 1999, in resolucij 98(7) in (99)5 o ustanovitvi Skupine držav proti korupciji (GRECO), ki ju je 5. maja 1998 oziroma 1. maja 1999 sprejel Odbor ministrov Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju Akta Sveta z dne 26. maja 1997 o pripravi Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta Sveta z dne 26. maja 1997 o pripravi Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju tujih javnih uslužbencev v mednarodnem poslovanju, ki je v Parizu na voljo za podpis od 17. decembra 1997, in njenih poznejših dopolnitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju tujih javnih uslužbencev v mednarodnem poslovanju, ki je v Parizu na voljo za podpis od 17. decembra 1997, in njenih poznejših dopolnitev,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma, ki je v Varšavi na voljo za podpis od 16. maja 2005, in resolucije CM/Res(2010)12 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 13. oktobra 2010 o statutu Odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov odkrivanja in preprečevanja pranja denarja (MONEYVAL), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma, ki je v Varšavi na voljo za podpis od 16. maja 2005, in resolucije CM/Res(2010)12 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 13. oktobra 2010 o statutu Odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov odkrivanja in preprečevanja pranja denarja (MONEYVAL),

| — | ob upoštevanju 40 priporočil in 9 posebnih priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje (Groupe d'action financière GAFI ali Financial Action Task Force FATF) na področju boja proti pranju denarja, financiranju terorizma in širjenju jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 40 priporočil in 9 posebnih priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje (Groupe d'action financière GAFI ali Financial Action Task Force FATF) na področju boja proti pranju denarja, financiranju terorizma in širjenju jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju dela Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomočkov za kazniva dejanja in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (4), Okvirnega sklepa Sveta 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov (5) v Evropski uniji, Okvirnega sklepa Sveta 2005/212/PNZ z dne 24. februarja 2005 o zaplembi premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja, ki so povezani s kaznivimi dejanji (6), in Okvirnega sklepa Sveta 2006/783/PNZ z dne 6. oktobra 2006 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odredb o zaplembi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomočkov za kazniva dejanja in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (4), Okvirnega sklepa Sveta 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov (5) v Evropski uniji, Okvirnega sklepa Sveta 2005/212/PNZ z dne 24. februarja 2005 o zaplembi premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja, ki so povezani s kaznivimi dejanji (6), in Okvirnega sklepa Sveta 2006/783/PNZ z dne 6. oktobra 2006 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odredb o zaplembi (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji (8), ter ob upoštevanju poročila Komisije COM(2011)0176 na podlagi člena 8 tega sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji (8), ter ob upoštevanju poročila Komisije COM(2011)0176 na podlagi člena 8 tega sklepa,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (9) ter aktov, ki ga spreminjajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (9) ter aktov, ki ga spreminjajo,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (10) in poročila Komisije o pravnem prenosu tega okvirnega sklepa (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (10) in poročila Komisije o pravnem prenosu tega okvirnega sklepa (COM(2004)0858),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/902/PNZ z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/902/PNZ z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN) (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (12), ter sporočila Komisije „Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016“ (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (12), ter sporočila Komisije „Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016“ (COM(2012)0286),

| — | ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah in dejstva, da morajo biti koristi otrok, ki so vpleteni v trgovino z ljudmi in migracijo, vedno glavna skrb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah in dejstva, da morajo biti koristi otrok, ki so vpleteni v trgovino z ljudmi in migracijo, vedno glavna skrb,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (13),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (14) ter poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju te direktive (COM(2012)0168), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (14) ter poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju te direktive (COM(2012)0168),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje (15),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah (16),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (17),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (18) in poročila Komisije Svetu, ki temelji na členu 9 tega okvirnega sklepa (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (18) in poročila Komisije Svetu, ki temelji na členu 9 tega okvirnega sklepa (COM(2007)0328),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (19) in Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ter njunih poznejših sprememb (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (19) in Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ter njunih poznejših sprememb (20),

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (21),

| — | ob upoštevanju predloga Evropske komisije COM(2013)0045 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Evropske komisije COM(2013)0045 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma,

| — | ob upoštevanju predloga Evropske komisije COM(2012)0085 za direktivo o zamrznitvi in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Evropske komisije COM(2012)0085 za direktivo o zamrznitvi in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju predloga Evropske komisije COM(2010)0517 o napadih na informacijske sisteme in razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Evropske komisije COM(2010)0517 o napadih na informacijske sisteme in razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam“ (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam“ (COM(2012)0722),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Prvo letno poročilo o izvajanju strategije notranje varnosti EU“ (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Prvo letno poročilo o izvajanju strategije notranje varnosti EU“ (COM(2011)0790),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Boj proti kriminalu v digitalni dobi: ustanovitev Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti“ (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Boj proti kriminalu v digitalni dobi: ustanovitev Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti“ (COM(2012)0140),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Celovitemu evropskemu okviru za spletne igre na srečo naproti“ (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Celovitemu evropskemu okviru za spletne igre na srečo naproti“ (COM(2012)0596),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Ocenjevanje kriminalitete v EU: akcijski načrt za statistične podatke v obdobju 2011-2015“ (COM(2011)0713), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Ocenjevanje kriminalitete v EU: akcijski načrt za statistične podatke v obdobju 2011-2015“ (COM(2011)0713),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o konkretnih načinih za krepitev boja proti davčnim utajam in izmikanju davkom, vključno v zvezi s tretjimi državami (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o konkretnih načinih za krepitev boja proti davčnim utajam in izmikanju davkom, vključno v zvezi s tretjimi državami (COM(2012)0351),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Oblikovanje kazenskopravne politike EU: zagotavljanje učinkovitega izvajanja politik EU s pomočjo kazenskega prava“ (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Oblikovanje kazenskopravne politike EU: zagotavljanje učinkovitega izvajanja politik EU s pomočjo kazenskega prava“ (COM(2011)0573),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu z dne 6. junija 2011 o načinih sodelovanja Evropske unije v Skupini držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope (COM(2011)0307), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu z dne 6. junija 2011 o načinih sodelovanja Evropske unije v Skupini držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope (COM(2011)0307),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Premoženjske koristi, pridobljene z organiziranim kriminalom: zagotovitev, da „se kriminal ne splača“ (COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Premoženjske koristi, pridobljene z organiziranim kriminalom: zagotovitev, da „se kriminal ne splača“ (COM(2008)0766),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o preprečevanju organiziranega kriminala v finančnem sektorju in boju proti njemu (COM(2004)0262), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o preprečevanju organiziranega kriminala v finančnem sektorju in boju proti njemu (COM(2004)0262),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije št. 2007/425/ES z dne 13. junija 2007, ki opredeljuje niz ukrepov za izvrševanje Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije št. 2007/425/ES z dne 13. junija 2007, ki opredeljuje niz ukrepov za izvrševanje Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011„Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah“ (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011„Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah“ (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih Evropske unije za boj proti korupciji (23) resolucije z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (24) in resolucije z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih Evropske unije za boj proti korupciji (23) resolucije z dne 25. oktobra 2011 o organiziranem kriminalu v Evropski uniji (24) in resolucije z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o boju proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravni – vloga EU (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o boju proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravni – vloga EU (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2005 s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o boju proti financiranju terorizma (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2005 s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o boju proti financiranju terorizma (29),

| — | ob upoštevanju ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za leto 2013 (SOCTA), ki jo je pripravil Europol, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za leto 2013 (SOCTA), ki jo je pripravil Europol,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in davčnim oazam (30); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in davčnim oazam (30);

| — | ob upoštevanju ugotovitev, ki so se izoblikovale na podlagi javnih predstavitev mnenj, razprav o delovnih dokumentih in izmenjave mnenj z uglednimi osebnostmi, pa tudi v okviru misij, ki so jih opravile delegacije Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev, ki so se izoblikovale na podlagi javnih predstavitev mnenj, razprav o delovnih dokumentih in izmenjave mnenj z uglednimi osebnostmi, pa tudi v okviru misij, ki so jih opravile delegacije Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja,

| — | ob upoštevanju odgovorov na vprašalnik, naslovljen na nacionalne parlamente, v zvezi z njihovo vlogo in izkušnjami na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovorov na vprašalnik, naslovljen na nacionalne parlamente, v zvezi z njihovo vlogo in izkušnjami na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja,

| — | ob upoštevanju tematskih prispevkov, ki so jih v zvezi z organiziranim kriminalom pripravili kolegica Inés Ayala Sender, kolega Agustín Díaz de Mera García Consuegra, kolegica Emma McClarkin in kolega Gay Mitchell, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskih prispevkov, ki so jih v zvezi z organiziranim kriminalom pripravili kolegica Inés Ayala Sender, kolega Agustín Díaz de Mera García Consuegra, kolegica Emma McClarkin in kolega Gay Mitchell,

| — | ob upoštevanju tematskih prispevkov, ki so jih na področju korupcije pripravili kolega Cornelis de Jong, kolegica Marija Gabriel (Mariya Gabriel), kolega Teodoros Skilakakis (Theodoros Skylakakis) in kolegica Barbara Weiler, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskih prispevkov, ki so jih na področju korupcije pripravili kolega Cornelis de Jong, kolegica Marija Gabriel (Mariya Gabriel), kolega Teodoros Skilakakis (Theodoros Skylakakis) in kolegica Barbara Weiler,

| — | ob upoštevanju tematskih prispevkov, ki sta jih na področju pranja denarja pripravila kolega Mario Borghezio in Rui Tavares, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskih prispevkov, ki sta jih na področju pranja denarja pripravila kolega Mario Borghezio in Rui Tavares,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja (A7-0175/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja (A7-0175/2013),

Organizirani kriminal, korupcija in pranje denarja

| A. | ker je Posebni odbor za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja (CRIM) dobil mandat, da razišče razširjenost organiziranega kriminala, korupcije in pranja denarja, pri čemer si pomaga z najboljšimi razpoložljivimi ocenami ogroženosti ter predlaga ustrezne ukrepe za EU, da bi lahko preprečili te nevarnosti in se soočili z njimi ter se proti njim borili na mednarodni, evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

A.

ker je Posebni odbor za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja (CRIM) dobil mandat, da razišče razširjenost organiziranega kriminala, korupcije in pranja denarja, pri čemer si pomaga z najboljšimi razpoložljivimi ocenami ogroženosti ter predlaga ustrezne ukrepe za EU, da bi lahko preprečili te nevarnosti in se soočili z njimi ter se proti njim borili na mednarodni, evropski in nacionalni ravni;

| B. | ker so tradicionalne hudodelske združbe postopoma razširile področja svojega delovanja na mednarodno prizorišče z izkoriščanjem priložnosti, ki jih ponujajo odprtje mednarodnih meja Evropske unije ter gospodarska globalizacija in nove tehnologije, in se povezale s hudodelskimi združbami iz drugih držav (kot v primeru južnoameriških kartelov, ki se ukvarjajo z drogami, in rusko govorečimi skupinami organiziranega kriminala) ter si z njimi razdelile trge in vplivna območja; ker je delovanje hudodelskih združb vse bolj razvejano ter je vse več povezav med trgovino z drogami, trgovino z ljudmi, omogočanjem nezakonitega priseljevanja in trgovino z orožjem; ker postaja vez med terorizmom in organiziranim kriminalom vse bolj sistemska; |
| --- | --- |

B.

ker so tradicionalne hudodelske združbe postopoma razširile področja svojega delovanja na mednarodno prizorišče z izkoriščanjem priložnosti, ki jih ponujajo odprtje mednarodnih meja Evropske unije ter gospodarska globalizacija in nove tehnologije, in se povezale s hudodelskimi združbami iz drugih držav (kot v primeru južnoameriških kartelov, ki se ukvarjajo z drogami, in rusko govorečimi skupinami organiziranega kriminala) ter si z njimi razdelile trge in vplivna območja; ker je delovanje hudodelskih združb vse bolj razvejano ter je vse več povezav med trgovino z drogami, trgovino z ljudmi, omogočanjem nezakonitega priseljevanja in trgovino z orožjem; ker postaja vez med terorizmom in organiziranim kriminalom vse bolj sistemska;

| C. | ker svetovna gospodarska kriza ni le dobra podlaga za širjenje nezakonitih dejavnosti nekaterih posameznikov, ampak vodi tudi do novih oblik organiziranega kriminala, kot so goljufije in korupcija v poklicnem športu, tihotapljenje potrošniškega blaga, kot so živila in zdravila, nezakonita trgovina s poceni delovno silo in trgovina z ljudmi; ker imajo organizirani kriminal, goljufije in pranje denarja s prodorom v zakonito ekonomijo uničujoč učinek na države članice; |
| --- | --- |

C.

ker svetovna gospodarska kriza ni le dobra podlaga za širjenje nezakonitih dejavnosti nekaterih posameznikov, ampak vodi tudi do novih oblik organiziranega kriminala, kot so goljufije in korupcija v poklicnem športu, tihotapljenje potrošniškega blaga, kot so živila in zdravila, nezakonita trgovina s poceni delovno silo in trgovina z ljudmi; ker imajo organizirani kriminal, goljufije in pranje denarja s prodorom v zakonito ekonomijo uničujoč učinek na države članice;

| D. | ker je zelo redko, da hudodelska združba ne bi imela čezmejne razsežnosti in je to največja nevidna grožnja varnosti in blaginji evropskih državljanov, ki niso bili obveščeni o velikem porastu čezmejnega kriminala ali nesposobnosti nacionalnih organov pregona, da bi borili proti njemu razen v okviru lastnih nacionalnih meja; |
| --- | --- |

D.

ker je zelo redko, da hudodelska združba ne bi imela čezmejne razsežnosti in je to največja nevidna grožnja varnosti in blaginji evropskih državljanov, ki niso bili obveščeni o velikem porastu čezmejnega kriminala ali nesposobnosti nacionalnih organov pregona, da bi borili proti njemu razen v okviru lastnih nacionalnih meja;

| E. | ker je opaziti vedno večjo nagnjenost k medsebojni pomoči med različnimi hudodelskimi združbami, med drugim s pomočjo novih mednarodnih struktur in razvejanostjo svojih dejavnosti, s katero premagujejo jezikovne in etnične razlike ter združujejo različne komercialne interese ter se zbližujejo v skupnih poslih, kar znižuje njihove stroške in povečuje dobičke v času svetovne gospodarske krize; |
| --- | --- |

E.

ker je opaziti vedno večjo nagnjenost k medsebojni pomoči med različnimi hudodelskimi združbami, med drugim s pomočjo novih mednarodnih struktur in razvejanostjo svojih dejavnosti, s katero premagujejo jezikovne in etnične razlike ter združujejo različne komercialne interese ter se zbližujejo v skupnih poslih, kar znižuje njihove stroške in povečuje dobičke v času svetovne gospodarske krize;

| F. | ker Europol v oceni ogroženosti SOCTA 2013 predvideva, da je v EU trenutno aktivnih vsaj 3 600 hudodelskih združb, in ugotavlja, da so najbolj razširjene značilnosti teh združb njihov način mreženja in sodelovalni pristop, njihova močna zastopanost v mednarodnih zakonitih gospodarskih dejavnostih, njihovo sočasno osredotočanje na več različnih kriminalnih dejavnosti, kar posebej velja za velike združbe, ter dejstvo, da ima kar 70 % obstoječih združb člane različnih narodnosti, kar kaže na nadnacionalno naravo tega pojava; |
| --- | --- |

F.

ker Europol v oceni ogroženosti SOCTA 2013 predvideva, da je v EU trenutno aktivnih vsaj 3 600 hudodelskih združb, in ugotavlja, da so najbolj razširjene značilnosti teh združb njihov način mreženja in sodelovalni pristop, njihova močna zastopanost v mednarodnih zakonitih gospodarskih dejavnostih, njihovo sočasno osredotočanje na več različnih kriminalnih dejavnosti, kar posebej velja za velike združbe, ter dejstvo, da ima kar 70 % obstoječih združb člane različnih narodnosti, kar kaže na nadnacionalno naravo tega pojava;

| G. | ker je revščina dejavnik, ki omogoča organizirani kriminal, saj jo hudodelske združbe izkoriščajo v svojo korist; |
| --- | --- |

G.

ker je revščina dejavnik, ki omogoča organizirani kriminal, saj jo hudodelske združbe izkoriščajo v svojo korist;

| H. | ker je bistveno odpraviti revščino in izboljšati dostop ljudi do zaposlitve in socialnega varstva; |
| --- | --- |

H.

ker je bistveno odpraviti revščino in izboljšati dostop ljudi do zaposlitve in socialnega varstva;

| I. | ker mednarodne hudodelske združbe pogosto obvladujejo trgovino z ljudmi in človeškimi organi, prisilno prostitucijo in pojave siljenja v suženjstvo ter ustanavljanje delovnih taborišč; ker je treba in je tudi nujno stalno spremljati mednarodno trgovino s človeškimi organi in njene povezave s hudodelskimi združbami; ker je trgovina z ljudmi oblika kriminala in hitro spreminjajoči se pojav, ki vsako leto prinese približno 25 milijard EUR dobička in vpliva na vse države članice; |
| --- | --- |

I.

ker mednarodne hudodelske združbe pogosto obvladujejo trgovino z ljudmi in človeškimi organi, prisilno prostitucijo in pojave siljenja v suženjstvo ter ustanavljanje delovnih taborišč; ker je treba in je tudi nujno stalno spremljati mednarodno trgovino s človeškimi organi in njene povezave s hudodelskimi združbami; ker je trgovina z ljudmi oblika kriminala in hitro spreminjajoči se pojav, ki vsako leto prinese približno 25 milijard EUR dobička in vpliva na vse države članice;

| J. | ker se skupno število prisilnih delavcev v državah članicah EU ocenjuje na 880 000, od katerih je po ocenah 30 % žrtev spolnega izkoriščanja, 70 % žrtev okoriščanja s prisilnim delom, pri čemer ženske predstavljajo večino žrtev v EU; ker je prisilno delo zelo donosno za organizirani kriminal, vodi v socialni damping in povzroča škodo družbi v obliki izgubljenih davčnih prihodkov; |
| --- | --- |

J.

ker se skupno število prisilnih delavcev v državah članicah EU ocenjuje na 880 000, od katerih je po ocenah 30 % žrtev spolnega izkoriščanja, 70 % žrtev okoriščanja s prisilnim delom, pri čemer ženske predstavljajo večino žrtev v EU; ker je prisilno delo zelo donosno za organizirani kriminal, vodi v socialni damping in povzroča škodo družbi v obliki izgubljenih davčnih prihodkov;

| K. | ker žrtve trgovine z ljudmi izvirajo tako iz EU kot tudi zunaj EU; |
| --- | --- |

K.

ker žrtve trgovine z ljudmi izvirajo tako iz EU kot tudi zunaj EU;

| L. | ker žrtve trgovine z ljudmi novačijo, prevažajo ali zadržujejo na silo, pod prisilo ali z goljufijo, z namenom spolnega izkoriščanja, prisilnega dela ali storitev, vključno s prosjačenjem, suženjstvom, služenjem, kaznivimi dejanji, pomočjo v gospodinjstvu, posvojitvami ali prisilnimi porokami, ali odstranitve organov; ker so žrtve izkoriščane in popolnoma podrejene preprodajalcem oziroma izkoriščevalcem in jim morajo odplačati velikanske dolgove, se jim pogosto vzame osebne dokumente, so zaprte, izolirane in ustrahovane, živijo v strahu pred maščevanjem, so brez denarja in so jim vcepili strah pred lokalnimi oblastmi, izgubijo vsakršno upanje za pobeg ali vrnitev v normalno življenje; |
| --- | --- |

L.

ker žrtve trgovine z ljudmi novačijo, prevažajo ali zadržujejo na silo, pod prisilo ali z goljufijo, z namenom spolnega izkoriščanja, prisilnega dela ali storitev, vključno s prosjačenjem, suženjstvom, služenjem, kaznivimi dejanji, pomočjo v gospodinjstvu, posvojitvami ali prisilnimi porokami, ali odstranitve organov; ker so žrtve izkoriščane in popolnoma podrejene preprodajalcem oziroma izkoriščevalcem in jim morajo odplačati velikanske dolgove, se jim pogosto vzame osebne dokumente, so zaprte, izolirane in ustrahovane, živijo v strahu pred maščevanjem, so brez denarja in so jim vcepili strah pred lokalnimi oblastmi, izgubijo vsakršno upanje za pobeg ali vrnitev v normalno življenje;

| M. | ker je nemogoče nepredušno zapreti zunanje meje EU; |
| --- | --- |

M.

ker je nemogoče nepredušno zapreti zunanje meje EU;

| N. | ker v Sredozemlju vsako leto umre 2 000 ljudi, ko poskušajo vstopiti na območje EU; |
| --- | --- |

N.

ker v Sredozemlju vsako leto umre 2 000 ljudi, ko poskušajo vstopiti na območje EU;

| O. | ker žrtve, kljub temu, da se trgovina z ljudmi razvija s spreminjajočimi se družbeno-ekonomskimi okoliščinami, večinoma izvirajo iz držav in regij, ki se spopadajo s težkimi gospodarskimi in socialnimi razmerami in kjer se dejavniki ranljivosti že leta niso spremenili; ker med druge razloge za trgovino z ljudmi spadata tudi razcvet spolne industrije ter povpraševanje po poceni delovni sili in izdelkih, in ker je pogost dejavnik, da oseba postane žrtev trgovine, na splošno obljube boljšega življenja in obstoja za žrtve same in/ali njihove družine; |
| --- | --- |

O.

ker žrtve, kljub temu, da se trgovina z ljudmi razvija s spreminjajočimi se družbeno-ekonomskimi okoliščinami, večinoma izvirajo iz držav in regij, ki se spopadajo s težkimi gospodarskimi in socialnimi razmerami in kjer se dejavniki ranljivosti že leta niso spremenili; ker med druge razloge za trgovino z ljudmi spadata tudi razcvet spolne industrije ter povpraševanje po poceni delovni sili in izdelkih, in ker je pogost dejavnik, da oseba postane žrtev trgovine, na splošno obljube boljšega življenja in obstoja za žrtve same in/ali njihove družine;

| P. | ker nedovoljena trgovina in tihotapljenje, povezana s človeškimi organi, orožjem, drogo, kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi snovmi in predhodnimi sestavinami, zdravili na recept, prostoživečimi živalskimi vrstami in njihovimi deli telesa, cigaretami in tobakom, umetninami in drugimi proizvodi z različnim izvorom, oskrbuje nove kriminalne trge v celotni Evropi, zagotavlja izjemne priložnosti za dobiček hudodelskih združb ter ogroža varovanje meja EU in držav članic, enotni trg in finančne interese v Uniji; |
| --- | --- |

P.

ker nedovoljena trgovina in tihotapljenje, povezana s človeškimi organi, orožjem, drogo, kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi snovmi in predhodnimi sestavinami, zdravili na recept, prostoživečimi živalskimi vrstami in njihovimi deli telesa, cigaretami in tobakom, umetninami in drugimi proizvodi z različnim izvorom, oskrbuje nove kriminalne trge v celotni Evropi, zagotavlja izjemne priložnosti za dobiček hudodelskih združb ter ogroža varovanje meja EU in držav članic, enotni trg in finančne interese v Uniji;

| Q. | ker internet predstavlja orodje in nov način tako za dobavo predhodnih sestavin za proizvodnjo prepovedanih drog kot tudi za distribucijo psihotropnih snovi; ker internet predstavlja novo orodje in nov način tako za dobavo predhodnih sestavin za proizvodnjo prepovedanih drog kot tudi za distribucijo psihotropnih snovi; ker trgovina s predhodnimi snovmi za droge, kot so efedrin, psevdoefedrin in anhidridi ocetne kisline, v Uniji ni pod ustreznim nadzorom in pomeni veliko nevarnost; |
| --- | --- |

Q.

ker internet predstavlja orodje in nov način tako za dobavo predhodnih sestavin za proizvodnjo prepovedanih drog kot tudi za distribucijo psihotropnih snovi; ker internet predstavlja novo orodje in nov način tako za dobavo predhodnih sestavin za proizvodnjo prepovedanih drog kot tudi za distribucijo psihotropnih snovi; ker trgovina s predhodnimi snovmi za droge, kot so efedrin, psevdoefedrin in anhidridi ocetne kisline, v Uniji ni pod ustreznim nadzorom in pomeni veliko nevarnost;

| R. | ker je nadzor nad predhodnimi sestavinami in opremo, ki se uporablja pri proizvodnji sintetičnih drog, ključni element pri zmanjševanju oskrbe z drogami; |
| --- | --- |

R.

ker je nadzor nad predhodnimi sestavinami in opremo, ki se uporablja pri proizvodnji sintetičnih drog, ključni element pri zmanjševanju oskrbe z drogami;

| S. | ker lahko hudodelske združbe kemikalije, ki se uporabljajo v zakonite namene, preusmerijo od zakonite trgovine, da se uporabijo kot predhodne sestavine za droge; ker so v letu 2008 75 % vseh zasegov anhidridov ocetne kisline na svetu, ki je glavna predhodna sestavina za heroin, opravili v EU in ker se letna poročila Mednarodnega nadzornega sveta za droge pri ZN še naprej sklicujejo na nezadostno stroge ukrepe, ki jih je vzpostavila EU, da bi preprečila preusmerjanje te predhodne sestavine za nezakonite namene; |
| --- | --- |

S.

ker lahko hudodelske združbe kemikalije, ki se uporabljajo v zakonite namene, preusmerijo od zakonite trgovine, da se uporabijo kot predhodne sestavine za droge; ker so v letu 2008 75 % vseh zasegov anhidridov ocetne kisline na svetu, ki je glavna predhodna sestavina za heroin, opravili v EU in ker se letna poročila Mednarodnega nadzornega sveta za droge pri ZN še naprej sklicujejo na nezadostno stroge ukrepe, ki jih je vzpostavila EU, da bi preprečila preusmerjanje te predhodne sestavine za nezakonite namene;

| T. | ker mnogi državljani Unije živijo v revščini in so brezposelni, čezmejni kriminal pa se leto za letom razrašča; |
| --- | --- |

T.

ker mnogi državljani Unije živijo v revščini in so brezposelni, čezmejni kriminal pa se leto za letom razrašča;

| U. | ker ni mogoče natančno izračunati števila zakonitih zaposlitev v Uniji, ki so se izgubile zaradi nezakonitih dejavnosti hudodelskih združb, saj te ne objavljajo poročil, vendar lahko to število ocenimo na desetine milijonov; |
| --- | --- |

U.

ker ni mogoče natančno izračunati števila zakonitih zaposlitev v Uniji, ki so se izgubile zaradi nezakonitih dejavnosti hudodelskih združb, saj te ne objavljajo poročil, vendar lahko to število ocenimo na desetine milijonov;

| V. | ker lahko izgubo davčnih prihodkov, ki jo utrpijo nacionalne oblasti in Unija, podobno le ocenjujemo, verjetno pa je, da sega v stotine milijard EUR vsako leto in se še povečuje; |
| --- | --- |

V.

ker lahko izgubo davčnih prihodkov, ki jo utrpijo nacionalne oblasti in Unija, podobno le ocenjujemo, verjetno pa je, da sega v stotine milijard EUR vsako leto in se še povečuje;

| W. | ker nezakonita trgovina s cigaretami letno ustvari približno 10 milijard EUR izgube v državni blagajni; ker svetovni promet iz naslova trgovine z osebnim orožjem po ocenah znaša med 170 in 320 milijonov USD letno in ker je v Evropi več kot 10 milijonov kosov neprijavljenega strelnega orožja, kar pomeni resno grožnjo za varnost državljanov in organe pregona; ker omenjene oblike nedovoljene trgovine lahko predstavljajo izgubo za državno blagajno in oškodujejo proizvodna podjetja ter omogočajo širjenje drugih oblik organiziranega kriminala, ki posledično ustvarja hudo nevarnost za družbo, saj bi se ta pojav zlahka spreobrnil v vir financiranja terorizma; |
| --- | --- |

W.

ker nezakonita trgovina s cigaretami letno ustvari približno 10 milijard EUR izgube v državni blagajni; ker svetovni promet iz naslova trgovine z osebnim orožjem po ocenah znaša med 170 in 320 milijonov USD letno in ker je v Evropi več kot 10 milijonov kosov neprijavljenega strelnega orožja, kar pomeni resno grožnjo za varnost državljanov in organe pregona; ker omenjene oblike nedovoljene trgovine lahko predstavljajo izgubo za državno blagajno in oškodujejo proizvodna podjetja ter omogočajo širjenje drugih oblik organiziranega kriminala, ki posledično ustvarja hudo nevarnost za družbo, saj bi se ta pojav zlahka spreobrnil v vir financiranja terorizma;

| X. | ker prihodki, ki jih ustvari trgovina s prostoživečimi živalskimi vrstami in njihovimi deli telesa, po ocenah znašajo od 18 do 26 milijard EUR letno, pri čemer je EU najpomembnejši ciljni trg na svetu; |
| --- | --- |

X.

ker prihodki, ki jih ustvari trgovina s prostoživečimi živalskimi vrstami in njihovimi deli telesa, po ocenah znašajo od 18 do 26 milijard EUR letno, pri čemer je EU najpomembnejši ciljni trg na svetu;

| Y. | ker nedovoljena trgovina pomeni izgubo prihodkov za državo, škoduje proizvodnim podjetjem in ima škodljive posledice za delovna mesta ter javno in družbeno okolje; |
| --- | --- |

Y.

ker nedovoljena trgovina pomeni izgubo prihodkov za državo, škoduje proizvodnim podjetjem in ima škodljive posledice za delovna mesta ter javno in družbeno okolje;

| Z. | ker se je sposobnost vrivanja hudodelskih združb razvila do te mere, da te že poslujejo v sektorjih, kakršni so javne gradnje, promet, veleprodaja, ravnanje z odpadki, nedovoljena trgovina s prosto živečimi vrstami in naravnimi viri, zasebno varovanje, erotične vsebine in še marsikateri drugi, ki so večinoma predmet političnega nadzora in odločanja; ker je organizirani kriminal zato vedno bolj podoben globalnemu gospodarskemu subjektu, za katerega je značilna izjemna podjetniška naravnanost, kar mu omogoča zagotavljanje različnih vrst nezakonitega – v vedno večji meri pa tudi zakonitega – blaga in storitev obenem, kar vpliva na evropsko in svetovno gospodarstvo in podjetja stane 870 milijard USD letno; |
| --- | --- |

Z.

ker se je sposobnost vrivanja hudodelskih združb razvila do te mere, da te že poslujejo v sektorjih, kakršni so javne gradnje, promet, veleprodaja, ravnanje z odpadki, nedovoljena trgovina s prosto živečimi vrstami in naravnimi viri, zasebno varovanje, erotične vsebine in še marsikateri drugi, ki so večinoma predmet političnega nadzora in odločanja; ker je organizirani kriminal zato vedno bolj podoben globalnemu gospodarskemu subjektu, za katerega je značilna izjemna podjetniška naravnanost, kar mu omogoča zagotavljanje različnih vrst nezakonitega – v vedno večji meri pa tudi zakonitega – blaga in storitev obenem, kar vpliva na evropsko in svetovno gospodarstvo in podjetja stane 870 milijard USD letno;

| AA. | ker so dejavnosti organiziranega kriminala in mafijskih združb, ki se nanašajo na okolje – v raznih oblikah nezakonite trgovine z odpadki in nezakonitega odlaganja odpadkov, uničevanja okolja, krajine, umetniške in kulturne dediščine – zdaj dobile mednarodne razsežnosti, zato so potrebna skupna prizadevanja vseh evropskih držav za učinkovitejše skupno ukrepanje, da se prepreči delovanje tako imenovanih ekomafij in omogoči boj proti njim; |
| --- | --- |

AA.

ker so dejavnosti organiziranega kriminala in mafijskih združb, ki se nanašajo na okolje – v raznih oblikah nezakonite trgovine z odpadki in nezakonitega odlaganja odpadkov, uničevanja okolja, krajine, umetniške in kulturne dediščine – zdaj dobile mednarodne razsežnosti, zato so potrebna skupna prizadevanja vseh evropskih držav za učinkovitejše skupno ukrepanje, da se prepreči delovanje tako imenovanih ekomafij in omogoči boj proti njim;

| AB. | ker se ogromne količine finančnih sredstev, ki jih ustvarijo organizirani kriminal in mafijske združbe, stekajo v bančne institucije in na finančne trge v sami Evropski uniji, zaradi česar so ti sokrivi za pranje denarja; |
| --- | --- |

AB.

ker se ogromne količine finančnih sredstev, ki jih ustvarijo organizirani kriminal in mafijske združbe, stekajo v bančne institucije in na finančne trge v sami Evropski uniji, zaradi česar so ti sokrivi za pranje denarja;

| AC. | ker imajo mednarodne banke pomembno vlogo pri omogočanju pranja denarja in so bile neposredno vpletene v pranje prihodkov organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

AC.

ker imajo mednarodne banke pomembno vlogo pri omogočanju pranja denarja in so bile neposredno vpletene v pranje prihodkov organiziranega kriminala;

| AD. | ker poročilo SOCTA, ki ga je Europol objavil leta 2013, poudarja, da sta ponarejanje potrošniškega blaga in nezakonita trgovina z blagom nastajajoč kriminalni trg, ki ga spodbuja gospodarska kriza; ker trgovina s prepovedanimi drogami ostaja največji kriminalni trg; ker so nezakonita trgovina z odpadki in goljufije z energijo novo nastajajoče grožnje, ki si zaslužijo prav posebno pozornost; |
| --- | --- |

AD.

ker poročilo SOCTA, ki ga je Europol objavil leta 2013, poudarja, da sta ponarejanje potrošniškega blaga in nezakonita trgovina z blagom nastajajoč kriminalni trg, ki ga spodbuja gospodarska kriza; ker trgovina s prepovedanimi drogami ostaja največji kriminalni trg; ker so nezakonita trgovina z odpadki in goljufije z energijo novo nastajajoče grožnje, ki si zaslužijo prav posebno pozornost;

| AE. | ker je za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu v vseh njegovih oblikah nujno potrebno pripraviti in izvajati ukrepe za odvzem finančnih virov hudodelskih združb z opustitvijo bančne tajnosti, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

AE.

ker je za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu v vseh njegovih oblikah nujno potrebno pripraviti in izvajati ukrepe za odvzem finančnih virov hudodelskih združb z opustitvijo bančne tajnosti, kadar je to potrebno;

| AF. | ker hudodelske združbe lahko izkoristijo sivo območje dogovarjanja z drugimi subjekti in se za namene nekaterih operacij združujejo s storilci iz vrst vodstvenih kadrov in nameščencev (podjetniki, javnimi uradniki na vseh ravneh odločanja, politiki, strokovnjaki itd.), ki sicer niso povezani s strukturo hudodelskih združb, vendar imajo z njimi poslovne odnose v obojestransko korist; |
| --- | --- |

AF.

ker hudodelske združbe lahko izkoristijo sivo območje dogovarjanja z drugimi subjekti in se za namene nekaterih operacij združujejo s storilci iz vrst vodstvenih kadrov in nameščencev (podjetniki, javnimi uradniki na vseh ravneh odločanja, politiki, strokovnjaki itd.), ki sicer niso povezani s strukturo hudodelskih združb, vendar imajo z njimi poslovne odnose v obojestransko korist;

| AG. | ker v nekaterih evropskih državah, ki niso članice EU, velik del družbe ostaja v sivem območju in pogosto živi od kriminalnih dejavnosti; ker so v to v glavnem vključeni mladi; |
| --- | --- |

AG.

ker v nekaterih evropskih državah, ki niso članice EU, velik del družbe ostaja v sivem območju in pogosto živi od kriminalnih dejavnosti; ker so v to v glavnem vključeni mladi;

| AH. | ker značilni načini delovanja organiziranega kriminala poleg nasilja, ustrahovanja in terorizma vključujejo tudi korupcijo; ker je pranje denarja lahko povezano ne le z dejavnostmi, ki so značilne za organizirani kriminal, ampak tudi s korupcijo in kaznivimi dejanji na področju davkov; ker so navzkrižja interesov razlog za korupcijo in goljufijo; ker so organizirani kriminal, korupcija in pranje denarja sicer ločeni pojavi, vendar so pogosto medsebojno povezani; ker organizirani kriminal lahko izkoristi tudi javne in zasebne organizacije, vključno z neprofitnimi organizacijami, za prikrito korupcijo in pranje denarja; |
| --- | --- |

AH.

ker značilni načini delovanja organiziranega kriminala poleg nasilja, ustrahovanja in terorizma vključujejo tudi korupcijo; ker je pranje denarja lahko povezano ne le z dejavnostmi, ki so značilne za organizirani kriminal, ampak tudi s korupcijo in kaznivimi dejanji na področju davkov; ker so navzkrižja interesov razlog za korupcijo in goljufijo; ker so organizirani kriminal, korupcija in pranje denarja sicer ločeni pojavi, vendar so pogosto medsebojno povezani; ker organizirani kriminal lahko izkoristi tudi javne in zasebne organizacije, vključno z neprofitnimi organizacijami, za prikrito korupcijo in pranje denarja;

| AI. | ker imajo preiskovalni novinarji zelo pomembno vlogo pri odkrivanju korupcije, goljufije in organiziranega kriminala in so zaradi tega izpostavljeni določenim finančnim in varnostnim grožnjam; ker je bilo na primer v petletnem obdobju v 27 državah članicah objavljeno skupaj 233 poročil o preiskavah goljufij, povezanih z zlorabo sredstev EU (31); ker je dodatno financiranje, zlasti Komisije in drugih mednarodnih institucij, nepogrešljivo za podporo in nadaljnje širjenje preiskovalnega novinarstva; |
| --- | --- |

AI.

ker imajo preiskovalni novinarji zelo pomembno vlogo pri odkrivanju korupcije, goljufije in organiziranega kriminala in so zaradi tega izpostavljeni določenim finančnim in varnostnim grožnjam; ker je bilo na primer v petletnem obdobju v 27 državah članicah objavljeno skupaj 233 poročil o preiskavah goljufij, povezanih z zlorabo sredstev EU (31); ker je dodatno financiranje, zlasti Komisije in drugih mednarodnih institucij, nepogrešljivo za podporo in nadaljnje širjenje preiskovalnega novinarstva;

| AJ. | ker dejanja pranja denarja, korupcije in organiziranega kriminala, ki jih zagrešijo evropski akterji, resno vplivajo na države v razvoju in predstavljajo oviro za njihov razvoj zaradi plenjenja njihovih naravnih virov, omejevanja njihovih finančnih virov in večanja njihovega javnega dolga; |
| --- | --- |

AJ.

ker dejanja pranja denarja, korupcije in organiziranega kriminala, ki jih zagrešijo evropski akterji, resno vplivajo na države v razvoju in predstavljajo oviro za njihov razvoj zaradi plenjenja njihovih naravnih virov, omejevanja njihovih finančnih virov in večanja njihovega javnega dolga;

| AK. | ker internet hudodelskim združbam omogoča, da delujejo hitreje in v večjem obsegu, in je tako spremenil načine izvajanja kriminalnih dejavnosti; ker kibernetska kriminaliteta, zlasti goljufije in izkoriščanje otrok, ostaja vedno večja grožnja in hudodelske združbe uporabljajo spletne športne stave kot orodje za ustvarjanje dobička in pranje denarja po vsem svetu; |
| --- | --- |

AK.

ker internet hudodelskim združbam omogoča, da delujejo hitreje in v večjem obsegu, in je tako spremenil načine izvajanja kriminalnih dejavnosti; ker kibernetska kriminaliteta, zlasti goljufije in izkoriščanje otrok, ostaja vedno večja grožnja in hudodelske združbe uporabljajo spletne športne stave kot orodje za ustvarjanje dobička in pranje denarja po vsem svetu;

| AL. | ker je vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem nova oblika kriminala z visokimi dobički in nizkimi kaznimi ter je zaradi nizke stopnje ugotovljenih kršitev donosen posel za storilce kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

AL.

ker je vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem nova oblika kriminala z visokimi dobički in nizkimi kaznimi ter je zaradi nizke stopnje ugotovljenih kršitev donosen posel za storilce kaznivih dejanj;

Za obrambo državljanov in zakonitega gospodarstva

| AM. | ker zaščita državljanov in zakonitega gospodarstva temelji na politični volji na vseh ravneh, ter odločnih ukrepih proti pojavom organiziranega kriminala, trgovanja z ljudmi, korupcije in pranja denarja, ki povzročajo veliko škodo družbi in zlasti ogrožajo preživetje poštenih podjetnikov, varnost državljanov in potrošnikov in temeljna demokratična načela države; |
| --- | --- |

AM.

ker zaščita državljanov in zakonitega gospodarstva temelji na politični volji na vseh ravneh, ter odločnih ukrepih proti pojavom organiziranega kriminala, trgovanja z ljudmi, korupcije in pranja denarja, ki povzročajo veliko škodo družbi in zlasti ogrožajo preživetje poštenih podjetnikov, varnost državljanov in potrošnikov in temeljna demokratična načela države;

| AN. | ker hudodelske združbe izkoriščajo sodobno tehnologijo, okolja in priložnosti, ki predstavljajo zakonite poslovne priložnosti in cilje; ker imajo hudodelske združbe veliko strokovnega znanja, organizacijo, izkušnje in tehnološko razvitost, podprto z večjo mobilnostjo, povezljivostjo in lažjim potovanjem; ker zaradi tega organizirani kriminal deluje vse manj lokalno, zanj pa je bolj verjetno, da bo izkoriščal razlikujoče se pravne sisteme in nacionalne pravne pristojnosti; |
| --- | --- |

AN.

ker hudodelske združbe izkoriščajo sodobno tehnologijo, okolja in priložnosti, ki predstavljajo zakonite poslovne priložnosti in cilje; ker imajo hudodelske združbe veliko strokovnega znanja, organizacijo, izkušnje in tehnološko razvitost, podprto z večjo mobilnostjo, povezljivostjo in lažjim potovanjem; ker zaradi tega organizirani kriminal deluje vse manj lokalno, zanj pa je bolj verjetno, da bo izkoriščal razlikujoče se pravne sisteme in nacionalne pravne pristojnosti;

| AO. | ker po mnenju Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) prihodki, pridobljeni z nezakonitimi dejavnostmi, na svetovni ravni znašajo približno 3,6 % svetovnega BDP, trenutni tokovi vsega „opranega“ denarja na svetu pa se gibljejo okrog 2,7 % svetovnega BDP; ker Evropska komisija ocenjuje, da stroški korupcije samo v Evropski uniji znašajo približno 120 milijard EUR letno oziroma 1 % BDP EU; ker gre v tem primeru za znatna finančna sredstva, ki so bila odvzeta gospodarskemu in socialnemu razvoju, javnim financam ter blaginji državljanov; |
| --- | --- |

AO.

ker po mnenju Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) prihodki, pridobljeni z nezakonitimi dejavnostmi, na svetovni ravni znašajo približno 3,6 % svetovnega BDP, trenutni tokovi vsega „opranega“ denarja na svetu pa se gibljejo okrog 2,7 % svetovnega BDP; ker Evropska komisija ocenjuje, da stroški korupcije samo v Evropski uniji znašajo približno 120 milijard EUR letno oziroma 1 % BDP EU; ker gre v tem primeru za znatna finančna sredstva, ki so bila odvzeta gospodarskemu in socialnemu razvoju, javnim financam ter blaginji državljanov;

| AP. | ker prihodki od nezakonitih dejavnosti in finančne mreže za pranje denarja negativno vplivajo na gospodarstvo Evropske unije s tem, ko krepijo špekulacije in finančne balone, ki škodijo realnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

AP.

ker prihodki od nezakonitih dejavnosti in finančne mreže za pranje denarja negativno vplivajo na gospodarstvo Evropske unije s tem, ko krepijo špekulacije in finančne balone, ki škodijo realnemu gospodarstvu;

| AQ. | ker korupcija v nekaterih državah resno ogroža demokraciji in ovira pošteno in učinkovito javno upravo; ker odvrača naložbe, kvari delovanje notranjega trga in onemogoča lojalno konkurenco med podjetji in v skrajnem primeru z nepravilnim dodeljevanjem virov ogroža gospodarsko rast, zlasti v škodo javnih storitev na splošno in natančneje socialnih storitev; ker zapletenost birokratskih mehanizmov – in visoko število nepotrebnih predhodnih dovoljenj – lahko zavre poslovne dejavnosti, omejuje zakonite gospodarske dejavnosti in spodbuja podkupovanje uradnikov ali druge oblike korupcije; |
| --- | --- |

AQ.

ker korupcija v nekaterih državah resno ogroža demokraciji in ovira pošteno in učinkovito javno upravo; ker odvrača naložbe, kvari delovanje notranjega trga in onemogoča lojalno konkurenco med podjetji in v skrajnem primeru z nepravilnim dodeljevanjem virov ogroža gospodarsko rast, zlasti v škodo javnih storitev na splošno in natančneje socialnih storitev; ker zapletenost birokratskih mehanizmov – in visoko število nepotrebnih predhodnih dovoljenj – lahko zavre poslovne dejavnosti, omejuje zakonite gospodarske dejavnosti in spodbuja podkupovanje uradnikov ali druge oblike korupcije;

| AR. | ker razlike v zakonodaji in izvrševanju v zvezi s podkupovanjem javnih uslužbencev negativno vplivajo na notranji trg, ne le zato, ker ni enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, temveč tudi zaradi tega, ker se tovrstno podkupovanje izvaja tudi znotraj Evropske unije, če podjetja s sedežem v eni državi članici podkupijo javne uslužbence v drugi državi članici in tako ovirajo delovanje trgov; |
| --- | --- |

AR.

ker razlike v zakonodaji in izvrševanju v zvezi s podkupovanjem javnih uslužbencev negativno vplivajo na notranji trg, ne le zato, ker ni enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, temveč tudi zaradi tega, ker se tovrstno podkupovanje izvaja tudi znotraj Evropske unije, če podjetja s sedežem v eni državi članici podkupijo javne uslužbence v drugi državi članici in tako ovirajo delovanje trgov;

| AS. | ker 74 % Evropejcev korupcijo zaznava kot resno nacionalno in nadnacionalno težavo (32) in ker do pojavov korupcije očitno prihaja v vseh družbenih segmentih; ker korupcija poleg tega spodkopava zaupanje državljanov v demokratične institucije in učinkovitost izvoljene vlade pri ohranjanju pravne države, saj ustvarja privilegije in tako spodbuja družbeno neenakost; ker je nezaupanje v politike večje v obdobjih hude gospodarske krize; |
| --- | --- |

AS.

ker 74 % Evropejcev korupcijo zaznava kot resno nacionalno in nadnacionalno težavo (32) in ker do pojavov korupcije očitno prihaja v vseh družbenih segmentih; ker korupcija poleg tega spodkopava zaupanje državljanov v demokratične institucije in učinkovitost izvoljene vlade pri ohranjanju pravne države, saj ustvarja privilegije in tako spodbuja družbeno neenakost; ker je nezaupanje v politike večje v obdobjih hude gospodarske krize;

| AT. | ker so področja, kjer je evidentirana drobna korupcija višja, v smislu odstotnih deležev primerov podkupovanja na posamezen stik, v povprečju naslednja: zdravstvene storitve 6,2 %, storitve, povezane z zemljišči, 5 %, carina 4,8 %, sodstvo 4,2 %, policija 3,8 %, registracije in dovoljenja 3,8 %, šolski sistem 2,5 %, gospodarske javne službe 2,5 %, davčni prihodek 1,9 %; |
| --- | --- |

AT.

ker so področja, kjer je evidentirana drobna korupcija višja, v smislu odstotnih deležev primerov podkupovanja na posamezen stik, v povprečju naslednja: zdravstvene storitve 6,2 %, storitve, povezane z zemljišči, 5 %, carina 4,8 %, sodstvo 4,2 %, policija 3,8 %, registracije in dovoljenja 3,8 %, šolski sistem 2,5 %, gospodarske javne službe 2,5 %, davčni prihodek 1,9 %;

| AU. | ker si na območjih, za katera je značilna večja pojavnost kriminala, sredstva lokalnega gospodarstva nezakonito prilasti organizirani kriminal in ker se ljudje za podjetništvo raje ne odločajo več, kar velja tudi za naložbe iz drugih držav; ker je na teh območjih dostop do posojil za zdrave družbe otežen zaradi visokih stroškov in večjih jamstev, ki jih zahtevajo banke; ker so podjetja s poslovnimi težavami včasih prisiljena, da se obrnejo na hudodelske združbe, da dobijo sredstva za naložbe; |
| --- | --- |

AU.

ker si na območjih, za katera je značilna večja pojavnost kriminala, sredstva lokalnega gospodarstva nezakonito prilasti organizirani kriminal in ker se ljudje za podjetništvo raje ne odločajo več, kar velja tudi za naložbe iz drugih držav; ker je na teh območjih dostop do posojil za zdrave družbe otežen zaradi visokih stroškov in večjih jamstev, ki jih zahtevajo banke; ker so podjetja s poslovnimi težavami včasih prisiljena, da se obrnejo na hudodelske združbe, da dobijo sredstva za naložbe;

| AV. | ker lokalne hudodelske združbe izkoriščajo vrzeli v zakonitih gospodarskih dejavnostih in lahko postanejo pomembni akterji pri dobavi proizvodov za vsakodnevno rabo; ker poleg izsiljevanja in ustrahovanja, ki ogrožata lokalne skupnosti, to spodkopava zakonito ekonomijo in skupnost kot celoto v smislu varnosti podjetij in državljanov; ker kibernetska kriminaliteta in nezakonita trgovina z ustvarjalnimi vsebinami, otroško pornografijo, farmacevtskimi izdelki, dovoljenimi psihotropnimi snovmi in predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, sestavnimi deli, rezervnimi deli in ostalimi proizvodi za običajno vsakodnevno rabo, ter zadevami, povezanimi s pravicami in licencami, ki poteka na spletu, ogroža javno zdravje, varnost, delovna mesta in socialno stabilnost ter lahko povzroči velikansko škodo podjetjem v zadevnih sektorjih in dolgoročno celo ogrozi njihov obstanek; |
| --- | --- |

AV.

ker lokalne hudodelske združbe izkoriščajo vrzeli v zakonitih gospodarskih dejavnostih in lahko postanejo pomembni akterji pri dobavi proizvodov za vsakodnevno rabo; ker poleg izsiljevanja in ustrahovanja, ki ogrožata lokalne skupnosti, to spodkopava zakonito ekonomijo in skupnost kot celoto v smislu varnosti podjetij in državljanov; ker kibernetska kriminaliteta in nezakonita trgovina z ustvarjalnimi vsebinami, otroško pornografijo, farmacevtskimi izdelki, dovoljenimi psihotropnimi snovmi in predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, sestavnimi deli, rezervnimi deli in ostalimi proizvodi za običajno vsakodnevno rabo, ter zadevami, povezanimi s pravicami in licencami, ki poteka na spletu, ogroža javno zdravje, varnost, delovna mesta in socialno stabilnost ter lahko povzroči velikansko škodo podjetjem v zadevnih sektorjih in dolgoročno celo ogrozi njihov obstanek;

| AW. | ker vse več kaznivih dejanj, storjenih v kmetijsko-živilskem sektorju, ne le resno ogroža zdravje evropskih državljanov, temveč precej škoduje tudi tistim državam, za katere je odličnost živil njihova glavna prednost; |
| --- | --- |

AW.

ker vse več kaznivih dejanj, storjenih v kmetijsko-živilskem sektorju, ne le resno ogroža zdravje evropskih državljanov, temveč precej škoduje tudi tistim državam, za katere je odličnost živil njihova glavna prednost;

| AX. | ker sta spolno izkoriščanje otrok na spletu in otroška pornografija posebna grožnja; ker so kibernetska kriminaliteta, zlasti pridobitno usmerjena, in nedovoljeni dostop do informacijskih sistemov pogosto povezane s finančnimi goljufijami; ker se kibernetska kriminaliteta kot ponudba storitev širi, izredno hitro pa se povečuje tudi število zlonamernih programov; ker evropski organi, ki se ukvarjajo s temi vprašanji, potrebujejo dodatna finančna sredstva; |
| --- | --- |

AX.

ker sta spolno izkoriščanje otrok na spletu in otroška pornografija posebna grožnja; ker so kibernetska kriminaliteta, zlasti pridobitno usmerjena, in nedovoljeni dostop do informacijskih sistemov pogosto povezane s finančnimi goljufijami; ker se kibernetska kriminaliteta kot ponudba storitev širi, izredno hitro pa se povečuje tudi število zlonamernih programov; ker evropski organi, ki se ukvarjajo s temi vprašanji, potrebujejo dodatna finančna sredstva;

| AY. | ker se pranje denarja pojavlja v vedno bolj zapletenih oblikah, ki jih je težko izslediti; ker hudodelske združbe za pranje denarja nezakonitega izvora vedno pogosteje uporabljajo nezakonite, včasih pa celo zakonite stavniške mreže, pa tudi prirejanje izidov na športnih dogodkih, zlasti na spletu ter banke v državah, v katerih ni zadostnega nadzora nad denarnimi nakazili, da bi preprečili pranje denarja in davčne utaje; ker bi moralo prirejanje izidov na športnih dogodkih veljati za dobičkonosno obliko organiziranega kriminala; ker bi morali zakonito igranje na srečo kot izraz podjetniških dejavnosti podpirati na podlagi načel subsidiarnosti in proporcionalnosti; |
| --- | --- |

AY.

ker se pranje denarja pojavlja v vedno bolj zapletenih oblikah, ki jih je težko izslediti; ker hudodelske združbe za pranje denarja nezakonitega izvora vedno pogosteje uporabljajo nezakonite, včasih pa celo zakonite stavniške mreže, pa tudi prirejanje izidov na športnih dogodkih, zlasti na spletu ter banke v državah, v katerih ni zadostnega nadzora nad denarnimi nakazili, da bi preprečili pranje denarja in davčne utaje; ker bi moralo prirejanje izidov na športnih dogodkih veljati za dobičkonosno obliko organiziranega kriminala; ker bi morali zakonito igranje na srečo kot izraz podjetniških dejavnosti podpirati na podlagi načel subsidiarnosti in proporcionalnosti;

| AZ. | ker je ponarejanje računovodskih izkazov podjetij pogosto bistvenega pomena za ustvarjanje navidezne likvidnosti, ki prispeva k zmanjšanju davčne obveznosti in se lahko uporabi za namene korupcije in pranja denarja, ob tem pa škoduje lojalni konkurenci in zmanjšuje sposobnost države, da opravlja socialno funkcijo; |
| --- | --- |

AZ.

ker je ponarejanje računovodskih izkazov podjetij pogosto bistvenega pomena za ustvarjanje navidezne likvidnosti, ki prispeva k zmanjšanju davčne obveznosti in se lahko uporabi za namene korupcije in pranja denarja, ob tem pa škoduje lojalni konkurenci in zmanjšuje sposobnost države, da opravlja socialno funkcijo;

| BA. | ker se ocenjuje, da v času varčevanja davčne goljufije stanejo države članice 1 000 milijard EUR na leto; ker izogibanje plačilu davka in davčna utaja nista omejena le na črni trg, temveč sta prisotna tudi v realnem gospodarstvu med zelo znanimi korporacijami; |
| --- | --- |

BA.

ker se ocenjuje, da v času varčevanja davčne goljufije stanejo države članice 1 000 milijard EUR na leto; ker izogibanje plačilu davka in davčna utaja nista omejena le na črni trg, temveč sta prisotna tudi v realnem gospodarstvu med zelo znanimi korporacijami;

Potreba po vzpostavitvi skupnega pristopa na evropski ravni

| BB. | ker je bilo na evropski ravni nekaj že storjenega za vzpostavitev usklajenega zakonodajnega in pravnega okvira na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja; |
| --- | --- |

BB.

ker je bilo na evropski ravni nekaj že storjenega za vzpostavitev usklajenega zakonodajnega in pravnega okvira na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja;

| BC. | ker lahko posebej v primeru čezmejnega kriminala razlike v pristopih držav članic do kriminalitete in razlike med kazenskim materialnim in procesnim pravom lahko ustvarijo vrzeli in slabosti v kazenskih, civilno-pravnih in davčnih pravnih sistemih po vsej Evropski uniji; ker so davčne oaze, države z ohlapnimi bančnimi politikami in odcepljene države, v katerih ni močnih osrednjih oblasti, postale bistvenega pomena za pranje denarja v okviru organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

BC.

ker lahko posebej v primeru čezmejnega kriminala razlike v pristopih držav članic do kriminalitete in razlike med kazenskim materialnim in procesnim pravom lahko ustvarijo vrzeli in slabosti v kazenskih, civilno-pravnih in davčnih pravnih sistemih po vsej Evropski uniji; ker so davčne oaze, države z ohlapnimi bančnimi politikami in odcepljene države, v katerih ni močnih osrednjih oblasti, postale bistvenega pomena za pranje denarja v okviru organiziranega kriminala;

| BD. | ker imajo hudodelske združbe pogosto mednarodno mrežno strukturo in zato ta mednarodna struktura zahteva čezmejni odziv, vključno z učinkovito in celovito komunikacijo ter izmenjavo informacij med ustreznimi nacionalnimi in mednarodnimi agencijami; |
| --- | --- |

BD.

ker imajo hudodelske združbe pogosto mednarodno mrežno strukturo in zato ta mednarodna struktura zahteva čezmejni odziv, vključno z učinkovito in celovito komunikacijo ter izmenjavo informacij med ustreznimi nacionalnimi in mednarodnimi agencijami;

| BE. | ker mora biti zaščita finančnih interesov Unije in evra prednostna naloga, kar zadeva spremljanje vedno pogostejšega pojava preusmerjanja evropskih sredstev, s pomočjo tako imenovanih goljufij v Skupnosti ter ponarejanjem evra; |
| --- | --- |

BE.

ker mora biti zaščita finančnih interesov Unije in evra prednostna naloga, kar zadeva spremljanje vedno pogostejšega pojava preusmerjanja evropskih sredstev, s pomočjo tako imenovanih goljufij v Skupnosti ter ponarejanjem evra;

| BF. | ker so bili za zaščito finančnih interesov EU in boj z nadnacionalnimi in čezmejnimi kriminalnimi in nezakonitimi dejavnostmi na evropski ravni razviti programi, kot so Hercule, Fiscalis, Customs in Pericles; |
| --- | --- |

BF.

ker so bili za zaščito finančnih interesov EU in boj z nadnacionalnimi in čezmejnimi kriminalnimi in nezakonitimi dejavnostmi na evropski ravni razviti programi, kot so Hercule, Fiscalis, Customs in Pericles;

| BG. | ker so glavni sovražnik evroobmočja odstopanja v rasti produktivnosti med državami članicami; ker srednje- in dolgoročno ustvarjajo razlike v smislu konkurenčnosti, ki jih ni mogoče popraviti z devalvacijo denarja in vodijo do strogih in politično nevzdržnih varčevalnih programov, namenjenih notranji devalvaciji; ker sistemska korupcija v javnem sektorju, ki je glavna ovira za učinkovitost, neposredne tuje naložbe in inovacije, tako preprečuje pravilno delovanje monetarne unije; |
| --- | --- |

BG.

ker so glavni sovražnik evroobmočja odstopanja v rasti produktivnosti med državami članicami; ker srednje- in dolgoročno ustvarjajo razlike v smislu konkurenčnosti, ki jih ni mogoče popraviti z devalvacijo denarja in vodijo do strogih in politično nevzdržnih varčevalnih programov, namenjenih notranji devalvaciji; ker sistemska korupcija v javnem sektorju, ki je glavna ovira za učinkovitost, neposredne tuje naložbe in inovacije, tako preprečuje pravilno delovanje monetarne unije;

| BH. | ker je vsaj 20 milijonov primerov drobne korupcije v javnem sektorju v EU in je očitno, da ima ta pojav tudi učinek prelivanja v delih javne uprave v državah članicah (in pri ustreznih političnih osebnostih), ki so odgovorni za upravljanje sredstev EU in drugih finančnih interesov; |
| --- | --- |

BH.

ker je vsaj 20 milijonov primerov drobne korupcije v javnem sektorju v EU in je očitno, da ima ta pojav tudi učinek prelivanja v delih javne uprave v državah članicah (in pri ustreznih političnih osebnostih), ki so odgovorni za upravljanje sredstev EU in drugih finančnih interesov;

| BI. | ker v Evropi obstaja velika davčna vrzel – po ocenah se zaradi davčnih goljufij in izogibanja plačilu davka vsako leto izgubi 1 000 milijard evrov, kar predstavlja letni strošek približno 2 000 evrov na vsakega državljana EU; |
| --- | --- |

BI.

ker v Evropi obstaja velika davčna vrzel – po ocenah se zaradi davčnih goljufij in izogibanja plačilu davka vsako leto izgubi 1 000 milijard evrov, kar predstavlja letni strošek približno 2 000 evrov na vsakega državljana EU;

| BJ. | ker je treba za preprečevanje pojavov organiziranega kriminala zakonodajalcem v državah članicah omogočiti, da se hitro in učinkovito odzovejo na spremenjene strukture in nove oblike kriminala, zlasti po sprejetju Lizbonske pogodbe, ki državam članicam nalaga, da Uniji zagotavlja svobodo, varnost in pravico; |
| --- | --- |

BJ.

ker je treba za preprečevanje pojavov organiziranega kriminala zakonodajalcem v državah članicah omogočiti, da se hitro in učinkovito odzovejo na spremenjene strukture in nove oblike kriminala, zlasti po sprejetju Lizbonske pogodbe, ki državam članicam nalaga, da Uniji zagotavlja svobodo, varnost in pravico;

| BK. | ker mora evropski pristop k boju proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja temeljiti na najboljši razpoložljivi oceni ogroženosti in na krepitvi pravosodnega in policijskega sodelovanja, vključno s tretjimi državami, enotni opredelitvi kaznivih dejanj, kot sta sodelovanje v hudodelski združbi in lastno pranje denarja, kaznivosti vseh oblik korupcije, približevanje zakonodaje držav članic glede nekaterih postopkovnih mehanizmov, kot so zastaralni rok, vzpostavitev učinkovitih načinov za zaplembo in vračilo premoženjske koristi na podlagi organiziranega kriminala in korupcije, krepitvi odgovornosti vlade, politikov, pravnikov, notarjev, nepremičninskih posrednikov, zavarovalnic in drugih podjetij, usposabljanju policije in sodstva, pa tudi na izmenjavi najboljših praks v povezavi z ustreznimi načini preprečevanja; |
| --- | --- |

BK.

ker mora evropski pristop k boju proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja temeljiti na najboljši razpoložljivi oceni ogroženosti in na krepitvi pravosodnega in policijskega sodelovanja, vključno s tretjimi državami, enotni opredelitvi kaznivih dejanj, kot sta sodelovanje v hudodelski združbi in lastno pranje denarja, kaznivosti vseh oblik korupcije, približevanje zakonodaje držav članic glede nekaterih postopkovnih mehanizmov, kot so zastaralni rok, vzpostavitev učinkovitih načinov za zaplembo in vračilo premoženjske koristi na podlagi organiziranega kriminala in korupcije, krepitvi odgovornosti vlade, politikov, pravnikov, notarjev, nepremičninskih posrednikov, zavarovalnic in drugih podjetij, usposabljanju policije in sodstva, pa tudi na izmenjavi najboljših praks v povezavi z ustreznimi načini preprečevanja;

| BL. | ker je vzajemno priznavanje priznano kot temeljno načelo, ki daje podlago pravosodnemu sodelovanju v civilnih in kazenskih zadevah med državami članicami EU; |
| --- | --- |

BL.

ker je vzajemno priznavanje priznano kot temeljno načelo, ki daje podlago pravosodnemu sodelovanju v civilnih in kazenskih zadevah med državami članicami EU;

| BM. | ker je boj proti trgovini z ljudmi prednostna naloga za EU, saj je bilo od devetdesetih let naprej razvitih veliko pobud, ukrepov in programov financiranja ter pravni okvir; ker člen 5 Listine EU o temeljnih pravicah izrecno prepoveduje trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

BM.

ker je boj proti trgovini z ljudmi prednostna naloga za EU, saj je bilo od devetdesetih let naprej razvitih veliko pobud, ukrepov in programov financiranja ter pravni okvir; ker člen 5 Listine EU o temeljnih pravicah izrecno prepoveduje trgovino z ljudmi;

| BN. | ker je za to, da bi države članice sodelovale pri boju proti kriminalu in pri omogočanju, da pravosodni sistemi delujejo, potrebno vzajemno zaupanje med pravosodnimi organi v EU; ker načelo vzajemnega zaupanja zahteva vzpostavitev minimalnih standardov varnosti na najvišji mogoči ravni; |
| --- | --- |

BN.

ker je za to, da bi države članice sodelovale pri boju proti kriminalu in pri omogočanju, da pravosodni sistemi delujejo, potrebno vzajemno zaupanje med pravosodnimi organi v EU; ker načelo vzajemnega zaupanja zahteva vzpostavitev minimalnih standardov varnosti na najvišji mogoči ravni;

| BO. | ker so se kazensko pravo in sistemi kazenskih postopkov držav članic razvijali skozi stoletja; ker ima vsaka država članica svoje značilnosti in posebnosti in ker je zato treba ključna področja kazenskega prava prepustiti državam članicam; |
| --- | --- |

BO.

ker so se kazensko pravo in sistemi kazenskih postopkov držav članic razvijali skozi stoletja; ker ima vsaka država članica svoje značilnosti in posebnosti in ker je zato treba ključna področja kazenskega prava prepustiti državam članicam;

| BP. | ker je med pričami in osebami, ki sodelujejo s pravosodnimi organi, bistvena razlika; ker je dolžnost držav članic in Evropske unije, da zaščiti in zagotovi varnost tistih, ki so se zoperstavili organiziranemu kriminalu in mafijskim združbam ter s tem ogrozili svoje življenje in življenje svojih dragih; |
| --- | --- |

BP.

ker je med pričami in osebami, ki sodelujejo s pravosodnimi organi, bistvena razlika; ker je dolžnost držav članic in Evropske unije, da zaščiti in zagotovi varnost tistih, ki so se zoperstavili organiziranemu kriminalu in mafijskim združbam ter s tem ogrozili svoje življenje in življenje svojih dragih;

| BQ. | ker je kljub temu, da je oddaja ponudb za javna naročila strogo nadzorovana, poznejše trošenje denarja daleč od preglednega in ker se zahteve po izjavah o interesu med državami članicami zelo razlikujejo; |
| --- | --- |

BQ.

ker je kljub temu, da je oddaja ponudb za javna naročila strogo nadzorovana, poznejše trošenje denarja daleč od preglednega in ker se zahteve po izjavah o interesu med državami članicami zelo razlikujejo;

Za enoten in dosleden zakonodajni okvir

| 1. | meni, da je treba na ravni EU pripraviti ustrezen politični odziv za boj proti prisotnosti hudodelskih združb in mafije, in sicer z natančnim in pravočasnim akcijskim načrtom, ki bo določal zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, namenjene odpravi teh združb ter ugotavljanju in izterjavi vsakršne oblike bogastva, ki je neposredno ali posredno povezano z njimi; |
| --- | --- |

1.

meni, da je treba na ravni EU pripraviti ustrezen politični odziv za boj proti prisotnosti hudodelskih združb in mafije, in sicer z natančnim in pravočasnim akcijskim načrtom, ki bo določal zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, namenjene odpravi teh združb ter ugotavljanju in izterjavi vsakršne oblike bogastva, ki je neposredno ali posredno povezano z njimi;

| 2. | izraža prepričanje, da se je za uspešen boj proti organiziranemu kriminalu in mafiji ter za izkoreninjenje pojavov, kot sta korupcija in pranje denarja, ki skupaj omejujeta svobodo, pravice in varnost državljanov EU in prihodnjih generacij, treba ne le odzvati na takšno kriminalno dejavnost, ampak si tudi močno prizadevati za njeno preprečevanje; |
| --- | --- |

2.

izraža prepričanje, da se je za uspešen boj proti organiziranemu kriminalu in mafiji ter za izkoreninjenje pojavov, kot sta korupcija in pranje denarja, ki skupaj omejujeta svobodo, pravice in varnost državljanov EU in prihodnjih generacij, treba ne le odzvati na takšno kriminalno dejavnost, ampak si tudi močno prizadevati za njeno preprečevanje;

| 3. | poziva Komisijo, naj predloži skupne pravne standarde in modele povezovanja in sodelovanja med državami članicami; zlasti jo poziva, naj na podlagi poročila o oceni izvajanja okvirnega sklepa o organiziranem kriminalu na podlagi najnaprednejše zakonodaje držav članic predloži zakonodajni predlog, ki bo vseboval enotno opredelitev kaznivega dejanja, ki bi moral vključevati med drugim kaznivo dejanje združevanja z mafijskim vzorcem, s poudarkom, da so hudodelske združbe te vrste podjetniško naravnane in ustrahovalne narave ob upoštevanju člena 2(a) Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; poudarja, da morajo predlogi določb kazenskega materialnega prava EU upoštevati temeljne pravice in načeli subsidiarnosti in sorazmernost ter stališča iz resolucije Parlamenta z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj predloži skupne pravne standarde in modele povezovanja in sodelovanja med državami članicami; zlasti jo poziva, naj na podlagi poročila o oceni izvajanja okvirnega sklepa o organiziranem kriminalu na podlagi najnaprednejše zakonodaje držav članic predloži zakonodajni predlog, ki bo vseboval enotno opredelitev kaznivega dejanja, ki bi moral vključevati med drugim kaznivo dejanje združevanja z mafijskim vzorcem, s poudarkom, da so hudodelske združbe te vrste podjetniško naravnane in ustrahovalne narave ob upoštevanju člena 2(a) Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; poudarja, da morajo predlogi določb kazenskega materialnega prava EU upoštevati temeljne pravice in načeli subsidiarnosti in sorazmernost ter stališča iz resolucije Parlamenta z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava;

| 4. | poziva Komisijo, naj pripravi skupno opredelitev korupcije za oblikovanje usklajene splošne politike proti korupciji; priporoča, naj Komisija v svojem poročilu o ukrepih za boj proti korupciji, ki so jih sprejele države članice in ki naj bi bilo objavljeno v letu 2013, upošteva vse oblike korupcije tako v javnem kot tudi v zasebnem sektorju, vključno z neprofitnimi organizacijami, in pri tem poudari najboljše nacionalne izkušnje pri boju s korupcijo ter zagotovi natančen način za merjenje tega pojava, vključno s celostnim pregledom ranljivih področij korupcije po posameznih državah; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in konferenci držav pogodbenic Konvencije Združenih narodov proti korupciji (UNCAC) redno poroča o ukrepih za boj proti korupciji, ki so jih sprejele države članice in EU, ter posodobi veljavno evropsko zakonodajo na tem področju; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pripravi skupno opredelitev korupcije za oblikovanje usklajene splošne politike proti korupciji; priporoča, naj Komisija v svojem poročilu o ukrepih za boj proti korupciji, ki so jih sprejele države članice in ki naj bi bilo objavljeno v letu 2013, upošteva vse oblike korupcije tako v javnem kot tudi v zasebnem sektorju, vključno z neprofitnimi organizacijami, in pri tem poudari najboljše nacionalne izkušnje pri boju s korupcijo ter zagotovi natančen način za merjenje tega pojava, vključno s celostnim pregledom ranljivih področij korupcije po posameznih državah; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in konferenci držav pogodbenic Konvencije Združenih narodov proti korupciji (UNCAC) redno poroča o ukrepih za boj proti korupciji, ki so jih sprejele države članice in EU, ter posodobi veljavno evropsko zakonodajo na tem področju;

| 5. | meni, da bi moral učinkovit pravni okvir na področju pranja denarja ustrezno upoštevati medsebojni vpliv med določbami na področju boja proti pranju denarja in temeljno pravico do varstva osebnih podatkov, da bi se to področje obravnavalo brez zniževanja standardov varstva podatkov; v zvezi s tem pozdravlja sistem za varstvo podatkov, ki ga uporablja Europol; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi moral učinkovit pravni okvir na področju pranja denarja ustrezno upoštevati medsebojni vpliv med določbami na področju boja proti pranju denarja in temeljno pravico do varstva osebnih podatkov, da bi se to področje obravnavalo brez zniževanja standardov varstva podatkov; v zvezi s tem pozdravlja sistem za varstvo podatkov, ki ga uporablja Europol;

| 6. | poziva Komisijo, naj v svoj predlog za uskladitev kazenskega prava na področju pranja denarja, ki bo predvidoma objavljen leta 2013, vključi enotno opredelitev kaznivega dejanja lastnega pranja denarja na podlagi najboljših praks držav članic, in naj kot predhodno kaznivo dejanje obravnava vsako kaznivo dejanje, ki velja kot hudo kaznivo dejanje, ker bi lahko storilcu prineslo dobiček; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj v svoj predlog za uskladitev kazenskega prava na področju pranja denarja, ki bo predvidoma objavljen leta 2013, vključi enotno opredelitev kaznivega dejanja lastnega pranja denarja na podlagi najboljših praks držav članic, in naj kot predhodno kaznivo dejanje obravnava vsako kaznivo dejanje, ki velja kot hudo kaznivo dejanje, ker bi lahko storilcu prineslo dobiček;

| 7. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog na podlagi člena 18 direktive o trgovini z ljudmi, ki države članice spodbuja k temu, da uporabo storitev žrtev vseh oblik izkoriščanja trgovine z ljudmi, tako spolnega izkoriščanja kot izkoriščanja delovne sile, obravnavajo kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog na podlagi člena 18 direktive o trgovini z ljudmi, ki države članice spodbuja k temu, da uporabo storitev žrtev vseh oblik izkoriščanja trgovine z ljudmi, tako spolnega izkoriščanja kot izkoriščanja delovne sile, obravnavajo kot kaznivo dejanje;

| 8. | meni, da so pogoji, katerim so izpostavljene žrtve trgovine z ljudmi, in uničujoče posledice, ki jih utrpijo, nesprejemljivi in predstavljajo kazniva dejanja, s katerimi se kršijo človekove pravice; zato poziva Komisijo in države članice, naj trgovino z ljudmi obsodijo kot družbeno nesprejemljivo z odločnimi in stalnimi kampanjami ozaveščanja, ki imajo jasne in načrtovane cilje zmanjševanja; te kampanje se ocenijo enkrat letno v okviru evropskega dneva boja proti trgovini z ljudmi, t.j. 18. oktobra, ter čez pet let v evropskem letu boja proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

8.

meni, da so pogoji, katerim so izpostavljene žrtve trgovine z ljudmi, in uničujoče posledice, ki jih utrpijo, nesprejemljivi in predstavljajo kazniva dejanja, s katerimi se kršijo človekove pravice; zato poziva Komisijo in države članice, naj trgovino z ljudmi obsodijo kot družbeno nesprejemljivo z odločnimi in stalnimi kampanjami ozaveščanja, ki imajo jasne in načrtovane cilje zmanjševanja; te kampanje se ocenijo enkrat letno v okviru evropskega dneva boja proti trgovini z ljudmi, t.j. 18. oktobra, ter čez pet let v evropskem letu boja proti trgovini z ljudmi;

| 9. | priporoča, naj države članice v sodelovanju s Komisijo in Evropskim parlamentom ter ob podpori Europola, Eurojusta in Agencije za temeljne pravice na evropski ravni razvijejo skupne in čim bolj enotne kazalnike za merjenje najmanj obsega, stroškov in družbene škode pojavov organiziranega kriminala, korupcije in pranja denarja, ki jih je mogoče zaznati v Evropski uniji; |
| --- | --- |

9.

priporoča, naj države članice v sodelovanju s Komisijo in Evropskim parlamentom ter ob podpori Europola, Eurojusta in Agencije za temeljne pravice na evropski ravni razvijejo skupne in čim bolj enotne kazalnike za merjenje najmanj obsega, stroškov in družbene škode pojavov organiziranega kriminala, korupcije in pranja denarja, ki jih je mogoče zaznati v Evropski uniji;

| 10. | poziva Evropsko komisijo in Svet, naj predvidita uvedbo evropskega seznama hudodelskih združb po zgledu evropskega seznama organizacij, ki štejejo za teroristične; |
| --- | --- |

10.

poziva Evropsko komisijo in Svet, naj predvidita uvedbo evropskega seznama hudodelskih združb po zgledu evropskega seznama organizacij, ki štejejo za teroristične;

| 11. | priporoča vzpostavitev evropske mreže, ki bo povezovala različne akademske organizacije, ki obravnavajo organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja, da bi spodbudili univerzitetne raziskave na teh področjih; |
| --- | --- |

11.

priporoča vzpostavitev evropske mreže, ki bo povezovala različne akademske organizacije, ki obravnavajo organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja, da bi spodbudili univerzitetne raziskave na teh področjih;

| 12. | vztraja, da je treba v celoti uporabiti obstoječe instrumente vzajemnega priznavanja in sprejeti evropsko zakonodajo, ki bo zagotavljala izvrševanje obsodb in odredb za zaplembo na ozemlju države članice, ki ni država, v kateri so bile te izrečene oziroma izdane; meni, da je treba izboljšati vzajemno pravno pomoč in vzajemno dopustnost dokazov med državami članicami; |
| --- | --- |

12.

vztraja, da je treba v celoti uporabiti obstoječe instrumente vzajemnega priznavanja in sprejeti evropsko zakonodajo, ki bo zagotavljala izvrševanje obsodb in odredb za zaplembo na ozemlju države članice, ki ni država, v kateri so bile te izrečene oziroma izdane; meni, da je treba izboljšati vzajemno pravno pomoč in vzajemno dopustnost dokazov med državami članicami;

| 13. | meni, da se morajo ukrepi za boj proti trgovini z ljudmi in prisilnemu delu osredotočiti na odpravo glavnih vzrokov, kot so svetovne neenakosti; zato poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze v zvezi z razvojno pomočjo in doseganjem razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

13.

meni, da se morajo ukrepi za boj proti trgovini z ljudmi in prisilnemu delu osredotočiti na odpravo glavnih vzrokov, kot so svetovne neenakosti; zato poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze v zvezi z razvojno pomočjo in doseganjem razvojnih ciljev tisočletja;

| 14. | poziva Komisijo in ESZD, naj okrepita zunanjo razsežnost ukrepov in programov, vključno z dvostranskimi sporazumi, za boj proti trgovini z ljudmi s pomočjo preprečevalnih ukrepov v državah izvora in državah prehoda, s posebnim poudarkom na mladoletnih in otrocih brez spremstva; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in ESZD, naj okrepita zunanjo razsežnost ukrepov in programov, vključno z dvostranskimi sporazumi, za boj proti trgovini z ljudmi s pomočjo preprečevalnih ukrepov v državah izvora in državah prehoda, s posebnim poudarkom na mladoletnih in otrocih brez spremstva;

| 15. | poziva Komisijo, naj razvije zanesljiv sistem spremljanja v vsej EU, da bi učinkoviteje spremljali gibanje trgovcev z ljudmi in žrtev te trgovine; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj razvije zanesljiv sistem spremljanja v vsej EU, da bi učinkoviteje spremljali gibanje trgovcev z ljudmi in žrtev te trgovine;

| 16. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami in mednarodnimi organizacijami, ki sodelujejo v boju proti trgovini z ljudmi, čim prej razvije primerljiv in zanesljiv sistem zbiranja podatkov na ravni EU, ki bo temeljil na dogovorjenih in skupnih trdnih kazalnikih; za povečanje prepoznavnosti tega podatkovnega sistema in zavedanja njegove nujnosti, bi bilo koristno vzpostaviti observatorij za boj proti trgovini z ljudmi v okviru že obstoječe spletne strani EU za boj proti trgovini z ljudmi, kamor bi morale svoje podatke vnašati vse institucije EU in sedem sodelujočih agencij, k vnosu podatkov pa bi pozvali tudi nevladne organizacije in druge institucije; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami in mednarodnimi organizacijami, ki sodelujejo v boju proti trgovini z ljudmi, čim prej razvije primerljiv in zanesljiv sistem zbiranja podatkov na ravni EU, ki bo temeljil na dogovorjenih in skupnih trdnih kazalnikih; za povečanje prepoznavnosti tega podatkovnega sistema in zavedanja njegove nujnosti, bi bilo koristno vzpostaviti observatorij za boj proti trgovini z ljudmi v okviru že obstoječe spletne strani EU za boj proti trgovini z ljudmi, kamor bi morale svoje podatke vnašati vse institucije EU in sedem sodelujočih agencij, k vnosu podatkov pa bi pozvali tudi nevladne organizacije in druge institucije;

| 17. | zahteva, da Komisija izvede priporočilo iz strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da Komisija izvede priporočilo iz strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016;

| 18. | poziva Komisijo, naj izpolni potrebne pogoje za uvedbo evropske telefonske linije za pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, ki bo pripomogla k ozaveščanju o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj izpolni potrebne pogoje za uvedbo evropske telefonske linije za pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, ki bo pripomogla k ozaveščanju o njihovih pravicah;

| 19. | poziva Komisijo, naj nameni več sredstev za boj proti uporabi družbenega mreženja in kibernetskega kriminala pri trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj nameni več sredstev za boj proti uporabi družbenega mreženja in kibernetskega kriminala pri trgovini z ljudmi;

| 20. | poziva Komisijo, naj glede na to, da kaznivo dejanje trgovine z ljudmi ni omejeno na eno samo državo članico, poveča čezmejno pravosodno in policijsko sodelovanje med državami članicami EU in agencijami EU; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj glede na to, da kaznivo dejanje trgovine z ljudmi ni omejeno na eno samo državo članico, poveča čezmejno pravosodno in policijsko sodelovanje med državami članicami EU in agencijami EU;

| 21. | poziva h krepitvi kazni za bančne in finančne institucije, ki so sokrive za prikrivanje in/ali pranje prihodkov od dejavnosti organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

21.

poziva h krepitvi kazni za bančne in finančne institucije, ki so sokrive za prikrivanje in/ali pranje prihodkov od dejavnosti organiziranega kriminala;

Boj proti dejavnostim organiziranega kriminala in korupcije ter njihovo preprečevanje s poseganjem v sredstva in premoženje

| 22. | kar zadeva zaplembo, poziva države članice naj na podlagi najnaprednejše nacionalne zakonodaje premislijo o izvajanju modelov civilnega prava za zaseg imetja v primerih, ko je po presoji verjetnosti in če je podano dovoljenje sodišča, mogoče ugotoviti, da bi bila lahko ta sredstva pridobljena s kriminalnimi dejavnostmi ali se uporabljajo za kriminalne dejavnosti; meni, da bi se preventivni modeli zaplembe lahko predvideli po sklepu sodišča, skladno z ustavnimi nacionalnimi jamstvi in brez poseganja v pravico do premoženja in v pravico do obrambe; poleg tega spodbuja države članice, naj podpirajo uporabo nezakonito pridobljenega premoženja v družbene namene; predlaga, naj se sprejmejo ukrepi in uporabijo sredstva za financiranje ukrepov za zaščito zaplenjenega premoženja zavoljo ohranjanja njegove neokrnjenosti; |
| --- | --- |

22.

kar zadeva zaplembo, poziva države članice naj na podlagi najnaprednejše nacionalne zakonodaje premislijo o izvajanju modelov civilnega prava za zaseg imetja v primerih, ko je po presoji verjetnosti in če je podano dovoljenje sodišča, mogoče ugotoviti, da bi bila lahko ta sredstva pridobljena s kriminalnimi dejavnostmi ali se uporabljajo za kriminalne dejavnosti; meni, da bi se preventivni modeli zaplembe lahko predvideli po sklepu sodišča, skladno z ustavnimi nacionalnimi jamstvi in brez poseganja v pravico do premoženja in v pravico do obrambe; poleg tega spodbuja države članice, naj podpirajo uporabo nezakonito pridobljenega premoženja v družbene namene; predlaga, naj se sprejmejo ukrepi in uporabijo sredstva za financiranje ukrepov za zaščito zaplenjenega premoženja zavoljo ohranjanja njegove neokrnjenosti;

| 23. | priporoča, naj se gospodarski subjekt vsaj za pet let izključi iz sodelovanja v vseh javnih naročilih po celotni EU, če je bil pravnomočno obsojen zaradi sodelovanja v hudodelski združbi, pranja denarja, ali financiranja terorizma, sodelovanja pri izkoriščanju trgovine z ljudmi ali dela otrok, korupcije ali drugih hudih kaznivih dejanj zoper javni interes, če so ta kazniva dejanja povzročila izgubo davčnih prihodkov ali povzročila družbeno škodo, pa tudi zaradi ostalih posebno hudih kaznivih dejanj čezmejnih razsežnosti, navedenih v členu 83(1) PDEU (evropska kazniva dejanja), in sicer tudi takrat, ko takšen razlog za izključitev nastopi med postopkom oddaje naročil; meni, da morajo postopki javnih naročil temeljiti na načelu zakonitosti, in da je treba v tem okviru določiti merilo ekonomsko najugodnejše ponudbe, da bi zagotovili preglednost (ki jo je treba doseči vsaj za e-javna naročila) in preprečili goljufije, korupcijo in druge resne nepravilnosti; poziva službe Komisije, naj pripravijo strukturo ali programe sodelovanja, da se zagotovi celosten pristop do boja proti kaznivim dejanjem korupcije v zvezi z javnimi naročili; |
| --- | --- |

23.

priporoča, naj se gospodarski subjekt vsaj za pet let izključi iz sodelovanja v vseh javnih naročilih po celotni EU, če je bil pravnomočno obsojen zaradi sodelovanja v hudodelski združbi, pranja denarja, ali financiranja terorizma, sodelovanja pri izkoriščanju trgovine z ljudmi ali dela otrok, korupcije ali drugih hudih kaznivih dejanj zoper javni interes, če so ta kazniva dejanja povzročila izgubo davčnih prihodkov ali povzročila družbeno škodo, pa tudi zaradi ostalih posebno hudih kaznivih dejanj čezmejnih razsežnosti, navedenih v členu 83(1) PDEU (evropska kazniva dejanja), in sicer tudi takrat, ko takšen razlog za izključitev nastopi med postopkom oddaje naročil; meni, da morajo postopki javnih naročil temeljiti na načelu zakonitosti, in da je treba v tem okviru določiti merilo ekonomsko najugodnejše ponudbe, da bi zagotovili preglednost (ki jo je treba doseči vsaj za e-javna naročila) in preprečili goljufije, korupcijo in druge resne nepravilnosti; poziva službe Komisije, naj pripravijo strukturo ali programe sodelovanja, da se zagotovi celosten pristop do boja proti kaznivim dejanjem korupcije v zvezi z javnimi naročili;

| 24. | ugotavlja, da obstaja povezava med zakonitimi in nezakonitimi poslovnimi dejavnostmi, saj v nekaterih primerih zakoniti interesi zagotavljajo vire za nezakonite dejavnosti; poudarja, da spremljanje toka zakonitih interesov lahko pomaga pri prepoznavanju premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da obstaja povezava med zakonitimi in nezakonitimi poslovnimi dejavnostmi, saj v nekaterih primerih zakoniti interesi zagotavljajo vire za nezakonite dejavnosti; poudarja, da spremljanje toka zakonitih interesov lahko pomaga pri prepoznavanju premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji;

| 25. | meni, da bi morali biti v boju proti trgovini z drogami in drugim kaznivim dejanjem, ki so odraz organiziranega kriminala, ukrepi pravosodnih in policijskih organov podprti s sodelovanjem med Eurojustom in Europolom, pa tudi z dogovori o sodelovanju, brez poseganja v dolžnost varovanja poslovne tajnosti, s prometnim, logističnim in kemijskim sektorjem, ponudniki internetnih storitev, bankami in ponudniki finančnih storitev v državah članicah in v tretjih državah; poudarja, da se je treba proti ponudbi drog boriti s strogim nadzorom njihovih predhodnih sestavin, in pozdravlja predlog Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 273/2004, ki določa načine za izboljšanje preprečevanja preusmerjanja anhidrida ocetne kisline z notranjega trga EU, na primer z razširitvijo zahteve za registracijo te snovi; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morali biti v boju proti trgovini z drogami in drugim kaznivim dejanjem, ki so odraz organiziranega kriminala, ukrepi pravosodnih in policijskih organov podprti s sodelovanjem med Eurojustom in Europolom, pa tudi z dogovori o sodelovanju, brez poseganja v dolžnost varovanja poslovne tajnosti, s prometnim, logističnim in kemijskim sektorjem, ponudniki internetnih storitev, bankami in ponudniki finančnih storitev v državah članicah in v tretjih državah; poudarja, da se je treba proti ponudbi drog boriti s strogim nadzorom njihovih predhodnih sestavin, in pozdravlja predlog Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 273/2004, ki določa načine za izboljšanje preprečevanja preusmerjanja anhidrida ocetne kisline z notranjega trga EU, na primer z razširitvijo zahteve za registracijo te snovi;

| 26. | izraža zaskrbljenost zaradi neučinkovitosti preiskovalnih orodij v različnih nacionalnih pravnih sistemih, ki ne upoštevajo potrebe po ustreznem in specifičnem sklopu orodij za boj proti hudodelskim združbam in mafiji; ponovno poziva Komisijo, kot je to storil že v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2011, naj pripravi primerjalno študijo posebnih preiskovalnih tehnik, ki se trenutno uporabljajo v različnih državah članicah, da bi zagotovila podlago za ukrepanje na ravni EU in tako odgovorne organe opremila s potrebnimi preiskovalnimi orodji, ki temeljijo na obstoječih najboljših praksah; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost zaradi neučinkovitosti preiskovalnih orodij v različnih nacionalnih pravnih sistemih, ki ne upoštevajo potrebe po ustreznem in specifičnem sklopu orodij za boj proti hudodelskim združbam in mafiji; ponovno poziva Komisijo, kot je to storil že v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2011, naj pripravi primerjalno študijo posebnih preiskovalnih tehnik, ki se trenutno uporabljajo v različnih državah članicah, da bi zagotovila podlago za ukrepanje na ravni EU in tako odgovorne organe opremila s potrebnimi preiskovalnimi orodji, ki temeljijo na obstoječih najboljših praksah;

| 27. | poziva Komisijo, države članice in podjetja, naj uvedejo konkretne ukrepe za izboljšanje sledljivosti svojih izdelkov (na primer označevanje države porekla na kmetijskih živilskih izdelkih, žige o preizkušanju strelnega orožja ali digitalne kode za davčno identifikacijo cigaret in alkoholnih pijač in zdravil na recept), da bi zaščitili zdravje državljanov, povečali njihovo varnost, preprečili tihotapljenje in se učinkoviteje borili proti nedovoljeni trgovini; izraža obžalovanje, ker države članice niso želele uvesti sledljivosti v posodobitev carinskega zakonika Evropske unije; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, države članice in podjetja, naj uvedejo konkretne ukrepe za izboljšanje sledljivosti svojih izdelkov (na primer označevanje države porekla na kmetijskih živilskih izdelkih, žige o preizkušanju strelnega orožja ali digitalne kode za davčno identifikacijo cigaret in alkoholnih pijač in zdravil na recept), da bi zaščitili zdravje državljanov, povečali njihovo varnost, preprečili tihotapljenje in se učinkoviteje borili proti nedovoljeni trgovini; izraža obžalovanje, ker države članice niso želele uvesti sledljivosti v posodobitev carinskega zakonika Evropske unije;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo medsebojno pomorsko sodelovanje na področju boja proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju drog in ostalih nezakonitih in ponarejenih izdelkov preko notranjih in zunanjih morskih meja Unije; priznava, da upravljanje meja vsebuje tudi razsežnost migracije, povezano s temeljnimi pravicami migrantov, vključno z morebitno pravico do azila, ter zaščito in pomoč zlasti mladoletnim žrtvam trgovine z ljudmi ali prisilnega dela; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo medsebojno pomorsko sodelovanje na področju boja proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju drog in ostalih nezakonitih in ponarejenih izdelkov preko notranjih in zunanjih morskih meja Unije; priznava, da upravljanje meja vsebuje tudi razsežnost migracije, povezano s temeljnimi pravicami migrantov, vključno z morebitno pravico do azila, ter zaščito in pomoč zlasti mladoletnim žrtvam trgovine z ljudmi ali prisilnega dela;

| 29. | meni, da je treba brez odlašanja pripraviti akcijski načrt za vseevropski zakonodajni okvir za kazensko pravo in uvedbo operativnih orodij za boj proti kibernetskemu kriminalu, da bi povečali mednarodno sodelovanje in s podporo Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3), da bi državljanom, zlasti ranljivim osebam, podjetjem in javnim organom zagotovili visoko raven varnosti brez poseganja v svobodo do informacij in zaščito podatkov; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba brez odlašanja pripraviti akcijski načrt za vseevropski zakonodajni okvir za kazensko pravo in uvedbo operativnih orodij za boj proti kibernetskemu kriminalu, da bi povečali mednarodno sodelovanje in s podporo Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3), da bi državljanom, zlasti ranljivim osebam, podjetjem in javnim organom zagotovili visoko raven varnosti brez poseganja v svobodo do informacij in zaščito podatkov;

| 30. | izraža zaskrbljenost zaradi močne povezave, ki so jo pravosodni organi in policija zasledili med organiziranim kriminalom in terorizmom v povezavi s financiranjem nezakonitih dejavnosti terorističnih skupin s prihodki od nezakonite trgovine na mednarodni ravni; poziva države članice, naj okrepijo svoje ukrepe v boju proti tem dejavnostim; |
| --- | --- |

30.

izraža zaskrbljenost zaradi močne povezave, ki so jo pravosodni organi in policija zasledili med organiziranim kriminalom in terorizmom v povezavi s financiranjem nezakonitih dejavnosti terorističnih skupin s prihodki od nezakonite trgovine na mednarodni ravni; poziva države članice, naj okrepijo svoje ukrepe v boju proti tem dejavnostim;

| 31. | poziva države članice, naj brez nadaljnjega odlašanja sprejmejo svoje nacionalne strategije za informacijsko varnost, saj organizirane kriminalne družbe vedno bolj uporabljajo splet in njegove nezakonite instrumente; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj brez nadaljnjega odlašanja sprejmejo svoje nacionalne strategije za informacijsko varnost, saj organizirane kriminalne družbe vedno bolj uporabljajo splet in njegove nezakonite instrumente;

| 32. | poziva Komisijo, naj razvije Listino EU za zaščito in pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, da se na način, ki je skladnejši, učinkovitejši in koristnejši za vse zainteresirane strani, zberejo vsi obstoječi kazalniki, ukrepi, programi in viri za dosego cilja okrepitve zaščite žrtev; poziva Komisijo, naj uvede telefonsko linijo za pomoč žrtvam trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj razvije Listino EU za zaščito in pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, da se na način, ki je skladnejši, učinkovitejši in koristnejši za vse zainteresirane strani, zberejo vsi obstoječi kazalniki, ukrepi, programi in viri za dosego cilja okrepitve zaščite žrtev; poziva Komisijo, naj uvede telefonsko linijo za pomoč žrtvam trgovine z ljudmi;

| 33. | opozarja Komisijo, da je treba zagotoviti posebno obravnavo otrokom, ki so žrtve trgovine z ljudmi, ter izboljšati zaščito mladoletnikov brez spremstva in otrok, s katerimi trgujejo njihove lastne družine (primeri, ki jih je treba upoštevati pri predlogih za vrnitev v države izvora, določitvi skrbnikov itd.); poudarja, da je poleg pristopa glede na spol treba upoštevati tudi vlogo zdravstvenih težav in invalidnosti; |
| --- | --- |

33.

opozarja Komisijo, da je treba zagotoviti posebno obravnavo otrokom, ki so žrtve trgovine z ljudmi, ter izboljšati zaščito mladoletnikov brez spremstva in otrok, s katerimi trgujejo njihove lastne družine (primeri, ki jih je treba upoštevati pri predlogih za vrnitev v države izvora, določitvi skrbnikov itd.); poudarja, da je poleg pristopa glede na spol treba upoštevati tudi vlogo zdravstvenih težav in invalidnosti;

| 34. | poziva Komisijo, naj poveča sredstva za specializirane nevladne organizacije, medije in raziskave, da se okrepijo podpora, zaščita in pomoč žrtvam, da tako njihovo pričanje na sodišču postane manj potrebno; poziva Komisijo, naj okrepi tudi prepoznavnost in ozaveščenost o potrebah žrtev, da se zmanjša povpraševanje in izkoriščanje žrtev trgovine z ljudmi ter spodbudi prihodnost brez žrtev, kar zadeva spolno izkoriščanje in izkoriščanje delovne sile; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj poveča sredstva za specializirane nevladne organizacije, medije in raziskave, da se okrepijo podpora, zaščita in pomoč žrtvam, da tako njihovo pričanje na sodišču postane manj potrebno; poziva Komisijo, naj okrepi tudi prepoznavnost in ozaveščenost o potrebah žrtev, da se zmanjša povpraševanje in izkoriščanje žrtev trgovine z ljudmi ter spodbudi prihodnost brez žrtev, kar zadeva spolno izkoriščanje in izkoriščanje delovne sile;

| 35. | poziva Komisijo, naj razvije sistem učinkovitejših in proaktivnejših finančnih preiskav, ki so ključnega pomena za zmanjšanje pritiska na žrtve trgovine z ljudmi, ki so glavne priče na sojenjih trgovcem; poziva Komisijo, naj agencijam EU, ki sodelujejo v boju proti trgovini z ljudmi, med drugim tudi pri čezmejnem sodelovanju in sodelovanju zunaj meja, nameni izboljšano specializirano usposabljanje in zadostna sredstva; opozarja Komisijo, da ti ukrepi zahtevajo celosten pristop, ki spodbuja večdisciplinarno sodelovanje na lokalni, nacionalni in nadnacionalni ravni, ter podpira države članice pri oblikovanju, med drugim, posebnih nacionalnih policijskih obveščevalnih enot in pri pospeševanju sodelovanja med upravnimi organi in organi kazenskega pregona; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj razvije sistem učinkovitejših in proaktivnejših finančnih preiskav, ki so ključnega pomena za zmanjšanje pritiska na žrtve trgovine z ljudmi, ki so glavne priče na sojenjih trgovcem; poziva Komisijo, naj agencijam EU, ki sodelujejo v boju proti trgovini z ljudmi, med drugim tudi pri čezmejnem sodelovanju in sodelovanju zunaj meja, nameni izboljšano specializirano usposabljanje in zadostna sredstva; opozarja Komisijo, da ti ukrepi zahtevajo celosten pristop, ki spodbuja večdisciplinarno sodelovanje na lokalni, nacionalni in nadnacionalni ravni, ter podpira države članice pri oblikovanju, med drugim, posebnih nacionalnih policijskih obveščevalnih enot in pri pospeševanju sodelovanja med upravnimi organi in organi kazenskega pregona;

Krepitev pravosodnega in policijskega sodelovanja na evropski in mednarodni ravni

| 36. | poudarja, da je pomembno okrepiti sodelovanje in povečati preglednost, tako da se vzpostavi učinkovita izmenjava informacij na področju pravosodja in kazenskega pregona med državami članicami, Europolom, Eurojustom, Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA) ter ustreznimi organi tretjih držav, zlasti sosednjimi državami EU, da bi izboljšali sisteme za zbiranje dokazov in zagotovili učinkovito obdelavo in izmenjavo podatkov in informacij, potrebnih za preiskovanje kaznivih dejanj, vključno s tistimi zoper finančne interese Evropske unije, pri tem pa v celoti spoštujejo načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, pa tudi temeljne pravice v Uniji; v zvezi s tem poziva pristojne organe v državah članicah, naj uporabljajo sprejete instrumente za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ki so pomembna orodja za zagotovitev učinkovitega boja proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu; poziva Komisijo, naj pripravi načrt za še tesnejše pravosodno in policijsko sodelovanje, v okviru katerega naj ustanovi kazensko preiskovalno telo, ki je pristojno za preiskovanje kršitev in kaznivih dejanj v EU; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je pomembno okrepiti sodelovanje in povečati preglednost, tako da se vzpostavi učinkovita izmenjava informacij na področju pravosodja in kazenskega pregona med državami članicami, Europolom, Eurojustom, Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA) ter ustreznimi organi tretjih držav, zlasti sosednjimi državami EU, da bi izboljšali sisteme za zbiranje dokazov in zagotovili učinkovito obdelavo in izmenjavo podatkov in informacij, potrebnih za preiskovanje kaznivih dejanj, vključno s tistimi zoper finančne interese Evropske unije, pri tem pa v celoti spoštujejo načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, pa tudi temeljne pravice v Uniji; v zvezi s tem poziva pristojne organe v državah članicah, naj uporabljajo sprejete instrumente za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ki so pomembna orodja za zagotovitev učinkovitega boja proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu; poziva Komisijo, naj pripravi načrt za še tesnejše pravosodno in policijsko sodelovanje, v okviru katerega naj ustanovi kazensko preiskovalno telo, ki je pristojno za preiskovanje kršitev in kaznivih dejanj v EU;

| 37. | poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi posebnih klavzul o sodelovanju na področju boja proti nezakonitemu trgovanju, organiziranemu kriminalu in pranju denarja v svoje pridružitvene in trgovinske sporazume s tretjimi državami; opozarja na nezadostno mednarodno sodelovanje, zlasti s tranzitnimi ali izvornimi državami; priznava potrebo po odločnem diplomatskem ukrepanju, da se organe te države spodbudi k ustreznim dogovorom o sodelovanju oziroma izpolnjevanju podpisanih sporazumov; poudarja pomen mehanizma zaprosil za pravno pomoč; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi posebnih klavzul o sodelovanju na področju boja proti nezakonitemu trgovanju, organiziranemu kriminalu in pranju denarja v svoje pridružitvene in trgovinske sporazume s tretjimi državami; opozarja na nezadostno mednarodno sodelovanje, zlasti s tranzitnimi ali izvornimi državami; priznava potrebo po odločnem diplomatskem ukrepanju, da se organe te države spodbudi k ustreznim dogovorom o sodelovanju oziroma izpolnjevanju podpisanih sporazumov; poudarja pomen mehanizma zaprosil za pravno pomoč;

| 38. | poudarja, da bi Europol, Eurojust in Cepol morali okrepiti obstoječo mrežo nacionalnih kontaktnih točk za boj proti korupciji ter ji nuditi svojo pomoč; poudarja, da ta mreža ne bi smela služiti le kot mesto za izmenjavo informacij, ampak bi bilo treba te kontaktne točke uporabiti tudi za izboljšanje dvostranskega sodelovanja v konkretnih primerih podkupovanja tujih javnih uslužbencev; priporoča, da kontaktne točke obravnavajo razlike pri določanju prednosti ter razlike v sredstvih in strokovnem znanju ter opozorijo na kakršne koli težave, ki izvirajo iz teh razlik; poudarja, da bi morala mreža spodbujati usklajene ukrepe v primeru, da se podkupovanje zgodi v eni od držav članic na ravni odvisne družbe, katere matična družba ali družba pooblaščenka ima sedež v drugi državi članici; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da bi Europol, Eurojust in Cepol morali okrepiti obstoječo mrežo nacionalnih kontaktnih točk za boj proti korupciji ter ji nuditi svojo pomoč; poudarja, da ta mreža ne bi smela služiti le kot mesto za izmenjavo informacij, ampak bi bilo treba te kontaktne točke uporabiti tudi za izboljšanje dvostranskega sodelovanja v konkretnih primerih podkupovanja tujih javnih uslužbencev; priporoča, da kontaktne točke obravnavajo razlike pri določanju prednosti ter razlike v sredstvih in strokovnem znanju ter opozorijo na kakršne koli težave, ki izvirajo iz teh razlik; poudarja, da bi morala mreža spodbujati usklajene ukrepe v primeru, da se podkupovanje zgodi v eni od držav članic na ravni odvisne družbe, katere matična družba ali družba pooblaščenka ima sedež v drugi državi članici;

| 39. | poziva države članice, naj hitro in celovito izvajajo veljavno zakonodajo EU, da bo Unija lahko usklajeno ukrepala v boju proti kriminalu; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj hitro in celovito izvajajo veljavno zakonodajo EU, da bo Unija lahko usklajeno ukrepala v boju proti kriminalu;

| 40. | poziva vse države članice, naj se zavežejo celovitemu izkoriščanju agencij Europol in Eurojust, katerih delovanje in rezultati so, ne glede na trenutne reforme in potrebne izboljšave, v veliki meri odvisni od stopnje udeležbe, zaupanja in sodelovanja nacionalnih preiskovalnih in pravosodnih organov; |
| --- | --- |

40.

poziva vse države članice, naj se zavežejo celovitemu izkoriščanju agencij Europol in Eurojust, katerih delovanje in rezultati so, ne glede na trenutne reforme in potrebne izboljšave, v veliki meri odvisni od stopnje udeležbe, zaupanja in sodelovanja nacionalnih preiskovalnih in pravosodnih organov;

| 41. | poudarja, da je za boj proti organiziranemu kriminalu bistven civilno-družbeni pristop k boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu na evropski ravni, vključno z usposabljanjem in sodelovanjem policistov in policijskih načelnikov, zlasti kar zadeva osveščenost o nastajajočih ali manj vidnih vrstah kriminalnih dejavnosti; ugotavlja, da je lokalni kriminal pogosto vključen v mednarodni kriminal; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je za boj proti organiziranemu kriminalu bistven civilno-družbeni pristop k boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu na evropski ravni, vključno z usposabljanjem in sodelovanjem policistov in policijskih načelnikov, zlasti kar zadeva osveščenost o nastajajočih ali manj vidnih vrstah kriminalnih dejavnosti; ugotavlja, da je lokalni kriminal pogosto vključen v mednarodni kriminal;

| 42. | poziva države članice, naj razvijejo smernice za kazenski pregon v zvezi s korupcijo in pranjem denarja; priporoča, da te smernice zajemajo najboljše prakse (npr. potrebo po specializiranem osebju, sodelovanje med preiskovalnimi organi in sodstvom, metode za premagovanje pogostih težav pri zbiranju dokazov), navedbo kritične stopnje človeških in drugih virov, ki so potrebni za učinkovit pregon, in ukrepe za izboljšanje mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj razvijejo smernice za kazenski pregon v zvezi s korupcijo in pranjem denarja; priporoča, da te smernice zajemajo najboljše prakse (npr. potrebo po specializiranem osebju, sodelovanje med preiskovalnimi organi in sodstvom, metode za premagovanje pogostih težav pri zbiranju dokazov), navedbo kritične stopnje človeških in drugih virov, ki so potrebni za učinkovit pregon, in ukrepe za izboljšanje mednarodnega sodelovanja;

| 43. | meni, da je za dosego zelo visoke ravni medevropskega pravosodnega sodelovanja izredno pomembno celovito izkoriščanje obstoječe sinergije med Evropsko pravosodno mrežo in Eurojustom; |
| --- | --- |

43.

meni, da je za dosego zelo visoke ravni medevropskega pravosodnega sodelovanja izredno pomembno celovito izkoriščanje obstoječe sinergije med Evropsko pravosodno mrežo in Eurojustom;

| 44. | poudarja pomen posvetovanja z regionalnimi in nacionalnimi organi kazenskega pregona ter civilno družbo pri razvijanju zakonodajnih in regulativnih okvirov; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomen posvetovanja z regionalnimi in nacionalnimi organi kazenskega pregona ter civilno družbo pri razvijanju zakonodajnih in regulativnih okvirov;

| 45. | poudarja, da je za odkrivanje nastajajočih groženj, ranljivosti trga in dejavnikov tveganja ter za oblikovanje strategije EU, ki temelji na načrtovanju in ne le na odzivu, pomembno, da države članice v partnerstvu z Evropsko unijo in mednarodnimi akterji razpolagajo s prepričljivim dolgoročnim strateškim načrtom za lokalne in svetovne problematike v zvezi z organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je za odkrivanje nastajajočih groženj, ranljivosti trga in dejavnikov tveganja ter za oblikovanje strategije EU, ki temelji na načrtovanju in ne le na odzivu, pomembno, da države članice v partnerstvu z Evropsko unijo in mednarodnimi akterji razpolagajo s prepričljivim dolgoročnim strateškim načrtom za lokalne in svetovne problematike v zvezi z organiziranim kriminalom;

| 46. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo vlogo sodnikov, tožilcev in uradnikov za zvezo ter naj zagotovijo izobraževanje zaposlenih v pravosodju, da se bodo ti lahko soočali z vsemi oblikami organiziranega kriminala, korupcije in pranja denarja, vključno s kibernetsko kriminaliteto, zlasti preko Evropske policijske akademije (CEPOL) in Evropskega omrežja za izobraževanje pravosodnih poklicev (EJTN), pa tudi s pomočjo celovitega izkoriščanja finančnih instrumentov, kot sta Sklad za notranjo varnost na področju policijskega sodelovanja ali program Herkul III; predlaga spodbujanje učenja tujih jezikov pri usposabljanju zaposlenih v policiji in pravosodju, da bi olajšali nadnacionalno sodelovanje; poziva k spodbujanju evropske izmenjave najboljših praks in usposabljanja za sodnike, tožilce in policiste; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo vlogo sodnikov, tožilcev in uradnikov za zvezo ter naj zagotovijo izobraževanje zaposlenih v pravosodju, da se bodo ti lahko soočali z vsemi oblikami organiziranega kriminala, korupcije in pranja denarja, vključno s kibernetsko kriminaliteto, zlasti preko Evropske policijske akademije (CEPOL) in Evropskega omrežja za izobraževanje pravosodnih poklicev (EJTN), pa tudi s pomočjo celovitega izkoriščanja finančnih instrumentov, kot sta Sklad za notranjo varnost na področju policijskega sodelovanja ali program Herkul III; predlaga spodbujanje učenja tujih jezikov pri usposabljanju zaposlenih v policiji in pravosodju, da bi olajšali nadnacionalno sodelovanje; poziva k spodbujanju evropske izmenjave najboljših praks in usposabljanja za sodnike, tožilce in policiste;

| 47. | poziva države članice in Komisijo, naj nadaljujejo s skupnimi prizadevanji za zaključek pogajanj o osnutku direktive o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah, ki poenostavlja zbiranje dokazov v čezmejnih zadevah in je tako pomemben korak naprej na poti k skupnemu območju svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice in Komisijo, naj nadaljujejo s skupnimi prizadevanji za zaključek pogajanj o osnutku direktive o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah, ki poenostavlja zbiranje dokazov v čezmejnih zadevah in je tako pomemben korak naprej na poti k skupnemu območju svobode, varnosti in pravice;

| 48. | poziva k večjemu sodelovanju na področju ponarejenih dokumentov in goljufij ter k skupnemu razmisleku za izboljšanje zanesljivosti in overjanja izvornih dokumentov; |
| --- | --- |

48.

poziva k večjemu sodelovanju na področju ponarejenih dokumentov in goljufij ter k skupnemu razmisleku za izboljšanje zanesljivosti in overjanja izvornih dokumentov;

| 49. | se zavzema za vzpostavitev zmogljivosti na nacionalni ravni, namenjenih preiskovanju hudodelskih združb in mafije ter boju proti njim, z možnostjo razvoja, s podporo Europola, poenotene neformalne „operativne mreže za boj proti mafiji“ za namen izmenjave informacij o strukturi obstoječih mafij, načrtovanih kaznivih dejanjih in finančnih načrtih, lokaciji premoženja in poskusih vrivanja v javna naročila; |
| --- | --- |

49.

se zavzema za vzpostavitev zmogljivosti na nacionalni ravni, namenjenih preiskovanju hudodelskih združb in mafije ter boju proti njim, z možnostjo razvoja, s podporo Europola, poenotene neformalne „operativne mreže za boj proti mafiji“ za namen izmenjave informacij o strukturi obstoječih mafij, načrtovanih kaznivih dejanjih in finančnih načrtih, lokaciji premoženja in poskusih vrivanja v javna naročila;

| 50. | meni, da je zaradi globalizacije organiziranega kriminala potrebno okrepljeno sodelovanje med državami članicami ter na evropski in mednarodni ravni; spodbuja tesnejše povezovanje med Evropsko unijo, OZN, OECD in Svetom Evrope na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja, da bi združili zadevne politike in skupaj opredelili področje delovanja; podpira prizadevanja Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) pri spodbujanju politik na področju boja proti pranju denarja; poziva države članice, naj ratificirajo in celovito izvajajo vse veljavne mednarodne instrumente na omenjenih področjih; poziva Komisijo, naj učinkovito podpira prizadevanja držav članic v boju proti organiziranemu kriminalu; priporoča, da Evropska unija pristopi k Skupini držav proti korupciji (GRECO) kot polnopravna udeleženka; |
| --- | --- |

50.

meni, da je zaradi globalizacije organiziranega kriminala potrebno okrepljeno sodelovanje med državami članicami ter na evropski in mednarodni ravni; spodbuja tesnejše povezovanje med Evropsko unijo, OZN, OECD in Svetom Evrope na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja, da bi združili zadevne politike in skupaj opredelili področje delovanja; podpira prizadevanja Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) pri spodbujanju politik na področju boja proti pranju denarja; poziva države članice, naj ratificirajo in celovito izvajajo vse veljavne mednarodne instrumente na omenjenih področjih; poziva Komisijo, naj učinkovito podpira prizadevanja držav članic v boju proti organiziranemu kriminalu; priporoča, da Evropska unija pristopi k Skupini držav proti korupciji (GRECO) kot polnopravna udeleženka;

| 51. | priporoča skupno ukrepanje za preprečevanje in boj proti nezakonitim dejavnostim na okoljskem področju, povezanim z organiziranimi kriminalnimi in mafijskimi dejavnostmi ali dejavnostmi, ki iz njih izhajajo, tudi z okrepitvijo evropskih organizmov, kot sta Europol in Eurojust, poleg mednarodnih organizmov, kot sta Interpol in Razvojni inštitut Združenih narodov za mednarodni kriminal in pravosodje (UNICRI), ter z izmenjavo metodologij dela in informacijskih metodologij, ki se uporabljajo v državah članicah, najdejavnejših v boju proti navedeni obliki kriminala, da bi tako izoblikovali skupni akcijski načrt; |
| --- | --- |

51.

priporoča skupno ukrepanje za preprečevanje in boj proti nezakonitim dejavnostim na okoljskem področju, povezanim z organiziranimi kriminalnimi in mafijskimi dejavnostmi ali dejavnostmi, ki iz njih izhajajo, tudi z okrepitvijo evropskih organizmov, kot sta Europol in Eurojust, poleg mednarodnih organizmov, kot sta Interpol in Razvojni inštitut Združenih narodov za mednarodni kriminal in pravosodje (UNICRI), ter z izmenjavo metodologij dela in informacijskih metodologij, ki se uporabljajo v državah članicah, najdejavnejših v boju proti navedeni obliki kriminala, da bi tako izoblikovali skupni akcijski načrt;

| 52. | poziva Svet in države članice, naj ratificirajo in v celoti izvajajo konvencijo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju tujih uradnikov v mednarodnem poslovanju; poudarja negativne posledice podkupovanja tujih uradnikov za temeljne pravice, okolje in razvojno politiko Unije; |
| --- | --- |

52.

poziva Svet in države članice, naj ratificirajo in v celoti izvajajo konvencijo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju tujih uradnikov v mednarodnem poslovanju; poudarja negativne posledice podkupovanja tujih uradnikov za temeljne pravice, okolje in razvojno politiko Unije;

| 53. | poziva k uvedbi evropskega preiskovalnega naloga (EIO) in okrepitvi orodij za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, kot so skupne preiskovalne enote; poziva k tesnejšemu sodelovanju s sosednjimi državami EU v boju proti organiziranemu kriminalu, ki vstopa v EU; |
| --- | --- |

53.

poziva k uvedbi evropskega preiskovalnega naloga (EIO) in okrepitvi orodij za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, kot so skupne preiskovalne enote; poziva k tesnejšemu sodelovanju s sosednjimi državami EU v boju proti organiziranemu kriminalu, ki vstopa v EU;

| 54. | poziva države članice, naj razvijejo ustrezne splošne strategije za izmenjavo informacij v okviru svojih obveščevalnih služb in analiz ter opredelijo nastajajoče trende organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj razvijejo ustrezne splošne strategije za izmenjavo informacij v okviru svojih obveščevalnih služb in analiz ter opredelijo nastajajoče trende organiziranega kriminala;

| 55. | poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje na področju goljufij v EU med službami EU na vseh državnih ravneh, vključno z regionalno in občinsko, ki imata pomembno vlogo pri upravljanju sredstev EU; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje na področju goljufij v EU med službami EU na vseh državnih ravneh, vključno z regionalno in občinsko, ki imata pomembno vlogo pri upravljanju sredstev EU;

Za učinkovito javno upravo, ki bo odporna na pojave korupcije

| 56. | meni, da brez protikorupcijske Unije ne moremo imeti učinkovite gospodarske in fiskalne unije; |
| --- | --- |

56.

meni, da brez protikorupcijske Unije ne moremo imeti učinkovite gospodarske in fiskalne unije;

| 57. | poudarja, da je preglednost naravni sovražnik korupcije, s katero se začnejo kazniva dejanja, in izraža prepričanje, da bi se moralo od oseb na visokih položajih ali z velikim bogastvom, ki uživajo privilegije in imunitete, zahtevati popolno preglednost pri njihovih dejavnostih; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je preglednost naravni sovražnik korupcije, s katero se začnejo kazniva dejanja, in izraža prepričanje, da bi se moralo od oseb na visokih položajih ali z velikim bogastvom, ki uživajo privilegije in imunitete, zahtevati popolno preglednost pri njihovih dejavnostih;

| 58. | meni, da neurejena in nepregledna birokracija in zapleteni postopki ne vplivajo le na učinkovitost upravnih ukrepov, ampak tudi ogrožajo preglednost postopkov odločanja, poslabšujejo položaj upravljanih subjektov in tako nudijo plodna tla za razrast korupcije; prav tako meni, da nepropustne bančne in poslovne skrivnosti lahko skrijejo nezakonite dobičke korupcije, pranja denarja in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

58.

meni, da neurejena in nepregledna birokracija in zapleteni postopki ne vplivajo le na učinkovitost upravnih ukrepov, ampak tudi ogrožajo preglednost postopkov odločanja, poslabšujejo položaj upravljanih subjektov in tako nudijo plodna tla za razrast korupcije; prav tako meni, da nepropustne bančne in poslovne skrivnosti lahko skrijejo nezakonite dobičke korupcije, pranja denarja in organiziranega kriminala;

| 59. | se sklicuje na konvencijo iz Meride proti korupciji (2003) in poudarja, da bi morali osebe na visokih položajih ali z velikim bogastvom, ki uživajo privilegije in imunitete, nadzirati, med drugim s strani davčnih organov, in da bi morali ta nadzor poostriti in tako zagotoviti poštene in učinkovite storitve skupnosti ter se boriti proti davčnim goljufijam; zlasti priporoča, da bi morali nosilci javnih funkcij predložiti prijave premoženja, prihodkov, obveznosti in interesov; poziva k ukrepom za okrepitev preglednosti in preprečevanja s pomočjo usklajenega sistema upravnega prava, ki ureja javno porabo ter dostop do dokumentov in vzpostavitev potrebnih registrov; |
| --- | --- |

59.

se sklicuje na konvencijo iz Meride proti korupciji (2003) in poudarja, da bi morali osebe na visokih položajih ali z velikim bogastvom, ki uživajo privilegije in imunitete, nadzirati, med drugim s strani davčnih organov, in da bi morali ta nadzor poostriti in tako zagotoviti poštene in učinkovite storitve skupnosti ter se boriti proti davčnim goljufijam; zlasti priporoča, da bi morali nosilci javnih funkcij predložiti prijave premoženja, prihodkov, obveznosti in interesov; poziva k ukrepom za okrepitev preglednosti in preprečevanja s pomočjo usklajenega sistema upravnega prava, ki ureja javno porabo ter dostop do dokumentov in vzpostavitev potrebnih registrov;

| 60. | priporoča krepitev mehanizmov za zagotavljanje preglednosti in odpravo pretirane birokratizacije v javni upravi in drugih javnih organih z zagotavljanjem pravice državljanov do dostopa do dokumentov (predvsem na izjemno občutljivem sektorju javnega naročanja); si prizadeva za spodbujanje kulture poštenosti in integritete tako v javnem kot tudi v zasebnem sektorju, tudi z učinkovitimi mehanizmi za zaščito prijaviteljev; |
| --- | --- |

60.

priporoča krepitev mehanizmov za zagotavljanje preglednosti in odpravo pretirane birokratizacije v javni upravi in drugih javnih organih z zagotavljanjem pravice državljanov do dostopa do dokumentov (predvsem na izjemno občutljivem sektorju javnega naročanja); si prizadeva za spodbujanje kulture poštenosti in integritete tako v javnem kot tudi v zasebnem sektorju, tudi z učinkovitimi mehanizmi za zaščito prijaviteljev;

| 61. | podpira ukrepe Komisije, ki so usmerjeni k priznavanju vloge preiskovalnega novinarstva pri odkrivanju dejanj, povezanih z organiziranim kriminalom, korupcijo in pranjem denarja, ter poročanju o njih; |
| --- | --- |

61.

podpira ukrepe Komisije, ki so usmerjeni k priznavanju vloge preiskovalnega novinarstva pri odkrivanju dejanj, povezanih z organiziranim kriminalom, korupcijo in pranjem denarja, ter poročanju o njih;

| 62. | poziva države članice, naj okrepijo vlogo uradnikov na področju preprečevanja tveganj, povezanih s prevarami in korupcijo, ter obveščanja in boja proti njim; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice, naj okrepijo vlogo uradnikov na področju preprečevanja tveganj, povezanih s prevarami in korupcijo, ter obveščanja in boja proti njim;

| 63. | poziva naj se poleg mehanizmov uveljavljanja in spremljanja v kodeksu ravnanja opredelijo jasna in proporcionalna pravica, da bi preprečili pojav menjave stolčkov, ki bi javnim funkcionarjem z določenimi vodstvenimi ali finančnimi odgovornostmi prepovedovala prehod v zasebni sektor, dokler ne preteče določen čas od njihovega odhoda s funkcije, če obstaja nevarnost navzkrižja interesov z njihovo prejšnjo funkcijo; poleg tega meni, da bi podobne omejitve morale veljati za ljudi, ki prehajajo iz zasebnega v javni sektor, kadar koli obstaja nevarnost navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

63.

poziva naj se poleg mehanizmov uveljavljanja in spremljanja v kodeksu ravnanja opredelijo jasna in proporcionalna pravica, da bi preprečili pojav menjave stolčkov, ki bi javnim funkcionarjem z določenimi vodstvenimi ali finančnimi odgovornostmi prepovedovala prehod v zasebni sektor, dokler ne preteče določen čas od njihovega odhoda s funkcije, če obstaja nevarnost navzkrižja interesov z njihovo prejšnjo funkcijo; poleg tega meni, da bi podobne omejitve morale veljati za ljudi, ki prehajajo iz zasebnega v javni sektor, kadar koli obstaja nevarnost navzkrižja interesov;

| 64. | poziva Komisijo, naj čim prej poda predlog o zakonu Evropske unije o upravnem postopku v skladu s priporočili Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj čim prej poda predlog o zakonu Evropske unije o upravnem postopku v skladu s priporočili Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2013;

| 65. | meni, da je register lobistov koristno orodje za preglednost; poziva države članice, naj uvedejo to orodje, če ga še nimajo; poziva vlade in javne uprave, naj poskrbijo za to, da bo registracija v register lobistov predpogoj za srečanje s poslovno, interesno ali lobistično organizacijo; |
| --- | --- |

65.

meni, da je register lobistov koristno orodje za preglednost; poziva države članice, naj uvedejo to orodje, če ga še nimajo; poziva vlade in javne uprave, naj poskrbijo za to, da bo registracija v register lobistov predpogoj za srečanje s poslovno, interesno ali lobistično organizacijo;

| 66. | opozarja, da samourejanje kot običajen mehanizem za odpravo korupcije v športu in športnih stavah, ni bilo učinkovito; poudarja, da so vlade na nacionalni, regionalni in lokalni ravni eni največjih financerjev športa, zato poziva države članice, naj vzpostavijo pregledne delovne odnose s športno skupnostjo in po naročilu nacionalnih vladnih organov predstavijo rezultate popolne neodvisne preiskave o korupciji v športu; |
| --- | --- |

66.

opozarja, da samourejanje kot običajen mehanizem za odpravo korupcije v športu in športnih stavah, ni bilo učinkovito; poudarja, da so vlade na nacionalni, regionalni in lokalni ravni eni največjih financerjev športa, zato poziva države članice, naj vzpostavijo pregledne delovne odnose s športno skupnostjo in po naročilu nacionalnih vladnih organov predstavijo rezultate popolne neodvisne preiskave o korupciji v športu;

| 67. | meni, da je popolna preglednost vseh upravnih ukrepov na vseh ravneh javnega sektorja ključnega pomena za boj proti kriminalnim dejavnostim in zaščito državljanov pred vsemi oblikami slabega upravljanja javnih zadev; zavrača vsakršno obliko upora javnih organov v zvezi s popolnim nadzorom dejavnosti, ki se izvajajo z javnim denarjem in v interesu skupnosti, s strani državljanov in tiska; meni, da bi se morale EU in posamezne države članice jasno zavezati k zagotavljanju popolne preglednosti in razvijanju oblik odprte vlade na učinkovit način in na osnovi obstoječih najboljših praks; |
| --- | --- |

67.

meni, da je popolna preglednost vseh upravnih ukrepov na vseh ravneh javnega sektorja ključnega pomena za boj proti kriminalnim dejavnostim in zaščito državljanov pred vsemi oblikami slabega upravljanja javnih zadev; zavrača vsakršno obliko upora javnih organov v zvezi s popolnim nadzorom dejavnosti, ki se izvajajo z javnim denarjem in v interesu skupnosti, s strani državljanov in tiska; meni, da bi se morale EU in posamezne države članice jasno zavezati k zagotavljanju popolne preglednosti in razvijanju oblik odprte vlade na učinkovit način in na osnovi obstoječih najboljših praks;

| 68. | poudarja, da se podkupovanje ne sme prikrivati z zlorabo pojma „olajševalna plačila“, ki jih Konvencija OECD šteje za sprejemljiva pod določenimi posebnimi pogoji (majhna plačila, npr. za dovoljenje za raztovarjanje blaga v pristanišču); poziva države članice, naj se dogovorijo, da bodo ta pojem zavrnile oziroma ga bodo uporabljale samo v izrednih razmerah, in poziva k pripravi smernic za enotno tolmačenje pojma v vsej EU; poudarja, da za podkupnine in olajševalna plačila ni mogoče uveljavljati odbitka davka; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da se podkupovanje ne sme prikrivati z zlorabo pojma „olajševalna plačila“, ki jih Konvencija OECD šteje za sprejemljiva pod določenimi posebnimi pogoji (majhna plačila, npr. za dovoljenje za raztovarjanje blaga v pristanišču); poziva države članice, naj se dogovorijo, da bodo ta pojem zavrnile oziroma ga bodo uporabljale samo v izrednih razmerah, in poziva k pripravi smernic za enotno tolmačenje pojma v vsej EU; poudarja, da za podkupnine in olajševalna plačila ni mogoče uveljavljati odbitka davka;

| 69. | podpira uvedbo rednih pregledov spoštovanja pravil v zvezi z integriteto oziroma kodeksov ravnanja in zagotovitev zadostnih sredstev za usposabljanje javnih uslužbencev na področju integritete; |
| --- | --- |

69.

podpira uvedbo rednih pregledov spoštovanja pravil v zvezi z integriteto oziroma kodeksov ravnanja in zagotovitev zadostnih sredstev za usposabljanje javnih uslužbencev na področju integritete;

Za odgovornejšo politiko

| 70. | opozarja politične stranke na odgovornost, ki jo imajo pri predlaganju kandidatov ali oblikovanju volilnih seznamov na vseh ravneh in preverjanju kakovosti kandidatov, tudi na podlagi strogega etičnega kodeksa, ki ga morajo spoštovati, vključno s kodeksom ravnanja, ki bi moral zajemati jasna in pregledna pravila o donacijah političnim strankam; |
| --- | --- |

70.

opozarja politične stranke na odgovornost, ki jo imajo pri predlaganju kandidatov ali oblikovanju volilnih seznamov na vseh ravneh in preverjanju kakovosti kandidatov, tudi na podlagi strogega etičnega kodeksa, ki ga morajo spoštovati, vključno s kodeksom ravnanja, ki bi moral zajemati jasna in pregledna pravila o donacijah političnim strankam;

| 71. | zagovarja načelo neizvoljivosti v Evropski parlament ali neupravičenosti do službovanja v drugih institucijah ali agencijah EU tistih oseb, ki so bile pravnomočno obsojene za kazniva dejanja organiziranega kriminala, pranja denarja, korupcije in druga huda ekonomska ali finančna kazniva dejanja zoper javni interes; poziva, naj se ob ohranitvi načela sorazmernosti podobno načelo uveljavi tudi za nacionalne parlamente in druge funkcije, na katere so osebe izvoljene; |
| --- | --- |

71.

zagovarja načelo neizvoljivosti v Evropski parlament ali neupravičenosti do službovanja v drugih institucijah ali agencijah EU tistih oseb, ki so bile pravnomočno obsojene za kazniva dejanja organiziranega kriminala, pranja denarja, korupcije in druga huda ekonomska ali finančna kazniva dejanja zoper javni interes; poziva, naj se ob ohranitvi načela sorazmernosti podobno načelo uveljavi tudi za nacionalne parlamente in druge funkcije, na katere so osebe izvoljene;

| 72. | priporoča, da države članice kot element sistema sankcij uvedejo in dejansko uporabljajo prepoved kandidiranja osebam, obsojenim zaradi korupcije; meni, da bi ta kazen morala veljati za vsaj pet let, da bi zajeli vse vrste volitev; poleg tega priporoča uvedbo pravil, ki bodo tem osebam onemogočila, da bi v istem obdobju zasedale vladne položaje na vseh ravneh, vključno z EU; |
| --- | --- |

72.

priporoča, da države članice kot element sistema sankcij uvedejo in dejansko uporabljajo prepoved kandidiranja osebam, obsojenim zaradi korupcije; meni, da bi ta kazen morala veljati za vsaj pet let, da bi zajeli vse vrste volitev; poleg tega priporoča uvedbo pravil, ki bodo tem osebam onemogočila, da bi v istem obdobju zasedale vladne položaje na vseh ravneh, vključno z EU;

| 73. | priporoča uvedbo pravil glede odvzema političnih (v vladi ali primerljivih organih) ter vodstvenih in upravnih funkcij na podlagi pravnomočne obsodbe za kazniva dejanja organiziranega kriminala, korupcije ali pranja denarja; |
| --- | --- |

73.

priporoča uvedbo pravil glede odvzema političnih (v vladi ali primerljivih organih) ter vodstvenih in upravnih funkcij na podlagi pravnomočne obsodbe za kazniva dejanja organiziranega kriminala, korupcije ali pranja denarja;

| 74. | priznava, da so imunitete, ki jih uživajo nekatere kategorije nosilcev javnih funkcij in izvoljenih predstavnikov, velika ovira za boj proti korupciji; poziva Komisijo in države članice, naj občutno zmanjšajo število kategorij tistih, ki uživajo imuniteto; |
| --- | --- |

74.

priznava, da so imunitete, ki jih uživajo nekatere kategorije nosilcev javnih funkcij in izvoljenih predstavnikov, velika ovira za boj proti korupciji; poziva Komisijo in države članice, naj občutno zmanjšajo število kategorij tistih, ki uživajo imuniteto;

| 75. | se zavzema za oblikovanje etičnih kodeksov za politične stranke in za povečanje preglednosti finančnih izkazov političnih strank; predlaga, da se bolj nadzira javno financiranje strank in da se izogiba zlorabi in nepotrebnemu trošenju, pri čemer je treba bolj spremljati in nadzirati tudi zasebna finančna sredstva, da bi zagotovili odgovornost političnih strank in njihovih donatorjev; |
| --- | --- |

75.

se zavzema za oblikovanje etičnih kodeksov za politične stranke in za povečanje preglednosti finančnih izkazov političnih strank; predlaga, da se bolj nadzira javno financiranje strank in da se izogiba zlorabi in nepotrebnemu trošenju, pri čemer je treba bolj spremljati in nadzirati tudi zasebna finančna sredstva, da bi zagotovili odgovornost političnih strank in njihovih donatorjev;

| 76. | poziva države članice, naj prepovejo in kaznujejo kupovanje glasov, zlasti z določbami, ki bodo upoštevale, da korist, ponujena v zameno za obljubo glasu, ni nujno zgolj denarna, ampak lahko vključuje tudi ostale koristi, vključno z nepremoženjskimi koristmi in koristmi za tretje osebe, ki niso neposredno vpletene v nezakonito dogovarjanje; |
| --- | --- |

76.

poziva države članice, naj prepovejo in kaznujejo kupovanje glasov, zlasti z določbami, ki bodo upoštevale, da korist, ponujena v zameno za obljubo glasu, ni nujno zgolj denarna, ampak lahko vključuje tudi ostale koristi, vključno z nepremoženjskimi koristmi in koristmi za tretje osebe, ki niso neposredno vpletene v nezakonito dogovarjanje;

| 77. | meni, da je objava prihodkov in finančnih interesov evropskih poslancev dobra praksa, ki bi jo bilo treba razširiti na nacionalne poslance; |
| --- | --- |

77.

meni, da je objava prihodkov in finančnih interesov evropskih poslancev dobra praksa, ki bi jo bilo treba razširiti na nacionalne poslance;

Za večjo verodostojnost kazenskega pravosodja

| 78. | priporoča državam članicam, naj vzpostavijo učinkovite, uspešne, odgovorne in uravnotežene kazenskopravne sisteme, ki lahko jamčijo ohranitev zaščite pravic v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah; prav tako priporoča, da se na evropski ravni oblikuje mehanizem za spremljanje učinkovitosti kazenskopravnih sistemov v boju proti korupciji, s pomočjo katerega bi se izvajala redna ocenjevanja in izdajala priporočila; |
| --- | --- |

78.

priporoča državam članicam, naj vzpostavijo učinkovite, uspešne, odgovorne in uravnotežene kazenskopravne sisteme, ki lahko jamčijo ohranitev zaščite pravic v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah; prav tako priporoča, da se na evropski ravni oblikuje mehanizem za spremljanje učinkovitosti kazenskopravnih sistemov v boju proti korupciji, s pomočjo katerega bi se izvajala redna ocenjevanja in izdajala priporočila;

| 79. | spodbuja Komisijo in države članice, naj razmislijo tudi o nezakonodajnih ukrepih, ki utrjujejo zaupanje med različnimi pravnimi sistemi držav članic, povečujejo skladnost in spodbujajo razvoj skupne pravne kulture EU za boj proti kriminalu; |
| --- | --- |

79.

spodbuja Komisijo in države članice, naj razmislijo tudi o nezakonodajnih ukrepih, ki utrjujejo zaupanje med različnimi pravnimi sistemi držav članic, povečujejo skladnost in spodbujajo razvoj skupne pravne kulture EU za boj proti kriminalu;

| 80. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, ki bo določal pravno odgovornost pravnih oseb v primerih finančnega kriminala, še zlasti odgovornost holdingov in matičnih družb za njihove odvisne družbe; poudarja, da mora ta predlog pojasniti odgovornost fizičnih oseb za kazniva dejanja podjetja ali njegovih odvisnih družb, za katera so lahko te delno ali v celoti kazensko odgovorne; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, ki bo določal pravno odgovornost pravnih oseb v primerih finančnega kriminala, še zlasti odgovornost holdingov in matičnih družb za njihove odvisne družbe; poudarja, da mora ta predlog pojasniti odgovornost fizičnih oseb za kazniva dejanja podjetja ali njegovih odvisnih družb, za katera so lahko te delno ali v celoti kazensko odgovorne;

| 81. | meni, da bi morali ukrepi za približevanje ukrepov proti korupciji obravnavati razlike med državami članicami glede rokov zastaranja, da bi uskladili zahteve glede obrambe ter učinkovitega in uspešnega pregona in obsodbe, in da bi morali biti ti modeli zastaranja organizirani glede na stopnjo postopka ali stopnjo sojenja, kar pomeni, da bi kaznivo dejanje zastaralo le, če se zadevna faza ali stopnja ne bi mogli zaključiti v natančno opredeljenem časovnem obdobju; poleg tega meni, da ob upoštevanju načela proporcionalnosti in pravne države, primeri korupcije med tekočim kazenskim postopkom ne bi smeli zastarati; |
| --- | --- |

81.

meni, da bi morali ukrepi za približevanje ukrepov proti korupciji obravnavati razlike med državami članicami glede rokov zastaranja, da bi uskladili zahteve glede obrambe ter učinkovitega in uspešnega pregona in obsodbe, in da bi morali biti ti modeli zastaranja organizirani glede na stopnjo postopka ali stopnjo sojenja, kar pomeni, da bi kaznivo dejanje zastaralo le, če se zadevna faza ali stopnja ne bi mogli zaključiti v natančno opredeljenem časovnem obdobju; poleg tega meni, da ob upoštevanju načela proporcionalnosti in pravne države, primeri korupcije med tekočim kazenskim postopkom ne bi smeli zastarati;

| 82. | meni, da bi moral boj proti organiziranemu kriminalu združevati učinkovite in odvračilne mehanizme za zaplembo nezakonito pridobljenega premoženja ter prizadevanja, s katerimi bi zagotovili, da bodo osebe, ki se namenoma izogibajo kazenskemu pregonu, privedene pred roko pravice, s čimer bi zaprtim mafijskim voditeljem preprečili, brez poseganja v osnovna načela pravic zapornikov, da bi kljub temu, da so zaprti, še naprej vodili svojo združbo z dajanjem ukazov članom; |
| --- | --- |

82.

meni, da bi moral boj proti organiziranemu kriminalu združevati učinkovite in odvračilne mehanizme za zaplembo nezakonito pridobljenega premoženja ter prizadevanja, s katerimi bi zagotovili, da bodo osebe, ki se namenoma izogibajo kazenskemu pregonu, privedene pred roko pravice, s čimer bi zaprtim mafijskim voditeljem preprečili, brez poseganja v osnovna načela pravic zapornikov, da bi kljub temu, da so zaprti, še naprej vodili svojo združbo z dajanjem ukazov članom;

| 83. | poziva k vzpostavitvi odvračilnih in učinkovitih kazni in sankcij – tako kazenskih obsodb kot glob, vključno z visokimi globami – v vseh državah članicah in za vsa huda kazniva dejanja, ki ogrožajo zdravje in varnost državljanov ter priporoča harmonizacijo kazni; |
| --- | --- |

83.

poziva k vzpostavitvi odvračilnih in učinkovitih kazni in sankcij – tako kazenskih obsodb kot glob, vključno z visokimi globami – v vseh državah članicah in za vsa huda kazniva dejanja, ki ogrožajo zdravje in varnost državljanov ter priporoča harmonizacijo kazni;

| 84. | brez poseganja v odstavek 80 poudarja vlogo preprečevanja kriminala in organiziranega kriminala in spodbuja države članice k vzpostavitvi in uvedbi pravnih instrumentov in kazni, ki so drugačne od prestajanja zaporne kazni, kot so denarne kazni ali delo v korist skupnosti, če je to dovoljeno, in ob upoštevanju vseh okoliščin, vključno s tem, da kaznivo dejanje ni hude oblike; |
| --- | --- |

84.

brez poseganja v odstavek 80 poudarja vlogo preprečevanja kriminala in organiziranega kriminala in spodbuja države članice k vzpostavitvi in uvedbi pravnih instrumentov in kazni, ki so drugačne od prestajanja zaporne kazni, kot so denarne kazni ali delo v korist skupnosti, če je to dovoljeno, in ob upoštevanju vseh okoliščin, vključno s tem, da kaznivo dejanje ni hude oblike;

Za bolj zdravo podjetništvo

| 85. | priporoča samourejanje in preglednost podjetij s pomočjo kodeksov ravnanja in uvedbo nadzornih postopkov, ki bi med drugim vključevali notranje ali zunanje revizije in vzpostavitev javnega registra lobistov, ki delujejo pri različnih ustanovah, da bi se izognili pojavom korupcije in tajnega dogovarjanja in navzkrižjem interesa med javnim in zasebnim sektorjem ter preprečili nelojalno konkurenco; poleg tega priporoča preglednost glede področij, ciljev in finančnih podatkov na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

85.

priporoča samourejanje in preglednost podjetij s pomočjo kodeksov ravnanja in uvedbo nadzornih postopkov, ki bi med drugim vključevali notranje ali zunanje revizije in vzpostavitev javnega registra lobistov, ki delujejo pri različnih ustanovah, da bi se izognili pojavom korupcije in tajnega dogovarjanja in navzkrižjem interesa med javnim in zasebnim sektorjem ter preprečili nelojalno konkurenco; poleg tega priporoča preglednost glede področij, ciljev in finančnih podatkov na nacionalni in evropski ravni;

| 86. | poziva k oblikovanju seznamov podjetij, akreditiranih pri javnih organih in seznamov tistih, ki jih je treba izključiti; meni, da to velja zlasti za primere, ko so v podjetjih velike pomanjkljivosti glede pogodbenih zahtev ali kjer obstaja navzkrižje interesov bodisi v državi članici ali na ravni EU; |
| --- | --- |

86.

poziva k oblikovanju seznamov podjetij, akreditiranih pri javnih organih in seznamov tistih, ki jih je treba izključiti; meni, da to velja zlasti za primere, ko so v podjetjih velike pomanjkljivosti glede pogodbenih zahtev ali kjer obstaja navzkrižje interesov bodisi v državi članici ali na ravni EU;

| 87. | poziva države članice, naj okrepijo vlogo gospodarskih zbornic na tem področju s preprečevanjem najpogostejših tveganj, povezanih s pranjem denarja v gospodarskih družbah, obveščanjem o tovrstnih tveganjih in bojem proti njim, in naj v celoti izpolnjujejo akcijski načrt Komisije za boj proti utaji in izogibanju davkov; |
| --- | --- |

87.

poziva države članice, naj okrepijo vlogo gospodarskih zbornic na tem področju s preprečevanjem najpogostejših tveganj, povezanih s pranjem denarja v gospodarskih družbah, obveščanjem o tovrstnih tveganjih in bojem proti njim, in naj v celoti izpolnjujejo akcijski načrt Komisije za boj proti utaji in izogibanju davkov;

| 88. | opozarja, da raziskovalno novinarstvo, pa tudi nevladne organizacije in akademski krogi, ki obravnavajo vprašanja v zvezi z delovanjem javne uprave in gospodarskih družb, opravljajo ključno dobronamerno nalogo pri ugotavljanju primerov goljufije, korupcije in drugih vrst oškodovanj; |
| --- | --- |

88.

opozarja, da raziskovalno novinarstvo, pa tudi nevladne organizacije in akademski krogi, ki obravnavajo vprašanja v zvezi z delovanjem javne uprave in gospodarskih družb, opravljajo ključno dobronamerno nalogo pri ugotavljanju primerov goljufije, korupcije in drugih vrst oškodovanj;

| 89. | poziva podjetja, naj zagotovijo izvajanje notranjih smernic za izvedbo javnih naročil, da bi zagotovili skladnost z zakonodajo in čim večjo preglednost v postopkih razpisov javnih naročil, naj ravnajo s potrebno skrbnostjo pri ocenjevanju morebitnih podizvajalcev in dobaviteljev, da se prepričajo, ali imajo ti učinkovite programe za boj proti podkupovanju, naj pomembne podizvajalce in dobavitelje spremljajo kot del rednega preverjanja odnosov z njimi in naj imajo pravico prekiniti pogodbo v primeru, da ti dajejo podkupnine ali delujejo na način, ki ni skladen s programom podjetja; |
| --- | --- |

89.

poziva podjetja, naj zagotovijo izvajanje notranjih smernic za izvedbo javnih naročil, da bi zagotovili skladnost z zakonodajo in čim večjo preglednost v postopkih razpisov javnih naročil, naj ravnajo s potrebno skrbnostjo pri ocenjevanju morebitnih podizvajalcev in dobaviteljev, da se prepričajo, ali imajo ti učinkovite programe za boj proti podkupovanju, naj pomembne podizvajalce in dobavitelje spremljajo kot del rednega preverjanja odnosov z njimi in naj imajo pravico prekiniti pogodbo v primeru, da ti dajejo podkupnine ali delujejo na način, ki ni skladen s programom podjetja;

Za večjo preglednost bančnega sistema in delovanja poklicnih skupin

| 90. | poziva h krepitvi sodelovanja in večji preglednosti v povezavi z bančnimi sistemi in poklicnimi skupinami, tudi na področju financ in računovodstva, v vseh državah članicah in s tretjimi državami, zlasti z namenom opredelitve informacijskih orodij ter zakonodajnih in upravnih ukrepov za zagotavljanje sledljivosti finančnih tokov in odkrivanje pojavov kriminalitete in opredelitve načinov za obveščanje o morebitnih kaznivih dejanjih; |
| --- | --- |

90.

poziva h krepitvi sodelovanja in večji preglednosti v povezavi z bančnimi sistemi in poklicnimi skupinami, tudi na področju financ in računovodstva, v vseh državah članicah in s tretjimi državami, zlasti z namenom opredelitve informacijskih orodij ter zakonodajnih in upravnih ukrepov za zagotavljanje sledljivosti finančnih tokov in odkrivanje pojavov kriminalitete in opredelitve načinov za obveščanje o morebitnih kaznivih dejanjih;

| 91. | poziva Komisijo in druge nadzorne organe, naj zagotovijo izvajanje skrbnega preverjanja strank (customer due diligence) in izdelavo ustreznega profila tveganja v bankah, zavarovalnicah in kreditnih institucijah, da poslovni subjekti ali pravne osebe v državah članicah pridobijo ter imajo na voljo ustrezne, natančne in aktualne informacije v zvezi z dejanskim lastništvom, tudi iz eksteritorialnih davčnih oaz, da se registri podjetij redno posodabljajo in da se nadzira njihova kakovost; meni, da preglednost informacij, tudi s pomočjo objave registra dejanskega lastništva po posameznih državah in s čezmejnim sodelovanjem, lahko prispeva k boju proti pojavom pranja denarja, financiranja terorizma in izogibanja davkov; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo in druge nadzorne organe, naj zagotovijo izvajanje skrbnega preverjanja strank (customer due diligence) in izdelavo ustreznega profila tveganja v bankah, zavarovalnicah in kreditnih institucijah, da poslovni subjekti ali pravne osebe v državah članicah pridobijo ter imajo na voljo ustrezne, natančne in aktualne informacije v zvezi z dejanskim lastništvom, tudi iz eksteritorialnih davčnih oaz, da se registri podjetij redno posodabljajo in da se nadzira njihova kakovost; meni, da preglednost informacij, tudi s pomočjo objave registra dejanskega lastništva po posameznih državah in s čezmejnim sodelovanjem, lahko prispeva k boju proti pojavom pranja denarja, financiranja terorizma in izogibanja davkov;

| 92. | poziva države članice, naj uvedejo pojem dejanskega lastništva (beneficial ownership) v svoje poslovne registre in si prizadevajo za globalno vključitev tega pojma kot tudi mehanizmov za izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

92.

poziva države članice, naj uvedejo pojem dejanskega lastništva (beneficial ownership) v svoje poslovne registre in si prizadevajo za globalno vključitev tega pojma kot tudi mehanizmov za izmenjavo informacij;

| 93. | poziva Komisijo, naj določi skupen sklop načel in upravnih smernic za ustrezno uporabo transfernih cen; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo, naj določi skupen sklop načel in upravnih smernic za ustrezno uporabo transfernih cen;

| 94. | v celoti podpira predlog Komisije, naj se kazniva dejanja na področju davkov izrecno navajajo kot predhodna kazniva dejanja v okviru pranju denarja, v skladu s priporočilom Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) za leto 2012; poziva EU, naj poveča preglednost informacij o dejanskem lastništvu in postopkov dolžne skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke za preprečevanje pranja denarja; se zavzema za uskladitev kaznivega dejanja pranja denarja znotraj EU in poziva k polnemu izvajanju standardov Projektne skupine za finančno ukrepanje na podlagi učinkovitega nadzora in sorazmernih kazni ter na podlagi verodostojnih zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

94.

v celoti podpira predlog Komisije, naj se kazniva dejanja na področju davkov izrecno navajajo kot predhodna kazniva dejanja v okviru pranju denarja, v skladu s priporočilom Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) za leto 2012; poziva EU, naj poveča preglednost informacij o dejanskem lastništvu in postopkov dolžne skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke za preprečevanje pranja denarja; se zavzema za uskladitev kaznivega dejanja pranja denarja znotraj EU in poziva k polnemu izvajanju standardov Projektne skupine za finančno ukrepanje na podlagi učinkovitega nadzora in sorazmernih kazni ter na podlagi verodostojnih zaščitnih ukrepov;

| 95. | predlaga natančno ovrednotenje tveganj, povezanih z novimi bančnimi in finančnimi produkti, v primeru da ti omogočajo anonimnost in uporabo na daljavo; poleg tega poziva k enotni definiciji davčne oaze, saj hudodelske združbe slednje pogosto uporabljajo za izdajanje obveznic zasebnih podjetij ali bank, katerih dejansko lastništvo je težko določiti; |
| --- | --- |

95.

predlaga natančno ovrednotenje tveganj, povezanih z novimi bančnimi in finančnimi produkti, v primeru da ti omogočajo anonimnost in uporabo na daljavo; poleg tega poziva k enotni definiciji davčne oaze, saj hudodelske združbe slednje pogosto uporabljajo za izdajanje obveznic zasebnih podjetij ali bank, katerih dejansko lastništvo je težko določiti;

| 96. | poziva k oblikovanju operativnih rešitev, ki bodo spoštovale predpise na področju varstva osebnih podatkov in finančnim in kreditnim ustanovam omogočale ugotavljanje istovetnosti subjektov, ki želijo izvesti morebitne transakcije, saj so goljufije, povezane s krajo identitete, pogosto podlaga za pranje denarja; zato pozdravlja oblikovanje bančne unije; |
| --- | --- |

96.

poziva k oblikovanju operativnih rešitev, ki bodo spoštovale predpise na področju varstva osebnih podatkov in finančnim in kreditnim ustanovam omogočale ugotavljanje istovetnosti subjektov, ki želijo izvesti morebitne transakcije, saj so goljufije, povezane s krajo identitete, pogosto podlaga za pranje denarja; zato pozdravlja oblikovanje bančne unije;

| 97. | priporoča odpravo bančne tajnosti; |
| --- | --- |

97.

priporoča odpravo bančne tajnosti;

Za zagotovitev, da se kriminal ne bo splačal

| 98. | poziva vse zadevne javne in zasebne organe, naj sodelujejo pri odločnem boju proti pranju denarja; poziva k zagotavljanju polnega spoštovanja obveznosti v zvezi z bojem proti pranju denarja s strani strokovnjakov, kar je treba doseči s spodbujanjem mehanizmov za poročanje o sumljivih transakcijah in kodeksov ravnanja, ki vključujejo poklicne skupine in strokovna združenja; |
| --- | --- |

98.

poziva vse zadevne javne in zasebne organe, naj sodelujejo pri odločnem boju proti pranju denarja; poziva k zagotavljanju polnega spoštovanja obveznosti v zvezi z bojem proti pranju denarja s strani strokovnjakov, kar je treba doseči s spodbujanjem mehanizmov za poročanje o sumljivih transakcijah in kodeksov ravnanja, ki vključujejo poklicne skupine in strokovna združenja;

| 99. | poudarja bistveno vlogo, ki jo imajo enote za finančne informacije pri zagotavljanju visokih mednarodnih standardov boja proti pranju denarja; priznava pomen evropskih instrumentov za sledljivost finančnih tokov v boju proti grožnjam, kot so kibernetski kriminal, pranje denarja in financiranje terorizma; |
| --- | --- |

99.

poudarja bistveno vlogo, ki jo imajo enote za finančne informacije pri zagotavljanju visokih mednarodnih standardov boja proti pranju denarja; priznava pomen evropskih instrumentov za sledljivost finančnih tokov v boju proti grožnjam, kot so kibernetski kriminal, pranje denarja in financiranje terorizma;

| 100. | priporoča sistematično identifikacijo in preverjanje igralcev, prepoved uporabe anonimnih plačilnih sredstev za plačilo vložkov pri spletnih igrah na srečo ter identifikacijo strežnikov, na katerih tovrstni spletni portali gostujejo, in razvojem informacijskih sistemov, ki bodo omogočali popolno sledljivost obračanja gotovine, do katerega prihaja v običajnem in spletnem igralništvu; |
| --- | --- |

100.

priporoča sistematično identifikacijo in preverjanje igralcev, prepoved uporabe anonimnih plačilnih sredstev za plačilo vložkov pri spletnih igrah na srečo ter identifikacijo strežnikov, na katerih tovrstni spletni portali gostujejo, in razvojem informacijskih sistemov, ki bodo omogočali popolno sledljivost obračanja gotovine, do katerega prihaja v običajnem in spletnem igralništvu;

| 101. | pozdravlja razširitev področja uporabe, predlaganega v tako imenovani četrti direktivi za boj proti pranju denarja, kar zadeva sektor iger na srečo; poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni okvir in ustrezne ukrepe za boj proti pojavom pranja denarja, ki so povezani s stavami, zlasti na športnih tekmovanjih, ki opredeljujejo nova kazniva dejanja, kot so stave, povezane z dogovarjanjem o izidih športnih tekmovanj, in ustrezne kazni ter podpirajo mehanizme za spremljanje, v sodelovanju s športnimi zvezami, združenji, ponudniki običajnih in spletnih stav ter po potrebi nacionalnimi organi; poziva športne organizacije, naj sprejmejo kodeks ravnanja za vse uslužbence z jasno prepovedjo prirejanja izidov na športnih dogodkih zaradi stav ali z drugimi nameni, s prepovedjo stav na izid lastnih tekem in obveznostjo prijave, kadar se zavedajo prirejanja izidov, ob ustreznih mehanizmih za zaščito prijaviteljev; |
| --- | --- |

101.

pozdravlja razširitev področja uporabe, predlaganega v tako imenovani četrti direktivi za boj proti pranju denarja, kar zadeva sektor iger na srečo; poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni okvir in ustrezne ukrepe za boj proti pojavom pranja denarja, ki so povezani s stavami, zlasti na športnih tekmovanjih, ki opredeljujejo nova kazniva dejanja, kot so stave, povezane z dogovarjanjem o izidih športnih tekmovanj, in ustrezne kazni ter podpirajo mehanizme za spremljanje, v sodelovanju s športnimi zvezami, združenji, ponudniki običajnih in spletnih stav ter po potrebi nacionalnimi organi; poziva športne organizacije, naj sprejmejo kodeks ravnanja za vse uslužbence z jasno prepovedjo prirejanja izidov na športnih dogodkih zaradi stav ali z drugimi nameni, s prepovedjo stav na izid lastnih tekem in obveznostjo prijave, kadar se zavedajo prirejanja izidov, ob ustreznih mehanizmih za zaščito prijaviteljev;

| 102. | ugotavlja, da organizirani kriminal pogosto pere denar z organiziranimi stavami na športnih tekmovanjih; zato poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog, ki bo vseboval opredelitev kaznivih dejanj športne korupcije in goljufije; poziva države članice, naj ne dovolijo organizacije stav na tekmah brez športnega tveganja ter prepovejo najnevarnejše oblike športnih stav; priporoča tudi, naj se na nacionalni ravni uvedejo mehanizmi za prijavo suma športne korupcije po zgledu mehanizmov, uvedenih na področju pranja denarja, ki bi bili obvezni za ponudnike običajnih in spletnih stav in vse akterje v športnem svetu; |
| --- | --- |

102.

ugotavlja, da organizirani kriminal pogosto pere denar z organiziranimi stavami na športnih tekmovanjih; zato poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog, ki bo vseboval opredelitev kaznivih dejanj športne korupcije in goljufije; poziva države članice, naj ne dovolijo organizacije stav na tekmah brez športnega tveganja ter prepovejo najnevarnejše oblike športnih stav; priporoča tudi, naj se na nacionalni ravni uvedejo mehanizmi za prijavo suma športne korupcije po zgledu mehanizmov, uvedenih na področju pranja denarja, ki bi bili obvezni za ponudnike običajnih in spletnih stav in vse akterje v športnem svetu;

| 103. | poudarja, naj se okrepi sodelovanje in izmenjava informacij med državami članicami, njihovimi regulativnimi organi, Europolom in Eurojustom za preprečevanje kaznivih dejanj pri čezmejnih spletnih igrah na srečo; |
| --- | --- |

103.

poudarja, naj se okrepi sodelovanje in izmenjava informacij med državami članicami, njihovimi regulativnimi organi, Europolom in Eurojustom za preprečevanje kaznivih dejanj pri čezmejnih spletnih igrah na srečo;

| 104. | se zaveda, da so spletne igre na srečo vedno bolj običajen način pranja denarja, pri katerem so dobitki pogosto oproščeni davka, velik obseg transakcij izjemno otežuje odkrivanje umazanega denarja, številni obdelovalci plačil pa sistem še dodatno zapletajo; poziva k vzpostavitvi regulativnega okvira za boj proti pranju denarja s pomočjo vseh vrst spletnih iger na srečo; |
| --- | --- |

104.

se zaveda, da so spletne igre na srečo vedno bolj običajen način pranja denarja, pri katerem so dobitki pogosto oproščeni davka, velik obseg transakcij izjemno otežuje odkrivanje umazanega denarja, številni obdelovalci plačil pa sistem še dodatno zapletajo; poziva k vzpostavitvi regulativnega okvira za boj proti pranju denarja s pomočjo vseh vrst spletnih iger na srečo;

| 105. | poziva države članice, naj vključijo usklajeno opredelitev prirejanja izidov športnih dogodkov v kazensko pravo in oblikujejo pravni instrument kot orodje za boj proti prirejanju izidov športnih dogodkov; določijo naj sankcije v zvezi s prirejanjem izidov športnih dogodkov, vključno z denarnimi kaznimi in zaplembo, ter ustanovijo posebno enoto za boj proti prirejanju izidov v okviru organov kazenskega pregona kot vozlišče za komunikacijo in sodelovanje z glavnimi zainteresiranimi stranmi, nadaljnje preiskave in predložitev tožilstvu; |
| --- | --- |

105.

poziva države članice, naj vključijo usklajeno opredelitev prirejanja izidov športnih dogodkov v kazensko pravo in oblikujejo pravni instrument kot orodje za boj proti prirejanju izidov športnih dogodkov; določijo naj sankcije v zvezi s prirejanjem izidov športnih dogodkov, vključno z denarnimi kaznimi in zaplembo, ter ustanovijo posebno enoto za boj proti prirejanju izidov v okviru organov kazenskega pregona kot vozlišče za komunikacijo in sodelovanje z glavnimi zainteresiranimi stranmi, nadaljnje preiskave in predložitev tožilstvu;

| 106. | poziva k večjemu sodelovanju na evropski ravni – ki bi ga usklajevala Komisija – za odkrivanje in prepoved ponudnikov spletnih iger na srečo, ki sodelujejo v dejavnostih prirejanja izidov športnih dogodkov in drugih nezakonitih dejavnostih; |
| --- | --- |

106.

poziva k večjemu sodelovanju na evropski ravni – ki bi ga usklajevala Komisija – za odkrivanje in prepoved ponudnikov spletnih iger na srečo, ki sodelujejo v dejavnostih prirejanja izidov športnih dogodkov in drugih nezakonitih dejavnostih;

| 107. | poziva športne vodstvene organe, države članice in Evropsko komisijo, naj vlagajo v kampanje za ozaveščanje športnikov o prirejanju izidov športnih dogodkov, pravnih posledicah tega kaznivega dejanja in škodljivih učinkih za integriteto športnih tekmovanj; |
| --- | --- |

107.

poziva športne vodstvene organe, države članice in Evropsko komisijo, naj vlagajo v kampanje za ozaveščanje športnikov o prirejanju izidov športnih dogodkov, pravnih posledicah tega kaznivega dejanja in škodljivih učinkih za integriteto športnih tekmovanj;

| 108. | poziva k uskladitvi vloge in pristojnosti finančnih obveščevalnih enot (FIU) v državah članicah, k povečanju njihovih pooblastil in k izboljšanju mehanizmov za sodelovanje med njimi; |
| --- | --- |

108.

poziva k uskladitvi vloge in pristojnosti finančnih obveščevalnih enot (FIU) v državah članicah, k povečanju njihovih pooblastil in k izboljšanju mehanizmov za sodelovanje med njimi;

| 109. | predlaga, naj se države članice uskladijo glede izrekanja in izvajanja kazni ter glede zaporniških sistemov in usposabljanja zaporniškega osebja; |
| --- | --- |

109.

predlaga, naj se države članice uskladijo glede izrekanja in izvajanja kazni ter glede zaporniških sistemov in usposabljanja zaporniškega osebja;

| 110. | priporoča, naj se poveča nadzorna vloga Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine in enotnega nadzornega mehanizma na ravni Evropske unije v zvezi s pranjem denarja, tudi z vidika vzpostavitve pristne evropske bančne unije, ki se bo lahko z učinkovitimi ukrepi in na podlagi usklajenih pravil o navzkrižju interesov borila proti pojavom korupcije in pranja denarja; vztraja, da je treba medtem okrepiti nadzorne zmogljivosti, strokovno znanje in odločnost na nacionalni ravni, da bi poglobili sodelovanje med nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

110.

priporoča, naj se poveča nadzorna vloga Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine in enotnega nadzornega mehanizma na ravni Evropske unije v zvezi s pranjem denarja, tudi z vidika vzpostavitve pristne evropske bančne unije, ki se bo lahko z učinkovitimi ukrepi in na podlagi usklajenih pravil o navzkrižju interesov borila proti pojavom korupcije in pranja denarja; vztraja, da je treba medtem okrepiti nadzorne zmogljivosti, strokovno znanje in odločnost na nacionalni ravni, da bi poglobili sodelovanje med nacionalnimi organi;

| 111. | spodbuja sprejetje minimalnih pravil dobrega upravljanja na davčnem področju, zlasti s skupnimi pobudami držav članic za vzpostavitev ustreznih odnosov z ozemlji, ki delujejo kot davčne oaze, med drugim tudi z namenom lajšanja dostopa do informacij o lastništvu morebitnih slamnatih podjetij, ki imajo sedež v teh državah; vztraja pri pomenu zgoraj omenjenega sporočila Komisije z dne 6. decembra 2012, ki priporoča krepitev vezi med politiko boja proti goljufijam ter razvojno, davčno in trgovinsko politiko EU; |
| --- | --- |

111.

spodbuja sprejetje minimalnih pravil dobrega upravljanja na davčnem področju, zlasti s skupnimi pobudami držav članic za vzpostavitev ustreznih odnosov z ozemlji, ki delujejo kot davčne oaze, med drugim tudi z namenom lajšanja dostopa do informacij o lastništvu morebitnih slamnatih podjetij, ki imajo sedež v teh državah; vztraja pri pomenu zgoraj omenjenega sporočila Komisije z dne 6. decembra 2012, ki priporoča krepitev vezi med politiko boja proti goljufijam ter razvojno, davčno in trgovinsko politiko EU;

| 112. | poziva Evropsko unijo, naj sprejme učinkovite ukrepe na mednarodnem prizorišču, na primer na srečanjih G8 in G20, za odpravo kaznivih dejanj, povezanih z davčnimi oazami; |
| --- | --- |

112.

poziva Evropsko unijo, naj sprejme učinkovite ukrepe na mednarodnem prizorišču, na primer na srečanjih G8 in G20, za odpravo kaznivih dejanj, povezanih z davčnimi oazami;

| 113. | poudarja, da je treba načela obdavčenja uskladiti s priporočili OECD iz poročila „Addressing base erosion and profit shifting“ (Obravnavanje zniževanja osnove in prenosa dobička), po katerem splošno načelo obdavčenja pravi, da je treba obdavčiti dobiček tam, kjer so se odvijale gospodarske dejavnosti, iz katerih dobiček izhaja – načelo „izvora premoženja“; |
| --- | --- |

113.

poudarja, da je treba načela obdavčenja uskladiti s priporočili OECD iz poročila „Addressing base erosion and profit shifting“ (Obravnavanje zniževanja osnove in prenosa dobička), po katerem splošno načelo obdavčenja pravi, da je treba obdavčiti dobiček tam, kjer so se odvijale gospodarske dejavnosti, iz katerih dobiček izhaja – načelo „izvora premoženja“;

| 114. | meni, da načelo izvora premoženja davčnim organom lajša učinkovito obdavčenje in preprečevanje davčnih utaj; meni, da je pravičen davčni sistem nujno potreben, zlasti v času krize, ko se davčno breme nepravično prenese na mala podjetja in gospodinjstva, in da je utaja davkov deloma posledica davčnih oaz znotraj EU; |
| --- | --- |

114.

meni, da načelo izvora premoženja davčnim organom lajša učinkovito obdavčenje in preprečevanje davčnih utaj; meni, da je pravičen davčni sistem nujno potreben, zlasti v času krize, ko se davčno breme nepravično prenese na mala podjetja in gospodinjstva, in da je utaja davkov deloma posledica davčnih oaz znotraj EU;

| 115. | poudarja, da je krepitev boja proti davčnim goljufijam in utajam ključnega pomena za spodbujanje trajnostne rasti v EU; poudarja, da bi zmanjšane stopnje goljufij in utaj utrdile javne finance in pripomogle k poštenim in enakim konkurenčnim pogojem za podjetja, s čimer bi okrepile potencial rasti v gospodarstvu; |
| --- | --- |

115.

poudarja, da je krepitev boja proti davčnim goljufijam in utajam ključnega pomena za spodbujanje trajnostne rasti v EU; poudarja, da bi zmanjšane stopnje goljufij in utaj utrdile javne finance in pripomogle k poštenim in enakim konkurenčnim pogojem za podjetja, s čimer bi okrepile potencial rasti v gospodarstvu;

| 116. | poziva revizijska podjetja in pravne svetovalce, naj nacionalne davčne organe obveščajo o kakršnih koli znakih agresivnega davčnega načrtovanja pregledanih podjetij ali podjetij, katerim svetujejo; |
| --- | --- |

116.

poziva revizijska podjetja in pravne svetovalce, naj nacionalne davčne organe obveščajo o kakršnih koli znakih agresivnega davčnega načrtovanja pregledanih podjetij ali podjetij, katerim svetujejo;

| 117. | pozdravlja zavezanost Komisije, da spodbuja samodejno izmenjavo podatkov; vseeno pa ponovno poziva k mednarodno zavezujočemu večstranskemu sporazumu o samodejni izmenjavi davčnih podatkov, ki bi pokrival tudi sklade in ustanove ter vključeval ukrepe proti nekooperativnim jurisdikcijam in finančnim institucijam, ki sodelujejo z davčnimi oazami; poziva EU, naj sprejme podobne ukrepe, kot je zakon ZDA za odpravo zlorabe davčnih oaz, in naj preuči možnost odvzema dovoljenja za opravljanje bančnih storitev finančnim ustanovam, ki sodelujejo z davčnimi oazami; poziva Komisijo, naj predloži evropsko črni seznam davčnih oaz na podlagi strogih meril in predlaga evropske sisteme sankcioniranja v primeru neupoštevanja ukrepov ali okrepljenega sodelovanja, če pristop EU ne bi bil mogoč; |
| --- | --- |

117.

pozdravlja zavezanost Komisije, da spodbuja samodejno izmenjavo podatkov; vseeno pa ponovno poziva k mednarodno zavezujočemu večstranskemu sporazumu o samodejni izmenjavi davčnih podatkov, ki bi pokrival tudi sklade in ustanove ter vključeval ukrepe proti nekooperativnim jurisdikcijam in finančnim institucijam, ki sodelujejo z davčnimi oazami; poziva EU, naj sprejme podobne ukrepe, kot je zakon ZDA za odpravo zlorabe davčnih oaz, in naj preuči možnost odvzema dovoljenja za opravljanje bančnih storitev finančnim ustanovam, ki sodelujejo z davčnimi oazami; poziva Komisijo, naj predloži evropsko črni seznam davčnih oaz na podlagi strogih meril in predlaga evropske sisteme sankcioniranja v primeru neupoštevanja ukrepov ali okrepljenega sodelovanja, če pristop EU ne bi bil mogoč;

| 118. | poziva države članice in Evropski parlament, naj hitro dosežejo sporazum o direktivah EU, ki zadevajo odprtost in knjigovodstvo; poziva, naj se področje uporabe teh direktiv v prihodnje razširi, da bodo zajemale vsa velika podjetja ne glede na sektor; |
| --- | --- |

118.

poziva države članice in Evropski parlament, naj hitro dosežejo sporazum o direktivah EU, ki zadevajo odprtost in knjigovodstvo; poziva, naj se področje uporabe teh direktiv v prihodnje razširi, da bodo zajemale vsa velika podjetja ne glede na sektor;

| 119. | poziva Komisijo, naj razvije stroga merila glede bistva poslovanja, da bi ustavili ustanavljanje slamnatih podjetij ali podjetij – poštnih nabiralnikov, ki pripomorejo k zakonitim in nezakonitim praksam izogibanja in utaje davkov; |
| --- | --- |

119.

poziva Komisijo, naj razvije stroga merila glede bistva poslovanja, da bi ustavili ustanavljanje slamnatih podjetij ali podjetij – poštnih nabiralnikov, ki pripomorejo k zakonitim in nezakonitim praksam izogibanja in utaje davkov;

| 120. | poziva Komisijo, naj ovrednoti sedanje davčne pogodbe, ki veljajo med državami članicami in tretjimi državami, ki se lahko štejejo za davčne oaze; poleg tega poziva Komisijo, naj poda predloge, vključno z revizijo vseh takšnih sporazumov, da bi uredila to vprašanje; poziva Komisijo, naj o svojih ugotovitvah in predlogih poroča Evropskemu parlamentu najpozneje do konca leta 2013; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisijo, naj ovrednoti sedanje davčne pogodbe, ki veljajo med državami članicami in tretjimi državami, ki se lahko štejejo za davčne oaze; poleg tega poziva Komisijo, naj poda predloge, vključno z revizijo vseh takšnih sporazumov, da bi uredila to vprašanje; poziva Komisijo, naj o svojih ugotovitvah in predlogih poroča Evropskemu parlamentu najpozneje do konca leta 2013;

Nove tehnologije za boj proti organiziranemu kriminalu

| 121. | meni, da bi evropski satelitski sistemi za določanje položaja in opazovanje Zemlje lahko prispevali k odkrivanju poti ladij, ki skrivaj prevažajo, iztovarjajo ali pretovarjajo nezakonito blago; zato poziva pravosodne organe h krepitvi uporabe novih tehnologij na tem področju, vključno s satelitskim opazovanjem, saj bi to lahko prispevalo k boju proti pojavom kriminalitete; |
| --- | --- |

121.

meni, da bi evropski satelitski sistemi za določanje položaja in opazovanje Zemlje lahko prispevali k odkrivanju poti ladij, ki skrivaj prevažajo, iztovarjajo ali pretovarjajo nezakonito blago; zato poziva pravosodne organe h krepitvi uporabe novih tehnologij na tem področju, vključno s satelitskim opazovanjem, saj bi to lahko prispevalo k boju proti pojavom kriminalitete;

| 122. | ugotavlja, da globalni porast uporabe interneta ponuja nove možnosti za internetne kriminalne dejavnosti, kot so kraja intelektualne lastnine, prodaja in kupovanje ponarejenih izdelkov ter kraja identitete, ki ogrožajo gospodarstvo, varnost in zdravje evropskih državljanov; |
| --- | --- |

122.

ugotavlja, da globalni porast uporabe interneta ponuja nove možnosti za internetne kriminalne dejavnosti, kot so kraja intelektualne lastnine, prodaja in kupovanje ponarejenih izdelkov ter kraja identitete, ki ogrožajo gospodarstvo, varnost in zdravje evropskih državljanov;

| 123. | ugotavlja, da so kampanje za izobraževanje in osveščanje javnosti bistvene za spopadanje z naraščajočo težavo kibernetskega kriminala; poudarja, da pomanjkanje spretnosti in osveščenosti javnosti krepi zmožnosti hudodelskih združb za izkoriščanje interneta in priložnosti, ki jih ta ponuja; |
| --- | --- |

123.

ugotavlja, da so kampanje za izobraževanje in osveščanje javnosti bistvene za spopadanje z naraščajočo težavo kibernetskega kriminala; poudarja, da pomanjkanje spretnosti in osveščenosti javnosti krepi zmožnosti hudodelskih združb za izkoriščanje interneta in priložnosti, ki jih ta ponuja;

| 124. | pozdravlja ustanovitev Europolovega Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3) in spodbuja nadaljnji razvoj te agencije, zlasti za boj proti organiziranemu kriminalu tudi na čezmejni podlagi in v sodelovanju s tretjimi državami; |
| --- | --- |

124.

pozdravlja ustanovitev Europolovega Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3) in spodbuja nadaljnji razvoj te agencije, zlasti za boj proti organiziranemu kriminalu tudi na čezmejni podlagi in v sodelovanju s tretjimi državami;

| 125. | poudarja, da obstaja nujna potreba po dogovorjeni in natančni opredelitvi pojma „kibernetska kriminaliteta“, ki bi veljala za vse države članice EU; |
| --- | --- |

125.

poudarja, da obstaja nujna potreba po dogovorjeni in natančni opredelitvi pojma „kibernetska kriminaliteta“, ki bi veljala za vse države članice EU;

| 126. | spodbuja raziskave o uporabi novih tehnologij v različnih sistemih nadzora, ki jih uporabljajo države članice, in o njihovi lažji uporabi; to lahko zajema na primer opazovanje in evidentiranje davčnih, carinskih in drugih vrst nadzornih pregledov na mestu samem prek spleta s strani centraliziranih protikorupcijskih enot; |
| --- | --- |

126.

spodbuja raziskave o uporabi novih tehnologij v različnih sistemih nadzora, ki jih uporabljajo države članice, in o njihovi lažji uporabi; to lahko zajema na primer opazovanje in evidentiranje davčnih, carinskih in drugih vrst nadzornih pregledov na mestu samem prek spleta s strani centraliziranih protikorupcijskih enot;

| 127. | spodbuja vzpostavitev enotnega sistema prijav o vseh primerih prevar in korupcije, ki se sodno preganjajo (z ustrezno zaščito osebnih podatkov in domnevo nedolžnosti); |
| --- | --- |

127.

spodbuja vzpostavitev enotnega sistema prijav o vseh primerih prevar in korupcije, ki se sodno preganjajo (z ustrezno zaščito osebnih podatkov in domnevo nedolžnosti);

Končna priporočila

| 128. | poziva k vzpostaviti evropskega javnega tožilstva, kot to določa člen 86 PDEU, zlasti za boj proti kaznivim dejanjem, njihovo preiskavo, pregonom in obsodbo kaznivih dejanj zoper finančne interese Evropske unije in v zvezi s čezmejnimi hudimi kaznivimi dejanji; predlaga, da bi moralo prihodnje evropsko javno tožilstvo imeti učinkovito in smotrno strukturo, in biti zadolženo za usklajevanje in spodbujanje nacionalnih organov, da se z enotnimi postopkovnimi pravili zagotovi večja doslednost preiskav; je prepričan, da bi morala Komisija predložiti predlog pred septembrom 2013 in v njem jasno opredeliti strukturo urada evropskega javnega tožilca, njegovo odgovornost do Evropskega parlamenta in se pri tem osredotočiti zlasti na njegovo sodelovanje z Europolom, Eurojustom, Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Agencijo za temeljne pravice, ter da mora biti evropsko javno tožilstvo podprto z jasnim okvirom o procesnih pravicah, kazniva dejanja, za katera bo pristojno, pa jasno opredeljena; |
| --- | --- |

128.

poziva k vzpostaviti evropskega javnega tožilstva, kot to določa člen 86 PDEU, zlasti za boj proti kaznivim dejanjem, njihovo preiskavo, pregonom in obsodbo kaznivih dejanj zoper finančne interese Evropske unije in v zvezi s čezmejnimi hudimi kaznivimi dejanji; predlaga, da bi moralo prihodnje evropsko javno tožilstvo imeti učinkovito in smotrno strukturo, in biti zadolženo za usklajevanje in spodbujanje nacionalnih organov, da se z enotnimi postopkovnimi pravili zagotovi večja doslednost preiskav; je prepričan, da bi morala Komisija predložiti predlog pred septembrom 2013 in v njem jasno opredeliti strukturo urada evropskega javnega tožilca, njegovo odgovornost do Evropskega parlamenta in se pri tem osredotočiti zlasti na njegovo sodelovanje z Europolom, Eurojustom, Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Agencijo za temeljne pravice, ter da mora biti evropsko javno tožilstvo podprto z jasnim okvirom o procesnih pravicah, kazniva dejanja, za katera bo pristojno, pa jasno opredeljena;

| 129. | meni, da bi se Eurojust lahko še naprej ukvarjal s kaznivimi dejanji iz člena 83(1) PDEU in po potrebi tudi s kaznivimi dejanji dopolnilne narave glede na izvajanje politike Unije, kot je predvideno v odstavku 2 omenjenega člena, hkrati pa bi s prihodnjo revizijo zagotovil odgovornost za demokratične in temeljne pravice; |
| --- | --- |

129.

meni, da bi se Eurojust lahko še naprej ukvarjal s kaznivimi dejanji iz člena 83(1) PDEU in po potrebi tudi s kaznivimi dejanji dopolnilne narave glede na izvajanje politike Unije, kot je predvideno v odstavku 2 omenjenega člena, hkrati pa bi s prihodnjo revizijo zagotovil odgovornost za demokratične in temeljne pravice;

| 130. | poziva države članice, naj ne znižajo proračuna Unije zaradi kratkoročnih učinkov na javno mnenje, temveč naj zagotovijo dodatna sredstva za Europol, Eurojust, Frontex in prihodnji urad evropskega javnega tožilstva, ker ima njihova uspešnost mnogokratni učinek na zmanjšanje davčnih izgub držav članic; |
| --- | --- |

130.

poziva države članice, naj ne znižajo proračuna Unije zaradi kratkoročnih učinkov na javno mnenje, temveč naj zagotovijo dodatna sredstva za Europol, Eurojust, Frontex in prihodnji urad evropskega javnega tožilstva, ker ima njihova uspešnost mnogokratni učinek na zmanjšanje davčnih izgub držav članic;

| 131. | želi, da se z Lihtenštajnom sklene sporazum o boju proti čezmejnemu kriminalu; |
| --- | --- |

131.

želi, da se z Lihtenštajnom sklene sporazum o boju proti čezmejnemu kriminalu;

| 132. | odločno poziva države članice, naj določbe Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj čim prej prenesejo v svoje zakonodaje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prenos te direktive v nacionalno zakonodajo ustrezen; poziva države članice in Komisijo, naj dokončajo načrt o pravicah osumljenih in obtoženih oseb v kazenskem postopku, vključno z direktivo o preiskovalnem priporu; |
| --- | --- |

132.

odločno poziva države članice, naj določbe Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj čim prej prenesejo v svoje zakonodaje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prenos te direktive v nacionalno zakonodajo ustrezen; poziva države članice in Komisijo, naj dokončajo načrt o pravicah osumljenih in obtoženih oseb v kazenskem postopku, vključno z direktivo o preiskovalnem priporu;

| 133. | poziva k strožjim kaznim za sodelovanje v organiziranih kriminalnih združbah in za kazniva dejanja, povezana s prekupčevanjem z drogami, trgovino z ljudmi in človeškimi organi; |
| --- | --- |

133.

poziva k strožjim kaznim za sodelovanje v organiziranih kriminalnih združbah in za kazniva dejanja, povezana s prekupčevanjem z drogami, trgovino z ljudmi in človeškimi organi;

| 134. | poziva države članice v skladu s priporočili Konvencije ZN proti korupciji, naj sprejmejo zakonodajne in druge ukrepe, da se nezakonita obogatitev, to je znatno povečanje premoženja javnega uslužbenca, ki ga ta ne more razumno obrazložiti glede na svoje zakonite dohodke, opredeli kot kaznivo dejanje, če je storjeno namerno; |
| --- | --- |

134.

poziva države članice v skladu s priporočili Konvencije ZN proti korupciji, naj sprejmejo zakonodajne in druge ukrepe, da se nezakonita obogatitev, to je znatno povečanje premoženja javnega uslužbenca, ki ga ta ne more razumno obrazložiti glede na svoje zakonite dohodke, opredeli kot kaznivo dejanje, če je storjeno namerno;

| 135. | izraža zaskrbljenost v zvezi z dejstvom, da kljub temu, da je cela vrsta tako imenovanih kaznivih dejanj v vzponu, kot so nezakonito trgovanje z odpadki, nezakonito trgovanje z umetninami in zaščitenimi vrstami ter ponarejanje blaga, za kriminalne združbe izjemno donosnih, da imajo zelo negativne socialne, gospodarske in okoljske učinke ter da so po naravi izrazito nadnacionalna, ta dejanja niso vključena med „evropska kazniva dejanja“; meni, da bi bilo treba ta kazniva dejanja ustrezno upoštevati pri odločitvah na ravni EU, zato predlaga, naj Svet v skladu s svojimi pooblastili iz člena 83(1) PDEU sprejme sklep za opredelitev drugih področij kriminala, vključno z zgoraj omenjenimi; |
| --- | --- |

135.

izraža zaskrbljenost v zvezi z dejstvom, da kljub temu, da je cela vrsta tako imenovanih kaznivih dejanj v vzponu, kot so nezakonito trgovanje z odpadki, nezakonito trgovanje z umetninami in zaščitenimi vrstami ter ponarejanje blaga, za kriminalne združbe izjemno donosnih, da imajo zelo negativne socialne, gospodarske in okoljske učinke ter da so po naravi izrazito nadnacionalna, ta dejanja niso vključena med „evropska kazniva dejanja“; meni, da bi bilo treba ta kazniva dejanja ustrezno upoštevati pri odločitvah na ravni EU, zato predlaga, naj Svet v skladu s svojimi pooblastili iz člena 83(1) PDEU sprejme sklep za opredelitev drugih področij kriminala, vključno z zgoraj omenjenimi;

| 136. | poziva Komisijo, naj čim prej pripravi zakonodajni predlog na področju učinkovitega evropskega programa zaščite prijaviteljev, ko gre za čezmejno korupcijo in korupcijo, povezano s finančnimi interesi EU, ter zaščite prič in oseb, ki sodelujejo s pravosodnimi organi, ki bo predvidel zlasti možnosti za reševanje njihovih težkih življenjskih pogojev, ki zajemajo tako tveganja, povezana s povračilnimi ukrepi, in pretrganje družinskih vezi kot tudi selitev na druga geografska območja in njihovo socialno in poklicno izključenost; |
| --- | --- |

136.

poziva Komisijo, naj čim prej pripravi zakonodajni predlog na področju učinkovitega evropskega programa zaščite prijaviteljev, ko gre za čezmejno korupcijo in korupcijo, povezano s finančnimi interesi EU, ter zaščite prič in oseb, ki sodelujejo s pravosodnimi organi, ki bo predvidel zlasti možnosti za reševanje njihovih težkih življenjskih pogojev, ki zajemajo tako tveganja, povezana s povračilnimi ukrepi, in pretrganje družinskih vezi kot tudi selitev na druga geografska območja in njihovo socialno in poklicno izključenost;

| 137. | meni, da ravnanje s pričami in vodenje programov za zaščito prič ne sme biti odvisno od proračunskih omejitev, ker gre za dolžnost, ki je nacionalni organi in organi EU ne smejo prezreti, tj. da zagotovijo varnost in varstvo državljanov, zlati tistih, ki so si uničili življenje, da bi pomagali oblastem; poziva vse države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe (zakonodajne in druge) za zagotovitev, da bodo priče in njihove družine fizično varne in bodo imele pravico živeti socialno, poklicno, družinsko in ekonomsko dostojno življenje z ustrezno podporo institucij (vključno z določbo o zaposlovanju prič v javni upravi); |
| --- | --- |

137.

meni, da ravnanje s pričami in vodenje programov za zaščito prič ne sme biti odvisno od proračunskih omejitev, ker gre za dolžnost, ki je nacionalni organi in organi EU ne smejo prezreti, tj. da zagotovijo varnost in varstvo državljanov, zlati tistih, ki so si uničili življenje, da bi pomagali oblastem; poziva vse države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe (zakonodajne in druge) za zagotovitev, da bodo priče in njihove družine fizično varne in bodo imele pravico živeti socialno, poklicno, družinsko in ekonomsko dostojno življenje z ustrezno podporo institucij (vključno z določbo o zaposlovanju prič v javni upravi);

| 138. | poziva Komisijo, naj začne čim prej izvajati vse ukrepe in instrumente, ki jih je predstavila v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016“ (COM(2012)0286); |
| --- | --- |

138.

poziva Komisijo, naj začne čim prej izvajati vse ukrepe in instrumente, ki jih je predstavila v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016“ (COM(2012)0286);

| 139. | poziva Komisijo, naj poda zakonodajni predlog o Europolu, kot je določeno v členu 88(2) PDEU, z namenom izboljšati operativno učinkovitost Europola na področju zatiranja težjih oblik kriminala in organiziranega kriminala; poudarja, da prihodnja reforma agencije ne sme ogroziti edinstvene vloge Evropske policijske akademije (CEPOL) pri dejavnostih usposabljanja EU na področju kazenskega pregona; |
| --- | --- |

139.

poziva Komisijo, naj poda zakonodajni predlog o Europolu, kot je določeno v členu 88(2) PDEU, z namenom izboljšati operativno učinkovitost Europola na področju zatiranja težjih oblik kriminala in organiziranega kriminala; poudarja, da prihodnja reforma agencije ne sme ogroziti edinstvene vloge Evropske policijske akademije (CEPOL) pri dejavnostih usposabljanja EU na področju kazenskega pregona;

| 140. | opominja vse države članice, naj vse obstoječe evropske in mednarodne pravne instrumente čim prej prenesejo v svoje nacionalne zakonodaje, da bi odgovorile zlasti na številna opozorila, ki jih je izdala Komisija glede pravilnega prenosa številnih obstoječih okvirnih sklepov; |
| --- | --- |

140.

opominja vse države članice, naj vse obstoječe evropske in mednarodne pravne instrumente čim prej prenesejo v svoje nacionalne zakonodaje, da bi odgovorile zlasti na številna opozorila, ki jih je izdala Komisija glede pravilnega prenosa številnih obstoječih okvirnih sklepov;

| 141. | poudarja potrebo po spodbujanju kulture zakonitosti in izboljšanju védenja državljanov o pojavu mafije; v zvezi s tem priznava temeljno vlogo kulturnih, rekreativnih in športnih društev pri ozaveščanju javnosti o boju proti organiziranemu kriminalu in pri spodbujanju zakonitosti in pravičnosti; |
| --- | --- |

141.

poudarja potrebo po spodbujanju kulture zakonitosti in izboljšanju védenja državljanov o pojavu mafije; v zvezi s tem priznava temeljno vlogo kulturnih, rekreativnih in športnih društev pri ozaveščanju javnosti o boju proti organiziranemu kriminalu in pri spodbujanju zakonitosti in pravičnosti;

| 142. | poziva Komisijo, naj razvije evropski akcijski načrt proti trgovanju s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, ki bo poudarjal jasne rezultate tako znotraj kot zunaj EU, da bi zmanjšali obseg nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami in njihovimi telesnimi deli; poziva Komisijo in Svet, naj svoje instrumente za trgovino in razvoj spodbudita k oblikovanju posebnih programov z znatnimi finančnimi sredstvi, da bi okrepili izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter zagotovili sredstva za krepitev zmogljivosti proti divjemu lovu in prekupčevanju, zlasti s podporo, krepitvijo in širjenjem pobud za ukrepe pregona, kot sta pobudi ASEAN-WEN in HA-WEN, katerih cilj je ustanovitev regionalnih strokovnih centrov ter zagotavljanje modelov sodelovanja v boju proti kaznivim dejanjem na področju prostoživečih živali in rastlin; |
| --- | --- |

142.

poziva Komisijo, naj razvije evropski akcijski načrt proti trgovanju s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, ki bo poudarjal jasne rezultate tako znotraj kot zunaj EU, da bi zmanjšali obseg nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami in njihovimi telesnimi deli; poziva Komisijo in Svet, naj svoje instrumente za trgovino in razvoj spodbudita k oblikovanju posebnih programov z znatnimi finančnimi sredstvi, da bi okrepili izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter zagotovili sredstva za krepitev zmogljivosti proti divjemu lovu in prekupčevanju, zlasti s podporo, krepitvijo in širjenjem pobud za ukrepe pregona, kot sta pobudi ASEAN-WEN in HA-WEN, katerih cilj je ustanovitev regionalnih strokovnih centrov ter zagotavljanje modelov sodelovanja v boju proti kaznivim dejanjem na področju prostoživečih živali in rastlin;

| 143. | zahteva usklajene in stroge sankcije za tihotapljenje divjih živali in njihovih telesnih delov ter redkih rastlin in dreves v Unijo; |
| --- | --- |

143.

zahteva usklajene in stroge sankcije za tihotapljenje divjih živali in njihovih telesnih delov ter redkih rastlin in dreves v Unijo;

o

o o

| 144. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom, Evropski policijski akademiji (CEPOL), Europolu, Eurojustu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), Svetu Evrope, Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Interpolu, Uradu Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Svetovni banki in projektni skupini za finančno ukrepanje (FATF/GAFI). |
| --- | --- |

144.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom, Evropski policijski akademiji (CEPOL), Europolu, Eurojustu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), Svetu Evrope, Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Interpolu, Uradu Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Svetovni banki in projektni skupini za finančno ukrepanje (FATF/GAFI).

---

(1)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(2)  UL C 195, 25.6.1997, str. 1.

(3)  UL L 300, 11.11.2008, str. 42.

(4)  UL L 182, 5.7.2001, str. 1.

(5)  UL L 196, 2.8.2003, str. 45.

(6)  UL L 68, 15.3.2005, str. 49.

(7)  UL L 328, 24.11.2006, str. 59.

(8)  UL L 332, 18.12.2007, str. 103.

(9)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

(10)  UL L 162, 20.6.2002, str. 1.

(11)  UL L 321, 8.12.2009, str. 44.

(12)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(13)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(14)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(15)  UL L 309, 25.11.2005, str. 9.

(16)  UL L 47, 18.2.2004, str. 1.

(17)  UL L 345, 8.12.2006, str. 1.

(18)  UL L 192, 31.7.2003, str. 54.

(19)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(20)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(21)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(22)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 37.

(23)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 121.

(24)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 66.

(25)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0208.

(26)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0516.

(27)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0098.

(28)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0004.

(29)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 254.

(30)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0205.

(31)  Študija Evropskega parlamenta o odvračanju goljufij s sredstvi EU s pomočjo preiskovalnega novinarstva v Uniji 27 članic (PE 490.663) z dne 17. oktobra 2012.

(32)  Posebni Eurobarometer 374 o korupciji, februar 2012

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/40

---

P7_TA(2013)0246

Socialna stanovanja v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (2012/2293(INI))

(2016/C 065/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 3(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 9, 14, 148, 151, 153 in 160 ter njenega Protokola št. 26 o storitvah splošnega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 3(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 9, 14, 148, 151, 153 in 160 ter njenega Protokola št. 26 o storitvah splošnega pomena,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 34 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 34 in 36,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 26 PDEU o storitvah splošnega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 26 PDEU o storitvah splošnega pomena,

| — | ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti člena 30 (o pravici do zaščite pred revščino in socialno izključenostjo), 31 (o pravici do stanovanja) in 16 (o pravici družine do socialne, pravne in gospodarske varnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti člena 30 (o pravici do zaščite pred revščino in socialno izključenostjo), 31 (o pravici do stanovanja) in 16 (o pravici družine do socialne, pravne in gospodarske varnosti),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758) in mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij ter svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 (7) na to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758) in mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij ter svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 (7) na to temo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (10),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008 z naslovom „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008 z naslovom „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (COM(2008)0800),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (11) in svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (11) in svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (12),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2011 z naslovom „Preoblikovanje pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena“ (COM(2011)0146) in svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 na to temo (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2011 z naslovom „Preoblikovanje pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena“ (COM(2011)0146) in svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 na to temo (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (COM(2010)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ (COM(2011)0173),

| — | ob upoštevanju Smernic Komisije z dne 15. maja 2012 o dobrih praksah za omejevanje, zmanjševanje ali izravnavo zapiranja tal (SWD(2012)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Smernic Komisije z dne 15. maja 2012 o dobrih praksah za omejevanje, zmanjševanje ali izravnavo zapiranja tal (SWD(2012)0101),

| — | ob upoštevanju Pregleda razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi z dne 8. januarja 2013, ki ga je pripravila Komisija (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pregleda razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi z dne 8. januarja 2013, ki ga je pripravila Komisija (15),

| — | ob upoštevanju svežnja Komisije o socialnih naložbah z dne 20. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Komisije o socialnih naložbah z dne 20. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju raziskave evropske statistike o dohodku in življenjskih pogojih (European Statistics on Income and Living Conditions – EU-SILC) in Eurostatovega sporočila za javnost z dne 8. februarja 2012 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave evropske statistike o dohodku in življenjskih pogojih (European Statistics on Income and Living Conditions – EU-SILC) in Eurostatovega sporočila za javnost z dne 8. februarja 2012 (16),

| — | ob upoštevanju evropske statistike iz tretje evropske raziskave o kakovosti življenja (Third European Quality of Life Survey), zlasti poglavja 6 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske statistike iz tretje evropske raziskave o kakovosti življenja (Third European Quality of Life Survey), zlasti poglavja 6 (17),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) o službah za svetovanje o odplačevanju dolgov gospodinjstev v Evropski uniji (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) o službah za svetovanje o odplačevanju dolgov gospodinjstev v Evropski uniji (18),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofound z naslovom „Življenjske razmere Romov: neustrezna stanovanja in zdravje“ (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofound z naslovom „Življenjske razmere Romov: neustrezna stanovanja in zdravje“ (19),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (20),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 14. marca 2013 v zadevi C-415/11 (Mohamed Aziz) o zaščiti imetnikov hipotek napram bankam v primeru nepoštenih pogodbenih pogojev (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 14. marca 2013 v zadevi C-415/11 (Mohamed Aziz) o zaščiti imetnikov hipotek napram bankam v primeru nepoštenih pogodbenih pogojev (21),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (22),

| — | ob upoštevanju izjave Sveta z dne 6. decembra 2010 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti: skupaj v boju proti revščini v letu 2010 in po njem (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta z dne 6. decembra 2010 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti: skupaj v boju proti revščini v letu 2010 in po njem (23),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito z dne 18. februarja 2011 z naslovom Ocena socialne razsežnosti strategije Evropa 2020 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito z dne 18. februarja 2011 z naslovom Ocena socialne razsežnosti strategije Evropa 2020 (24),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. februarja 2010 z naslovom „Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti“ (SEC(2010)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. februarja 2010 z naslovom „Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti“ (SEC(2010)0098),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito z dne 15. februarja 2010 z naslovom „Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti“ (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialno zaščito z dne 15. februarja 2010 z naslovom „Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti“ (25),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z naslovom „Vprašanja glede opredelitve socialnih stanovanj kot storitve splošnega gospodarskega pomena“ (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z naslovom „Vprašanja glede opredelitve socialnih stanovanj kot storitve splošnega gospodarskega pomena“ (26),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom „Priprava evropske agende za socialna stanovanja“ (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom „Priprava evropske agende za socialna stanovanja“ (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe – odgovor na krizo (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe – odgovor na krizo (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (29),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (30),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (31),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (32),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (33),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o stanovanjski in regionalni politiki (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o stanovanjski in regionalni politiki (34),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU glede brezdomstva (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU glede brezdomstva (35),

| — | ob upoštevanju svojih pisnih deklaracij z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (36) in z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU glede brezdomstva (37), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih pisnih deklaracij z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (36) in z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU glede brezdomstva (37),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofound o tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja – Kakovost življenja v Evropi: učinek krize (38), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofound o tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja – Kakovost življenja v Evropi: učinek krize (38),

| — | ob upoštevanju končnih priporočil Evropske konference o soglasju na področju brezdomstva z dne 9. in 10. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnih priporočil Evropske konference o soglasju na področju brezdomstva z dne 9. in 10. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0155/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0155/2013),

| A. | ker je dostop do nastanitve temeljna pravica, ki jo lahko dojemamo kot pogoj za uresničevanje in dostop do drugih temeljnih pravic in dostojnega življenja; ker je zagotavljanje dostopa do dostojne in primerne nastanitve mednarodna odgovornost, naložena državam članicam, ki jo mora Unija spoštovati, ter se pravica do dostopa in pomoči pri pridobitvi stanovanja priznava s členom 34 Listine EU o temeljnih pravicah, členoma 30 in 31 Evropske socialne listine (spremenjene), ki jo je sprejel Svet Evrope, in členom 25 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, vključena pa je tudi v ustavo številnih držav članic; |
| --- | --- |

A.

ker je dostop do nastanitve temeljna pravica, ki jo lahko dojemamo kot pogoj za uresničevanje in dostop do drugih temeljnih pravic in dostojnega življenja; ker je zagotavljanje dostopa do dostojne in primerne nastanitve mednarodna odgovornost, naložena državam članicam, ki jo mora Unija spoštovati, ter se pravica do dostopa in pomoči pri pridobitvi stanovanja priznava s členom 34 Listine EU o temeljnih pravicah, členoma 30 in 31 Evropske socialne listine (spremenjene), ki jo je sprejel Svet Evrope, in členom 25 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, vključena pa je tudi v ustavo številnih držav članic;

| B. | ker imajo nacionalni, regionalni in lokalni organi v državah članicah pravico in dolžnost določiti lastno stanovanjsko politiko in sprejeti potrebne ukrepe, da bi na svojem trgu stanovanj v skladu s potrebami svojih prebivalcev zagotovili izvajanje te temeljne pravice, katere namen je vsem državljanom zagotoviti dostop do dostojnega in cenovno sprejemljivega stanovanja; |
| --- | --- |

B.

ker imajo nacionalni, regionalni in lokalni organi v državah članicah pravico in dolžnost določiti lastno stanovanjsko politiko in sprejeti potrebne ukrepe, da bi na svojem trgu stanovanj v skladu s potrebami svojih prebivalcev zagotovili izvajanje te temeljne pravice, katere namen je vsem državljanom zagotoviti dostop do dostojnega in cenovno sprejemljivega stanovanja;

| C. | ker je cenovno dostopna, dostojna in varna nastanitev primeren instrument za doseganje socialne pravičnosti in kohezije, in je naložba v cenovno dostopno stanovanje pogoj za večjo mobilnost delavcev in večje zaposlitvene možnosti, ker sta gradnja in prenova socialnih stanovanj ključnega pomena za doseganje ciljev izpolnjevanja potreb po stanovanjih, zagotavljanja cenovno dostopnih stanovanj za veliko število prebivalcev, krepitve gospodarstev, zmanjšanja obsega nepremičninskih balonov, boja proti energetski revščini in zagotavljanja davčnih prihodkov držav članic; |
| --- | --- |

C.

ker je cenovno dostopna, dostojna in varna nastanitev primeren instrument za doseganje socialne pravičnosti in kohezije, in je naložba v cenovno dostopno stanovanje pogoj za večjo mobilnost delavcev in večje zaposlitvene možnosti, ker sta gradnja in prenova socialnih stanovanj ključnega pomena za doseganje ciljev izpolnjevanja potreb po stanovanjih, zagotavljanja cenovno dostopnih stanovanj za veliko število prebivalcev, krepitve gospodarstev, zmanjšanja obsega nepremičninskih balonov, boja proti energetski revščini in zagotavljanja davčnih prihodkov držav članic;

| D. | ker imajo države članice v skladu z načelom subsidiarnosti bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju socialnih stanovanj vzporedno z nenačrtovano ponudbo tržnih stanovanj in kot njeno dopolnilo; ker bi morala oskrba s socialnimi stanovanji dosegati visoko raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti ter spodbujati enako obravnavo in pravice uporabnikov; |
| --- | --- |

D.

ker imajo države članice v skladu z načelom subsidiarnosti bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju socialnih stanovanj vzporedno z nenačrtovano ponudbo tržnih stanovanj in kot njeno dopolnilo; ker bi morala oskrba s socialnimi stanovanji dosegati visoko raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti ter spodbujati enako obravnavo in pravice uporabnikov;

| E. | ker v večini držav članic EU primanjkuje socialnih stanovanj in zato obstaja vse večja potreba po cenovno dostopnih stanovanjih; ker se je spremenil socialni in družinski profil ljudi, ki uporabljajo socialna stanovanja; ker je treba prepoznati nove socialne dejavnike, da lahko države članice in njihovi lokalni in regionalni organi določijo niz stanovanjskih strategij, ki bolj ustrezajo sedanjim okoliščinam; |
| --- | --- |

E.

ker v večini držav članic EU primanjkuje socialnih stanovanj in zato obstaja vse večja potreba po cenovno dostopnih stanovanjih; ker se je spremenil socialni in družinski profil ljudi, ki uporabljajo socialna stanovanja; ker je treba prepoznati nove socialne dejavnike, da lahko države članice in njihovi lokalni in regionalni organi določijo niz stanovanjskih strategij, ki bolj ustrezajo sedanjim okoliščinam;

| F. | ker je socialna stanovanjska politika sestavni del storitev splošnega gospodarskega pomena, ker omogočajo zadovoljevanje stanovanjskih potreb, olajšujejo dostop do nepremičnin, krepijo kakovost življenjskega prostora, izboljšujejo obstoječi življenjski prostor in prilagajajo stanovanjske izdatke položaju družine in sredstvom stanovalcev, ob tem pa jim puščajo prostor za lastna prizadevanja; |
| --- | --- |

F.

ker je socialna stanovanjska politika sestavni del storitev splošnega gospodarskega pomena, ker omogočajo zadovoljevanje stanovanjskih potreb, olajšujejo dostop do nepremičnin, krepijo kakovost življenjskega prostora, izboljšujejo obstoječi življenjski prostor in prilagajajo stanovanjske izdatke položaju družine in sredstvom stanovalcev, ob tem pa jim puščajo prostor za lastna prizadevanja;

| G. | ker bi moralo biti za socialna stanovanja značilno dobro razmerje med kakovostjo in nakupno ceno oziroma najemnino in ker bi morala ta stanovanja omogočati varčevanje z energijo in biti umeščena v okolje, ki vključuje zelene površine in je primerno za različne generacije ter upošteva posebne potrebe otrok in starejših; |
| --- | --- |

G.

ker bi moralo biti za socialna stanovanja značilno dobro razmerje med kakovostjo in nakupno ceno oziroma najemnino in ker bi morala ta stanovanja omogočati varčevanje z energijo in biti umeščena v okolje, ki vključuje zelene površine in je primerno za različne generacije ter upošteva posebne potrebe otrok in starejših;

| H. | ker je treba oblikovati pravila za hipoteke za zaščito potrošnikov in pravično razdelitev tveganj, da se prepreči povečanje števila brezdomcev in vse prihodnje stanovanjske krize; |
| --- | --- |

H.

ker je treba oblikovati pravila za hipoteke za zaščito potrošnikov in pravično razdelitev tveganj, da se prepreči povečanje števila brezdomcev in vse prihodnje stanovanjske krize;

| I. | ker so socialna stanovanja ključna za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 – zlasti cilja glede revščine, vključno s preprečevanjem medgeneracijskega prenosa prikrajšanosti – ker prispevajo k zagotavljanju visoke stopnje zaposlenosti, vključenosti in socialne kohezije, spodbujanju poklicne mobilnosti ter k boju proti podnebnim spremembam in pomanjkanju energije s posodabljanjem stavb; |
| --- | --- |

I.

ker so socialna stanovanja ključna za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 – zlasti cilja glede revščine, vključno s preprečevanjem medgeneracijskega prenosa prikrajšanosti – ker prispevajo k zagotavljanju visoke stopnje zaposlenosti, vključenosti in socialne kohezije, spodbujanju poklicne mobilnosti ter k boju proti podnebnim spremembam in pomanjkanju energije s posodabljanjem stavb;

| J. | ker je finančna kriza v povezavi z gospodarsko krizo, varčevalnimi ukrepi, rastjo cen stanovanj in nižjimi prihodki gospodinjstev povečala stopnjo brezposelnosti in socialne izključenosti v EU, zlasti med najbolj ranljivimi skupinami ljudi, in s tem povečala obremenitev storitev socialnega skrbstva; ugotavlja, da je javno financiranje socialnih stanovanj ne glede na svoj velik stabilizacijski učinek v nekaterih državah članicah postalo žrtev nedavnih varčevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

J.

ker je finančna kriza v povezavi z gospodarsko krizo, varčevalnimi ukrepi, rastjo cen stanovanj in nižjimi prihodki gospodinjstev povečala stopnjo brezposelnosti in socialne izključenosti v EU, zlasti med najbolj ranljivimi skupinami ljudi, in s tem povečala obremenitev storitev socialnega skrbstva; ugotavlja, da je javno financiranje socialnih stanovanj ne glede na svoj velik stabilizacijski učinek v nekaterih državah članicah postalo žrtev nedavnih varčevalnih ukrepov;

| K. | ker gospodarska in socialna kriza zaradi poka nepremičninskih balonov, kreditnega krča, zamud pri plačilih in upada javnih naročil neposredno negativno vpliva na dejavnost gradnje in prenove stanovanj, zlasti socialnih, in finančno podporo tej dejavnosti, čeprav bi bil lahko ta sektor gonilna sila za zagotovitev trajnega in vključujočega izhoda iz krize ter bi prispeval k spoprijemanju s podnebnimi in energetskimi izzivi; |
| --- | --- |

K.

ker gospodarska in socialna kriza zaradi poka nepremičninskih balonov, kreditnega krča, zamud pri plačilih in upada javnih naročil neposredno negativno vpliva na dejavnost gradnje in prenove stanovanj, zlasti socialnih, in finančno podporo tej dejavnosti, čeprav bi bil lahko ta sektor gonilna sila za zagotovitev trajnega in vključujočega izhoda iz krize ter bi prispeval k spoprijemanju s podnebnimi in energetskimi izzivi;

| L. | ker je treba varčevalne ukrepe in ukrepe proračunske konsolidacije povezati s celostno naložbeno strategijo, ki bo pripomogla k trajnostni in vključujoči rasti ter uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, vključno s tistimi, ki se nanašajo na boj proti revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

L.

ker je treba varčevalne ukrepe in ukrepe proračunske konsolidacije povezati s celostno naložbeno strategijo, ki bo pripomogla k trajnostni in vključujoči rasti ter uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, vključno s tistimi, ki se nanašajo na boj proti revščini in socialni izključenosti;

| M. | ker je stanovanje nujno potrebna dobrina, za katero države članice v skladu z lastnimi političnimi odločitvami določijo minimalne bivanjske standarde glede primernosti in udobja, posebne urbanistične in gradbene predpise ter maksimalno dovoljeno razmerje med dohodkom gospodinjstva in njegovimi izdatki za stanovanje, nekatere med njimi pa urejajo tudi gibanje cen stanovanj ali celo vzpostavijo mehanizme za zagotavljanje socialne pomoči ali davčnih spodbud, s katerimi nudijo pomoč za ta velik izdatek gospodinjstev; |
| --- | --- |

M.

ker je stanovanje nujno potrebna dobrina, za katero države članice v skladu z lastnimi političnimi odločitvami določijo minimalne bivanjske standarde glede primernosti in udobja, posebne urbanistične in gradbene predpise ter maksimalno dovoljeno razmerje med dohodkom gospodinjstva in njegovimi izdatki za stanovanje, nekatere med njimi pa urejajo tudi gibanje cen stanovanj ali celo vzpostavijo mehanizme za zagotavljanje socialne pomoči ali davčnih spodbud, s katerimi nudijo pomoč za ta velik izdatek gospodinjstev;

| N. | ker morajo države članice in Unija zaradi hudega gospodarskega, socialnega in dolgoročnega vpliva krize – ne le na gospodarsko rast, stopnjo zaposlenosti ter raven revščine in socialne izključenosti, temveč tudi na dostop do stanovanj ter na naložbe v socialna stanovanja v EU – nujno ukrepati za zagotovitev dostopa do dostojnih in cenovno sprejemljivih stanovanj; ker je v zvezi s tem zaskrbljen zaradi strmega porasta cen, povezanih s stanovanji (cene zemljišč, cene nakupa in najema ter cene energije), ki so že zdaj najpomembnejši izdatek evropskih gospodinjstev ter zato povzročajo nestabilnost in zaskrbljenost; ker se je brezposelnost v EU močno povečala in je januarja 2013 v EU-27 dosegla 10,9 % in ker se hkrati stara evropsko prebivalstvo, obstaja veliko tveganje za vse večji prepad med bogatimi in revnimi, socialno izključenost in brezdomstvo, ki ga občuti že 80 milijonov Evropejcev, izpostavljenih tveganju revščine; |
| --- | --- |

N.

ker morajo države članice in Unija zaradi hudega gospodarskega, socialnega in dolgoročnega vpliva krize – ne le na gospodarsko rast, stopnjo zaposlenosti ter raven revščine in socialne izključenosti, temveč tudi na dostop do stanovanj ter na naložbe v socialna stanovanja v EU – nujno ukrepati za zagotovitev dostopa do dostojnih in cenovno sprejemljivih stanovanj; ker je v zvezi s tem zaskrbljen zaradi strmega porasta cen, povezanih s stanovanji (cene zemljišč, cene nakupa in najema ter cene energije), ki so že zdaj najpomembnejši izdatek evropskih gospodinjstev ter zato povzročajo nestabilnost in zaskrbljenost; ker se je brezposelnost v EU močno povečala in je januarja 2013 v EU-27 dosegla 10,9 % in ker se hkrati stara evropsko prebivalstvo, obstaja veliko tveganje za vse večji prepad med bogatimi in revnimi, socialno izključenost in brezdomstvo, ki ga občuti že 80 milijonov Evropejcev, izpostavljenih tveganju revščine;

| O. | ker Romi običajno živijo na zelo segregiranih območjih, kjer je dostop do socialnih in zdravstvenih storitev problematičen; |
| --- | --- |

O.

ker Romi običajno živijo na zelo segregiranih območjih, kjer je dostop do socialnih in zdravstvenih storitev problematičen;

| P. | ker obstaja med podstandardnimi stanovanji in slabim zdravstvenim stanjem jasna povezava: hipotekarno zadolževanje je povezano s poslabšanjem duševnega zdravja; prenatrpanost je povezana s psihološkimi težavami, tuberkulozo, okužbami dihal, večjimi možnostmi požara in nesreč na domu; življenje v neustreznih bivanjskih razmerah negativno vpliva na zdravje, varnost ter povečuje možnost nesreč na domu, življenje na hrupnem območju je povezano z višjo stopnjo hipertenzije in višjim krvnim tlakom; kdor nima stanovanja, je pod stresom in se slabo počuti, kar škodljivo vpliva na kakovost življenja, zdravje in blaginjo; |
| --- | --- |

P.

ker obstaja med podstandardnimi stanovanji in slabim zdravstvenim stanjem jasna povezava: hipotekarno zadolževanje je povezano s poslabšanjem duševnega zdravja; prenatrpanost je povezana s psihološkimi težavami, tuberkulozo, okužbami dihal, večjimi možnostmi požara in nesreč na domu; življenje v neustreznih bivanjskih razmerah negativno vpliva na zdravje, varnost ter povečuje možnost nesreč na domu, življenje na hrupnem območju je povezano z višjo stopnjo hipertenzije in višjim krvnim tlakom; kdor nima stanovanja, je pod stresom in se slabo počuti, kar škodljivo vpliva na kakovost življenja, zdravje in blaginjo;

| Q. | ker pomanjkanje cenovno dostopnih in prilagojenih socialnih stanovanj še posebej prizadene ženske – leta 2010 jih je bilo 24,5 % izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti, zlasti tiste z nizkimi dohodki, matere samohranilke, ženske na slabo plačanih delovnih mestih, migrantke, ovdovele ženske z otroki ter ženske, ki so žrtve nasilja v družini – ter materinske enostarševske družine z otroki, mlade družine, velike družine, študente, mlade na začetku poklicne poti, mlade brezposelne pare, invalide, osebe s telesno ali duševno boleznijo, pripadnike marginaliziranih skupnosti, vključno z Romi, in starejše; ker so te kategorije še posebej izpostavljene tveganju brezdomstva in se pogosto preselijo v zasebne, podstandardne bivalne enote, ki ne izpolnjujejo standardov, kar močno poveča tveganje zdravstvenih težav; ker te kategorije pogosto iščejo alternativne rešitve, tako da se vselijo skupaj z družino, prijatelji ali znanci, kar onemogoča ustrezno analizo in preglednost števila brezdomcev; |
| --- | --- |

Q.

ker pomanjkanje cenovno dostopnih in prilagojenih socialnih stanovanj še posebej prizadene ženske – leta 2010 jih je bilo 24,5 % izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti, zlasti tiste z nizkimi dohodki, matere samohranilke, ženske na slabo plačanih delovnih mestih, migrantke, ovdovele ženske z otroki ter ženske, ki so žrtve nasilja v družini – ter materinske enostarševske družine z otroki, mlade družine, velike družine, študente, mlade na začetku poklicne poti, mlade brezposelne pare, invalide, osebe s telesno ali duševno boleznijo, pripadnike marginaliziranih skupnosti, vključno z Romi, in starejše; ker so te kategorije še posebej izpostavljene tveganju brezdomstva in se pogosto preselijo v zasebne, podstandardne bivalne enote, ki ne izpolnjujejo standardov, kar močno poveča tveganje zdravstvenih težav; ker te kategorije pogosto iščejo alternativne rešitve, tako da se vselijo skupaj z družino, prijatelji ali znanci, kar onemogoča ustrezno analizo in preglednost števila brezdomcev;

| R. | ker gospodarska kriza in visoke cene na trgu nepremičnin zmanjšujejo zmožnost žensk, da bi se ločile ali končale sobivanje, s čimer je omejena njihova svoboda in so bolj izpostavljene nasilju v družini na podlagi spola; |
| --- | --- |

R.

ker gospodarska kriza in visoke cene na trgu nepremičnin zmanjšujejo zmožnost žensk, da bi se ločile ali končale sobivanje, s čimer je omejena njihova svoboda in so bolj izpostavljene nasilju v družini na podlagi spola;

| S. | ker so cenovno dostopna najemna stanovanja ključnega pomena za mlade, da se lahko poklicno usposabljajo, študirajo ter sprejmejo pripravništva in zaposlitvene priložnosti; |
| --- | --- |

S.

ker so cenovno dostopna najemna stanovanja ključnega pomena za mlade, da se lahko poklicno usposabljajo, študirajo ter sprejmejo pripravništva in zaposlitvene priložnosti;

| T. | ker države članice vzpostavljajo in organizirajo tudi vzporedno ponudbo socialnih stanovanj, ki dopolnjuje spontano ponudbo na trgu in v okviru katere stanovanja pod posebnimi pogoji in po posebnih cenah zagotavljajo nepridobitne organizacije, ustanovljene posebej v ta namen; ker tako 25 milijonov evropskih državljanov prebiva v socialnih stanovanjih, za katera veljajo pogoji glede lokalnega in regionalnega načrtovanja, dostopa in cene, ki jih neposredno določijo javni organi držav članic; ker ta vzporedna ponudba stanovanj zaradi svoje stabilnosti in nadzora nad cenami prispeva zlasti k omejevanju obsega nepremičninskih ciklov in pojava nepremičninskih balonov; |
| --- | --- |

T.

ker države članice vzpostavljajo in organizirajo tudi vzporedno ponudbo socialnih stanovanj, ki dopolnjuje spontano ponudbo na trgu in v okviru katere stanovanja pod posebnimi pogoji in po posebnih cenah zagotavljajo nepridobitne organizacije, ustanovljene posebej v ta namen; ker tako 25 milijonov evropskih državljanov prebiva v socialnih stanovanjih, za katera veljajo pogoji glede lokalnega in regionalnega načrtovanja, dostopa in cene, ki jih neposredno določijo javni organi držav članic; ker ta vzporedna ponudba stanovanj zaradi svoje stabilnosti in nadzora nad cenami prispeva zlasti k omejevanju obsega nepremičninskih ciklov in pojava nepremičninskih balonov;

Spodbujanje socialne in ekonomske vloge socialnih stanovanj

| 1. | ugotavlja, da zaradi zdajšnje gospodarske in socialne krize samo delovanje trga, zlasti na gosto poseljenih mestnih območjih, vse slabše zadovoljuje potrebe po cenovno dostopnih stanovanjih, naraščajoči stroški stanovanj in energije pa povečujejo tveganje bolezni, revščine in socialne izključenosti; je seznanjen z vse večjim številom deložacij in bančnih zasegov nepremičnin v številnih državah članicah; poziva, da je treba sprejeti ukrepe v odgovor na te izzive; je zaskrbljen zaradi neposrednega in posrednega učinka nekaterih varčevalnih ukrepov v okviru sedanje družbene in gospodarske krize, kot so znižanja pri stanovanjskih dodatkih in socialnih storitvah, obdavčitev ponudnikov socialnih stanovanj, ukinitev novih stanovanjskih projektov in delna odprodaja državnih stanovanjskih fondov, kar lahko še zaostri začarani krog socialne izključenosti in segregacije; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da zaradi zdajšnje gospodarske in socialne krize samo delovanje trga, zlasti na gosto poseljenih mestnih območjih, vse slabše zadovoljuje potrebe po cenovno dostopnih stanovanjih, naraščajoči stroški stanovanj in energije pa povečujejo tveganje bolezni, revščine in socialne izključenosti; je seznanjen z vse večjim številom deložacij in bančnih zasegov nepremičnin v številnih državah članicah; poziva, da je treba sprejeti ukrepe v odgovor na te izzive; je zaskrbljen zaradi neposrednega in posrednega učinka nekaterih varčevalnih ukrepov v okviru sedanje družbene in gospodarske krize, kot so znižanja pri stanovanjskih dodatkih in socialnih storitvah, obdavčitev ponudnikov socialnih stanovanj, ukinitev novih stanovanjskih projektov in delna odprodaja državnih stanovanjskih fondov, kar lahko še zaostri začarani krog socialne izključenosti in segregacije;

| 2. | opozarja, da imajo pri boju proti revščini otrok socialne stanovanjske politike pomembno vlogo z izkoreninjanjem revščine v družinah in preprečevanjem medgeneracijskega prenosa socialno-ekonomske prikrajšanosti; poudarja, da zaradi socialnih in demografskih sprememb v strukturi družin ter povečanja števila negotovih delovnih mest obstaja večja potreba po cenovno dostopnih stanovanjih tudi za segmente družbe, ki so socialno vključeni; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da imajo pri boju proti revščini otrok socialne stanovanjske politike pomembno vlogo z izkoreninjanjem revščine v družinah in preprečevanjem medgeneracijskega prenosa socialno-ekonomske prikrajšanosti; poudarja, da zaradi socialnih in demografskih sprememb v strukturi družin ter povečanja števila negotovih delovnih mest obstaja večja potreba po cenovno dostopnih stanovanjih tudi za segmente družbe, ki so socialno vključeni;

| 3. | poziva k upoštevanju člena 14 PDEU in Protokola št. 26, ki ji je priložen, v skladu s katerima javni organi prosto odločajo o organizaciji in financiranju sektorja socialnih stanovanj in o tem, katere vrste gospodinjstev so upravičene, da bi izpolnili potrebe lokalnega prebivalstva in zagotovili visoko raven kakovosti, varnosti, dostopnosti, enake obravnave in spodbujanja pravic uporabnikov; meni, da je posredovanje javnih organov v teh razmerah odziv na pomanjkljivosti trga, njegov namen pa je zagotavljanje splošnega dostopa do dostojnih in cenovno sprejemljivih stanovanj v skladu s členi 16, 30 in 31 Evropske socialne listine; |
| --- | --- |

3.

poziva k upoštevanju člena 14 PDEU in Protokola št. 26, ki ji je priložen, v skladu s katerima javni organi prosto odločajo o organizaciji in financiranju sektorja socialnih stanovanj in o tem, katere vrste gospodinjstev so upravičene, da bi izpolnili potrebe lokalnega prebivalstva in zagotovili visoko raven kakovosti, varnosti, dostopnosti, enake obravnave in spodbujanja pravic uporabnikov; meni, da je posredovanje javnih organov v teh razmerah odziv na pomanjkljivosti trga, njegov namen pa je zagotavljanje splošnega dostopa do dostojnih in cenovno sprejemljivih stanovanj v skladu s členi 16, 30 in 31 Evropske socialne listine;

Evropski socialni stanovanjski politiki naproti

| 4. | opozarja Komisijo, države članice ter njihove lokalne in regionalne organe, da poraba sredstev za socialna stanovanja omogoča zagotavljanje temeljnih pravic, izpolnjevanje nujnih socialnih potreb, kot strateška naložba pa na trajnosten način pripomore k zagotavljanju lokalnih delovnih mest, ki jih ni mogoče preselili, in stabilizaciji gospodarstva, saj zmanjšuje nevarnost nepremičninskih balonov in prezadolženosti gospodinjstev, ter k uspešnemu upiranju podnebnim spremembam in preprečevanju energetske revščine; zato vztraja, da socialnih stanovanj ne bi smeli obravnavati kot strošek, temveč kot naložbo, ki se dolgoročno obrestuje z boljšim zdravstvenim stanjem in socialno blaginjo, dostopom do trga dela in omogočanjem ljudem, zlasti starejšim, da živijo samostojno; |
| --- | --- |

4.

opozarja Komisijo, države članice ter njihove lokalne in regionalne organe, da poraba sredstev za socialna stanovanja omogoča zagotavljanje temeljnih pravic, izpolnjevanje nujnih socialnih potreb, kot strateška naložba pa na trajnosten način pripomore k zagotavljanju lokalnih delovnih mest, ki jih ni mogoče preselili, in stabilizaciji gospodarstva, saj zmanjšuje nevarnost nepremičninskih balonov in prezadolženosti gospodinjstev, ter k uspešnemu upiranju podnebnim spremembam in preprečevanju energetske revščine; zato vztraja, da socialnih stanovanj ne bi smeli obravnavati kot strošek, temveč kot naložbo, ki se dolgoročno obrestuje z boljšim zdravstvenim stanjem in socialno blaginjo, dostopom do trga dela in omogočanjem ljudem, zlasti starejšim, da živijo samostojno;

| 5. | poziva Komisijo, naj opredelijo evropski okvir za ukrepanje v zvezi s socialnimi stanovanji, da bi tako zagotovili usklajevanje in približevanje različnih pristopov EU k tej problematiki (državne pomoči, strukturni skladi, energetska politika, boj proti revščini in socialni izključenosti, zdravje); |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj opredelijo evropski okvir za ukrepanje v zvezi s socialnimi stanovanji, da bi tako zagotovili usklajevanje in približevanje različnih pristopov EU k tej problematiki (državne pomoči, strukturni skladi, energetska politika, boj proti revščini in socialni izključenosti, zdravje);

| 6. | poziva Komisijo, naj razjasni opredelitev socialnih stanovanj na podlagi izmenjave dobrih praks in izkušenj med državami članicami in ob upoštevanju dejstva, da se socialna stanovanja v državah članicah, regionalnih in lokalnih skupnostih različno pojmujejo in upravljajo (pogosto zaradi prožnosti pri določanju prednostnih nalog); |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj razjasni opredelitev socialnih stanovanj na podlagi izmenjave dobrih praks in izkušenj med državami članicami in ob upoštevanju dejstva, da se socialna stanovanja v državah članicah, regionalnih in lokalnih skupnostih različno pojmujejo in upravljajo (pogosto zaradi prožnosti pri določanju prednostnih nalog);

| 7. | ugotavlja, da so naložbe v socialna stanovanja del celovitejših političnih prizadevanj, katerih namen je organizirati in financirati ponudbo javnih socialnih, zdravstvenih ter izobraževalnih storitev za zagotavljanje temeljnih socialnih pravic, in tudi kot odgovor na nove socialne potrebe in ciklične gospodarske spremembe; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da so naložbe v socialna stanovanja del celovitejših političnih prizadevanj, katerih namen je organizirati in financirati ponudbo javnih socialnih, zdravstvenih ter izobraževalnih storitev za zagotavljanje temeljnih socialnih pravic, in tudi kot odgovor na nove socialne potrebe in ciklične gospodarske spremembe;

| 8. | poudarja potrebo po spremljanju socialnih naložb v okviru pakta za socialne naložbe po vzoru Pakta „evro plus“, katerega namen je krepitev gospodarskega in proračunskega upravljanja Unije in vključevanje naložb v socialna stanovanja; poudarja tudi, da je treba za države članice določiti cilje za socialne naložbe, da bodo izpolnili naloge na področju sociale, zaposlovanja in izobraževanja, določene v strategiji Evropa 2020; pozdravlja dejstvo, da je ta predlog podkrepljen s sklepi Evropskega sveta z decembra 2012, v katerih je poudarjeno, da „se lahko v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast izkoristijo možnosti, ki jih ponuja obstoječi fiskalni okvir EU, da se uravnotežijo produktivne potrebe po javnih naložbah in cilji na področju fiskalne discipline“; poziva Komisijo, naj bolje spremlja socialne naložbe na podlagi preglednice kazalnikov v zvezi z naložbami držav članic in na ravni Unije, pri čemer naj v zvezi z naložbami v socialna stanovanja upošteva gibanje cen stanovanj in število prosilcev, ki v državah članicah čakajo na dodelitev stanovanja; poziva države članice, naj ratificirajo spremenjeno Evropsko socialno listino, s posebnim poudarkom na členu 31; |
| --- | --- |

8.

poudarja potrebo po spremljanju socialnih naložb v okviru pakta za socialne naložbe po vzoru Pakta „evro plus“, katerega namen je krepitev gospodarskega in proračunskega upravljanja Unije in vključevanje naložb v socialna stanovanja; poudarja tudi, da je treba za države članice določiti cilje za socialne naložbe, da bodo izpolnili naloge na področju sociale, zaposlovanja in izobraževanja, določene v strategiji Evropa 2020; pozdravlja dejstvo, da je ta predlog podkrepljen s sklepi Evropskega sveta z decembra 2012, v katerih je poudarjeno, da „se lahko v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast izkoristijo možnosti, ki jih ponuja obstoječi fiskalni okvir EU, da se uravnotežijo produktivne potrebe po javnih naložbah in cilji na področju fiskalne discipline“; poziva Komisijo, naj bolje spremlja socialne naložbe na podlagi preglednice kazalnikov v zvezi z naložbami držav članic in na ravni Unije, pri čemer naj v zvezi z naložbami v socialna stanovanja upošteva gibanje cen stanovanj in število prosilcev, ki v državah članicah čakajo na dodelitev stanovanja; poziva države članice, naj ratificirajo spremenjeno Evropsko socialno listino, s posebnim poudarkom na členu 31;

| 9. | meni, da je treba v opredeljevanje stanovanjskih strategij, ki jih bodo izvajale države članice, vključiti organizacije prebivalcev in najemnikov; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba v opredeljevanje stanovanjskih strategij, ki jih bodo izvajale države članice, vključiti organizacije prebivalcev in najemnikov;

| 10. | poudarja, da morata socialne inovacije podpreti tako Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti kot tudi okvirni program za raziskave, da bi lahko analizirali nove politike, namenjene izboljšanju dostopa do nastanitve in zmanjševanju brezdomstva; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morata socialne inovacije podpreti tako Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti kot tudi okvirni program za raziskave, da bi lahko analizirali nove politike, namenjene izboljšanju dostopa do nastanitve in zmanjševanju brezdomstva;

| 11. | je naklonjen predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2011 (COM(2011)0142), katerega namen je sprejeti predpise v zvezi s kreditnimi pogodbami za stanovanjske nepremičnine, s čimer bi omejili prezadolženost gospodinjstev; poziva, naj določbe EU o hipotekah vključujejo dobre prakse, ki so kar najbolj ugodne za potrošnike; poziva k vključitvi postopkov za ponovna pogajanja in reprogramiranje poplačila dolgov za plačilno nesposobne posameznike in družine; poziva države članice, naj preprečijo, da bi že izseljena gospodinjstva še naprej vračala hipotekarne kredite; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe kot odziv na socialne stiske, v katerih so se znašli tisti, ki sta jih gospodarska kriza in brezposelnost najbolj prizadeli in ki so jih deložirali in jim odvzeli stanovanje; poudarja, da se to dogaja v kontekstu velikih pobud za javno pomoč, ki naj finančni sistem ponovno postavijo na trdne temelje; poziva države članice, naj si prizadevajo ponuditi alternativne rešitve deložacijam; |
| --- | --- |

11.

je naklonjen predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2011 (COM(2011)0142), katerega namen je sprejeti predpise v zvezi s kreditnimi pogodbami za stanovanjske nepremičnine, s čimer bi omejili prezadolženost gospodinjstev; poziva, naj določbe EU o hipotekah vključujejo dobre prakse, ki so kar najbolj ugodne za potrošnike; poziva k vključitvi postopkov za ponovna pogajanja in reprogramiranje poplačila dolgov za plačilno nesposobne posameznike in družine; poziva države članice, naj preprečijo, da bi že izseljena gospodinjstva še naprej vračala hipotekarne kredite; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe kot odziv na socialne stiske, v katerih so se znašli tisti, ki sta jih gospodarska kriza in brezposelnost najbolj prizadeli in ki so jih deložirali in jim odvzeli stanovanje; poudarja, da se to dogaja v kontekstu velikih pobud za javno pomoč, ki naj finančni sistem ponovno postavijo na trdne temelje; poziva države članice, naj si prizadevajo ponuditi alternativne rešitve deložacijam;

| 12. | poziva Evropsko komisijo, naj države članice s posebnimi priporočili za posamezne države opozori, kdaj so z reformami ogrožene naložbe v socialna ali cenovno dostopna stanovanja, in naj ne izdaja priporočil v zvezi z velikostjo sektorja socialnih stanovanj v posameznih državah članicah; obžaluje, da so nekatere države članice v okviru programov proračunske konsolidacije na podlagi posebnih priporočil Komisije v zvezi z ukrepanjem na trgu stanovanj zmanjšale zmogljivosti sektorja z obdavčenjem najemodajalcev socialnih stanovanj; poleg tega je zaskrbljen zaradi omejevalne opredelitve Komisije na področju politike konkurence, ki socialna stanovanja namenja samo prikrajšanim skupinam; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko komisijo, naj države članice s posebnimi priporočili za posamezne države opozori, kdaj so z reformami ogrožene naložbe v socialna ali cenovno dostopna stanovanja, in naj ne izdaja priporočil v zvezi z velikostjo sektorja socialnih stanovanj v posameznih državah članicah; obžaluje, da so nekatere države članice v okviru programov proračunske konsolidacije na podlagi posebnih priporočil Komisije v zvezi z ukrepanjem na trgu stanovanj zmanjšale zmogljivosti sektorja z obdavčenjem najemodajalcev socialnih stanovanj; poleg tega je zaskrbljen zaradi omejevalne opredelitve Komisije na področju politike konkurence, ki socialna stanovanja namenja samo prikrajšanim skupinam;

| 13. | poziva Svet, naj se vsaj enkrat na leto sestanejo ministri držav članic za stanovanjsko problematiko, da bi razpravljali o vplivu različnih evropskih politik na stanovanjske politike in zagotovili boljše upoštevanje gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnosti stanovanjskega sektorja v evropskih politikah, in sicer z vključitvijo zainteresiranih strani, kot so organizacije za socialna stanovanja, predstavniška združenja stanovalcev in združenja, ki si prizadevajo za boljši dostop do stanovanj; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet, naj se vsaj enkrat na leto sestanejo ministri držav članic za stanovanjsko problematiko, da bi razpravljali o vplivu različnih evropskih politik na stanovanjske politike in zagotovili boljše upoštevanje gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnosti stanovanjskega sektorja v evropskih politikah, in sicer z vključitvijo zainteresiranih strani, kot so organizacije za socialna stanovanja, predstavniška združenja stanovalcev in združenja, ki si prizadevajo za boljši dostop do stanovanj;

| 14. | ugotavlja, da bi morala biti opredelitev socialnih stanovanj in upravičencev rezultat demokratične razprave, da bi lahko upoštevali različne tradicije držav članic; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da bi morala biti opredelitev socialnih stanovanj in upravičencev rezultat demokratične razprave, da bi lahko upoštevali različne tradicije držav članic;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru strategije za socialno zaščito in vključevanje ter s pobudami za zmanjšanje brezdomstva in stanovanjske izključenosti večji pomen pripišejo dostopu do stanovanj in s tem povezanim storitvam, in sicer na podlagi skupnih kazalnikov za vse države članice, pri čemer naj spodbujajo izmenjavo dobrih praks v zvezi z dejanskim uveljavljanjem pravice do stanovanja; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru strategije za socialno zaščito in vključevanje ter s pobudami za zmanjšanje brezdomstva in stanovanjske izključenosti večji pomen pripišejo dostopu do stanovanj in s tem povezanim storitvam, in sicer na podlagi skupnih kazalnikov za vse države članice, pri čemer naj spodbujajo izmenjavo dobrih praks v zvezi z dejanskim uveljavljanjem pravice do stanovanja;

| 16. | spodbuja države članice, naj podvojijo prizadevanja za vključitev naložb v socialna stanovanja v svoje srednje- in dolgoročne proračunske cilje, pa tudi v nacionalne programe reform in strateške prednostne naloge v okviru partnerskega sporazuma za obdobje 2014–2020; poziva Evropski svet in Komisijo k boljšemu spremljanju izvajanja in doseganja ciljev strategije Evropa 2020 na področju socialne politike; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države članice, naj podvojijo prizadevanja za vključitev naložb v socialna stanovanja v svoje srednje- in dolgoročne proračunske cilje, pa tudi v nacionalne programe reform in strateške prednostne naloge v okviru partnerskega sporazuma za obdobje 2014–2020; poziva Evropski svet in Komisijo k boljšemu spremljanju izvajanja in doseganja ciljev strategije Evropa 2020 na področju socialne politike;

| 17. | ugotavlja, da je treba stanovanjske politike in programe razvijati ob posvetovanju z ženskami, ki imajo nizke dohodke in prihajajo iz različnih socialnih okolij, da bi ugotovili, katere politike bolje ustrezajo njihovim potrebam. |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je treba stanovanjske politike in programe razvijati ob posvetovanju z ženskami, ki imajo nizke dohodke in prihajajo iz različnih socialnih okolij, da bi ugotovili, katere politike bolje ustrezajo njihovim potrebam.

Spodbujanje naložb za povečanje lokalnega zaposlovanja in zelene ekonomije

| 18. | poudarja, da je gospodarska vloga sektorja stanovanj, še zlasti socialnih, proticiklična, saj pripomore k zmanjšanju energetske odvisnosti, podpori gradbenih in prenovitvenih dejavnosti ter trajnostnemu in nepreseljivemu lokalnemu zaposlovanju, za kar se gre zahvaliti zlasti delovni intenzivnosti sektorja, razvoju zelenih podjetij v okviru lokalnega gospodarstva in posledičnemu ugodnemu vplivu na preostali del gospodarstva; zato meni, da naložb v socialna stanovanja ne bi smeli obravnavati le kot odhodke, temveč tudi kot produktivne naložbe; nadalje spodbuja države članice, naj vzpostavijo dialog z gradbeno industrijo, da bi razvili boljše poslovno okolje za socialna stanovanja in njihovo ureditev, s posebnim poudarkom na vzpostavitvi ciljev gradnje, ureditvi infrastrukturnih stroškov in zagotavljanju zazidljivih zemljišč; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je gospodarska vloga sektorja stanovanj, še zlasti socialnih, proticiklična, saj pripomore k zmanjšanju energetske odvisnosti, podpori gradbenih in prenovitvenih dejavnosti ter trajnostnemu in nepreseljivemu lokalnemu zaposlovanju, za kar se gre zahvaliti zlasti delovni intenzivnosti sektorja, razvoju zelenih podjetij v okviru lokalnega gospodarstva in posledičnemu ugodnemu vplivu na preostali del gospodarstva; zato meni, da naložb v socialna stanovanja ne bi smeli obravnavati le kot odhodke, temveč tudi kot produktivne naložbe; nadalje spodbuja države članice, naj vzpostavijo dialog z gradbeno industrijo, da bi razvili boljše poslovno okolje za socialna stanovanja in njihovo ureditev, s posebnim poudarkom na vzpostavitvi ciljev gradnje, ureditvi infrastrukturnih stroškov in zagotavljanju zazidljivih zemljišč;

| 19. | poudarja dodano vrednost, ki izhaja iz lokalnega zaposlovanja in znaten učinek finančnega vzvoda na naložbe, ki sta rezultat neposrednega učinka strukturnih skladov v sektorju socialnih stanovanj v obdobju 2007–2013; |
| --- | --- |

19.

poudarja dodano vrednost, ki izhaja iz lokalnega zaposlovanja in znaten učinek finančnega vzvoda na naložbe, ki sta rezultat neposrednega učinka strukturnih skladov v sektorju socialnih stanovanj v obdobju 2007–2013;

| 20. | meni, da sredstva, ki se dodelijo kohezijskim skladom v okviru večletnega finančnega okvira 2014–2020, ne smejo biti nižja od sredstev v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira, da se zagotovi ustrezno financiranje Evropskega sklada za regionalni razvoj, zlasti naložbene prednostne naloge „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini – podpora fizični in gospodarski oživitvi ogroženih mestnih in podeželskih skupnosti“; |
| --- | --- |

20.

meni, da sredstva, ki se dodelijo kohezijskim skladom v okviru večletnega finančnega okvira 2014–2020, ne smejo biti nižja od sredstev v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira, da se zagotovi ustrezno financiranje Evropskega sklada za regionalni razvoj, zlasti naložbene prednostne naloge „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini – podpora fizični in gospodarski oživitvi ogroženih mestnih in podeželskih skupnosti“;

| 21. | se zaveda, da je mnogo držav članic že vzpostavilo učinkovite socialne stanovanjske politike, in meni, da bi morala EU v tem okviru olajšati izmenjavo dobrih praks med državami članicami; |
| --- | --- |

21.

se zaveda, da je mnogo držav članic že vzpostavilo učinkovite socialne stanovanjske politike, in meni, da bi morala EU v tem okviru olajšati izmenjavo dobrih praks med državami članicami;

| 22. | je seznanjen s predlogom Komisije za štiri zakonodajne svežnje uredb o kohezijski politiki 2014–2020; se zavzema, da bi bile v proračunskem obdobju 2014–2020 do sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov upravičene prednostne naložbe v energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije pri socialnih in cenovno dostopnih stanovanjih, pa tudi v celostne ukrepe za trajnostni urbani in ozemeljski razvoj, enako dostopnost stanovanj za odrinjene skupnosti ter promocijo subjektov socialnega in solidarnega gospodarstva, kot so neprofitne stanovanjske zadruge in podjetja; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen s predlogom Komisije za štiri zakonodajne svežnje uredb o kohezijski politiki 2014–2020; se zavzema, da bi bile v proračunskem obdobju 2014–2020 do sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov upravičene prednostne naložbe v energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije pri socialnih in cenovno dostopnih stanovanjih, pa tudi v celostne ukrepe za trajnostni urbani in ozemeljski razvoj, enako dostopnost stanovanj za odrinjene skupnosti ter promocijo subjektov socialnega in solidarnega gospodarstva, kot so neprofitne stanovanjske zadruge in podjetja;

| 23. | spodbuja države članice in vse zadevne organe, naj dajo naložbam v socialna in cenovno sprejemljiva stanovanja ter krepitvi neprofitnega stanovanjskega sektorja vidno mesto v nacionalnih programih reform in pri oblikovanju strateških prednostnih nalog v okviru partnerskih sporazumov za obdobje 2014–2020 ter zagotovijo, da bodo načrtovani stanovanjski ukrepi upoštevali ustrezne nacionalne strategije vključevanja Romov; |
| --- | --- |

23.

spodbuja države članice in vse zadevne organe, naj dajo naložbam v socialna in cenovno sprejemljiva stanovanja ter krepitvi neprofitnega stanovanjskega sektorja vidno mesto v nacionalnih programih reform in pri oblikovanju strateških prednostnih nalog v okviru partnerskih sporazumov za obdobje 2014–2020 ter zagotovijo, da bodo načrtovani stanovanjski ukrepi upoštevali ustrezne nacionalne strategije vključevanja Romov;

| 24. | spodbuja države članice, naj bolje izkoristijo zasebnopravna sredstva – kot je dolgoročni zakup – za poenostavitev izgradnje socialnih stanovanj, ki omogoča gradnjo brez nakupa zemljišča, in pravico užitka za najemodajalca socialnega stanovanja, ki posamezniku omogoča, da ostane lastnik; |
| --- | --- |

24.

spodbuja države članice, naj bolje izkoristijo zasebnopravna sredstva – kot je dolgoročni zakup – za poenostavitev izgradnje socialnih stanovanj, ki omogoča gradnjo brez nakupa zemljišča, in pravico užitka za najemodajalca socialnega stanovanja, ki posamezniku omogoča, da ostane lastnik;

| 25. | poudarja, da stanovanjske in poslovne stavbe predstavljajo 40 % porabe končne energije in skupnih emisij CO2 v Evropi in da okoljsko trajnostna gradnja prispeva k zmanjšanju gradbenih stroškov in skrajšanju časa gradnje, znatnemu zmanjšanju vpliva na okolje in porabe energije ter zato tudi stroškov upravljanja, povezanih z bivanjem; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da stanovanjske in poslovne stavbe predstavljajo 40 % porabe končne energije in skupnih emisij CO2 v Evropi in da okoljsko trajnostna gradnja prispeva k zmanjšanju gradbenih stroškov in skrajšanju časa gradnje, znatnemu zmanjšanju vpliva na okolje in porabe energije ter zato tudi stroškov upravljanja, povezanih z bivanjem;

| 26. | podpira ambiciozen proračun za večletni finančni okvir 2014–2020, ki bo kohezijsko politiko prepoznal kot gonilno silo pri gospodarskem okrevanju; podpira sklepe evropskega pakta za rast in delovna mesta glede poziva državam članicam, naj omogočijo in pospešijo prerazporeditev neporabljenih sredstev iz strukturnih skladov v projekte energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije v programskem obdobju 2007–2013; meni, da bi morale biti te prerazporeditve namenjene tudi sektorju socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

26.

podpira ambiciozen proračun za večletni finančni okvir 2014–2020, ki bo kohezijsko politiko prepoznal kot gonilno silo pri gospodarskem okrevanju; podpira sklepe evropskega pakta za rast in delovna mesta glede poziva državam članicam, naj omogočijo in pospešijo prerazporeditev neporabljenih sredstev iz strukturnih skladov v projekte energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije v programskem obdobju 2007–2013; meni, da bi morale biti te prerazporeditve namenjene tudi sektorju socialnih stanovanj;

| 27. | poziva države članice, njihove upravne organe in Komisijo, naj si prizadevajo za tesno sodelovanje med akterji s področja stanovanjske problematike, predstavniškimi združenji stanovalcev in združenji, ki si prizadevajo za dostop do stanovanj, kot socialnimi partnerji za izoblikovanje, spremljanje in oceno partnerskih sporazumov in operativnih programov; poudarja pomen novih instrumentov celostnega razvoja (lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe) za vzpostavitev celostnih strategij za stanovanja, v katerih bi imeli vodilno vlogo organizacije za socialna stanovanja in stanovalci; meni tudi, da je treba v zvezi s strukturnimi in kohezijskimi skladi učinkovito uporabljati načelo partnerstva in upravljanja na več ravneh in da je treba države članice spodbujati k sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi pri opredeljevanju prednostnih nalog in določanju, kako uporabiti sredstva iz skladov; meni, da bi lahko večje sinergije med strukturnimi skladi in kohezijskim skladom spodbudile trajnostni razvoj prikrajšanih področij ali podeželja, preprečile njihovo izolacijo in upadanje prebivalstva ter tako zaustavile negativne učinke družbene segregacije in spodbujale raznolikost, socialno kohezijo in enakost spolov; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, njihove upravne organe in Komisijo, naj si prizadevajo za tesno sodelovanje med akterji s področja stanovanjske problematike, predstavniškimi združenji stanovalcev in združenji, ki si prizadevajo za dostop do stanovanj, kot socialnimi partnerji za izoblikovanje, spremljanje in oceno partnerskih sporazumov in operativnih programov; poudarja pomen novih instrumentov celostnega razvoja (lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe) za vzpostavitev celostnih strategij za stanovanja, v katerih bi imeli vodilno vlogo organizacije za socialna stanovanja in stanovalci; meni tudi, da je treba v zvezi s strukturnimi in kohezijskimi skladi učinkovito uporabljati načelo partnerstva in upravljanja na več ravneh in da je treba države članice spodbujati k sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi pri opredeljevanju prednostnih nalog in določanju, kako uporabiti sredstva iz skladov; meni, da bi lahko večje sinergije med strukturnimi skladi in kohezijskim skladom spodbudile trajnostni razvoj prikrajšanih področij ali podeželja, preprečile njihovo izolacijo in upadanje prebivalstva ter tako zaustavile negativne učinke družbene segregacije in spodbujale raznolikost, socialno kohezijo in enakost spolov;

| 28. | poziva države članice, naj za pospeševanje kakovostne gradnje in prenove socialnih in cenovno sprejemljivih stanovanj okrepijo ali razvijajo posebne mehanizme za financiranje, ter na usklajen način spodbujajo uporabo nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 ter finančnih instrumentov in programov tehnične pomoči, ki se ponujajo v okviru strukturnih skladov, Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj, Razvojne banke Sveta Evrope ter Evropskega sklada za energetsko učinkovitost; poleg tega poziva države članice, naj poskušajo najti načine za uporabo spremenjene uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, da zagotovijo stanovanja za marginalizirane skupnosti; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj za pospeševanje kakovostne gradnje in prenove socialnih in cenovno sprejemljivih stanovanj okrepijo ali razvijajo posebne mehanizme za financiranje, ter na usklajen način spodbujajo uporabo nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 ter finančnih instrumentov in programov tehnične pomoči, ki se ponujajo v okviru strukturnih skladov, Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj, Razvojne banke Sveta Evrope ter Evropskega sklada za energetsko učinkovitost; poleg tega poziva države članice, naj poskušajo najti načine za uporabo spremenjene uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, da zagotovijo stanovanja za marginalizirane skupnosti;

| 29. | poziva Evropsko investicijsko banko, naj v tesnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi pri svojih prednostnih naložbah večji pomen pripiše sektorju socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, zlasti v državah članicah, ki nimajo javne stanovanjske banke, ter naj hkrati izboljša pogoje dodeljevanja posojil; poziva Evropsko investicijsko banko, naj opredeli, pri katerih ukrepih bi bile lahko projektne obveznice instrument za financiranje socialne infrastrukture, kot so stanovanja, ter pred razširitvijo upošteva oceno pilotne faze; |
| --- | --- |

29.

poziva Evropsko investicijsko banko, naj v tesnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi pri svojih prednostnih naložbah večji pomen pripiše sektorju socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, zlasti v državah članicah, ki nimajo javne stanovanjske banke, ter naj hkrati izboljša pogoje dodeljevanja posojil; poziva Evropsko investicijsko banko, naj opredeli, pri katerih ukrepih bi bile lahko projektne obveznice instrument za financiranje socialne infrastrukture, kot so stanovanja, ter pred razširitvijo upošteva oceno pilotne faze;

| 30. | poziva države članice, naj podprejo dejavnosti stanovanjskih zadrug, ki so koristno orodje za cenovno dostopen nakup prvega stanovanja; poudarja, da so zadruge tudi učinkovito orodje za spodbujanje pobud za prenovo mest, ustvarjanje sinergij z lokalnimi skupnostmi in zmanjšanje zapuščanja mest; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj podprejo dejavnosti stanovanjskih zadrug, ki so koristno orodje za cenovno dostopen nakup prvega stanovanja; poudarja, da so zadruge tudi učinkovito orodje za spodbujanje pobud za prenovo mest, ustvarjanje sinergij z lokalnimi skupnostmi in zmanjšanje zapuščanja mest;

| 31. | poziva Komisijo, naj da državam članicam na voljo druge potencialne vire sredstev za spodbujanje ponudbe in prenove socialnih stanovanj kot oblike socialne naložbe, ter naj države članice ter regionalne in lokalne organe spodbudi k učinkoviti uporabi razpoložljivih evropskih sredstev, pri čemer naj ob upoštevanju delovne intenzivnosti sektorja in njegovega zelo omejenega vpliva na čezmejno trgovino ohrani znižane stopnje davka na dodano vrednost, ki veljajo za take naložbe; hkrati predlaga, naj se preuči možnost uporabe enakih stopenj DDV kot za osnovne življenjske potrebščine; spodbuja države članice, naj aktivirajo zasebne prihranke, da bi olajšali dostop do zemljišč ter spodbudili izgradnjo in prenovo socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj da državam članicam na voljo druge potencialne vire sredstev za spodbujanje ponudbe in prenove socialnih stanovanj kot oblike socialne naložbe, ter naj države članice ter regionalne in lokalne organe spodbudi k učinkoviti uporabi razpoložljivih evropskih sredstev, pri čemer naj ob upoštevanju delovne intenzivnosti sektorja in njegovega zelo omejenega vpliva na čezmejno trgovino ohrani znižane stopnje davka na dodano vrednost, ki veljajo za take naložbe; hkrati predlaga, naj se preuči možnost uporabe enakih stopenj DDV kot za osnovne življenjske potrebščine; spodbuja države članice, naj aktivirajo zasebne prihranke, da bi olajšali dostop do zemljišč ter spodbudili izgradnjo in prenovo socialnih stanovanj;

| 32. | spodbuja vzpostavitev celostnih modelov sodelovanja, ki bi z namenom toplotne prenove in izgradnje nizkoenergetskih socialnih stanovanj združevali vodenje projektov, najemodajalce socialnih stanovanj in gradbena podjetja; |
| --- | --- |

32.

spodbuja vzpostavitev celostnih modelov sodelovanja, ki bi z namenom toplotne prenove in izgradnje nizkoenergetskih socialnih stanovanj združevali vodenje projektov, najemodajalce socialnih stanovanj in gradbena podjetja;

| 33. | je naklonjen sporočilu Komisije z dne 31. julija 2012 o strategiji za trajnostno konkurenčnost gradbenega sektorja in gradbenih podjetij (COM(2012)0433); meni, da so za izboljšanje konkurenčnosti in inovativnosti v tem sektorju poleg davčnih spodbud in finančne podpore nujni ukrepi za zvišanje ravni strokovnega znanja delovne sile, da bi se lahko spoprijeli z izzivi Evrope, gospodarne z viri, in nizkoogljičnega gospodarstva ter uresničili cilje, postavljene v Direktivi 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (39) in Direktivi 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (40); |
| --- | --- |

33.

je naklonjen sporočilu Komisije z dne 31. julija 2012 o strategiji za trajnostno konkurenčnost gradbenega sektorja in gradbenih podjetij (COM(2012)0433); meni, da so za izboljšanje konkurenčnosti in inovativnosti v tem sektorju poleg davčnih spodbud in finančne podpore nujni ukrepi za zvišanje ravni strokovnega znanja delovne sile, da bi se lahko spoprijeli z izzivi Evrope, gospodarne z viri, in nizkoogljičnega gospodarstva ter uresničili cilje, postavljene v Direktivi 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (39) in Direktivi 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (40);

| 34. | poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z državami članicami in pristojnimi lokalnimi organi pri opredeljevanju srednje- in dolgoročnih predvidevanj glede znanj in spretnosti, potrebnih na trgu dela; poziva pristojne zainteresirane strani, naj spremljajo zaposlovanje, da bo osnovno poklicno usposabljanje in vseživljenjsko izobraževanje postalo bolj pomembno; poziva države članice in pristojne lokalne organe, naj svoje sisteme izobraževanja in poklicnega usposabljanja hitro prilagodijo, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, in sicer zlasti z vključitvijo koncepta trajnostnega gospodarstva, ter naj zagotovijo dostop do programov za pridobitev kvalifikacij, da bodo mladi imeli lažji dostop do novih „zelenih“ delovnih mest in panog; poudarja, da spodbujanje zelenih delovnih mest lahko ustvari kakovostne in trajnostne zaposlitvene možnosti, pripomore k boju proti revščini in socialni izključenosti in zagotovi podporne službe za zaposlovanje; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z državami članicami in pristojnimi lokalnimi organi pri opredeljevanju srednje- in dolgoročnih predvidevanj glede znanj in spretnosti, potrebnih na trgu dela; poziva pristojne zainteresirane strani, naj spremljajo zaposlovanje, da bo osnovno poklicno usposabljanje in vseživljenjsko izobraževanje postalo bolj pomembno; poziva države članice in pristojne lokalne organe, naj svoje sisteme izobraževanja in poklicnega usposabljanja hitro prilagodijo, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, in sicer zlasti z vključitvijo koncepta trajnostnega gospodarstva, ter naj zagotovijo dostop do programov za pridobitev kvalifikacij, da bodo mladi imeli lažji dostop do novih „zelenih“ delovnih mest in panog; poudarja, da spodbujanje zelenih delovnih mest lahko ustvari kakovostne in trajnostne zaposlitvene možnosti, pripomore k boju proti revščini in socialni izključenosti in zagotovi podporne službe za zaposlovanje;

| 35. | ugotavlja, da lahko „zeleni“ sektor zagotovi veliko različnih zaposlitvenih priložnosti, od začetnih in manj kvalificiranih delovnih mest do visoko kvalificiranih delovnih mest v sektorju znanja, zato:






  — | opozarja na pomembno vlogo malih in srednjih podjetij pri zagotavljanju takšnih delovnih mest v zelenem gospodarstvu in poudarja možnosti, ki jih imajo mala in srednja podjetja pri nudenju delovnega usposabljanja, vajeništva in programov vpetosti v lokalno okolje, ki lahko zagotovijo zaposlitvene priložnosti za socialno prikrajšane posameznike; |
| --- | --- | --- |

35.

ugotavlja, da lahko „zeleni“ sektor zagotovi veliko različnih zaposlitvenih priložnosti, od začetnih in manj kvalificiranih delovnih mest do visoko kvalificiranih delovnih mest v sektorju znanja, zato:

—

opozarja na pomembno vlogo malih in srednjih podjetij pri zagotavljanju takšnih delovnih mest v zelenem gospodarstvu in poudarja možnosti, ki jih imajo mala in srednja podjetja pri nudenju delovnega usposabljanja, vajeništva in programov vpetosti v lokalno okolje, ki lahko zagotovijo zaposlitvene priložnosti za socialno prikrajšane posameznike;

| — | poziva države članice, naj preučijo izvedljivost prehodnih skladov za obvladovanje potreb po strokovnemu znanju; |
| --- | --- |

—

poziva države članice, naj preučijo izvedljivost prehodnih skladov za obvladovanje potreb po strokovnemu znanju;

| — | poziva Komisijo, naj v okvir za vseživljenjsko učenje vključi deveto ključno sposobnost v zvezi z okoljem, podnebnimi spremembami in trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj v okvir za vseživljenjsko učenje vključi deveto ključno sposobnost v zvezi z okoljem, podnebnimi spremembami in trajnostnim razvojem;

| — | poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj s sredstvi Evropskega socialnega sklada (ESR) krijejo naložbe v spretnosti, zaposlovanje, usposabljanje in poklicno preusposabljanje, zlasti za „zelene“ poklice, kot je toplotna prenova stavb; |
| --- | --- |

—

poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj s sredstvi Evropskega socialnega sklada (ESR) krijejo naložbe v spretnosti, zaposlovanje, usposabljanje in poklicno preusposabljanje, zlasti za „zelene“ poklice, kot je toplotna prenova stavb;

| — | poziva države članice, naj na področju varčevanja z energijo podprejo vzpon akterjev, usposobljenih na socialnem in tehničnem področju, na primer v stroki socialno-tehničnega posredovanja, ter naj si prizadevajo za izoblikovanje tehničnih poklicev z bolj socialnim pristopom k vprašanju energetske učinkovitosti in obratno; |
| --- | --- |

—

poziva države članice, naj na področju varčevanja z energijo podprejo vzpon akterjev, usposobljenih na socialnem in tehničnem področju, na primer v stroki socialno-tehničnega posredovanja, ter naj si prizadevajo za izoblikovanje tehničnih poklicev z bolj socialnim pristopom k vprašanju energetske učinkovitosti in obratno;

| 36. | pozdravlja sveženj o socialnih naložbah, s katerim Komisija državam članicam ponuja smernice za izvajanje učinkovitejših in uspešnejših socialnih politik, namenjenih rasti in koheziji; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja sveženj o socialnih naložbah, s katerim Komisija državam članicam ponuja smernice za izvajanje učinkovitejših in uspešnejših socialnih politik, namenjenih rasti in koheziji;

| 37. | opozarja, da so naložbe v socialna stanovanja del celovitejših politik, katerih namen je organizirati in financirati ponudbo javnih socialnih, zdravstvenih in izobraževalnih storitev za zagotavljanje dejanskega izvajanja temeljnih socialnih pravic in ustrezno prilagajanje spremembam socialnih potreb; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da so naložbe v socialna stanovanja del celovitejših politik, katerih namen je organizirati in financirati ponudbo javnih socialnih, zdravstvenih in izobraževalnih storitev za zagotavljanje dejanskega izvajanja temeljnih socialnih pravic in ustrezno prilagajanje spremembam socialnih potreb;

Boj proti revščini in promocija vključevanja ter družbene kohezije

| 38. | opozarja, da priznanje in uresničevanje pravice do stanovanja vplivata na uresničevanje drugih temeljnih pravic, vključno s političnimi in socialnimi pravicami; opozarja, da mora država članica ali pristojni javni organ zagotoviti dejansko izvajanje te pravice, tako da s svojimi politikami in programi izboljša splošen dostop do stanovanj, zlasti za prikrajšane osebe, in sicer z zadostno ponudbo ustreznih, dostojnih, zdravih in cenovno dostopnih stanovanj; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da priznanje in uresničevanje pravice do stanovanja vplivata na uresničevanje drugih temeljnih pravic, vključno s političnimi in socialnimi pravicami; opozarja, da mora država članica ali pristojni javni organ zagotoviti dejansko izvajanje te pravice, tako da s svojimi politikami in programi izboljša splošen dostop do stanovanj, zlasti za prikrajšane osebe, in sicer z zadostno ponudbo ustreznih, dostojnih, zdravih in cenovno dostopnih stanovanj;

| 39. | poziva Agencijo za temeljne pravice, naj v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi izvede študijo, s katero naj oceni, kako učinkovito in pod katerimi pogoji se v državah članicah izvajata pravica do stanovanja in pomoč pri ureditvi stanovanjske problematike; poziva agencijo, naj spodbuja izmenjavo dobrih praks pri učinkovitem uresničevanju pravice do stanovanja za posebej ranljive skupine, vključno z brezdomci; poziva Komisijo, naj te dejavnosti spremlja v okviru svežnja o socialnih naložbah; |
| --- | --- |

39.

poziva Agencijo za temeljne pravice, naj v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi izvede študijo, s katero naj oceni, kako učinkovito in pod katerimi pogoji se v državah članicah izvajata pravica do stanovanja in pomoč pri ureditvi stanovanjske problematike; poziva agencijo, naj spodbuja izmenjavo dobrih praks pri učinkovitem uresničevanju pravice do stanovanja za posebej ranljive skupine, vključno z brezdomci; poziva Komisijo, naj te dejavnosti spremlja v okviru svežnja o socialnih naložbah;

| 40. | poziva države članice in Komisijo, naj podpirajo in spodbujajo inovativno izmenjavo dobrih praks za uveljavljanje pravice do stanovanja za najbolj ranljive in marginalizirane skupine, pri čemer naj posebno pozornost namenijo boju proti nasilju v družini; z obžalovanjem ugotavlja, da je pogosto zelo verjetno, da žrtve nasilja v družini ostanejo v okolju, ki jih zlorablja, če zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ne morejo najti primernega stanovanja; poziva države članice, naj zagotovijo celostne socialne storitve za družine, ki so žrtve tovrstnega nasilja; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice in Komisijo, naj podpirajo in spodbujajo inovativno izmenjavo dobrih praks za uveljavljanje pravice do stanovanja za najbolj ranljive in marginalizirane skupine, pri čemer naj posebno pozornost namenijo boju proti nasilju v družini; z obžalovanjem ugotavlja, da je pogosto zelo verjetno, da žrtve nasilja v družini ostanejo v okolju, ki jih zlorablja, če zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ne morejo najti primernega stanovanja; poziva države članice, naj zagotovijo celostne socialne storitve za družine, ki so žrtve tovrstnega nasilja;

| 41. | pričakuje, da bo Komisija raziskala, v kakšni meri je neposredna podpora s stanovanjskimi subvencijami ali posredna podpora v smislu socialnih stanovanj učinkovitejši ukrep za zagotavljanje cenovno dostopnih stanovanj za socialne skupine, ki svojih stanovanjskih potreb ne morejo zadovoljiti na stanovanjskem trgu; |
| --- | --- |

41.

pričakuje, da bo Komisija raziskala, v kakšni meri je neposredna podpora s stanovanjskimi subvencijami ali posredna podpora v smislu socialnih stanovanj učinkovitejši ukrep za zagotavljanje cenovno dostopnih stanovanj za socialne skupine, ki svojih stanovanjskih potreb ne morejo zadovoljiti na stanovanjskem trgu;

| 42. | poziva Evropsko komisijo in agencijo Eurofound, naj leta 2014 v okviru programa agencije izvedeta študijo o stroških neukrepanja v zvezi z neustreznimi bivanjskimi razmerami; |
| --- | --- |

42.

poziva Evropsko komisijo in agencijo Eurofound, naj leta 2014 v okviru programa agencije izvedeta študijo o stroških neukrepanja v zvezi z neustreznimi bivanjskimi razmerami;

| 43. | z zaskrbljenostjo opaža, da veliko držav članic, ki se soočajo s proračunskimi neravnovesji, opušča dejavnosti, programe in ukrepe (na primer subvencije za hipoteke in najemnine) za lažjo pridobitev stanovanja in hkrati nesorazmerno viša davke na nepremičnine v času ostre gospodarske krize ter dopušča, da mnogo družbenih skupin zapade v revščino in pomanjkanje; |
| --- | --- |

43.

z zaskrbljenostjo opaža, da veliko držav članic, ki se soočajo s proračunskimi neravnovesji, opušča dejavnosti, programe in ukrepe (na primer subvencije za hipoteke in najemnine) za lažjo pridobitev stanovanja in hkrati nesorazmerno viša davke na nepremičnine v času ostre gospodarske krize ter dopušča, da mnogo družbenih skupin zapade v revščino in pomanjkanje;

| 44. | poziva države članice, naj pri vseh stanovanjskih politikah in programih izvedejo analizo socialnih učinkov, s poudarkom na spolu in gospodinjstvu, pri čemer naj se zlasti upošteva dohodkovna in finančna neenakost med spoloma; poudarja, da je treba vse statistične podatke razčleniti glede na spol in vrsto gospodinjstva ter opraviti še več raziskav, s katerimi bi preverili, kako lahko stanovanjske politike pomagajo posameznikom in skupinam v ranljivem položaju, kot so ženske (upoštevati je treba vsestransko vlogo žensk kot samohranilk, skrbnic za družinske člane in za invalide), družine, mladi, invalidi in starejši; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj pri vseh stanovanjskih politikah in programih izvedejo analizo socialnih učinkov, s poudarkom na spolu in gospodinjstvu, pri čemer naj se zlasti upošteva dohodkovna in finančna neenakost med spoloma; poudarja, da je treba vse statistične podatke razčleniti glede na spol in vrsto gospodinjstva ter opraviti še več raziskav, s katerimi bi preverili, kako lahko stanovanjske politike pomagajo posameznikom in skupinam v ranljivem položaju, kot so ženske (upoštevati je treba vsestransko vlogo žensk kot samohranilk, skrbnic za družinske člane in za invalide), družine, mladi, invalidi in starejši;

| 45. | priporoča, naj države članice ter njihovi lokalni in regionalni organi pripravijo celostne politike za spodbujanje socialne vključenosti ter zagotavljanje splošnega dostopa do dostojnih, zdravih in cenovno sprejemljivih stanovanj; predlaga, naj te politike zajemajo naslednje ukrepe:






  — | posebno podporo za kakovostna in zdrava socialna stanovanja in „zelo socialna“ stanovanja, zlasti z določitvijo minimalnih kvot socialnih stanovanj, kjer je to potrebno, na primer na gosto poseljenih območjih, kjer je povpraševanje največje, na primer v velikih mestih, kar bi spodbujalo raznolikost; |
| --- | --- | --- |

45.

priporoča, naj države članice ter njihovi lokalni in regionalni organi pripravijo celostne politike za spodbujanje socialne vključenosti ter zagotavljanje splošnega dostopa do dostojnih, zdravih in cenovno sprejemljivih stanovanj; predlaga, naj te politike zajemajo naslednje ukrepe:

—

posebno podporo za kakovostna in zdrava socialna stanovanja in „zelo socialna“ stanovanja, zlasti z določitvijo minimalnih kvot socialnih stanovanj, kjer je to potrebno, na primer na gosto poseljenih območjih, kjer je povpraševanje največje, na primer v velikih mestih, kar bi spodbujalo raznolikost;

| — | izoblikovanje jasnih minimalnih standardov za opredelitev kakovosti stanovanj, zlasti socialnih; |
| --- | --- |

—

izoblikovanje jasnih minimalnih standardov za opredelitev kakovosti stanovanj, zlasti socialnih;

| — | povezavo med programi povečanja skladov socialnih stanovanj in politikami za dostop do drugih bistvenih javnih storitev in storitev splošnega pomena, kot je izgradnja javnih socialnih in zdravstvenih, kulturnih in športnih objektov (v okviru celostne strategije na lokalni ravni), ter za zadržanje širjenja mestnih območij v skladu s smernicami Komisije, ki želijo doseči stanje brez zasedanja novih zemljišč do leta 2050; |
| --- | --- |

—

povezavo med programi povečanja skladov socialnih stanovanj in politikami za dostop do drugih bistvenih javnih storitev in storitev splošnega pomena, kot je izgradnja javnih socialnih in zdravstvenih, kulturnih in športnih objektov (v okviru celostne strategije na lokalni ravni), ter za zadržanje širjenja mestnih območij v skladu s smernicami Komisije, ki želijo doseči stanje brez zasedanja novih zemljišč do leta 2050;

| — | ukrepe za reševanje težav, s katerimi se srečujejo ranljive skupine prebivalstva, kot so migranti in mladi, pri dostopu do dostojnega stanovanja; |
| --- | --- |

—

ukrepe za reševanje težav, s katerimi se srečujejo ranljive skupine prebivalstva, kot so migranti in mladi, pri dostopu do dostojnega stanovanja;

| — | sheme za zagotavljanje varnosti najemnikov; |
| --- | --- |

—

sheme za zagotavljanje varnosti najemnikov;

| — | pripravo posebnih programov za brezdomce na podlagi ocene lokalnih razmer, ob upoštevanju modela tipologije ETHOS (European Typology of Homelessness and Housing Exclusion – evropska tipologija brezdomstva in izključenosti s stanovanjskega trga) za merjenje socialne izključenosti zaradi stanovanja, ki obsegajo tudi socialne podporne programe in so prilagojeni posebnemu položaju žensk in njihovim potrebam, s posebnim poudarkom na stanovanju in dolgoročni podpori ranljivim osebam in marginaliziranim skupnostim in ne na zagotavljanju kratkoročne namestitve; |
| --- | --- |

—

pripravo posebnih programov za brezdomce na podlagi ocene lokalnih razmer, ob upoštevanju modela tipologije ETHOS (European Typology of Homelessness and Housing Exclusion – evropska tipologija brezdomstva in izključenosti s stanovanjskega trga) za merjenje socialne izključenosti zaradi stanovanja, ki obsegajo tudi socialne podporne programe in so prilagojeni posebnemu položaju žensk in njihovim potrebam, s posebnim poudarkom na stanovanju in dolgoročni podpori ranljivim osebam in marginaliziranim skupnostim in ne na zagotavljanju kratkoročne namestitve;

| — | spodbujanje in financiranje programov za gradnjo v lastni režiji; |
| --- | --- |

—

spodbujanje in financiranje programov za gradnjo v lastni režiji;

| 46. | poziva države članice, naj zagotovijo, da si bodo lahko vsi državljani privoščili stanovanje, kar naj se doseže z zviševanjem najemnin na podlagi objektivnega sistema, ki zagotavlja zmerno zviševanje cen nepremičnin, in s prilagoditvijo davčne politike tako, da bo zajezila špekulacije; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj zagotovijo, da si bodo lahko vsi državljani privoščili stanovanje, kar naj se doseže z zviševanjem najemnin na podlagi objektivnega sistema, ki zagotavlja zmerno zviševanje cen nepremičnin, in s prilagoditvijo davčne politike tako, da bo zajezila špekulacije;

| 47. | poziva Komisijo, naj takoj poskrbi za izvajanje resolucije Evropskega parlamenta o strategiji EU za brezdomstvo; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj takoj poskrbi za izvajanje resolucije Evropskega parlamenta o strategiji EU za brezdomstvo;

| 48. | poudarja, da je treba k vprašanju večplastnosti brezdomstva med ženskami pristopiti na celovit način in ga vključiti v vse politične okvire EU; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo sistematične ocene učinka z vidika spola, spremljajo poseben položaj in potrebe brezdomnih žensk, spodbujajo projekte s področja podpore iz okolja pri samostojnem življenju in gradnjo cenovno dostopnih, prilagojenih in energetsko učinkovitih stanovanj in naj v programe socialnih stanovanj vključijo družine srednjega razreda, ki so iz njih pogosto izključene, saj lahko zaradi gospodarske krize trpijo materialno pomanjkanje enako kot druga gospodinjstva; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba k vprašanju večplastnosti brezdomstva med ženskami pristopiti na celovit način in ga vključiti v vse politične okvire EU; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo sistematične ocene učinka z vidika spola, spremljajo poseben položaj in potrebe brezdomnih žensk, spodbujajo projekte s področja podpore iz okolja pri samostojnem življenju in gradnjo cenovno dostopnih, prilagojenih in energetsko učinkovitih stanovanj in naj v programe socialnih stanovanj vključijo družine srednjega razreda, ki so iz njih pogosto izključene, saj lahko zaradi gospodarske krize trpijo materialno pomanjkanje enako kot druga gospodinjstva;

| 49. | spodbuja vzpostavitev celostnih modelov sodelovanja, ki bodo združevali socialne in zdravstvene storitve, spremljevalne storitve za prikrajšane osebe ter najemodajalce socialnih stanovanj in združenja, da bi pomagali ranljivim osebam, ki iščejo ali že imajo stanovanje; |
| --- | --- |

49.

spodbuja vzpostavitev celostnih modelov sodelovanja, ki bodo združevali socialne in zdravstvene storitve, spremljevalne storitve za prikrajšane osebe ter najemodajalce socialnih stanovanj in združenja, da bi pomagali ranljivim osebam, ki iščejo ali že imajo stanovanje;

| 50. | poziva Komisijo, države članice in pristojne organe, naj sredstva iz strukturnih skladov namenijo za stanovanja in nastanitev odrinjenih skupnosti, zlasti za socialna stanovanja, in naj to prednostno nalogo vključijo v operativne programe; v zvezi s tem poziva Komisijo in Agencijo za temeljne pravice, naj razvijeta izmenjavo dobrih praks med lokalnimi organi na podlagi skupnih in preglednih meril; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, države članice in pristojne organe, naj sredstva iz strukturnih skladov namenijo za stanovanja in nastanitev odrinjenih skupnosti, zlasti za socialna stanovanja, in naj to prednostno nalogo vključijo v operativne programe; v zvezi s tem poziva Komisijo in Agencijo za temeljne pravice, naj razvijeta izmenjavo dobrih praks med lokalnimi organi na podlagi skupnih in preglednih meril;

| 51. | priporoča državam članicam in njihovim pristojnim organom, naj vlagajo v izgradnjo in preureditev cenovno dostopnih socialnih stanovanj ter tako naslovijo vprašanje njihove dotrajanosti in s tem povezanih zdravstvenih tveganj, upoštevajo različne družinske modele in staranje prebivalstva, obravnavajo vprašanje odvisnih starejših oseb, ki želijo ostati doma, ter posebne potrebe invalidov in mladih, zlasti v zvezi z menjavanjem prebivališča in poklicno mobilnostjo; priporoča, naj se v prihodnjem programskem obdobju (2014–2020) v ta namen uporabijo sredstva iz strukturnih skladov; meni, da ukrepi socialne pomoči pri dostopu do stanovanj prispevajo k ustvarjanju „belih“ delovnih mest, ki so nujno potrebna pri spoprijemanju s sedanjimi in prihodnjimi družbenimi izzivi, kot je staranje prebivalstva; poudarja pozitivno vlogo, ki bi jo evropski skladi za socialno podjetništvo lahko imeli pri projektih socialne pomoči in integracije prek zagotavljanja stanovanj; |
| --- | --- |

51.

priporoča državam članicam in njihovim pristojnim organom, naj vlagajo v izgradnjo in preureditev cenovno dostopnih socialnih stanovanj ter tako naslovijo vprašanje njihove dotrajanosti in s tem povezanih zdravstvenih tveganj, upoštevajo različne družinske modele in staranje prebivalstva, obravnavajo vprašanje odvisnih starejših oseb, ki želijo ostati doma, ter posebne potrebe invalidov in mladih, zlasti v zvezi z menjavanjem prebivališča in poklicno mobilnostjo; priporoča, naj se v prihodnjem programskem obdobju (2014–2020) v ta namen uporabijo sredstva iz strukturnih skladov; meni, da ukrepi socialne pomoči pri dostopu do stanovanj prispevajo k ustvarjanju „belih“ delovnih mest, ki so nujno potrebna pri spoprijemanju s sedanjimi in prihodnjimi družbenimi izzivi, kot je staranje prebivalstva; poudarja pozitivno vlogo, ki bi jo evropski skladi za socialno podjetništvo lahko imeli pri projektih socialne pomoči in integracije prek zagotavljanja stanovanj;

| 52. | poziva države članice ter njihove regionalne in lokalne organe, naj na podlagi predvidenih potreb po stanovanjih sprejmejo učinkovite spodbujevalne ukrepe, da bi tako preprečili dolgoročno izpraznjenost stanovanj, zlasti na problematičnih območjih in preprečili nepremičninske špekulacije ter ta stanovanja uporabili kot socialna stanovanja; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice ter njihove regionalne in lokalne organe, naj na podlagi predvidenih potreb po stanovanjih sprejmejo učinkovite spodbujevalne ukrepe, da bi tako preprečili dolgoročno izpraznjenost stanovanj, zlasti na problematičnih območjih in preprečili nepremičninske špekulacije ter ta stanovanja uporabili kot socialna stanovanja;

| 53. | poudarja, kako pomemben je sistem za ocenjevanje zdravja in varnosti stanovanja, ki zagotavlja zdravstveno oceno tveganj, povezanih s stanovanji; |
| --- | --- |

53.

poudarja, kako pomemben je sistem za ocenjevanje zdravja in varnosti stanovanja, ki zagotavlja zdravstveno oceno tveganj, povezanih s stanovanji;

| 54. | poziva države članice in ustrezne organe, naj poenostavijo postopek vlaganja prošenj za socialno stanovanje ter da poskrbijo za bolj pošteno, pregledno in nepristransko dodeljevanje v skladu s socialnimi, gospodarskimi in kulturnimi okoliščinami v vsaki državi članici, s čemer bi v celoti odpravili diskriminacijo in preprečili, da bi se posebej ranljive skupine izogibale vlaganju prošenj za stanovanje, saj gre za pojav, katerega učinek je zaostrovanje stanovanjske prostorske segregacije in ustvarjanje getov; v zvezi s tem poudarja smiselnost nekaterih mehanizmov, ki se uporabljajo v nekaterih državah članicah, kot so seznam zakonsko določenih, natančnih in preglednih meril za dodelitev, s katerimi se spodbuja socialna raznolikost, pa tudi anonimizacija prošenj za socialna stanovanja, objava ponudbe prostih stanovanj, vzpostavitev sistemov za ocenjevanje vlog prosilcev, stroga ločitev organov, ki določajo merila, od organov za dodeljevanje stanovanj, ter ustrezno vodenje dodeljevanja, da bi tako spodbudili širšo socialno raznolikost; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice in ustrezne organe, naj poenostavijo postopek vlaganja prošenj za socialno stanovanje ter da poskrbijo za bolj pošteno, pregledno in nepristransko dodeljevanje v skladu s socialnimi, gospodarskimi in kulturnimi okoliščinami v vsaki državi članici, s čemer bi v celoti odpravili diskriminacijo in preprečili, da bi se posebej ranljive skupine izogibale vlaganju prošenj za stanovanje, saj gre za pojav, katerega učinek je zaostrovanje stanovanjske prostorske segregacije in ustvarjanje getov; v zvezi s tem poudarja smiselnost nekaterih mehanizmov, ki se uporabljajo v nekaterih državah članicah, kot so seznam zakonsko določenih, natančnih in preglednih meril za dodelitev, s katerimi se spodbuja socialna raznolikost, pa tudi anonimizacija prošenj za socialna stanovanja, objava ponudbe prostih stanovanj, vzpostavitev sistemov za ocenjevanje vlog prosilcev, stroga ločitev organov, ki določajo merila, od organov za dodeljevanje stanovanj, ter ustrezno vodenje dodeljevanja, da bi tako spodbudili širšo socialno raznolikost;

| 55. | opozarja na izzive, povezane s staranjem prebivalstva, in na potrebo po zagotavljanju dostopa do ustreznih, dostojnih in cenovno ugodnih stanovanj za naraščajoče število starejših v EU; ugotavlja, da je revščina med starejšimi prebivalci v vseh evropskih državah vedno večja, in zato poziva, da se v novo evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje, ki usklajuje raziskovalna prizadevanja na tem področju, vključi posebno poglavje zlasti za razvoj dostopnih rešitev, da bi starejši lahko čim dlje ostali v svojem stanovanju; v zvezi s tem ugotavlja, da so ukrepi za izboljšanje sedanjega dostopa do stanovanj in ukrepi za krepitev samostojnosti pomemben način zmanjševanja socialne izključenosti zato poziva države članice, naj v svoje nacionalne reforme vključijo posebno poglavje za razvoj cenovno dostopnih rešitev, ki bodo starejšim omogočile, da čim dlje ostanejo v svojem stanovanju, ob upoštevanju, da je izboljšanje pogojev za dostop do obstoječega stanovanjskega fonda zaželeno, saj prebivalstvo spodbuja, da ostane v domačem kraju, in z izboljšanjem pogojev za njegovo samostojnost olajšuje ponovno vključevanje v družbeno življenje; |
| --- | --- |

55.

opozarja na izzive, povezane s staranjem prebivalstva, in na potrebo po zagotavljanju dostopa do ustreznih, dostojnih in cenovno ugodnih stanovanj za naraščajoče število starejših v EU; ugotavlja, da je revščina med starejšimi prebivalci v vseh evropskih državah vedno večja, in zato poziva, da se v novo evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje, ki usklajuje raziskovalna prizadevanja na tem področju, vključi posebno poglavje zlasti za razvoj dostopnih rešitev, da bi starejši lahko čim dlje ostali v svojem stanovanju; v zvezi s tem ugotavlja, da so ukrepi za izboljšanje sedanjega dostopa do stanovanj in ukrepi za krepitev samostojnosti pomemben način zmanjševanja socialne izključenosti zato poziva države članice, naj v svoje nacionalne reforme vključijo posebno poglavje za razvoj cenovno dostopnih rešitev, ki bodo starejšim omogočile, da čim dlje ostanejo v svojem stanovanju, ob upoštevanju, da je izboljšanje pogojev za dostop do obstoječega stanovanjskega fonda zaželeno, saj prebivalstvo spodbuja, da ostane v domačem kraju, in z izboljšanjem pogojev za njegovo samostojnost olajšuje ponovno vključevanje v družbeno življenje;

| 56. | poudarja, da je treba sektor socialnih stanovanj oblikovati na način, ki bi preprečeval spreminjanje sestave prebivalstva (gentrifikacija) in getoizacijo; kjer je to potrebno, poziva k finančnim spodbudam, ki so namenjene razvoju skupnega in mešanega prostora zasebnih in socialnih stanovanj, da bi preprečili socialno segregacijo; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba sektor socialnih stanovanj oblikovati na način, ki bi preprečeval spreminjanje sestave prebivalstva (gentrifikacija) in getoizacijo; kjer je to potrebno, poziva k finančnim spodbudam, ki so namenjene razvoju skupnega in mešanega prostora zasebnih in socialnih stanovanj, da bi preprečili socialno segregacijo;

| 57. | glede na obstoječa socialna neravnovesja v Evropi, zlasti v državah, ki so k Uniji pristopile pred kratkim, meni, da je izjemno pomembno posredovanje Evropske unije pri podpori prikrajšanim družbenim razredom, zlasti v zvezi z zagotavljanjem stanovanj; |
| --- | --- |

57.

glede na obstoječa socialna neravnovesja v Evropi, zlasti v državah, ki so k Uniji pristopile pred kratkim, meni, da je izjemno pomembno posredovanje Evropske unije pri podpori prikrajšanim družbenim razredom, zlasti v zvezi z zagotavljanjem stanovanj;

| 58. | priporoča državam članicam in zadevnim organom, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih stanovanj s povečanjem količine in kakovosti socialnega in cenovno dostopnega stanovanjskega fonda ter s povezovanjem s storitvami oskrbe v skupnosti in socialnimi storitvami, ter naj za dosego tega cilja uporabijo Evropski socialni sklad in druge strukturne sklade; |
| --- | --- |

58.

priporoča državam članicam in zadevnim organom, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih stanovanj s povečanjem količine in kakovosti socialnega in cenovno dostopnega stanovanjskega fonda ter s povezovanjem s storitvami oskrbe v skupnosti in socialnimi storitvami, ter naj za dosego tega cilja uporabijo Evropski socialni sklad in druge strukturne sklade;

| 59. | poudarja, da bi morala socialna stanovanja, usklajena z učinkovito oskrbo v skupnosti in drugimi socialnimi storitvami, prispevati k razvoju zmožnosti za samostojno življenje, ki socialno ranljivim ali prikrajšanim pomaga pri prehodu v bolj neodvisen življenjski slog, z manjšim opiranjem na socialno skrbstvo in večjo samostojnostjo; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da bi morala socialna stanovanja, usklajena z učinkovito oskrbo v skupnosti in drugimi socialnimi storitvami, prispevati k razvoju zmožnosti za samostojno življenje, ki socialno ranljivim ali prikrajšanim pomaga pri prehodu v bolj neodvisen življenjski slog, z manjšim opiranjem na socialno skrbstvo in večjo samostojnostjo;

| 60. | poziva zadevne javne in zasebne organe, naj v sisteme usposabljanja za inženirstvo, arhitekturo, urbanistično načrtovanje in gradnjo sistematično vključijo module o dostopnosti grajenega okolja in o načrtovanju za vse; |
| --- | --- |

60.

poziva zadevne javne in zasebne organe, naj v sisteme usposabljanja za inženirstvo, arhitekturo, urbanistično načrtovanje in gradnjo sistematično vključijo module o dostopnosti grajenega okolja in o načrtovanju za vse;

| 61. | obžaluje globalni trend omejevanja zagotavljanja socialnih stanovanj in poziva države članice, naj v programe socialnih stanovanj vključijo pogosto izključeno skupino družin srednjega razreda, saj lahko zaradi gospodarske krize trpijo materialno pomanjkanje enako kot druga gospodinjstva; |
| --- | --- |

61.

obžaluje globalni trend omejevanja zagotavljanja socialnih stanovanj in poziva države članice, naj v programe socialnih stanovanj vključijo pogosto izključeno skupino družin srednjega razreda, saj lahko zaradi gospodarske krize trpijo materialno pomanjkanje enako kot druga gospodinjstva;

| 62. | meni, da so prizadevanja Unije za celovit trajnostni razvoj mest, zlasti z vidika socialnih stanovanj, učinkovit način za vključevanje problematičnih področij v njihovo urbano okolje ter odpravljanje revščine in socialne izključenosti; zato države članice poziva, naj več in celovito uporabljajo strukturne sklade (ESRR in ESS), EIB in druge finančne rešitve ter naj poenostavijo usklajevanje in sinergije med njimi; meni, da ustrezno sodelovanje stanovalcev ter razvoj njihovih pristojnosti odločanja pred in med izgradnjo in prenovo socialnih stanovanj pripomoreta h krepitvi vključevanja in socialne kohezije; |
| --- | --- |

62.

meni, da so prizadevanja Unije za celovit trajnostni razvoj mest, zlasti z vidika socialnih stanovanj, učinkovit način za vključevanje problematičnih področij v njihovo urbano okolje ter odpravljanje revščine in socialne izključenosti; zato države članice poziva, naj več in celovito uporabljajo strukturne sklade (ESRR in ESS), EIB in druge finančne rešitve ter naj poenostavijo usklajevanje in sinergije med njimi; meni, da ustrezno sodelovanje stanovalcev ter razvoj njihovih pristojnosti odločanja pred in med izgradnjo in prenovo socialnih stanovanj pripomoreta h krepitvi vključevanja in socialne kohezije;

| 63. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o učinkovitosti naložbenih modelov s socialnim vplivom v sektorju socialnih stanovanj, ob čemer naj se osredotoči na možnosti, ki jih pri spodbujanju naložb s socialnim vplivom ponujajo strukturni skladi v obliki finančnih instrumentov in po možnosti v povezavi z drugimi finančnimi viri, na primer prek ustvarjanja zelenih delovnih mest na lokalni ravni ali delovnih mest za mlade ter socialnega vključevanja z ureditvijo stanovanjske problematike odrinjenih skupin; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o učinkovitosti naložbenih modelov s socialnim vplivom v sektorju socialnih stanovanj, ob čemer naj se osredotoči na možnosti, ki jih pri spodbujanju naložb s socialnim vplivom ponujajo strukturni skladi v obliki finančnih instrumentov in po možnosti v povezavi z drugimi finančnimi viri, na primer prek ustvarjanja zelenih delovnih mest na lokalni ravni ali delovnih mest za mlade ter socialnega vključevanja z ureditvijo stanovanjske problematike odrinjenih skupin;

| 64. | z obžalovanjem ugotavlja, da žrtve nasilja v družini pogosto ostanejo v okolju, kjer so zlorabljene, če so finančno odvisne od povzročitelja zlorabe in si tako ne morejo poiskati ločenega in primernega stanovanja; zato poziva EU, naj spodbuja politike, programe in financiranje, ki upoštevajo vidik spola in ki bi žrtvam nasilja v družini omogočali boljši dostop do varnih in cenovno dostopnih stanovanj, države članice pa poziva, naj poiščejo cenovno dostopne rešitve za alternativne oblike nujnih in začasnih stanovanj ter povečajo število zatočišč in centrov za rehabilitacijo žrtev in druge povezane storitve, kot so celostne storitve za družine (npr. centri za družinsko mediacijo); |
| --- | --- |

64.

z obžalovanjem ugotavlja, da žrtve nasilja v družini pogosto ostanejo v okolju, kjer so zlorabljene, če so finančno odvisne od povzročitelja zlorabe in si tako ne morejo poiskati ločenega in primernega stanovanja; zato poziva EU, naj spodbuja politike, programe in financiranje, ki upoštevajo vidik spola in ki bi žrtvam nasilja v družini omogočali boljši dostop do varnih in cenovno dostopnih stanovanj, države članice pa poziva, naj poiščejo cenovno dostopne rešitve za alternativne oblike nujnih in začasnih stanovanj ter povečajo število zatočišč in centrov za rehabilitacijo žrtev in druge povezane storitve, kot so celostne storitve za družine (npr. centri za družinsko mediacijo);

| 65. | opozarja, da je bilo leta 2009 sedemkrat več mater samohranilk kot očetov samohranilcev, zato meni, da bi bilo treba pri dodeljevanju socialnih stanovanj dati prednost materam samohranilkam ter drugim ranljivim skupinam ali posameznikom, kot so samohranilci, mlade družine, velike družine, mladi na začetku poklicne poti, migrantke, invalidi in starejši; ugotavlja, da je imela gospodarska kriza na začetku večji vpliv na moške kot na ženske, vendar je sčasoma bolj povečala stopnjo brezposelnosti žensk kot moških; |
| --- | --- |

65.

opozarja, da je bilo leta 2009 sedemkrat več mater samohranilk kot očetov samohranilcev, zato meni, da bi bilo treba pri dodeljevanju socialnih stanovanj dati prednost materam samohranilkam ter drugim ranljivim skupinam ali posameznikom, kot so samohranilci, mlade družine, velike družine, mladi na začetku poklicne poti, migrantke, invalidi in starejši; ugotavlja, da je imela gospodarska kriza na začetku večji vpliv na moške kot na ženske, vendar je sčasoma bolj povečala stopnjo brezposelnosti žensk kot moških;

Boj proti energetski revščini

| 66. | je zaskrbljen zaradi vse večje pojavnosti energetske revščine, zaradi katere trpi 50–125 milijonov Evropejcev in ki je večinoma posledica kombinacije nizkih prihodkov v gospodinjstvu, nekakovostnega ogrevanja in izolacije ter previsokih stroškov energije; |
| --- | --- |

66.

je zaskrbljen zaradi vse večje pojavnosti energetske revščine, zaradi katere trpi 50–125 milijonov Evropejcev in ki je večinoma posledica kombinacije nizkih prihodkov v gospodinjstvu, nekakovostnega ogrevanja in izolacije ter previsokih stroškov energije;

| 67. | poziva Komisijo, naj sprejme sporočilo o boju proti energetski revščini in v njem pozove države članice, naj opredelijo pojem energetske revščine na podlagi skupnih parametrov in opredelitev prilagodijo za vsako državo članico, da bi upoštevali posebne nacionalne razmere; ponovno poudarja, da je treba dostopnost stanovanj obravnavati v smislu plačil najemnin pa tudi v smislu pripadajočih računov za energijo; kljub temu meni, da energetske revščine ni mogoče obravnavati le z vidika stroškov za energijo in njene cene, saj ima tudi kakovostno razsežnost, povezano z ravnanjem ljudi in njihovimi vzorci porabe; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj sprejme sporočilo o boju proti energetski revščini in v njem pozove države članice, naj opredelijo pojem energetske revščine na podlagi skupnih parametrov in opredelitev prilagodijo za vsako državo članico, da bi upoštevali posebne nacionalne razmere; ponovno poudarja, da je treba dostopnost stanovanj obravnavati v smislu plačil najemnin pa tudi v smislu pripadajočih računov za energijo; kljub temu meni, da energetske revščine ni mogoče obravnavati le z vidika stroškov za energijo in njene cene, saj ima tudi kakovostno razsežnost, povezano z ravnanjem ljudi in njihovimi vzorci porabe;

| 68. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo ob poglabljanju notranjega energetskega trga obvezno sprejeti tudi ukrepi za zaščito ranljivih potrošnikov; |
| --- | --- |

68.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo ob poglabljanju notranjega energetskega trga obvezno sprejeti tudi ukrepi za zaščito ranljivih potrošnikov;

| 69. | meni, da je pravica do dostopa do energije bistvena za dostojno življenje; poziva države članice, naj izboljšajo opredelitev „dostojnega stanovanja“, da bi vključevala standarde energetske učinkovitosti; države članice poziva, naj se proti energetski revščini borijo predvsem z javnimi regulatorji za področje energije in naj sprejmejo celovite ukrepe na podlagi lokalnih energetskih presoj za zasebni in javni sektor, med drugim:






  — | z oblikovanjem posebnih finančnih shem za stroške za energijo v najranljivejših gospodinjstvih (poštene cene energije, namenska pomoč ali pomoč, vključena v druge oblike socialne pomoči, preprečevanje neplačevanja računov in zaščita proti prekinitvi oskrbe z energijo); |
| --- | --- | --- |

69.

meni, da je pravica do dostopa do energije bistvena za dostojno življenje; poziva države članice, naj izboljšajo opredelitev „dostojnega stanovanja“, da bi vključevala standarde energetske učinkovitosti; države članice poziva, naj se proti energetski revščini borijo predvsem z javnimi regulatorji za področje energije in naj sprejmejo celovite ukrepe na podlagi lokalnih energetskih presoj za zasebni in javni sektor, med drugim:

—

z oblikovanjem posebnih finančnih shem za stroške za energijo v najranljivejših gospodinjstvih (poštene cene energije, namenska pomoč ali pomoč, vključena v druge oblike socialne pomoči, preprečevanje neplačevanja računov in zaščita proti prekinitvi oskrbe z energijo);

| — | z izoblikovanjem posebnih nacionalnih ali regionalnih skladov za zmanjšanje energetske revščine, ki bi se lahko delno financirali s finančnim prispevkom dobaviteljev energije na podlagi njihove obveznosti zmanjšanja porabe, določene z Direktivo 2012/27/EU o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

—

z izoblikovanjem posebnih nacionalnih ali regionalnih skladov za zmanjšanje energetske revščine, ki bi se lahko delno financirali s finančnim prispevkom dobaviteljev energije na podlagi njihove obveznosti zmanjšanja porabe, določene z Direktivo 2012/27/EU o energetski učinkovitosti;

| — | s podporo spodbudam in poučnim ukrepom za pomoč prebivalcem pri zmanjšanju energetske porabe; |
| --- | --- |

—

s podporo spodbudam in poučnim ukrepom za pomoč prebivalcem pri zmanjšanju energetske porabe;

| — | z uporabo učinkovitih dolgoročnih finančnih spodbud za povečanje energetske učinkovitosti stanovanjskih zgradb v mestih in na podeželju, ne da bi se po odbitku tako zagotovljenega prihranka zaradi manjše porabe energije bistveno povečale najemnine za stanovanja; poziva Komisijo, naj začne usklajevati in preučevati vzpostavitev spodbujevalnih orodij; |
| --- | --- |

—

z uporabo učinkovitih dolgoročnih finančnih spodbud za povečanje energetske učinkovitosti stanovanjskih zgradb v mestih in na podeželju, ne da bi se po odbitku tako zagotovljenega prihranka zaradi manjše porabe energije bistveno povečale najemnine za stanovanja; poziva Komisijo, naj začne usklajevati in preučevati vzpostavitev spodbujevalnih orodij;

| 70. | opozarja, da se v stanovanjskem sektorju ponujajo največje možnosti za prihranek energije; poudarja, da bi morali imeti ukrepi za zagotavljanje energetske učinkovitosti – če stroški energetske prenove ne presežejo prihrankov zaradi manjše porabe energije – srednje- in dolgoročno neposredno korist za kupno moč gospodinjstev in njihov življenjski okvir; poudarja, da ti ukrepi hkrati omogočajo zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, ustvarjanje novih delovnih mest, podporo lokalnemu gospodarstvu in zmanjšanje stroškov za zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

70.

opozarja, da se v stanovanjskem sektorju ponujajo največje možnosti za prihranek energije; poudarja, da bi morali imeti ukrepi za zagotavljanje energetske učinkovitosti – če stroški energetske prenove ne presežejo prihrankov zaradi manjše porabe energije – srednje- in dolgoročno neposredno korist za kupno moč gospodinjstev in njihov življenjski okvir; poudarja, da ti ukrepi hkrati omogočajo zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, ustvarjanje novih delovnih mest, podporo lokalnemu gospodarstvu in zmanjšanje stroškov za zdravstveno oskrbo;

| 71. | predvsem poudarja možne koristi shem za subvencioniranje vgradnje mikrogeneratorjev z visoko učinkovitostjo in na obnovljive vire energije v socialne stanovanjske enote, kar omogoča prihranek pri računih za energijo in pošteno razporeditev dobičkov od proizvedene energije med najemnike in družbo za gradnjo stanovanj ali lastnika, s čimer bi najemniki imeli nižje račune, lastniki pa bi imeli na voljo dodatna sredstva za nadaljnjo obnovo in izboljšave v celotnem stanovanjskem fondu; |
| --- | --- |

71.

predvsem poudarja možne koristi shem za subvencioniranje vgradnje mikrogeneratorjev z visoko učinkovitostjo in na obnovljive vire energije v socialne stanovanjske enote, kar omogoča prihranek pri računih za energijo in pošteno razporeditev dobičkov od proizvedene energije med najemnike in družbo za gradnjo stanovanj ali lastnika, s čimer bi najemniki imeli nižje račune, lastniki pa bi imeli na voljo dodatna sredstva za nadaljnjo obnovo in izboljšave v celotnem stanovanjskem fondu;

| 72. | meni, da ukrepi energetske prenove, s katerimi bi prispevali k odpravljanju energetske revščine, pripomorejo k preprečevanju zdravstvenih težav (dihalna in srčno-žilna obolenja, alergije, astma, zastrupitve s hrano ali ogljikovim monoksidom, vpliv na duševno zdravje stanovalcev); |
| --- | --- |

72.

meni, da ukrepi energetske prenove, s katerimi bi prispevali k odpravljanju energetske revščine, pripomorejo k preprečevanju zdravstvenih težav (dihalna in srčno-žilna obolenja, alergije, astma, zastrupitve s hrano ali ogljikovim monoksidom, vpliv na duševno zdravje stanovalcev);

| 73. | ponovno poudarja pomen programov, ki so namenjeni izboljšanju energetske učinkovitosti, za povečanje dostopnosti socialnih stanovanj in stanovanj v zasebnem sektorju; poudarja, da mora Komisija razjasniti smernice o državni pomoči v zvezi z nacionalnimi sredstvi in sredstvi EU za takšne obnove in naložbe ter, kjer je le mogoče, omogočiti prožnost, s čimer bo zagotovila, da so lahko te naložbe družb za gradnjo stanovanj in zasebnih lastnikov deležne koristi od najustreznejših tokov financiranja, da se doseže dvojni socialni in okoljski vpliv brez kršenja pravil EU o konkurenci; |
| --- | --- |

73.

ponovno poudarja pomen programov, ki so namenjeni izboljšanju energetske učinkovitosti, za povečanje dostopnosti socialnih stanovanj in stanovanj v zasebnem sektorju; poudarja, da mora Komisija razjasniti smernice o državni pomoči v zvezi z nacionalnimi sredstvi in sredstvi EU za takšne obnove in naložbe ter, kjer je le mogoče, omogočiti prožnost, s čimer bo zagotovila, da so lahko te naložbe družb za gradnjo stanovanj in zasebnih lastnikov deležne koristi od najustreznejših tokov financiranja, da se doseže dvojni socialni in okoljski vpliv brez kršenja pravil EU o konkurenci;

| 74. | pozdravlja dejstvo, da bodo ukrepi za spodbujanje energetske učinkovitosti in porabe obnovljivih virov energije v stanovanjih v obdobju 2014–2020 upravičeni do pomoči iz ESRR in kohezijskih skladov; spodbuja države članice, njihove lokalne in regionalne organe ter vse s tem povezane partnerje, naj za financiranje ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti uporabijo sredstva iz ESRR in kohezijskih skladov, zlasti za gospodinjstva, ki jih je najbolj prizadela energetska revščina; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja dejstvo, da bodo ukrepi za spodbujanje energetske učinkovitosti in porabe obnovljivih virov energije v stanovanjih v obdobju 2014–2020 upravičeni do pomoči iz ESRR in kohezijskih skladov; spodbuja države članice, njihove lokalne in regionalne organe ter vse s tem povezane partnerje, naj za financiranje ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti uporabijo sredstva iz ESRR in kohezijskih skladov, zlasti za gospodinjstva, ki jih je najbolj prizadela energetska revščina;

| 75. | vztraja, da imajo dobavitelji energije nalogo preprečevanja in reševanja sporov, zlasti z namestitvijo pametnih števcev, oblikovanjem služb za potrošniške storitve in večjo preglednostjo cen; |
| --- | --- |

75.

vztraja, da imajo dobavitelji energije nalogo preprečevanja in reševanja sporov, zlasti z namestitvijo pametnih števcev, oblikovanjem služb za potrošniške storitve in večjo preglednostjo cen;

| 76. | poziva države članice, naj z obveščevalnimi kampanjami gospodinjstva bolje seznanjajo z odgovornejšo porabo virov in pomočmi, ki so jim na voljo skupaj s prilagojenim socialnim svetovanjem, ter naj izvajajo kampanje usposabljanja in ozaveščanja zlasti strokovnega osebja v socialnem sektorju, kar zadeva tveganja energetske revščine; |
| --- | --- |

76.

poziva države članice, naj z obveščevalnimi kampanjami gospodinjstva bolje seznanjajo z odgovornejšo porabo virov in pomočmi, ki so jim na voljo skupaj s prilagojenim socialnim svetovanjem, ter naj izvajajo kampanje usposabljanja in ozaveščanja zlasti strokovnega osebja v socialnem sektorju, kar zadeva tveganja energetske revščine;

| 77. | poziva države članice, naj v zvezi z energetsko revščino oblikujejo nacionalne podatkovne zbirke; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice, naj v zvezi z energetsko revščino oblikujejo nacionalne podatkovne zbirke;

o

o o

| 78. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

78.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str 1.

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str 12.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str 33.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str 8.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str 25.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str 41.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0495.

(8)  UL L 210, 31.7.2006, str 12.

(9)  UL L 210, 31.7.2006, str 25.

(10)  UL L 210, 31.7.2006, str 1.

(11)  UL L 315, 14.11.2012, str 1.

(12)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 66.

(13)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0494.

(15)  http://ec.europa.eu/social/main/jsp?cat/d=738€largId=en€pubId=7315.

(16)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-08022012-BP/EN/3-08022012-BP-EN.PDF.

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm.

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2011/891/en/1/EF11891EN.pdf.

(19)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EFI20EN.pdf.

(20)  UL L 7, 11.1.2012, str 3.

(21)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=135024&pageIndex=0&doclang=en&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1202581).

(22)  UL L 298, 7.11.2008, str. 20.

(23)  Svet Evropske unije, 3053. zasedanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Bruselj, 6. december 2010.

(24)  Poročilo Odbora za socialno zaščito za Svet, Svet EU, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, 18. februar 2011.

(25)  Poročilo Odbora za socialno zaščito za Svet, Svet EU, 6500/10 SOC 115 ECOFIN 101, FSTR 8 EDUC 31 SAN 31, 15. februar 2010.

(26)  Evropski ekonomsko-sociali odbor, 597/2012-TEN/484, 13. december 2012.

(27)  CoR 71/2011 final, ECOS-V/014 https://toad.cor.europa.eu/CORWorkInProgress.aspx.

(28)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0419.

(29)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 57.

(30)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 120.

(31)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 116.

(32)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 19.

(33)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 65.

(34)  UL C 76 E, 27.3.2008, str. 124.

(35)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 101.

(36)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 19.

(37)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 139.

(38)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlFiles/eFI264.htm.

(39)  UL L 315, 14.11.2012, str 1.

(40)  UL L 153, 18.6.2010, str 13.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/55

---

P7_TA(2013)0247

Mobilnost žensk v EU na področju izobraževanja in zaposlovanja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o mobilnosti žensk v EU na področju izobraževanja in zaposlovanja (2013/2009(INI))

(2016/C 065/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 8, 45, 165 in 166, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 8, 45, 165 in 166,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 21, 23 in 25, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 21, 23 in 25,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti (COM(2010)0682),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. junija 2010 z naslovom Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. junija 2010 z naslovom Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (COM(2010)0296),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0164/2013),

| A. | ker je pravica do bivanja in dela v drugi državi Unije ena od temeljnih svoboščin, ki so evropskim državljanom zagotovljene s Pogodbo o Evropski uniji in ker je mobilnost delavcev pojav z več razsežnostmi, ki izvirajo iz ekonomskih, socialnih ali družinskih vidikov; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do bivanja in dela v drugi državi Unije ena od temeljnih svoboščin, ki so evropskim državljanom zagotovljene s Pogodbo o Evropski uniji in ker je mobilnost delavcev pojav z več razsežnostmi, ki izvirajo iz ekonomskih, socialnih ali družinskih vidikov;

| B. | ker mobilnost delavcev in mobilnost na področju izobraževanja prispevata k občutku pripadnosti evropskemu državljanstvu, hkrati pa predstavljata evropsko načelo za zagotavljanje kohezije in solidarnosti na ravni EU; |
| --- | --- |

B.

ker mobilnost delavcev in mobilnost na področju izobraževanja prispevata k občutku pripadnosti evropskemu državljanstvu, hkrati pa predstavljata evropsko načelo za zagotavljanje kohezije in solidarnosti na ravni EU;

| C. | ker lahko zlasti program Erasmus, ki je od leta 1987 omogočil študij v tujini več kot 2,2 milijonoma državljanov Evropske unije, tudi po izobraževanju in usposabljanju pozitivno prispeva k čezmejni mobilnosti delavcev in ker boljše izobraževanje in poklicno usposabljanje žensk spodbuja njihovo mobilnost; |
| --- | --- |

C.

ker lahko zlasti program Erasmus, ki je od leta 1987 omogočil študij v tujini več kot 2,2 milijonoma državljanov Evropske unije, tudi po izobraževanju in usposabljanju pozitivno prispeva k čezmejni mobilnosti delavcev in ker boljše izobraževanje in poklicno usposabljanje žensk spodbuja njihovo mobilnost;

| D. | ker je gospodarska in finančna kriza negativno vplivala na trg dela v EU, zlasti na stopnjo zaposlenosti ter možnost prostega gibanja in izbire zaposlitve skladno z izobrazbo in strokovno usposobljenostjo, kjer so ženske ena od najbolj prizadetih skupin; |
| --- | --- |

D.

ker je gospodarska in finančna kriza negativno vplivala na trg dela v EU, zlasti na stopnjo zaposlenosti ter možnost prostega gibanja in izbire zaposlitve skladno z izobrazbo in strokovno usposobljenostjo, kjer so ženske ena od najbolj prizadetih skupin;

| E. | ker je po zadnjih razpoložljivih podatkih stopnja brezposelnosti med ženskami v Evropski uniji 10,7 % (22,7 % med ženskami, mlajšimi od 25 let); |
| --- | --- |

E.

ker je po zadnjih razpoložljivih podatkih stopnja brezposelnosti med ženskami v Evropski uniji 10,7 % (22,7 % med ženskami, mlajšimi od 25 let);

| F. | ker je mobilnost na področju zaposlovanja strateški cilj Evropske unije, saj povečuje učinkovitost enotnega trga ter prispeva k izboljšanju poklicne usposobljenosti in ravni zaposlenosti, kar so bistveni elementi za gospodarski in družbeni napredek; |
| --- | --- |

F.

ker je mobilnost na področju zaposlovanja strateški cilj Evropske unije, saj povečuje učinkovitost enotnega trga ter prispeva k izboljšanju poklicne usposobljenosti in ravni zaposlenosti, kar so bistveni elementi za gospodarski in družbeni napredek;

| G. | ker obstajajo očitne razlike med spoloma v mobilnosti delavcev znotraj EU – moški se zaradi zaposlitve ali selitve delovnega mesta selijo veliko pogosteje kot ženske (44 % v primerjavi s 27 %), ženske pa veliko pogosteje pristanejo na prekinitev svoje poklicne poti zaradi selitve v oddaljene kraje, ker sledijo svojemu partnerju; |
| --- | --- |

G.

ker obstajajo očitne razlike med spoloma v mobilnosti delavcev znotraj EU – moški se zaradi zaposlitve ali selitve delovnega mesta selijo veliko pogosteje kot ženske (44 % v primerjavi s 27 %), ženske pa veliko pogosteje pristanejo na prekinitev svoje poklicne poti zaradi selitve v oddaljene kraje, ker sledijo svojemu partnerju;

| H. | ker so spolna segregacija na trgu dela, neustrezne delovne razmere, razlike v plačilu med spoloma, neustrezni ukrepi za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, trdovratni stereotipi in tveganje diskriminacije na podlagi spola glavne ovire pri mobilnosti žensk na področju zaposlovanja; ker tudi dejavniki, povezani z družino, z občutnimi razlikami med državami članicami kar zadeva družinske dodatke, s socialno mrežo, ustanovami za varstvo otrok in drugih vzdrževanih oseb, zlasti s pomanjkanjem ali pomanjkljivostmi javnih mrež vrtcev, jaslic in javnih storitev prostočasnih dejavnosti za otroke, s stanovanji in lokalnimi razmerami, ki poleg drugih ovir (jezik, nepoznavanje pravic) ženskam preprečujejo uveljavljanje pravice do prostega gibanja, prebivanja in dela po vsej Evropi; |
| --- | --- |

H.

ker so spolna segregacija na trgu dela, neustrezne delovne razmere, razlike v plačilu med spoloma, neustrezni ukrepi za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, trdovratni stereotipi in tveganje diskriminacije na podlagi spola glavne ovire pri mobilnosti žensk na področju zaposlovanja; ker tudi dejavniki, povezani z družino, z občutnimi razlikami med državami članicami kar zadeva družinske dodatke, s socialno mrežo, ustanovami za varstvo otrok in drugih vzdrževanih oseb, zlasti s pomanjkanjem ali pomanjkljivostmi javnih mrež vrtcev, jaslic in javnih storitev prostočasnih dejavnosti za otroke, s stanovanji in lokalnimi razmerami, ki poleg drugih ovir (jezik, nepoznavanje pravic) ženskam preprečujejo uveljavljanje pravice do prostega gibanja, prebivanja in dela po vsej Evropi;

| I. | ker so ženske pogosteje kot moški izpostavljene socialnim tveganjem skozi vse življenje, kar povzroča povečano feminizacijo revščine; ker zadnje razpoložljive ocene kažejo, da so plače žensk v EU v povprečju 16,4 % nižje od plač moških in da med posameznimi državami članicami razlike v plačilu variirajo od 1,9 % do 27,6 % (3), |
| --- | --- |

I.

ker so ženske pogosteje kot moški izpostavljene socialnim tveganjem skozi vse življenje, kar povzroča povečano feminizacijo revščine; ker zadnje razpoložljive ocene kažejo, da so plače žensk v EU v povprečju 16,4 % nižje od plač moških in da med posameznimi državami članicami razlike v plačilu variirajo od 1,9 % do 27,6 % (3),

| J. | ker so za boljše vključevanje žensk na trg dela na željo žensk potrebne večdimenzionalne politične rešitve, ki vključujejo vseživljenjsko učenje, uskladitev poklicnega, družinskega in zasebnega življenja, zlasti za matere samohranilke, boj proti negotovemu zaposlovanju in spodbujanje delovnih mest z vsemi pravicami, mrežo javne zdravstvene oskrbe, javni sistem socialne varnosti, različne načine na področju organizacije dela; |
| --- | --- |

J.

ker so za boljše vključevanje žensk na trg dela na željo žensk potrebne večdimenzionalne politične rešitve, ki vključujejo vseživljenjsko učenje, uskladitev poklicnega, družinskega in zasebnega življenja, zlasti za matere samohranilke, boj proti negotovemu zaposlovanju in spodbujanje delovnih mest z vsemi pravicami, mrežo javne zdravstvene oskrbe, javni sistem socialne varnosti, različne načine na področju organizacije dela;

| K. | ker kakovostno izobraževanje ženskam daje več možnosti za zaposlovanje, izboljša njihovo strokovno usposobljenost in pridobivanje ključnih spretnosti in znanj v zadevnem sektorju, omogoča pa tudi njihovo udeležbo v družbenih in kulturnih dejavnostih in jim zagotavlja boljše plačilo na trgu dela; |
| --- | --- |

K.

ker kakovostno izobraževanje ženskam daje več možnosti za zaposlovanje, izboljša njihovo strokovno usposobljenost in pridobivanje ključnih spretnosti in znanj v zadevnem sektorju, omogoča pa tudi njihovo udeležbo v družbenih in kulturnih dejavnostih in jim zagotavlja boljše plačilo na trgu dela;

| L. | ker mobilnost na področju izobraževanja prispeva k večji mobilnosti na področju zaposlovanja in odpira več priložnosti na trgu dela ter mora biti na voljo vsem, tudi nizkokvalificiranim ženskam; |
| --- | --- |

L.

ker mobilnost na področju izobraževanja prispeva k večji mobilnosti na področju zaposlovanja in odpira več priložnosti na trgu dela ter mora biti na voljo vsem, tudi nizkokvalificiranim ženskam;

| 1. | poudarja, da je treba izboljšati ozaveščenost o položaju žensk vseh starostnih skupin znotraj evropskih politik o izobraževanju, družbeni vključenosti, načinih usklajevanja družinskega in poklicnega življenja, migracijah in zaposlovanju, revščini, zdravstveni oskrbi ter politike socialnega varstva in zaščito pravic žensk, spodbujati enakopravnost in enakovredne zaposlitvene možnosti moških in žensk, zagotavljati varne delovne pogoje, spodbujati enakopraven dostop do poklicnih priložnosti, vključno z uporabo enakih meril za izbiro pri zaposlovanju, se bolj osredotočiti na položaj žensk v postopku odločanja ter se boriti proti vsem oblikam diskriminacije na trgu dela, kot sta poklicna segregacija in razlike v plačah, zlasti s spodbujanjem vseživljenjskega učenja, preprečevanjem negotovih oblik zaposlitve in zavzemanjem za pravično delo, delovni čas, ki omogoča ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem, mrežo javnega zdravstvenega varstva, sistem socialne varnosti in različne oblike organizacije delovnega časa na željo ženske; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba izboljšati ozaveščenost o položaju žensk vseh starostnih skupin znotraj evropskih politik o izobraževanju, družbeni vključenosti, načinih usklajevanja družinskega in poklicnega življenja, migracijah in zaposlovanju, revščini, zdravstveni oskrbi ter politike socialnega varstva in zaščito pravic žensk, spodbujati enakopravnost in enakovredne zaposlitvene možnosti moških in žensk, zagotavljati varne delovne pogoje, spodbujati enakopraven dostop do poklicnih priložnosti, vključno z uporabo enakih meril za izbiro pri zaposlovanju, se bolj osredotočiti na položaj žensk v postopku odločanja ter se boriti proti vsem oblikam diskriminacije na trgu dela, kot sta poklicna segregacija in razlike v plačah, zlasti s spodbujanjem vseživljenjskega učenja, preprečevanjem negotovih oblik zaposlitve in zavzemanjem za pravično delo, delovni čas, ki omogoča ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem, mrežo javnega zdravstvenega varstva, sistem socialne varnosti in različne oblike organizacije delovnega časa na željo ženske;

| 2. | priznava dodano vrednost, ki jo Evropski uniji prinašata izobraževalna in poklicna mobilnost; poudarja, da zaradi gospodarske krize postaja vse bolj nujno, da se izbiro poklica prilagodi potrebam na trgu dela, za ženske pa je vse bolj pomembno, da so bolj prilagodljive zahtevam novega poklica, ko zamenjajo poklic; |
| --- | --- |

2.

priznava dodano vrednost, ki jo Evropski uniji prinašata izobraževalna in poklicna mobilnost; poudarja, da zaradi gospodarske krize postaja vse bolj nujno, da se izbiro poklica prilagodi potrebam na trgu dela, za ženske pa je vse bolj pomembno, da so bolj prilagodljive zahtevam novega poklica, ko zamenjajo poklic;

| 3. | meni, da spodbujanje mobilnosti žensk na področju izobraževanja in zaposlovanja lahko prispeva k doseganju krovnega cilja strategije Evropa 2020, ki je povečanje stopnje zaposlenosti žensk in moških v starosti od 20 do 64 let na 75 %, vključno z večjo udeležbo mladih, starejših delavcev in nizkokvalificiranih delavcev ter boljšim vključevanjem migrantov; |
| --- | --- |

3.

meni, da spodbujanje mobilnosti žensk na področju izobraževanja in zaposlovanja lahko prispeva k doseganju krovnega cilja strategije Evropa 2020, ki je povečanje stopnje zaposlenosti žensk in moških v starosti od 20 do 64 let na 75 %, vključno z večjo udeležbo mladih, starejših delavcev in nizkokvalificiranih delavcev ter boljšim vključevanjem migrantov;

| 4. | poziva države članice, naj v pripravo svojih nacionalnih strategij in programov reform vključijo določbe za zagotavljanje preglednosti in obveščenosti o pravicah žensk in njihovih družinskih članov v zvezi z mobilnostjo; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj v pripravo svojih nacionalnih strategij in programov reform vključijo določbe za zagotavljanje preglednosti in obveščenosti o pravicah žensk in njihovih družinskih članov v zvezi z mobilnostjo;

| 5. | meni, da mobilnost na področju zaposlovanja ne sme škoditi zagotavljanju socialnih pravic žensk in da je treba zato zagotoviti, da lahko ženske ohranijo in prenesejo pokojninske pravice iz javnih sistemov socialne varnosti med državami, hkrati pa je treba priznavati raznolikost pokojninskih sistemov v Uniji; |
| --- | --- |

5.

meni, da mobilnost na področju zaposlovanja ne sme škoditi zagotavljanju socialnih pravic žensk in da je treba zato zagotoviti, da lahko ženske ohranijo in prenesejo pokojninske pravice iz javnih sistemov socialne varnosti med državami, hkrati pa je treba priznavati raznolikost pokojninskih sistemov v Uniji;

| 6. | poziva države članice, naj zberejo in analizirajo podatke o težavah v zvezi z mobilnostjo žensk ter o ravni in strukturi te mobilnosti, naj obveščajo in razširjajo informacije o prednostih mobilnosti na področju zaposlovanja na njihovih trgih, pa tudi o prednostih v zvezi z mobilnostjo na področju izobraževanja in zaposlovanja v tujini; poziva Komisijo in države članice, naj pozorno spremljajo agencije ali organe, ki nudijo zaposlitev delavcem iz drugih držav članic, in naj odkrivajo morebitno nezakonito zaposlovanje ali zaposlovanje na črno, pa tudi agencije ali organe, ki nudijo fiktivna delovna mesta; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj zberejo in analizirajo podatke o težavah v zvezi z mobilnostjo žensk ter o ravni in strukturi te mobilnosti, naj obveščajo in razširjajo informacije o prednostih mobilnosti na področju zaposlovanja na njihovih trgih, pa tudi o prednostih v zvezi z mobilnostjo na področju izobraževanja in zaposlovanja v tujini; poziva Komisijo in države članice, naj pozorno spremljajo agencije ali organe, ki nudijo zaposlitev delavcem iz drugih držav članic, in naj odkrivajo morebitno nezakonito zaposlovanje ali zaposlovanje na črno, pa tudi agencije ali organe, ki nudijo fiktivna delovna mesta;

| 7. | poziva države članice, naj poročajo o podatkih po spolu v zvezi s poklicno mobilnostjo ter pri oblikovanju nacionalnih politik in nacionalnih programov reform (NPR) vključijo določbe za spodbujanje enakosti spolov na področju poklicne mobilnosti, pri tem pa naj se zlasti posvetijo načrtovanju in izvajanju operativnih programov na nacionalni in regionalni ravni, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada (ESS) za programsko obdobje 2014–2020 in naprej; opozarja na svojo resolucijo z dne 23. oktobra 2012, v kateri podpira predlog Komisije, da bi 25 % skupne dodelitve sredstev kohezijske politike namenili ESS (4); |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj poročajo o podatkih po spolu v zvezi s poklicno mobilnostjo ter pri oblikovanju nacionalnih politik in nacionalnih programov reform (NPR) vključijo določbe za spodbujanje enakosti spolov na področju poklicne mobilnosti, pri tem pa naj se zlasti posvetijo načrtovanju in izvajanju operativnih programov na nacionalni in regionalni ravni, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada (ESS) za programsko obdobje 2014–2020 in naprej; opozarja na svojo resolucijo z dne 23. oktobra 2012, v kateri podpira predlog Komisije, da bi 25 % skupne dodelitve sredstev kohezijske politike namenili ESS (4);

| 8. | poudarja, da se bodo, če bo to vprašanje postalo specifičen cilj znotraj teh programov oziroma posebna horizontalna prednostna naloga, začeli pojavljati primeri dobre prakse, ukrepi pa bodo prinesli rezultate na regionalni in/ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se bodo, če bo to vprašanje postalo specifičen cilj znotraj teh programov oziroma posebna horizontalna prednostna naloga, začeli pojavljati primeri dobre prakse, ukrepi pa bodo prinesli rezultate na regionalni in/ali lokalni ravni;

| 9. | opozarja na dejstvo, da je treba za spodbujanje zaposlovanja posebno pozornost posvetiti čezmejnemu sodelovanju in izmenjavi dobrih praks med izobraževalnimi ustanovami in strokovnimi organi v državah članicah ter spodbujati enakost in vključitev izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

9.

opozarja na dejstvo, da je treba za spodbujanje zaposlovanja posebno pozornost posvetiti čezmejnemu sodelovanju in izmenjavi dobrih praks med izobraževalnimi ustanovami in strokovnimi organi v državah članicah ter spodbujati enakost in vključitev izobraževalnih sistemov;

| 10. | poziva države članice, naj povečajo prizadevanja in sodelovanje v boju proti trgovini z ljudmi s posebnim poudarkom na dostopu do informacij in svetovanja, s katero se ukvarjajo mednarodne mreže, ki delavce, predvsem ženske, privabijo z lažnimi obljubami o delovnih mestih, ki v resnici ne obstajajo, take situacije pa se končajo s spolnim izkoriščanjem, prisilnim delom ali prisilnim opravljanjem storitev (prosjačenje, suženjstvo ali suženjstvu podobne prakse, služabništvo, izkoriščanje za kriminalne namene ali odvzem organov); |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj povečajo prizadevanja in sodelovanje v boju proti trgovini z ljudmi s posebnim poudarkom na dostopu do informacij in svetovanja, s katero se ukvarjajo mednarodne mreže, ki delavce, predvsem ženske, privabijo z lažnimi obljubami o delovnih mestih, ki v resnici ne obstajajo, take situacije pa se končajo s spolnim izkoriščanjem, prisilnim delom ali prisilnim opravljanjem storitev (prosjačenje, suženjstvo ali suženjstvu podobne prakse, služabništvo, izkoriščanje za kriminalne namene ali odvzem organov);

| 11. | opozarja na dejstvo, da bi morala mobilnost temeljiti na enakosti spolov in boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase, izvora, verskega prepričanja, starosti ali zdravstvenega stanja; |
| --- | --- |

11.

opozarja na dejstvo, da bi morala mobilnost temeljiti na enakosti spolov in boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase, izvora, verskega prepričanja, starosti ali zdravstvenega stanja;

| 12. | poudarja, da so ženske, ki se zaradi zaposlitve preselijo v tujino in opravljajo dela na področju gospodinjskega dela in varstva otrok ali oskrbe invalidov ali starejših, pogosto zaposlene brez pogodbe in delajo nezakonito, zaradi česar so brez pravic oziroma niso upravičene do socialne varnosti, zdravstvene oskrbe, ustrezne pokojnine in drugih ugodnosti, povezanih s pokojninskimi prispevki; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so ženske, ki se zaradi zaposlitve preselijo v tujino in opravljajo dela na področju gospodinjskega dela in varstva otrok ali oskrbe invalidov ali starejših, pogosto zaposlene brez pogodbe in delajo nezakonito, zaradi česar so brez pravic oziroma niso upravičene do socialne varnosti, zdravstvene oskrbe, ustrezne pokojnine in drugih ugodnosti, povezanih s pokojninskimi prispevki;

| 13. | poziva socialne partnerje, države članice in Komisijo, naj podprejo izboljšanje določb o enakosti spolov v kolektivnih pogodbah, med drugim tako, da spodbujajo pravico do gibljivega delovnega časa, storitve otroškega varstva, mentorstvo delavk in ukrepe za boljšo zastopanost žensk v kolektivnih pogajanjih ter ocenijo učinek kolektivnih pogodb na ženske; |
| --- | --- |

13.

poziva socialne partnerje, države članice in Komisijo, naj podprejo izboljšanje določb o enakosti spolov v kolektivnih pogodbah, med drugim tako, da spodbujajo pravico do gibljivega delovnega časa, storitve otroškega varstva, mentorstvo delavk in ukrepe za boljšo zastopanost žensk v kolektivnih pogajanjih ter ocenijo učinek kolektivnih pogodb na ženske;

| 14. | poziva države članice, naj pozorno spremljajo situacijo delavcev, ki skrbijo za otroke ali druge odvisne osebe, in naj ženskam, ki odidejo v tujino, da bi opravljale tako delo, dajo vse potrebne informacije, zlasti o dostopu do prijavljene zaposlitve in o usposabljanju na tem področju, o socialnih pravicah, zdravstveni oskrbi itd., ter naj jim svetujejo v zvezi s prijavljenimi zaposlitvami in jih opozorijo na nevarnosti, s katerimi se lahko soočijo na trgu dela na črno; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj pozorno spremljajo situacijo delavcev, ki skrbijo za otroke ali druge odvisne osebe, in naj ženskam, ki odidejo v tujino, da bi opravljale tako delo, dajo vse potrebne informacije, zlasti o dostopu do prijavljene zaposlitve in o usposabljanju na tem področju, o socialnih pravicah, zdravstveni oskrbi itd., ter naj jim svetujejo v zvezi s prijavljenimi zaposlitvami in jih opozorijo na nevarnosti, s katerimi se lahko soočijo na trgu dela na črno;

| 15. | poudarja, da mora evropska politika upoštevati tudi življenjske in delovne pogoje žensk, ki se selijo zaradi opravljanja sezonskih del v kmetijstvu, zlasti kar zadeva njihove potrebe po ustrezni nastanitvi, socialni varnosti, zdravstvenem zavarovanju in zdravstveni oskrbi, uskladitvi družinskega in poklicnega življenja in dostojnem plačilu; poudarja, da se je treba boriti proti izkoriščanju, ki so mu v teh primerih izpostavljene številne ženske; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da mora evropska politika upoštevati tudi življenjske in delovne pogoje žensk, ki se selijo zaradi opravljanja sezonskih del v kmetijstvu, zlasti kar zadeva njihove potrebe po ustrezni nastanitvi, socialni varnosti, zdravstvenem zavarovanju in zdravstveni oskrbi, uskladitvi družinskega in poklicnega življenja in dostojnem plačilu; poudarja, da se je treba boriti proti izkoriščanju, ki so mu v teh primerih izpostavljene številne ženske;

| 16. | poudarja, da imajo ženske, ki se zaradi zaposlitve preselijo v tujino, pogosto na voljo le najmanj cenjena dela, kar se tiče usposobljenosti, plačila in ugleda, ter da je delovna migracija žensk največkrat zbrana v nekaj poklicih, v katerih prevladujejo ženske in ki so povezani s tradicionalnimi vlogami glede na spol; zato poziva države članice, naj si prizadevajo, da bi spodbujale ustrezne pogodbene ureditve in preprečevale pretirano uporabo neobičajnih oblik pogodb; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da imajo ženske, ki se zaradi zaposlitve preselijo v tujino, pogosto na voljo le najmanj cenjena dela, kar se tiče usposobljenosti, plačila in ugleda, ter da je delovna migracija žensk največkrat zbrana v nekaj poklicih, v katerih prevladujejo ženske in ki so povezani s tradicionalnimi vlogami glede na spol; zato poziva države članice, naj si prizadevajo, da bi spodbujale ustrezne pogodbene ureditve in preprečevale pretirano uporabo neobičajnih oblik pogodb;

| 17. | poziva države članice, naj sodelujejo pri iskanju rešitev za preprečevanje ali odpravo nekaterih posledic mobilnosti na področju zaposlovanja v nekaterih državah članicah in na nekaterih področjih (na primer mobilnosti zdravstvenega osebja, ki so večinoma ženske) in ki lahko škodijo človekovim pravicam v državi izvora; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj sodelujejo pri iskanju rešitev za preprečevanje ali odpravo nekaterih posledic mobilnosti na področju zaposlovanja v nekaterih državah članicah in na nekaterih področjih (na primer mobilnosti zdravstvenega osebja, ki so večinoma ženske) in ki lahko škodijo človekovim pravicam v državi izvora;

| 18. | meni, da je možnost migrantk, da uživajo prenosljivost pravic socialne varnosti ključni element za zagotavljanje učinkovitega koriščenja pridobljenih pravic; |
| --- | --- |

18.

meni, da je možnost migrantk, da uživajo prenosljivost pravic socialne varnosti ključni element za zagotavljanje učinkovitega koriščenja pridobljenih pravic;

| 19. | opozarja na občutne razlike med državami članicami kar zadeva družinske dodatke in socialne pravice ter ugotavlja, da utegnejo biti te razlike resnična ovira za mobilnost na področju zaposlovanja moških in žensk, ki vzdržujejo družino; |
| --- | --- |

19.

opozarja na občutne razlike med državami članicami kar zadeva družinske dodatke in socialne pravice ter ugotavlja, da utegnejo biti te razlike resnična ovira za mobilnost na področju zaposlovanja moških in žensk, ki vzdržujejo družino;

| 20. | poziva države članice, naj poskrbijo za vzajemno priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij ter omogočijo poenostavitev postopkov priznavanja; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj poskrbijo za vzajemno priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij ter omogočijo poenostavitev postopkov priznavanja;

| 21. | poudarja, da se v primerih, kjer največja težava ni samo priznanje, pač pa predolgi postopki, potrebni za priznanje, gostovanje v novem okolju v EU lahko slabo začne; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se v primerih, kjer največja težava ni samo priznanje, pač pa predolgi postopki, potrebni za priznanje, gostovanje v novem okolju v EU lahko slabo začne;

| 22. | izraža zaskrbljenost zaradi velike neizkoriščenosti intelektualnega potenciala izobraženih žensk (angleško brain-waste), tj. neizkoriščenost kvalifikacij migrantk, ki je zlasti očitna v sektorju nege in dela na domu z visoko stopnjo zaposlenosti žensk; |
| --- | --- |

22.

izraža zaskrbljenost zaradi velike neizkoriščenosti intelektualnega potenciala izobraženih žensk (angleško brain-waste), tj. neizkoriščenost kvalifikacij migrantk, ki je zlasti očitna v sektorju nege in dela na domu z visoko stopnjo zaposlenosti žensk;

| 23. | poudarja, da je treba vzpostaviti jasna pravila, da se ženskam olajša dostop do vodilnih položajev, in ugotavlja, da naraščajoče število žensk v upravnih odborih povečuje konkurenčnost in produktivnost; zato pozdravlja predlog Evropske komisije, ki do leta 2020 predvideva kvoto vsaj 40 % žensk med neizvršnimi člani upravnih odborov evropskih podjetij, ki kotirajo na borzi in imajo 250 ali več zaposlenih, njihov skupni letni promet pa presega 50 milijonov EUR; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba vzpostaviti jasna pravila, da se ženskam olajša dostop do vodilnih položajev, in ugotavlja, da naraščajoče število žensk v upravnih odborih povečuje konkurenčnost in produktivnost; zato pozdravlja predlog Evropske komisije, ki do leta 2020 predvideva kvoto vsaj 40 % žensk med neizvršnimi člani upravnih odborov evropskih podjetij, ki kotirajo na borzi in imajo 250 ali več zaposlenih, njihov skupni letni promet pa presega 50 milijonov EUR;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo odkrivanje in odpravljanje kršitev pravic žensk na trgu dela ter učinkovito kaznujejo tovrstne kršitve, da bi zagotovile potrebne informacije ženskam, ki zaradi dela živijo v tujini, vključno z informacijami o dostopu do služb in usposabljanja na tem področju ter do socialnih pravic in zdravstvene oskrbe, in nudijo brezplačno svetovanje o možnostih zaposlitve ter brezplačne programe zagotavljanja socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo odkrivanje in odpravljanje kršitev pravic žensk na trgu dela ter učinkovito kaznujejo tovrstne kršitve, da bi zagotovile potrebne informacije ženskam, ki zaradi dela živijo v tujini, vključno z informacijami o dostopu do služb in usposabljanja na tem področju ter do socialnih pravic in zdravstvene oskrbe, in nudijo brezplačno svetovanje o možnostih zaposlitve ter brezplačne programe zagotavljanja socialnih stanovanj;

| 25. | poziva Komisijo, naj spremlja in redno poroča o tem, kako ženske in moški prejemajo sredstva EU za izobraževanje in usposabljanje, mobilnost na področju izobraževanja in zaposlovanja ter udeležbo na trgu dela; poziva države članice in Komisijo k hitremu odzivu v primeru neuravnoteženih prejemkov; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj spremlja in redno poroča o tem, kako ženske in moški prejemajo sredstva EU za izobraževanje in usposabljanje, mobilnost na področju izobraževanja in zaposlovanja ter udeležbo na trgu dela; poziva države članice in Komisijo k hitremu odzivu v primeru neuravnoteženih prejemkov;

| 26. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za odpravljanje ovir, s katerimi se srečujejo ženske pri poklicnem in družbenem napredovanju v državah, v katere so prenesle središče življenjskih interesov in ki niso njihova izvorna država; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za odpravljanje ovir, s katerimi se srečujejo ženske pri poklicnem in družbenem napredovanju v državah, v katere so prenesle središče življenjskih interesov in ki niso njihova izvorna država;

| 27. | opozarja, da so ženske pogosto žrtev vsiljenega dela s skrajšanim delovnim časom, in sicer občutno bolj kot moški (leta 2011 je v Evropski uniji 32,1 % žensk in 9 % moških delalo s skrajšanim delovnim časom); poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odvračanje delodajalcev od zaposlovanja za skrajšani delovni čas (obveznost utemeljitve, odprava nekaterih davčnih ugodnosti itd.) in okrepijo pravice žensk, ki se delu s skrajšanim delovnim časom ne morejo izogniti (prednost pri zaposlovanju, dodatek za negotovost v primeru odpuščanja itd.); |
| --- | --- |

27.

opozarja, da so ženske pogosto žrtev vsiljenega dela s skrajšanim delovnim časom, in sicer občutno bolj kot moški (leta 2011 je v Evropski uniji 32,1 % žensk in 9 % moških delalo s skrajšanim delovnim časom); poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odvračanje delodajalcev od zaposlovanja za skrajšani delovni čas (obveznost utemeljitve, odprava nekaterih davčnih ugodnosti itd.) in okrepijo pravice žensk, ki se delu s skrajšanim delovnim časom ne morejo izogniti (prednost pri zaposlovanju, dodatek za negotovost v primeru odpuščanja itd.);

| 28. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo politiko EU za boj proti neposredni in posredni diskriminaciji evropskih delavcev, še posebej žensk, ki so se preselili v drugo državo članico, in zlorabi njihovih pravic zaradi nezadostnega poznavanja jezika in delovne zakonodaje v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo politiko EU za boj proti neposredni in posredni diskriminaciji evropskih delavcev, še posebej žensk, ki so se preselili v drugo državo članico, in zlorabi njihovih pravic zaradi nezadostnega poznavanja jezika in delovne zakonodaje v državi članici gostiteljici;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj ob podpori lokalnih zainteresiranih strani, socialnih partnerjev in izobraževalnih ustanov dodatno osveščajo ženske o možnostih, ki jih ponuja mobilnost na področju zaposlovanja, pri čemer naj posebno pozornost namenijo osebnemu razvoju, načrtovanju poklicne poti in njihovim pravicam, ko se zaradi poklicnih razlogov preselijo iz ene v drugo državo članico; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj ob podpori lokalnih zainteresiranih strani, socialnih partnerjev in izobraževalnih ustanov dodatno osveščajo ženske o možnostih, ki jih ponuja mobilnost na področju zaposlovanja, pri čemer naj posebno pozornost namenijo osebnemu razvoju, načrtovanju poklicne poti in njihovim pravicam, ko se zaradi poklicnih razlogov preselijo iz ene v drugo državo članico;

| 30. | poziva države članice, naj vzpostavijo kontaktne točke za mobilne hišne pomočnice in negovalke z individualnim pogodbenim razmerjem, da bi lahko vzpostavile omrežje, prek katerega bodo obveščene o svojih pravicah, in naj podpirajo nevladne organizacije, dejavne na tem področju; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj vzpostavijo kontaktne točke za mobilne hišne pomočnice in negovalke z individualnim pogodbenim razmerjem, da bi lahko vzpostavile omrežje, prek katerega bodo obveščene o svojih pravicah, in naj podpirajo nevladne organizacije, dejavne na tem področju;

| 31. | spodbuja države članice, naj poenostavijo postopke, s katerimi bodo lokalni in regionalni organi:






  — | oblikovali in udejanjili posebne programe za vključevanje žensk in moških v lokalne skupnosti in za spodbujanje medkulturne izmenjave, |
| --- | --- | --- |

31.

spodbuja države članice, naj poenostavijo postopke, s katerimi bodo lokalni in regionalni organi:

—

oblikovali in udejanjili posebne programe za vključevanje žensk in moških v lokalne skupnosti in za spodbujanje medkulturne izmenjave,

| — | ženskam, ki se s svojim soprogom ali partnerjem preselijo v drugo državo članico, zagotovili ustrezne storitve, denimo tečaje, ki jim olajšajo vključevanje v novo družbeno in kulturno okolje, na primer jezikovne tečaje in poklicno usposabljanje, pri tem pa namenili posebno pozornost potrebam ranljivih žensk, |
| --- | --- |

—

ženskam, ki se s svojim soprogom ali partnerjem preselijo v drugo državo članico, zagotovili ustrezne storitve, denimo tečaje, ki jim olajšajo vključevanje v novo družbeno in kulturno okolje, na primer jezikovne tečaje in poklicno usposabljanje, pri tem pa namenili posebno pozornost potrebam ranljivih žensk,

| — | namenili več pozornosti vključevanju žensk na trg dela, zlasti v zvezi s pridobivanjem in izpopolnjevanjem kvalifikacij, pridobivanjem znanj in spretnosti ter izvajanjem programa za vseživljenjsko učenje in usposabljanje, |
| --- | --- |

—

namenili več pozornosti vključevanju žensk na trg dela, zlasti v zvezi s pridobivanjem in izpopolnjevanjem kvalifikacij, pridobivanjem znanj in spretnosti ter izvajanjem programa za vseživljenjsko učenje in usposabljanje,

| — | obravnavali visoko mobilne ogrožene ženske, na primer gospodinje, negovalke, čistilke in ženske, zaposlene v gostinskem sektorju, |
| --- | --- |

—

obravnavali visoko mobilne ogrožene ženske, na primer gospodinje, negovalke, čistilke in ženske, zaposlene v gostinskem sektorju,

| — | podprli kampanje neprofitnih organizacij za družbeno ozaveščenost, osredotočene na ženske v mednarodnih skupnostih, kot so izseljene soproge in partnerke, |
| --- | --- |

—

podprli kampanje neprofitnih organizacij za družbeno ozaveščenost, osredotočene na ženske v mednarodnih skupnostih, kot so izseljene soproge in partnerke,

| — | razvili programe usposabljanja s področja vključevanja, psihološko svetovanje in projekte vključevanja; poudarja, da konkretni ukrepi nudijo praktično pomoč pri razumevanju in reševanju težav; |
| --- | --- |

—

razvili programe usposabljanja s področja vključevanja, psihološko svetovanje in projekte vključevanja; poudarja, da konkretni ukrepi nudijo praktično pomoč pri razumevanju in reševanju težav;

| 32. | poudarja škodo, ki jo razlike v plačilu med spoloma povzročajo gospodarstvu in posameznikom; poudarja, da razlike v plačilu med spoloma delno izhajajo iz dejstva, da so plačila v sektorjih, kjer prevladujejo ženske, pogosto nižja; |
| --- | --- |

32.

poudarja škodo, ki jo razlike v plačilu med spoloma povzročajo gospodarstvu in posameznikom; poudarja, da razlike v plačilu med spoloma delno izhajajo iz dejstva, da so plačila v sektorjih, kjer prevladujejo ženske, pogosto nižja;

| 33. | poziva države članice, naj poskrbijo za preglednost gibanja plač, zlasti s spodbujanjem kolektivnih pogodb, da bi se preprečile razlike v plačilu ali njihovo naraščanje, vključno s posledicami za izračun pokojninskih pravic v državi članici izvora in državi članici gostiteljici, in naj sprejmejo potrebne ukrepe za premostitev razlik v plačilu; poziva Komisijo, naj predlaga nove ukrepe za kaznovanje in učinkovito zmanjšanje razlik v plačilu med moškimi in ženskami ter naj zagotavlja pravilno izvajanje in učinkovitost Direktive 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (5) ter pregleda obstoječo zakonodajo o razlikah v plačilu med spoloma (Direktiva 2006/54/ES), kot zahteva Parlament v resoluciji z dne 13. marca 2012; odločno poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji razvijejo politike za odpravo razlik v plačilu med spoloma, ki se bodo osredotočale na vključevanje žensk na trg dela in spodbujale enake možnosti za mobilnost; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj poskrbijo za preglednost gibanja plač, zlasti s spodbujanjem kolektivnih pogodb, da bi se preprečile razlike v plačilu ali njihovo naraščanje, vključno s posledicami za izračun pokojninskih pravic v državi članici izvora in državi članici gostiteljici, in naj sprejmejo potrebne ukrepe za premostitev razlik v plačilu; poziva Komisijo, naj predlaga nove ukrepe za kaznovanje in učinkovito zmanjšanje razlik v plačilu med moškimi in ženskami ter naj zagotavlja pravilno izvajanje in učinkovitost Direktive 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (5) ter pregleda obstoječo zakonodajo o razlikah v plačilu med spoloma (Direktiva 2006/54/ES), kot zahteva Parlament v resoluciji z dne 13. marca 2012; odločno poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji razvijejo politike za odpravo razlik v plačilu med spoloma, ki se bodo osredotočale na vključevanje žensk na trg dela in spodbujale enake možnosti za mobilnost;

| 34. | poudarja, da vzgoja otrok zahteva delitev odgovornosti med moške in ženske ter družbo kot celoto, in poziva države članice, naj nudijo delavcem, ki se preselijo z zakoncem ali partnerjem in/ali otroki, ne glede na višino plače ali kvalifikacije, informacije o družinskih dodatkih, ki so na voljo v državi gostiteljici, o storitvah varstva otrok in drugih vzdrževanih oseb, predšolskih ustanovah in šolah ter o zdravstvenih storitvah in pa prost dostop do storitev javnih zavodov za zaposlovanje, v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi, da bi ob selitvi v drugo državo članico zakoncem ali partnerjem pomagali poiskati službo; ponovno poudarja, da je treba zagotavljati pravico do združitve družine; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da vzgoja otrok zahteva delitev odgovornosti med moške in ženske ter družbo kot celoto, in poziva države članice, naj nudijo delavcem, ki se preselijo z zakoncem ali partnerjem in/ali otroki, ne glede na višino plače ali kvalifikacije, informacije o družinskih dodatkih, ki so na voljo v državi gostiteljici, o storitvah varstva otrok in drugih vzdrževanih oseb, predšolskih ustanovah in šolah ter o zdravstvenih storitvah in pa prost dostop do storitev javnih zavodov za zaposlovanje, v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi, da bi ob selitvi v drugo državo članico zakoncem ali partnerjem pomagali poiskati službo; ponovno poudarja, da je treba zagotavljati pravico do združitve družine;

| 35. | poziva države članice, naj pripravijo infrastrukturne ukrepe za podporo mobilnim delavcem z družinami, ki bodo zagotavljali dostop do izobraževanja in varstva otrok, socialne varnosti ter storitev skupnosti; poziva tako matične države članice kot tudi države članice gostiteljice, naj razvijejo mehanizme za vključevanje in ponovno vključevanje visoko mobilnih delavcev z družinami; poudarja, da bi morali delodajalci bolj priznavati vrednost medkulturnih spretnosti in znanj, ki jih pridobijo migrantke; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj pripravijo infrastrukturne ukrepe za podporo mobilnim delavcem z družinami, ki bodo zagotavljali dostop do izobraževanja in varstva otrok, socialne varnosti ter storitev skupnosti; poziva tako matične države članice kot tudi države članice gostiteljice, naj razvijejo mehanizme za vključevanje in ponovno vključevanje visoko mobilnih delavcev z družinami; poudarja, da bi morali delodajalci bolj priznavati vrednost medkulturnih spretnosti in znanj, ki jih pridobijo migrantke;

| 36. | spodbuja države članice k boju proti revščini in socialni izključenosti žensk iz vseh starostnih skupin; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje feminizacije revščine, tako da spodbujajo zaposlovanje in podjetniški duh med ženskami, se borijo proti razlikam v plačah in z razvojem storitev otroškega varstva pripomorejo k lažjemu usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti; |
| --- | --- |

36.

spodbuja države članice k boju proti revščini in socialni izključenosti žensk iz vseh starostnih skupin; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje feminizacije revščine, tako da spodbujajo zaposlovanje in podjetniški duh med ženskami, se borijo proti razlikam v plačah in z razvojem storitev otroškega varstva pripomorejo k lažjemu usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti;

| 37. | poziva države članice in Komisijo, naj posebno pozornost namenijo problematiki revščine med starejšimi ženskami, ki prejemajo nižje pokojnine, med drugim zaradi obdobij brezposelnosti, ko so skrbele za otroke in druge vzdrževane družinske člane; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice in Komisijo, naj posebno pozornost namenijo problematiki revščine med starejšimi ženskami, ki prejemajo nižje pokojnine, med drugim zaradi obdobij brezposelnosti, ko so skrbele za otroke in druge vzdrževane družinske člane;

| 38. | poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo, da bi ženskam omogočili večjo prožnost delovnega časa, zlasti če so njihovi otroci ostali v izvorni državi članici, s čimer bodo lahko ohranjale dejansko in fizično povezavo z njimi; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo, da bi ženskam omogočili večjo prožnost delovnega časa, zlasti če so njihovi otroci ostali v izvorni državi članici, s čimer bodo lahko ohranjale dejansko in fizično povezavo z njimi;

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj v podjetjih in javnih upravah spodbujajo uporabo dela na daljavo pod enakimi plačnimi in socialnimi pogoji, da se prepreči prekinjanje poklicnih poti žensk zaradi mobilnosti njihovih partnerjev; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, naj v podjetjih in javnih upravah spodbujajo uporabo dela na daljavo pod enakimi plačnimi in socialnimi pogoji, da se prepreči prekinjanje poklicnih poti žensk zaradi mobilnosti njihovih partnerjev;

| 40. | poziva države članice, naj dejavno prispevajo k odpravljanju ovir za mobilnost delavcev tako, da njihovim družinskim članom ter partnerjem zagotovijo storitve, denimo tečaje, ki jim bodo omogočili dolgoročno vključevanje v novo družbeno in kulturno okolje, na primer jezikovne tečaje in poklicno usposabljanje, da bi jim zagotovile neodvisnost in dostojanstvo; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj dejavno prispevajo k odpravljanju ovir za mobilnost delavcev tako, da njihovim družinskim članom ter partnerjem zagotovijo storitve, denimo tečaje, ki jim bodo omogočili dolgoročno vključevanje v novo družbeno in kulturno okolje, na primer jezikovne tečaje in poklicno usposabljanje, da bi jim zagotovile neodvisnost in dostojanstvo;

| 41. | poudarja, da je treba za odpravo poklicne segregacije in razlik v plačah ženske pritegniti k izobraževanju in usposabljanju za poklice s področja matematike, informatike in novih tehnologij; poziva države članice, naj ženske zaradi boljših možnosti za zaposlitev že zgodaj usmerjajo v poklice, ki zahtevajo naravoslovne, tehnične, inženirske in matematične spretnosti in znanja, hkrati pa naj jim pomagajo pri prehodu med izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in zaposlitvijo; zato poziva države članice, naj za pomoč ženskam v zvezi s tem omogočijo ali še bolj razvijejo kakovostne storitve poklicnega svetovanja in usmerjanja; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba za odpravo poklicne segregacije in razlik v plačah ženske pritegniti k izobraževanju in usposabljanju za poklice s področja matematike, informatike in novih tehnologij; poziva države članice, naj ženske zaradi boljših možnosti za zaposlitev že zgodaj usmerjajo v poklice, ki zahtevajo naravoslovne, tehnične, inženirske in matematične spretnosti in znanja, hkrati pa naj jim pomagajo pri prehodu med izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in zaposlitvijo; zato poziva države članice, naj za pomoč ženskam v zvezi s tem omogočijo ali še bolj razvijejo kakovostne storitve poklicnega svetovanja in usmerjanja;

| 42. | poudarja pozitivni učinek zgodnjega spodbujanja žensk k odločanju za poklice v ključnih industrijskih panogah s številnimi možnostmi za zaposlitev, zlasti v zelenem gospodarstvu, zdravstvenem sektorju in sektorju socialnega varstva ter digitalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

42.

poudarja pozitivni učinek zgodnjega spodbujanja žensk k odločanju za poklice v ključnih industrijskih panogah s številnimi možnostmi za zaposlitev, zlasti v zelenem gospodarstvu, zdravstvenem sektorju in sektorju socialnega varstva ter digitalnem gospodarstvu;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo proti spolni segregaciji po sektorjih, tako da posameznike že zgodaj začnejo spodbujati k vključitvi v ustrezne sektorje in odpravijo dejavnike, zaradi katerih je določen sektor za ženske ali moške manj privlačen, kot so delovni pogoji, nezdružljivi z družinskimi obveznostmi, na eni strani in plačilo na drugi; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo proti spolni segregaciji po sektorjih, tako da posameznike že zgodaj začnejo spodbujati k vključitvi v ustrezne sektorje in odpravijo dejavnike, zaradi katerih je določen sektor za ženske ali moške manj privlačen, kot so delovni pogoji, nezdružljivi z družinskimi obveznostmi, na eni strani in plačilo na drugi;

| 44. | ponovno poziva države članice, naj spodbujajo mobilnost na področju izobraževanja in zaposlovanja, tako da: (a) poskrbijo za boljše osveščanje in splošno dostopnost informacij; (b) poudarjajo dodano vrednost mobilnosti že na zgodnjih stopnjah izobraževanja; (c) zagotovijo, da se bodo učni rezultati, pridobljeni v programih mobilnosti med državami članicami, priznavali; (d) zmanjšajo upravna bremena ter spodbujajo sodelovanje med ustreznimi organi v državah članicah in (e) priznajo obdobja v tujini pri izračunu skupnih pokojninskih pravic v državi članici izvora; |
| --- | --- |

44.

ponovno poziva države članice, naj spodbujajo mobilnost na področju izobraževanja in zaposlovanja, tako da: (a) poskrbijo za boljše osveščanje in splošno dostopnost informacij; (b) poudarjajo dodano vrednost mobilnosti že na zgodnjih stopnjah izobraževanja; (c) zagotovijo, da se bodo učni rezultati, pridobljeni v programih mobilnosti med državami članicami, priznavali; (d) zmanjšajo upravna bremena ter spodbujajo sodelovanje med ustreznimi organi v državah članicah in (e) priznajo obdobja v tujini pri izračunu skupnih pokojninskih pravic v državi članici izvora;

| 45. | poziva Komisijo, naj poudari vse razsežnosti izobraževanja in poklicnega usposabljanja, od visokošolskega izobraževanja do izobraževanja odraslih, da bi postalo kakovostnejše in v prihodnosti nudilo boljše možnosti zaposlovanja; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj poudari vse razsežnosti izobraževanja in poklicnega usposabljanja, od visokošolskega izobraževanja do izobraževanja odraslih, da bi postalo kakovostnejše in v prihodnosti nudilo boljše možnosti zaposlovanja;

| 46. | ugotavlja, da je program Erasmus od svojega začetka leta 1987 več kot 2,2 milijonoma študentom omogočil mobilnost znotraj Evropske unije in pomembno prispeval k mobilnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju; zato upa, da bodo v prihodnjem večletnem finančnem okviru predvidena zadostna finančna sredstva za vse programe, namenjene podpiranju mobilnosti in izobraževanja; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej dejavno podpirajo evropske in mednarodne programe usposabljanja in izobraževanja ter programe, kot so Grundtvig, Comenius in Leonardo da Vinci, Jean Monet in Erasmus, da bi spodbujale mobilnost žensk v EU na področju izobraževanja in zaposlovanja, pa tudi da bi omogočile učiteljem, da del svoje poklicne poti preživijo v drugi državi članici EU in tako prispevajo k razvoju občutka pripadnosti evropskemu državljanstvu in evropske identitete; poudarja pomen novega večletnega programa za izobraževanje, poklicno usposabljanje, mlade in šport, ki črpa iz pozitivnih izkušenj vseh obstoječih evropskih programov na področju mobilnosti in izobraževanja; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da je program Erasmus od svojega začetka leta 1987 več kot 2,2 milijonoma študentom omogočil mobilnost znotraj Evropske unije in pomembno prispeval k mobilnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju; zato upa, da bodo v prihodnjem večletnem finančnem okviru predvidena zadostna finančna sredstva za vse programe, namenjene podpiranju mobilnosti in izobraževanja; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej dejavno podpirajo evropske in mednarodne programe usposabljanja in izobraževanja ter programe, kot so Grundtvig, Comenius in Leonardo da Vinci, Jean Monet in Erasmus, da bi spodbujale mobilnost žensk v EU na področju izobraževanja in zaposlovanja, pa tudi da bi omogočile učiteljem, da del svoje poklicne poti preživijo v drugi državi članici EU in tako prispevajo k razvoju občutka pripadnosti evropskemu državljanstvu in evropske identitete; poudarja pomen novega večletnega programa za izobraževanje, poklicno usposabljanje, mlade in šport, ki črpa iz pozitivnih izkušenj vseh obstoječih evropskih programov na področju mobilnosti in izobraževanja;

| 47. | poudarja pomen izobraževalnih sistemov, ki upoštevajo vidik spola, saj otrokom omogočajo raznolikost izbire pri odkrivanju lastnih talentov; poudarja izsledke raziskav, ki kažejo, da močni spolni stereotipi v izobraževanju pripomorejo k spolni segregaciji na trgu dela tako po sektorjih kot tudi po poklicih; poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti tem stereotipom; |
| --- | --- |

47.

poudarja pomen izobraževalnih sistemov, ki upoštevajo vidik spola, saj otrokom omogočajo raznolikost izbire pri odkrivanju lastnih talentov; poudarja izsledke raziskav, ki kažejo, da močni spolni stereotipi v izobraževanju pripomorejo k spolni segregaciji na trgu dela tako po sektorjih kot tudi po poklicih; poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti tem stereotipom;

| 48. | poudarja, da je treba v državah članicah Evropske unije vzpostaviti jamstvo za mlade, ki si bo prizadevalo za izboljšanje dostopa mladih, torej tudi diplomantk, na trg dela in lažji prehod s študija na trg dela; poudarja, da imajo vzorci mobilnosti na začetku poklicne poti odločilno vlogo pri oblikovanju nadaljnjih zaposlitvenih sprememb; opozarja na resoluciji z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade in z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade; zato poziva Komisijo in države članice, naj čim prej začnejo izvajati sveženj ukrepov za zaposlovanje mladih, zlasti pobudi Tvoja prva zaposlitev EURES in jamstvo za mlade, da bi spodbudili zgodnjo mobilnost mladih žensk na področju izobraževanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba v državah članicah Evropske unije vzpostaviti jamstvo za mlade, ki si bo prizadevalo za izboljšanje dostopa mladih, torej tudi diplomantk, na trg dela in lažji prehod s študija na trg dela; poudarja, da imajo vzorci mobilnosti na začetku poklicne poti odločilno vlogo pri oblikovanju nadaljnjih zaposlitvenih sprememb; opozarja na resoluciji z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade in z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade; zato poziva Komisijo in države članice, naj čim prej začnejo izvajati sveženj ukrepov za zaposlovanje mladih, zlasti pobudi Tvoja prva zaposlitev EURES in jamstvo za mlade, da bi spodbudili zgodnjo mobilnost mladih žensk na področju izobraževanja in zaposlovanja;

| 49. | Komisijo poziva tudi, naj najde rešitve za zagotovitev skladnosti med doseženo ravnijo izobrazbe zaradi mobilnosti mladih ter razpoložljivimi delovnimi mesti, ki bi ustrezala tej ravni, da bi zagotovila učinkovitost mobilnosti v obeh fazah – izobraževalni in poklicni; |
| --- | --- |

49.

Komisijo poziva tudi, naj najde rešitve za zagotovitev skladnosti med doseženo ravnijo izobrazbe zaradi mobilnosti mladih ter razpoložljivimi delovnimi mesti, ki bi ustrezala tej ravni, da bi zagotovila učinkovitost mobilnosti v obeh fazah – izobraževalni in poklicni;

| 50. | poudarja, da je za spodbujanje zaposlovanja poleg boja proti dolgotrajni brezposelnosti treba razmišljati tudi o razvoju mobilnosti, ne le za študente in delavce, temveč tudi za učitelje, ter s tem zagotoviti kakovostno izobraževanje; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je za spodbujanje zaposlovanja poleg boja proti dolgotrajni brezposelnosti treba razmišljati tudi o razvoju mobilnosti, ne le za študente in delavce, temveč tudi za učitelje, ter s tem zagotoviti kakovostno izobraževanje;

| 51. | poudarja krepitev socialne dimenzije ter boljši dostop do programov mobilnosti na področju izobraževanja za ženske iz prikrajšanega okolja, z nizkimi dohodki, na porodniškem dopustu ali za matere samohranilke; |
| --- | --- |

51.

poudarja krepitev socialne dimenzije ter boljši dostop do programov mobilnosti na področju izobraževanja za ženske iz prikrajšanega okolja, z nizkimi dohodki, na porodniškem dopustu ali za matere samohranilke;

| 52. | poziva države članice, naj pojasnijo možnosti za finančno podporo, namenjeno mobilnosti žensk na področju izobraževanja in zaposlovanja, ter naj olajšajo dostop do teh informacij; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj pojasnijo možnosti za finančno podporo, namenjeno mobilnosti žensk na področju izobraževanja in zaposlovanja, ter naj olajšajo dostop do teh informacij;

| 53. | poudarja, da morajo imeti invalidke, nekvalificirane ali nizko kvalificirane ženske in matere samohranilke na voljo dovolj informacij in dodatno podporo, da bodo lahko dostopale do obstoječih programov za mobilnost na področju poklicnega usposabljanja, izobraževanja in učenja; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da morajo imeti invalidke, nekvalificirane ali nizko kvalificirane ženske in matere samohranilke na voljo dovolj informacij in dodatno podporo, da bodo lahko dostopale do obstoječih programov za mobilnost na področju poklicnega usposabljanja, izobraževanja in učenja;

| 54. | zlasti opozarja na invalidke ter poudarja potrebo po ukrepih in dejanjih za preprečevanje dvojne diskriminacije in spodbujanje popolnoma enakih pravic in možnosti; |
| --- | --- |

54.

zlasti opozarja na invalidke ter poudarja potrebo po ukrepih in dejanjih za preprečevanje dvojne diskriminacije in spodbujanje popolnoma enakih pravic in možnosti;

| 55. | meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti spoštovanju kulture, iz katere prihajajo, in/ali tradicij žensk iz manjšinskih skupnosti; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti spoštovanju kulture, iz katere prihajajo, in/ali tradicij žensk iz manjšinskih skupnosti;

| 56. | poziva države članice, naj spodbujajo nacionalne, regionalne in lokalne projekte za višjo udeležbo žensk na trgu dela; poziva države članice, naj spodbujajo višjo udeležbo moških in žensk pri prostovoljnih in dobrodelnih dejavnostih v prid skupnosti; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj spodbujajo nacionalne, regionalne in lokalne projekte za višjo udeležbo žensk na trgu dela; poziva države članice, naj spodbujajo višjo udeležbo moških in žensk pri prostovoljnih in dobrodelnih dejavnostih v prid skupnosti;

| 57. | poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti podpori mobilnosti žensk, starejših od 45 let, ki so bolj kot drugi pripravljene sprejeti negotove delovne razmere; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti podpori mobilnosti žensk, starejših od 45 let, ki so bolj kot drugi pripravljene sprejeti negotove delovne razmere;

| 58. | poudarja, da je treba povečati stopnjo sodelovanja žensk, ki so se preselile v tujino, v programih vseživljenjskega učenja, vključno s programi za razvoj znanj in spretnosti, in opozarja, da je treba uvesti tudi programe za krepitev socialne integracije; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je treba povečati stopnjo sodelovanja žensk, ki so se preselile v tujino, v programih vseživljenjskega učenja, vključno s programi za razvoj znanj in spretnosti, in opozarja, da je treba uvesti tudi programe za krepitev socialne integracije;

| 59. | poudarja, da so brezposelnost in težave pri vstopu na trg dela problem žensk vseh starosti, ki se morajo hitro prilagajati potrebam trga dela, in pozdravlja ukrepe, ki jih Komisija predlaga za spopadanje z nesprejemljivo visoko ravnjo brezposelnosti mladih in socialne izključenosti ter za to, da se mladim ponudijo delovna mesta, izobraževanje in usposabljanje; podpira pobude Komisije, kot je mehanizem za mobilnost žensk in moških („WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism“), in Komisijo poziva, naj razširi in izboljša področje uporabe projektov za okrepitev mobilnosti žensk na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da so brezposelnost in težave pri vstopu na trg dela problem žensk vseh starosti, ki se morajo hitro prilagajati potrebam trga dela, in pozdravlja ukrepe, ki jih Komisija predlaga za spopadanje z nesprejemljivo visoko ravnjo brezposelnosti mladih in socialne izključenosti ter za to, da se mladim ponudijo delovna mesta, izobraževanje in usposabljanje; podpira pobude Komisije, kot je mehanizem za mobilnost žensk in moških („WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism“), in Komisijo poziva, naj razširi in izboljša področje uporabe projektov za okrepitev mobilnosti žensk na področju zaposlovanja;

| 60. | poudarja zaključke leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti, vztraja pa, da je treba podpirati prostovoljne dejavnosti in izmenjevanje znanja in izkušenj med različnimi generacijami žensk; |
| --- | --- |

60.

poudarja zaključke leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti, vztraja pa, da je treba podpirati prostovoljne dejavnosti in izmenjevanje znanja in izkušenj med različnimi generacijami žensk;

| 61. | poziva Komisijo, naj ustrezno podpre delitev finančnih virov na programe za spodbujanje zaposlovanja žensk in kakovosti izobraževanja za prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj ustrezno podpre delitev finančnih virov na programe za spodbujanje zaposlovanja žensk in kakovosti izobraževanja za prikrajšane skupine;

| 62. | priporoča ustanovitev evropske mreže svetovalnih storitev, da bi lokalnim skupnostim z zagotavljanjem informacij, strokovnega znanja in smernic za vključevanje žensk pomagali reševati to težavo; priporoča spodbujanje in uporabo instrumentov in mrež ter nadaljnje financiranje obstoječih evropskih mrež in instrumentov, ki omogočajo mobilnost, kot so EURES, Tvoja Evropa in Europe Direct, kar ženskam lahko prav tako olajša dostop do informacij o njihovih pravicah in možnostih v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

62.

priporoča ustanovitev evropske mreže svetovalnih storitev, da bi lokalnim skupnostim z zagotavljanjem informacij, strokovnega znanja in smernic za vključevanje žensk pomagali reševati to težavo; priporoča spodbujanje in uporabo instrumentov in mrež ter nadaljnje financiranje obstoječih evropskih mrež in instrumentov, ki omogočajo mobilnost, kot so EURES, Tvoja Evropa in Europe Direct, kar ženskam lahko prav tako olajša dostop do informacij o njihovih pravicah in možnostih v različnih državah članicah;

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam držav članic.

---

(1)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(2)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 35.

(3)  Eurostat 2010, razen EE, EL (2008). AT, BE, ES, IE, FR, IT, CY: začasni vir.

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0360).

(5)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/63

---

P7_TA(2013)0248

Elektronsko cestninjenje in sistem vinjet za lahka osebna vozila

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o strategiji za elektronsko cestninjenje in sistemu vinjet za lahka osebna vozila v Evropi (2012/2296(INI))

(2016/C 065/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Uporaba pristojbin za nacionalno cestno infrastrukturo, ki se zaračunavajo za lahka osebna vozila“ (COM(2012)0199), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Uporaba pristojbin za nacionalno cestno infrastrukturo, ki se zaračunavajo za lahka osebna vozila“ (COM(2012)0199),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvajanje evropskega elektronskega cestninjenja“ (COM(2012)0474), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvajanje evropskega elektronskega cestninjenja“ (COM(2012)0474),

| — | ob upoštevanju bele knjige o prometu z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige o prometu z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0142/2013),

| A. | ker trenutni sistem evropskega elektronskega cestninjenja (EETS), ki ga je uvedla Komisija, ne deluje in ga je treba revidirati; ker nekatere zainteresirane strani na trgu menijo, da se prilagajanje splošnemu interoperabilnemu sistemu evropskega elektronskega cestninjenja zaenkrat denarno ne obrestuje; |
| --- | --- |

A.

ker trenutni sistem evropskega elektronskega cestninjenja (EETS), ki ga je uvedla Komisija, ne deluje in ga je treba revidirati; ker nekatere zainteresirane strani na trgu menijo, da se prilagajanje splošnemu interoperabilnemu sistemu evropskega elektronskega cestninjenja zaenkrat denarno ne obrestuje;

| B. | ker se bodo prihodki držav članic iz naslova davkov in trošarin v prihodnje najverjetneje zmanjšali zaradi vse manjšega obsega uporabe goriv na osnovi nafte; |
| --- | --- |

B.

ker se bodo prihodki držav članic iz naslova davkov in trošarin v prihodnje najverjetneje zmanjšali zaradi vse manjšega obsega uporabe goriv na osnovi nafte;

| C. | ker mora biti načelo „uporabnik plača/onesnaževalec plača“ še naprej glavna prednostna naloga za evropski promet; |
| --- | --- |

C.

ker mora biti načelo „uporabnik plača/onesnaževalec plača“ še naprej glavna prednostna naloga za evropski promet;

| D. | ker bodo v bližnji prihodnosti v vse več državah članicah dejansko začeli zaračunavati cestnine; |
| --- | --- |

D.

ker bodo v bližnji prihodnosti v vse več državah članicah dejansko začeli zaračunavati cestnine;

| E. | ker so na čezmejnih območjih ob uvedbi novih sistemov za elektronsko cestninjenje večkrat nastale določene težave z nerezidenti, ki so privedle do protestov in pritožb zaradi finančnih izgub in diskriminacije; |
| --- | --- |

E.

ker so na čezmejnih območjih ob uvedbi novih sistemov za elektronsko cestninjenje večkrat nastale določene težave z nerezidenti, ki so privedle do protestov in pritožb zaradi finančnih izgub in diskriminacije;

| F. | ker je EU odgovorna za to, da poskrbi, da ta novost ne bo negativno vplivala na čezmejno potovanje in vsakdanje življenje ljudi na obmejnih območjih ali na trgovino; |
| --- | --- |

F.

ker je EU odgovorna za to, da poskrbi, da ta novost ne bo negativno vplivala na čezmejno potovanje in vsakdanje življenje ljudi na obmejnih območjih ali na trgovino;

| G. | ker mora EU spodbujati zaračunavanje cestnin brez diskriminacije uporabnikov cest, ki ne prebivajo v državi, ki zaračunava cestnino; |
| --- | --- |

G.

ker mora EU spodbujati zaračunavanje cestnin brez diskriminacije uporabnikov cest, ki ne prebivajo v državi, ki zaračunava cestnino;

| H. | ker bo v prihodnosti – razen za gradnjo novih cest – potrebnih več finančnih sredstev za ohranjanje in vzdrževanje obstoječe prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

H.

ker bo v prihodnosti – razen za gradnjo novih cest – potrebnih več finančnih sredstev za ohranjanje in vzdrževanje obstoječe prometne infrastrukture;

| I. | ker bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uvedejo sisteme za zaračunavanje cestnin, ki temeljijo na prevoženi razdalji ali času, čeprav bi morali sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da se po možnosti uvedejo sistemi, ki temeljijo na prevoženi razdalji, saj so ti bolj pravični in manj diskriminatorni kot sistemi, ki temeljijo na času; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uvedejo sisteme za zaračunavanje cestnin, ki temeljijo na prevoženi razdalji ali času, čeprav bi morali sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da se po možnosti uvedejo sistemi, ki temeljijo na prevoženi razdalji, saj so ti bolj pravični in manj diskriminatorni kot sistemi, ki temeljijo na času;

| J. | ker tehnologija, s katero bi sistemi zaračunavanja cestnin postali interoperabilni, že obstaja; |
| --- | --- |

J.

ker tehnologija, s katero bi sistemi zaračunavanja cestnin postali interoperabilni, že obstaja;

| K. | ker je največja težava pri evropskem elektronskem cestninjenju pomanjkanje politične volje za izvajanje tega sistema, ne pa vprašanja, povezana s trgom, ali tehnična vprašanja; |
| --- | --- |

K.

ker je največja težava pri evropskem elektronskem cestninjenju pomanjkanje politične volje za izvajanje tega sistema, ne pa vprašanja, povezana s trgom, ali tehnična vprašanja;

Splošni okvir

| 1. | je seznanjen z izjavo Komisije, da sta najpomembnejši zainteresirani strani izvajalci cestninjenja in ponudniki storitve evropskega elektronskega cestninjenja, vendar poudarja, da so tretja ključna zainteresirana stran uporabniki cest, zlasti prevozna podjetja; poudarja, da so uporabniki zasebnih vozil možni končni uporabniki, ki bi lahko pripomogli k pospešitvi razvoja evropskega elektronskega cestninjenja; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z izjavo Komisije, da sta najpomembnejši zainteresirani strani izvajalci cestninjenja in ponudniki storitve evropskega elektronskega cestninjenja, vendar poudarja, da so tretja ključna zainteresirana stran uporabniki cest, zlasti prevozna podjetja; poudarja, da so uporabniki zasebnih vozil možni končni uporabniki, ki bi lahko pripomogli k pospešitvi razvoja evropskega elektronskega cestninjenja;

| 2. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko te zainteresirane strani kar najkoristneje vključila v naslednje faze svojega ukrepanja; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko te zainteresirane strani kar najkoristneje vključila v naslednje faze svojega ukrepanja;

| 3. | poudarja, da sta varstvo osebnih podatkov posameznika in varstvo podatkov na splošno izrednega pomena in bi vsi novi sprejeti ukrepi morali biti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu podatkov in zlasti z Direktivo 95/46/ES, kljub temu pa to ne bi smelo ovirati interoperabilnosti sistemov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da sta varstvo osebnih podatkov posameznika in varstvo podatkov na splošno izrednega pomena in bi vsi novi sprejeti ukrepi morali biti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu podatkov in zlasti z Direktivo 95/46/ES, kljub temu pa to ne bi smelo ovirati interoperabilnosti sistemov;

| 4. | priznava pravico lastnikov cest do primernega plačila v zameno za uporabo njihove infrastrukture in z njo povezane storitve; |
| --- | --- |

4.

priznava pravico lastnikov cest do primernega plačila v zameno za uporabo njihove infrastrukture in z njo povezane storitve;

Evropsko elektronsko cestninjenje: neuspeh, ki kliče k novi usmeritvi

| 5. | se strinja z mnenjem Komisije, da veljavna Direktiva 2004/52/ES o sistemu elektronskega cestninjenja ni privedla do interoperabilnosti evropskih sistemov cestninjenja med državami članicami; meni, da je to neuspeh, in poudarja, da je treba drastično ukrepati in tako doseči ta cilj; |
| --- | --- |

5.

se strinja z mnenjem Komisije, da veljavna Direktiva 2004/52/ES o sistemu elektronskega cestninjenja ni privedla do interoperabilnosti evropskih sistemov cestninjenja med državami članicami; meni, da je to neuspeh, in poudarja, da je treba drastično ukrepati in tako doseči ta cilj;

| 6. | meni, da bi morala Komisija čim prej preučiti možnost za ustrezne zakonodajne predloge na področju interoperabilnosti, da bi vse zainteresirane strani zavezala k uresničevanju projekta evropskega elektronskega cestninjenja; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morala Komisija čim prej preučiti možnost za ustrezne zakonodajne predloge na področju interoperabilnosti, da bi vse zainteresirane strani zavezala k uresničevanju projekta evropskega elektronskega cestninjenja;

| 7. | obžaluje, da so države članice na splošno pokazale malo interesa za razvoj evropskega sistema cestninjenja in da Komisija, ne sprejema več ukrepov za izvrševanje zakonodaje EU; zato poziva Komisijo, naj oblikuje in predlaga shemo spodbud, s katerimi bi upravljavce in države članice spodbudila k skrajšanju rokov za uvedbo sistema; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da so države članice na splošno pokazale malo interesa za razvoj evropskega sistema cestninjenja in da Komisija, ne sprejema več ukrepov za izvrševanje zakonodaje EU; zato poziva Komisijo, naj oblikuje in predlaga shemo spodbud, s katerimi bi upravljavce in države članice spodbudila k skrajšanju rokov za uvedbo sistema;

| 8. | se strinja s Komisijo, da obstaja povpraševanje za interoperabilno rešitev na področju elektronskega cestninjenja, vendar meni, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi zainteresirane strani pripravili do tega, da izvajajo ta sistem, saj plačila, ki izhajajo izključno iz interoperabilnega sistema, za nekatere proizvajalce opreme za zaračunavanje pristojbin za uporabo cest in nekatere upravljavce cest niso dovolj privlačna; |
| --- | --- |

8.

se strinja s Komisijo, da obstaja povpraševanje za interoperabilno rešitev na področju elektronskega cestninjenja, vendar meni, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi zainteresirane strani pripravili do tega, da izvajajo ta sistem, saj plačila, ki izhajajo izključno iz interoperabilnega sistema, za nekatere proizvajalce opreme za zaračunavanje pristojbin za uporabo cest in nekatere upravljavce cest niso dovolj privlačna;

| 9. | meni, da tržno usmerjeni pristop, ki ga podpira Komisija, ni obrodil sadov, zato je treba politično ukrepati ter s tem pospešiti uvedbo evropskega elektronskega cestninjenja in ga v bližnji prihodnosti uresničiti; |
| --- | --- |

9.

meni, da tržno usmerjeni pristop, ki ga podpira Komisija, ni obrodil sadov, zato je treba politično ukrepati ter s tem pospešiti uvedbo evropskega elektronskega cestninjenja in ga v bližnji prihodnosti uresničiti;

| 10. | meni, da načrti Komisije, da nadaljuje z regionalizacijo, niso zadovoljivi, saj utegnejo povzročiti dodatne zamude, ki lahko negativno vplivajo na razvoj storitve cestninjenja v vsej EU; |
| --- | --- |

10.

meni, da načrti Komisije, da nadaljuje z regionalizacijo, niso zadovoljivi, saj utegnejo povzročiti dodatne zamude, ki lahko negativno vplivajo na razvoj storitve cestninjenja v vsej EU;

| 11. | meni, da bi moral še naprej biti glavni cilj EU razvoj te storitve v vsej EU; poudarja, da bi morala biti regionalizacija, če se izvaja, le prehodna faza; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi moral še naprej biti glavni cilj EU razvoj te storitve v vsej EU; poudarja, da bi morala biti regionalizacija, če se izvaja, le prehodna faza;

| 12. | meni, da so potrebni obsežnejši ukrepi, in poziva Komisijo, naj kot prvo sprejme ostre ukrepe proti državam članicam, ki zakonodaje EU ne izvajajo pravilno, kot drugo pa naj nemudoma preuči vse razpoložljive študije o tej temi in tako zagotovi jasno podlago za različne možnosti srednje- in dolgoročnega ukrepanja, vključno z zaračunavanjem uporabe cest prek tehnologije, kot je tehnologija GPS/GNSS, da se preprečijo in zmanjšajo prometni zastoji, ter jo poziva, naj do konca leta 2013 priprav pregled o tem; |
| --- | --- |

12.

meni, da so potrebni obsežnejši ukrepi, in poziva Komisijo, naj kot prvo sprejme ostre ukrepe proti državam članicam, ki zakonodaje EU ne izvajajo pravilno, kot drugo pa naj nemudoma preuči vse razpoložljive študije o tej temi in tako zagotovi jasno podlago za različne možnosti srednje- in dolgoročnega ukrepanja, vključno z zaračunavanjem uporabe cest prek tehnologije, kot je tehnologija GPS/GNSS, da se preprečijo in zmanjšajo prometni zastoji, ter jo poziva, naj do konca leta 2013 priprav pregled o tem;

| 13. | Meni, da bi morala Komisija opraviti študijo o finančnih vidikih in pogojih, pod katerimi bo evropsko elektronsko cestninjenje dejansko delovalo; |
| --- | --- |

13.

Meni, da bi morala Komisija opraviti študijo o finančnih vidikih in pogojih, pod katerimi bo evropsko elektronsko cestninjenje dejansko delovalo;

| 14. | meni, da Direktiva 2004/52/ES o interoperabilnosti zagotavlja potreben zakonodajni okvir za soobstoj posameznih sistemov zaračunavanja, kar državam članicam omogoča, da izbirajo med različnimi tehnologijami glede na značilnosti svojega cestnega omrežja; |
| --- | --- |

14.

meni, da Direktiva 2004/52/ES o interoperabilnosti zagotavlja potreben zakonodajni okvir za soobstoj posameznih sistemov zaračunavanja, kar državam članicam omogoča, da izbirajo med različnimi tehnologijami glede na značilnosti svojega cestnega omrežja;

| 15. | meni, da bi morala biti Komisija pri pripravi tovrstne študije zelo previdna in zagotoviti, da bi bili potrošniki ves čas seznanjeni s stroški cestnine, ki se zaračuna na njihovi elektronski napravi ali tablici; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morala biti Komisija pri pripravi tovrstne študije zelo previdna in zagotoviti, da bi bili potrošniki ves čas seznanjeni s stroški cestnine, ki se zaračuna na njihovi elektronski napravi ali tablici;

| 16. | Poziva, naj se pri razvoju te storitve vedno upoštevajo posebne potrebe poklicnih in drugih voznikov, ki potujejo skozi več držav, zlasti pa v obrobne države ali iz njih; |
| --- | --- |

16.

Poziva, naj se pri razvoju te storitve vedno upoštevajo posebne potrebe poklicnih in drugih voznikov, ki potujejo skozi več držav, zlasti pa v obrobne države ali iz njih;

| 17. | poziva Komisijo, naj v svojih delovnih programih o vseevropskem prometnem omrežju predvidi možnost financiranja projektov, s katerimi bi utegnili pospešiti uvajanje evropskega elektronskega cestninjenja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj v svojih delovnih programih o vseevropskem prometnem omrežju predvidi možnost financiranja projektov, s katerimi bi utegnili pospešiti uvajanje evropskega elektronskega cestninjenja;

| 18. | meni, da tržni pristop, ki temelji na povpraševanju, ni prinesel želenih rezultatov in da je treba preučiti pomanjkljivosti, ki so privedle do tega položaja; |
| --- | --- |

18.

meni, da tržni pristop, ki temelji na povpraševanju, ni prinesel želenih rezultatov in da je treba preučiti pomanjkljivosti, ki so privedle do tega položaja;

| 19. | meni, da na strani zainteresiranih strani v panogi, tj. ponudnikov storitve cestninjenja, imetnikov koncesijskih pogodb za zaračunavanje pristojbin in proizvajalcev elektronskih tablic in z njimi povezane opreme, ni volje za vzpostavitev evropskega elektronskega cestninjenja in da je potrebna uredba, da bi zainteresirane strani stopile skupaj; meni, da bi morala Komisija uvesti podporne ukrepe, s katerimi bi ustvarili učinkovito izkušnjo zaračunavanja cestnin za končnega uporabnika, zlasti v okviru širše uporabe zaračunavanja cestnin v prihodnje; |
| --- | --- |

19.

meni, da na strani zainteresiranih strani v panogi, tj. ponudnikov storitve cestninjenja, imetnikov koncesijskih pogodb za zaračunavanje pristojbin in proizvajalcev elektronskih tablic in z njimi povezane opreme, ni volje za vzpostavitev evropskega elektronskega cestninjenja in da je potrebna uredba, da bi zainteresirane strani stopile skupaj; meni, da bi morala Komisija uvesti podporne ukrepe, s katerimi bi ustvarili učinkovito izkušnjo zaračunavanja cestnin za končnega uporabnika, zlasti v okviru širše uporabe zaračunavanja cestnin v prihodnje;

| 20. | poziva Komisijo, naj v luči sedanjih ukrepov v zvezi s tehnično in pogodbeno interoperabilnostjo med državami članicami opravi natančno oceno in, kjer je primerno, predlaga nove ukrepe, ki temeljijo na najboljši praksi; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj v luči sedanjih ukrepov v zvezi s tehnično in pogodbeno interoperabilnostjo med državami članicami opravi natančno oceno in, kjer je primerno, predlaga nove ukrepe, ki temeljijo na najboljši praksi;

| 21. | se strinja s Komisijo, da tehnologija za interoperabilne sisteme že obstaja; |
| --- | --- |

21.

se strinja s Komisijo, da tehnologija za interoperabilne sisteme že obstaja;

| 22. | poudarja, da nameravajo številne države članice v naslednjih nekaj letih uvesti sisteme zaračunavanja ali podaljšati obstoječe koncesije; poziva Komisijo, naj zagotovi, da ti sistemi ustrezajo zahtevam o interoperabilnosti in uvajanje sistemov zaračunavanja v nobenem primeru ne bo diskriminatorno do nerezidentov z ustvarjanjem ovir za načelo prostega pretoka; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da nameravajo številne države članice v naslednjih nekaj letih uvesti sisteme zaračunavanja ali podaljšati obstoječe koncesije; poziva Komisijo, naj zagotovi, da ti sistemi ustrezajo zahtevam o interoperabilnosti in uvajanje sistemov zaračunavanja v nobenem primeru ne bo diskriminatorno do nerezidentov z ustvarjanjem ovir za načelo prostega pretoka;

| 23. | poziva države članice in upravljavce cest, na katerih se plačuje cestnina, naj tesno sodelujejo s sosednjimi državami in ponudijo vso potrebno podporo za vzpostavitev sistemov za zaračunavanje in plačilo ter zagotovijo zmogljivosti za pobiranje cestnin in obveščanje uporabnikov o cenah, pogojih uporabe itn.; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice in upravljavce cest, na katerih se plačuje cestnina, naj tesno sodelujejo s sosednjimi državami in ponudijo vso potrebno podporo za vzpostavitev sistemov za zaračunavanje in plačilo ter zagotovijo zmogljivosti za pobiranje cestnin in obveščanje uporabnikov o cenah, pogojih uporabe itn.;

| 24. | poziva, naj se v primeru neskladnosti sprožijo postopki za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

24.

poziva, naj se v primeru neskladnosti sprožijo postopki za ugotavljanje kršitev;

Zaračunavanje uporabe cest: vinjete, cestninjenje, interoperabilnost in varstvo podatkov

| 25. | poudarja, da je odločitev o tem, ali se uvede zaračunavanje cestnin ali ne, in o znesku, ki se zaračunava za uporabo cest, prepuščena državam članicam in da bi morale imeti države članice zadnjo besedo pri porabi prihodkov od zaračunavanja cestnin; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je odločitev o tem, ali se uvede zaračunavanje cestnin ali ne, in o znesku, ki se zaračunava za uporabo cest, prepuščena državam članicam in da bi morale imeti države članice zadnjo besedo pri porabi prihodkov od zaračunavanja cestnin;

| 26. | poziva države članice, naj še naprej nadgrajujejo svoja prometna omrežja, da bodo ta čim bolj trajnostna, učinkovita, okolju prijazna in varna, ter temu namenijo prihodke od zaračunavanja cestnin; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj še naprej nadgrajujejo svoja prometna omrežja, da bodo ta čim bolj trajnostna, učinkovita, okolju prijazna in varna, ter temu namenijo prihodke od zaračunavanja cestnin;

| 27. | ugotavlja, da države članice trenutno razvijajo načrte, da bi zaračunavale pristojbine za nove kategorije vozil, vključno z lahkimi osebnimi vozili, zaradi česar je uvedba usklajenega interoperabilnega sistema za zaračunavanje s strani Komisije toliko bolj nujna; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da države članice trenutno razvijajo načrte, da bi zaračunavale pristojbine za nove kategorije vozil, vključno z lahkimi osebnimi vozili, zaradi česar je uvedba usklajenega interoperabilnega sistema za zaračunavanje s strani Komisije toliko bolj nujna;

| 28. | ugotavlja, da je uporaba enakomernejšega zaračunavanja cestnin za vse vrste vozil na podlagi načela „uporabnik plača“ korak v pravo smer; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je uporaba enakomernejšega zaračunavanja cestnin za vse vrste vozil na podlagi načela „uporabnik plača“ korak v pravo smer;

| 29. | poziva države članice, naj pri vzpostavitvi nacionalnih sistemov cestninjenja upoštevajo poseben položaj prebivalcev obmejnih regij; poudarja, da nacionalni sistemi cestninjenja ne smejo imeti nikakršnih diskriminatornih učinkov; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj pri vzpostavitvi nacionalnih sistemov cestninjenja upoštevajo poseben položaj prebivalcev obmejnih regij; poudarja, da nacionalni sistemi cestninjenja ne smejo imeti nikakršnih diskriminatornih učinkov;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi načrtov za sisteme zaračunavanja cestnin upoštevajo poseben položaj obmejnih regij, da bi čim bolj zmanjšale učinek tamkajšnjih prebivalcev; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi načrtov za sisteme zaračunavanja cestnin upoštevajo poseben položaj obmejnih regij, da bi čim bolj zmanjšale učinek tamkajšnjih prebivalcev;

| 31. | meni, da bi morala biti EU, čeprav so za pobiranje prihodka pristojne države članice, bolj naklonjena sistemom za cestninjenje na podlagi prevožene razdalje kot vinjetnim sistemom, saj so prvi pravičnejši in nediskriminatorni, medtem ko so slednji že povzročali težave, kar zadeva učinkovitost in diskriminacijo, ter bi se jim zato morali po možnosti izogniti; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morala biti EU, čeprav so za pobiranje prihodka pristojne države članice, bolj naklonjena sistemom za cestninjenje na podlagi prevožene razdalje kot vinjetnim sistemom, saj so prvi pravičnejši in nediskriminatorni, medtem ko so slednji že povzročali težave, kar zadeva učinkovitost in diskriminacijo, ter bi se jim zato morali po možnosti izogniti;

| 32. | meni, da mora Komisija za sisteme, ki temeljijo na času, uvesti obveznost, da se uporabnikom cest nudijo prilagojene vinjete na podlagi različnih sorazmernih struktur zaračunavanja, kot so dnevne, tedenske, mesečne in letne pristojbine, z možnostjo nakupa vinjete do 30 dni pred dejansko uporabo ceste, in da se jasno navede znesek, ki se zaračuna kot upravna taksa; meni tudi, da bi bilo treba dati prednost širši uvedbi sistemov, ki temeljijo na razdalji, namesto sistemov, ki temeljijo na času; |
| --- | --- |

32.

meni, da mora Komisija za sisteme, ki temeljijo na času, uvesti obveznost, da se uporabnikom cest nudijo prilagojene vinjete na podlagi različnih sorazmernih struktur zaračunavanja, kot so dnevne, tedenske, mesečne in letne pristojbine, z možnostjo nakupa vinjete do 30 dni pred dejansko uporabo ceste, in da se jasno navede znesek, ki se zaračuna kot upravna taksa; meni tudi, da bi bilo treba dati prednost širši uvedbi sistemov, ki temeljijo na razdalji, namesto sistemov, ki temeljijo na času;

| 33. | meni, da bi morali pri uvedbi novega sistema zaračunavanja, ki vključuje skupne operacijske sisteme in izmenjavo podatkov o strankah in njihovem gibanju, strogo upoštevati uredbe EU o varstvu podatkov ter da bi morali anonimizirati podatke, da bi zaščitili zasebnost posameznikov; ubira praktičen pristop k vprašanju varstva podatkov in meni, da pomisleki v zvezi z varstvom podatkov ne bi smeli ovirati interoperabilnosti, ko so enkrat vzpostavljeni potrebni zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi morali pri uvedbi novega sistema zaračunavanja, ki vključuje skupne operacijske sisteme in izmenjavo podatkov o strankah in njihovem gibanju, strogo upoštevati uredbe EU o varstvu podatkov ter da bi morali anonimizirati podatke, da bi zaščitili zasebnost posameznikov; ubira praktičen pristop k vprašanju varstva podatkov in meni, da pomisleki v zvezi z varstvom podatkov ne bi smeli ovirati interoperabilnosti, ko so enkrat vzpostavljeni potrebni zaščitni ukrepi;

| 34. | poziva Komisijo, naj od držav članic, ki uporabljajo vinjetne sisteme, zahteva, da bistveno poenostavijo prodajo vinjet in dostop do informacij ter vzpostavijo spletne plačilne storitve, ki bodo uporabnikom omogočile, da vnaprej plačajo pristojbine prek vmesnika, ki bo v skladu z zahtevami univerzalnega oblikovanja dostopen vsem; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj od držav članic, ki uporabljajo vinjetne sisteme, zahteva, da bistveno poenostavijo prodajo vinjet in dostop do informacij ter vzpostavijo spletne plačilne storitve, ki bodo uporabnikom omogočile, da vnaprej plačajo pristojbine prek vmesnika, ki bo v skladu z zahtevami univerzalnega oblikovanja dostopen vsem;

| 35. | poziva Komisijo, naj omogoči plačevanje pristojbin v cestninskih in vinjetnih sistemih z mobilnimi telefoni; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj omogoči plačevanje pristojbin v cestninskih in vinjetnih sistemih z mobilnimi telefoni;

| 36. | poudarja potrebo po ustreznih in vidnih cestnih oznakah, ki voznike motornih vozil vnaprej obveščajo o višini pristojbine, ki jo bodo morali plačati; prav tako poudarja, da bi morali biti podatki o globah in drugih kaznih jasno označeni in lahko dostopni; |
| --- | --- |

36.

poudarja potrebo po ustreznih in vidnih cestnih oznakah, ki voznike motornih vozil vnaprej obveščajo o višini pristojbine, ki jo bodo morali plačati; prav tako poudarja, da bi morali biti podatki o globah in drugih kaznih jasno označeni in lahko dostopni;

| 37. | priznava potrebe prevoznih podjetij ter malih in srednjih podjetij ter koristi, ki bi jih evropsko elektronsko cestninjenje prineslo tem skupinam, kar zadeva dobavo blaga trgu po najkonkurenčnejših možnih cenah; |
| --- | --- |

37.

priznava potrebe prevoznih podjetij ter malih in srednjih podjetij ter koristi, ki bi jih evropsko elektronsko cestninjenje prineslo tem skupinam, kar zadeva dobavo blaga trgu po najkonkurenčnejših možnih cenah;

| 38. | ugotavlja, da so ta podjetja ter mala in srednja podjetja pomembna za rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi, zato meni, da je bistveno, da se jim po nepotrebnem ne nalagajo dodatni stroški, temveč se namesto tega za vse vrste vozil na splošno uporablja načelo „uporabnik plača“; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da so ta podjetja ter mala in srednja podjetja pomembna za rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi, zato meni, da je bistveno, da se jim po nepotrebnem ne nalagajo dodatni stroški, temveč se namesto tega za vse vrste vozil na splošno uporablja načelo „uporabnik plača“;

| 39. | priporoča, da Komisija sprejme ostre ukrepe proti tistim, ki ne sodelujejo v okviru sedanje direktive o interoperabilnosti, medtem ko ocenjuje potrebo, da Komisija objavi nov zakonodajni predlog o evropskem elektronskem cestninjenju in interoperabilnosti pri zaračunavanju cestnin; |
| --- | --- |

39.

priporoča, da Komisija sprejme ostre ukrepe proti tistim, ki ne sodelujejo v okviru sedanje direktive o interoperabilnosti, medtem ko ocenjuje potrebo, da Komisija objavi nov zakonodajni predlog o evropskem elektronskem cestninjenju in interoperabilnosti pri zaračunavanju cestnin;

o

o o

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 12. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/68

---

P7_TA(2013)0266

Socialne naložbe za rast in kohezijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (2013/2607(RSP))

(2016/C 065/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 5, 6, 9, 14, 147, 148, 149, 151 in 153 te pogodbe, ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 5, 6, 9, 14, 147, 148, 149, 151 in 153 te pogodbe, ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 in 36,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (2013/112/EU) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (2013/112/EU) (1),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o demografskih in socialnih trendih ter o prispevku socialnih politik k vključevanju, zaposlenosti in gospodarstvu (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o demografskih in socialnih trendih ter o prispevku socialnih politik k vključevanju, zaposlenosti in gospodarstvu (SWD(2013)0038),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o spremljanju izvajanja priporočila Komisije s strani držav članic o aktivnem vključevanju ljudi, ki so bili izključeni iz trga dela in o bolj socialnem pristopu pri naložbah (SWD(2013)0039), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o spremljanju izvajanja priporočila Komisije s strani držav članic o aktivnem vključevanju ljudi, ki so bili izključeni iz trga dela in o bolj socialnem pristopu pri naložbah (SWD(2013)0039),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o tretjem dveletnem poročilu o socialnih storitvah splošnega interesa (SWD(2013)0040), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o tretjem dveletnem poročilu o socialnih storitvah splošnega interesa (SWD(2013)0040),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o dolgoročni oskrbi v starajočih se družbah ter o izzivih in političnih možnostih (SWD(2013)0041), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o dolgoročni oskrbi v starajočih se družbah ter o izzivih in političnih možnostih (SWD(2013)0041),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (SWD(2013)0042),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o vlaganju v zdravje (SWD(2013)0043), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o vlaganju v zdravje (SWD(2013)0043),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o socialnih vlaganjih v okviru evropskega socialnega sklada (SWD(2013)0044), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. februarja 2013 o socialnih vlaganjih v okviru evropskega socialnega sklada (SWD(2013)0044),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2012 o letnem pregledu rasti 2013 (COM(2012)0750) in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2012 o letnem pregledu rasti 2013 (COM(2012)0750) in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o evropskem semestru za gospodarsko usklajevanje: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o evropskem semestru za gospodarsko usklajevanje: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2013 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 o Evropi 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 o Evropi 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju ustnega vprašanja Komisiji in priložene resolucije z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustnega vprašanja Komisiji in priložene resolucije z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti (COM(2010)0682),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (COM(2010)0758), tozadevnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (5) in svoje resolucije na to temo z dne 15. novembra 2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (COM(2010)0758), tozadevnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (5) in svoje resolucije na to temo z dne 15. novembra 2011 (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom Pobuda Priložnosti za mlade (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom Pobuda Priložnosti za mlade (COM(2011)0933),

| — | ob upoštevanju svojega ustnega vprašanja Komisiji in priložene resolucije z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega ustnega vprašanja Komisiji in priložene resolucije z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2012 z naslovom Za zaposlovanje mladih (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2012 z naslovom Za zaposlovanje mladih (COM(2012)0727),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (8),

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma 2011–2020, ki ga je Svet sprejel dne 7. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma 2011–2020, ki ga je Svet sprejel dne 7. marca 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (COM(2008)0639) in svoje resolucije na to temo z dne 6. maja 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (COM(2008)0639) in svoje resolucije na to temo z dne 6. maja 2009 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela in zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela in zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti socialnih storitev splošnega pomena (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja (COM(2008)0412) in svoje resolucije na to temo z dne 6. maja 2009 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja (COM(2008)0412) in svoje resolucije na to temo z dne 6. maja 2009 (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (COM(2009)0545) in svoje resolucije na to temo z dne 20. maja 2010 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (COM(2009)0545) in svoje resolucije na to temo z dne 20. maja 2010 (13),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – 2011/0268(COD)) z dne 14. marca 2012 in osnutka zakonodajne resolucije na to temo z dne 20. avgusta 2012 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – 2011/0268(COD)) z dne 14. marca 2012 in osnutka zakonodajne resolucije na to temo z dne 20. avgusta 2012 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: spodbujanje interesov družbe in pot k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: spodbujanje interesov družbe in pot k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe kot odzivu na krizo (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe kot odzivu na krizo (17),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2012 o agendi za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2012 o agendi za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (COM(2012)0055),

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 117 o socialni politiki (osnovni cilji in standardi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 117 o socialni politiki (osnovni cilji in standardi),

| — | ob upoštevanju Priporočila Mednarodne organizacije dela št. 202 o minimalnih ravneh socialne zaščite, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Mednarodne organizacije dela št. 202 o minimalnih ravneh socialne zaščite,

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o sporočilu z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (O-000057/2013 – B7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o sporočilu z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (O-000057/2013 – B7-0207/2013),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so se odhodki v številnih državah članicah zaradi ukrepov fiskalne konsolidacije namenili kratkoročnim ciljem namesto naložbam v trajnostno rast, zaposlovanje, socialno kohezijo in konkurenčnost, da bi se dosegli cilji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

A.

ker so se odhodki v številnih državah članicah zaradi ukrepov fiskalne konsolidacije namenili kratkoročnim ciljem namesto naložbam v trajnostno rast, zaposlovanje, socialno kohezijo in konkurenčnost, da bi se dosegli cilji strategije Evropa 2020;

| B. | ker je državna dolžniška kriza, ki je prizadela Evropo, zlasti države evroobmočja, povzročila resen gospodarski upad z negativnimi socialnimi posledicami za večino držav članic zaradi rasti brezposelnosti, revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

B.

ker je državna dolžniška kriza, ki je prizadela Evropo, zlasti države evroobmočja, povzročila resen gospodarski upad z negativnimi socialnimi posledicami za večino držav članic zaradi rasti brezposelnosti, revščine in socialne izključenosti;

| C. | ker je kriza izpostavila gospodarsko soodvisnost držav članic in velike razlike pri zmogljivostih držav članic za odzivanje na izzive v zvezi s trgom dela in družbene izzive; |
| --- | --- |

C.

ker je kriza izpostavila gospodarsko soodvisnost držav članic in velike razlike pri zmogljivostih držav članic za odzivanje na izzive v zvezi s trgom dela in družbene izzive;

| D. | ker morajo države članice zaradi krize in demografskih sprememb nujno izboljšati učinkovitost socialnih izdatkov in morebitne reforme sistemov socialnega varstva oblikovati skladno s tem ciljem; |
| --- | --- |

D.

ker morajo države članice zaradi krize in demografskih sprememb nujno izboljšati učinkovitost socialnih izdatkov in morebitne reforme sistemov socialnega varstva oblikovati skladno s tem ciljem;

| E. | ker lahko socialni partnerji na nacionalni ravni igrajo pomembno vlogo pri financiranju in delovanju sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

E.

ker lahko socialni partnerji na nacionalni ravni igrajo pomembno vlogo pri financiranju in delovanju sistemov socialne varnosti;

| F. | ker dobro usmerjene in učinkovite socialne naložbe stabilizirajo gospodarstvo, spodbujajo zaposlovanje in povečujejo usposobljenost delovne sile ter tako povečujejo konkurenčnost EU; |
| --- | --- |

F.

ker dobro usmerjene in učinkovite socialne naložbe stabilizirajo gospodarstvo, spodbujajo zaposlovanje in povečujejo usposobljenost delovne sile ter tako povečujejo konkurenčnost EU;

| G. | ker vedno večja zahtevnost razpoložljivih delovnih mest glede spretnosti in znanj ter spretnosti in znanja, ki so potrebni v sektorjih, prilagojenih trajnostnemu gospodarstvu in družbi, v katerih bo nastalo največ novih delovnih mest, zahtevajo ustrezne naložbe v programe izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

G.

ker vedno večja zahtevnost razpoložljivih delovnih mest glede spretnosti in znanj ter spretnosti in znanja, ki so potrebni v sektorjih, prilagojenih trajnostnemu gospodarstvu in družbi, v katerih bo nastalo največ novih delovnih mest, zahtevajo ustrezne naložbe v programe izobraževanja in usposabljanja;

| H. | ker se povprečni dohodki gospodinjstev v EU zmanjšujejo, dolgoročna brezposelnost, revščina, socialna izključenost, revščina zaposlenih ter družbena polarizacija pa v številnih državah članicah povečujejo; |
| --- | --- |

H.

ker se povprečni dohodki gospodinjstev v EU zmanjšujejo, dolgoročna brezposelnost, revščina, socialna izključenost, revščina zaposlenih ter družbena polarizacija pa v številnih državah članicah povečujejo;

| I. | ker je sedaj 10,5 % za delo sposobnega prebivalstva brezposelnega; |
| --- | --- |

I.

ker je sedaj 10,5 % za delo sposobnega prebivalstva brezposelnega;

| J. | ker je v izjavi Evropskega sveta 30. januarja 2012 zapisano: „Ponovno rast in zaposlovanje je mogoče zagotoviti samo z vztrajnim in širokim pristopom, katerega del so pametna fiskalna konsolidacija, ki omogoča naložbe v prihodnjo rast, preudarne makroekonomske politike in strategija aktivnega zaposlovanja, ki ohranja socialno kohezijo“; |
| --- | --- |

J.

ker je v izjavi Evropskega sveta 30. januarja 2012 zapisano: „Ponovno rast in zaposlovanje je mogoče zagotoviti samo z vztrajnim in širokim pristopom, katerega del so pametna fiskalna konsolidacija, ki omogoča naložbe v prihodnjo rast, preudarne makroekonomske politike in strategija aktivnega zaposlovanja, ki ohranja socialno kohezijo“;

| K. | ker učinki sedanjega gospodarskega zastoja in trajne krize javnega dolga ter sočasne demografske spremembe ogrožajo sisteme socialnega varstva in dostojno socialno varnost, vključno s sistemi obveznega in prostovoljnega socialnega zavarovanja; |
| --- | --- |

K.

ker učinki sedanjega gospodarskega zastoja in trajne krize javnega dolga ter sočasne demografske spremembe ogrožajo sisteme socialnega varstva in dostojno socialno varnost, vključno s sistemi obveznega in prostovoljnega socialnega zavarovanja;

| L. | ker je sedaj v EU brezposelnih 22,8 % mladih, v nekaterih državah članicah pa ta številka presega 50 %; |
| --- | --- |

L.

ker je sedaj v EU brezposelnih 22,8 % mladih, v nekaterih državah članicah pa ta številka presega 50 %;

| M. | ker 8,3 milijona Evropejcev, mlajših od 25 let, ni niti zaposlenih niti vključenih v izobraževanje ali usposabljanje; ker te številke naraščajo in povečujejo tveganje, da bo ta generacija izgubljena; |
| --- | --- |

M.

ker 8,3 milijona Evropejcev, mlajših od 25 let, ni niti zaposlenih niti vključenih v izobraževanje ali usposabljanje; ker te številke naraščajo in povečujejo tveganje, da bo ta generacija izgubljena;

| N. | ker so mladi migrantskega porekla v večji nevarnosti, da zapustijo sistem izobraževanja in usposabljanja, ne da bi pridobili srednješolsko izobrazbo; |
| --- | --- |

N.

ker so mladi migrantskega porekla v večji nevarnosti, da zapustijo sistem izobraževanja in usposabljanja, ne da bi pridobili srednješolsko izobrazbo;

| O. | ker revščina ali socialna izključenost ogroža 27 % otrok in povprečno 24 % celotnega prebivalstva EU (18); |
| --- | --- |

O.

ker revščina ali socialna izključenost ogroža 27 % otrok in povprečno 24 % celotnega prebivalstva EU (18);

| P. | ker 6 % državljanov EU trpi hudo materialno pomanjkanje in si ne more privoščiti številnih osnovnih dobrin za dostojno življenje v Evropi; |
| --- | --- |

P.

ker 6 % državljanov EU trpi hudo materialno pomanjkanje in si ne more privoščiti številnih osnovnih dobrin za dostojno življenje v Evropi;

| Q. | ker 15 % otrok zapusti šolo preden zaključijo sekundarno izobraževanje in ker 10 % državljanov EU živi v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov; |
| --- | --- |

Q.

ker 15 % otrok zapusti šolo preden zaključijo sekundarno izobraževanje in ker 10 % državljanov EU živi v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov;

| R. | ker Odbor za socialno zaščito opozarja, da se te številke povečujejo v številnih državah članicah, deloma zaradi učinka ukrepov fiskalne konsolidacije; |
| --- | --- |

R.

ker Odbor za socialno zaščito opozarja, da se te številke povečujejo v številnih državah članicah, deloma zaradi učinka ukrepov fiskalne konsolidacije;

| S. | ker je finančna, gospodarska in socialna kriza najbolj prizadela starejše in invalide, ki so najbolj ranljiva skupina prebivalstva; |
| --- | --- |

S.

ker je finančna, gospodarska in socialna kriza najbolj prizadela starejše in invalide, ki so najbolj ranljiva skupina prebivalstva;

| T. | ker so za socialne politike pristojne predvsem države članice, EU podpira in krepi dejavnosti držav članic ter jih dopolnjuje; |
| --- | --- |

T.

ker so za socialne politike pristojne predvsem države članice, EU podpira in krepi dejavnosti držav članic ter jih dopolnjuje;

| U. | ker je dejanska zaščita pred revščino dostojno delovno mesto; |
| --- | --- |

U.

ker je dejanska zaščita pred revščino dostojno delovno mesto;

| V. | ker so aktivne politike trga dela in strategije aktiviranja ključne za pomoč brezposelnim pri iskanju dostojnega delovnega mesta; |
| --- | --- |

V.

ker so aktivne politike trga dela in strategije aktiviranja ključne za pomoč brezposelnim pri iskanju dostojnega delovnega mesta;

| W. | ker lahko individualno in ustrezno vodenje pri iskanju dostojnega delovnega mesta izboljša možnosti za uspeh; |
| --- | --- |

W.

ker lahko individualno in ustrezno vodenje pri iskanju dostojnega delovnega mesta izboljša možnosti za uspeh;

| X. | ker varčevalni ukrepi, vključno z rezi v javne storitve in sredstva za socialno pomoč, ne smejo poslabšati položaja najbolj zapostavljenih ali po nepotrebnem povečati tveganja brezposelnosti; |
| --- | --- |

X.

ker varčevalni ukrepi, vključno z rezi v javne storitve in sredstva za socialno pomoč, ne smejo poslabšati položaja najbolj zapostavljenih ali po nepotrebnem povečati tveganja brezposelnosti;

| Y. | ker varčevalni ukrepi ne smejo ogroziti razpoložljivosti, dostopnosti in dosegljivosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe niti poglobiti neenakosti na področju zdravstva; |
| --- | --- |

Y.

ker varčevalni ukrepi ne smejo ogroziti razpoložljivosti, dostopnosti in dosegljivosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe niti poglobiti neenakosti na področju zdravstva;

| Z. | ker bo gospodarska kriza verjetno bolj prizadela ženske kot moške; ker obstaja tveganje, da bo sedanja recesija upočasnila napredek ali celo povzročila nazadovanje, kar bi imelo dolgotrajne posledice za sisteme socialne zaščite, socialno vključevanje in demografijo; |
| --- | --- |

Z.

ker bo gospodarska kriza verjetno bolj prizadela ženske kot moške; ker obstaja tveganje, da bo sedanja recesija upočasnila napredek ali celo povzročila nazadovanje, kar bi imelo dolgotrajne posledice za sisteme socialne zaščite, socialno vključevanje in demografijo;

| AA. | ker mora biti vsaka stroga proračunska politika razumna in omogočati proticiklične naložbe v najpomembnejše politične prednostne naloge ter biti skladna z gospodarsko učinkovitostjo in produktivnostjo; |
| --- | --- |

AA.

ker mora biti vsaka stroga proračunska politika razumna in omogočati proticiklične naložbe v najpomembnejše politične prednostne naloge ter biti skladna z gospodarsko učinkovitostjo in produktivnostjo;

| AB. | ker marginalizirane skupnosti živijo v zelo slabih socialno-ekonomskih razmerah ter so pogosto žrtve hude diskriminacije in segregacije na vseh področjih življenja; |
| --- | --- |

AB.

ker marginalizirane skupnosti živijo v zelo slabih socialno-ekonomskih razmerah ter so pogosto žrtve hude diskriminacije in segregacije na vseh področjih življenja;

| AC. | ker so prvi znaki opuščanja šolanja pomembna znamenja cikličnega obnavljanja revščine; |
| --- | --- |

AC.

ker so prvi znaki opuščanja šolanja pomembna znamenja cikličnega obnavljanja revščine;

| AD. | ker brezdomstvo, ki je ena od najbolj ekstremnih oblik revščine, in pomanjkanje, ki spodkopava človekovo dostojanstvo ter ogroža temeljno človekovo pravico do stanovanja, ostaja težava v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

AD.

ker brezdomstvo, ki je ena od najbolj ekstremnih oblik revščine, in pomanjkanje, ki spodkopava človekovo dostojanstvo ter ogroža temeljno človekovo pravico do stanovanja, ostaja težava v vseh državah članicah EU;

| AE. | ker je zagotavljanje dostopa do dostojnega stanovanja mednarodna obveznost, ki velja za vse države članice, pri čemer zagotavljanje socialnih stanovanj poteka vzporedno s ponudbo tržnih stanovanj; |
| --- | --- |

AE.

ker je zagotavljanje dostopa do dostojnega stanovanja mednarodna obveznost, ki velja za vse države članice, pri čemer zagotavljanje socialnih stanovanj poteka vzporedno s ponudbo tržnih stanovanj;

| AF. | ker so za vključitev brezdomcev v družbo in preprečitev njihove socialne izključenosti potrebni posebni ukrepi; |
| --- | --- |

AF.

ker so za vključitev brezdomcev v družbo in preprečitev njihove socialne izključenosti potrebni posebni ukrepi;

| AG. | ker sta revščina in socialna izključenost še naprej ključna socialna dejavnika zdravja in življenjskih razmer, zlasti ob upoštevanju vpliva revščine na zdravje in počutje otrok; |
| --- | --- |

AG.

ker sta revščina in socialna izključenost še naprej ključna socialna dejavnika zdravja in življenjskih razmer, zlasti ob upoštevanju vpliva revščine na zdravje in počutje otrok;

| AH. | ker v EU obstaja vztrajna diskriminacija med spoloma na delovnem mestu, pri plačilu in posledično pri pokojninah; |
| --- | --- |

AH.

ker v EU obstaja vztrajna diskriminacija med spoloma na delovnem mestu, pri plačilu in posledično pri pokojninah;

| AI. | ker je v EU zaposlenih 76 % moških, žensk pa samo 63 %, deloma zaradi pomanjkanja ustanov za varstvo in konkretnih ukrepov za podpiranje in doseganje zdravega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

AI.

ker je v EU zaposlenih 76 % moških, žensk pa samo 63 %, deloma zaradi pomanjkanja ustanov za varstvo in konkretnih ukrepov za podpiranje in doseganje zdravega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem;

| AJ. | ker je vidik spola ključen za doseganje glavnih ciljev strategije EU 2020, saj ženske predstavljajo največjo rezervo do sedaj še neuporabljene delovne sile, zato je treba v okviru evropskega semestra pripraviti posebne ukrepe in specifične politike za vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

AJ.

ker je vidik spola ključen za doseganje glavnih ciljev strategije EU 2020, saj ženske predstavljajo največjo rezervo do sedaj še neuporabljene delovne sile, zato je treba v okviru evropskega semestra pripraviti posebne ukrepe in specifične politike za vključevanje načela enakosti spolov;

| AK. | ker so ženske v večini primerov tiste, ki so glava družine, samohranilke in tiste, ki skrbijo za ostale člane družine, morajo politike aktivnega vključevanja vsebovati vseobsežne ukrepe za povečanje njihove udeležbe na trgu dela; |
| --- | --- |

AK.

ker so ženske v večini primerov tiste, ki so glava družine, samohranilke in tiste, ki skrbijo za ostale člane družine, morajo politike aktivnega vključevanja vsebovati vseobsežne ukrepe za povečanje njihove udeležbe na trgu dela;

| 1. | pozdravlja sveženj Komisije o socialnih naložbah, ki vzpostavlja potrebne povezave med nacionalnimi socialnimi politikami, procesom reform evropskega semestra in zadevnimi kohezijskimi skladi EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sveženj Komisije o socialnih naložbah, ki vzpostavlja potrebne povezave med nacionalnimi socialnimi politikami, procesom reform evropskega semestra in zadevnimi kohezijskimi skladi EU;

| 2. | ugotavlja, da sporočilo Komisije prvotni funkciji sistemov blaginje, torej socialni zaščiti, dodaja še funkciji socialnih naložb in stabilizacije gospodarstva; poudarja, da sedanja gospodarska in socialna kriza izpostavlja potrebo, da se te tri funkcije dopolnjujejo, namesto da bi si nasprotovale; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da sporočilo Komisije prvotni funkciji sistemov blaginje, torej socialni zaščiti, dodaja še funkciji socialnih naložb in stabilizacije gospodarstva; poudarja, da sedanja gospodarska in socialna kriza izpostavlja potrebo, da se te tri funkcije dopolnjujejo, namesto da bi si nasprotovale;

| 3. | ponovno poudarja, da je treba na ravni EU bolje uskladiti socialne in gospodarske politike, da bi se izognili neskladjem, ustvarili sinergije med njimi ter jim omogočili medsebojno podporo ciljev; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da je treba na ravni EU bolje uskladiti socialne in gospodarske politike, da bi se izognili neskladjem, ustvarili sinergije med njimi ter jim omogočili medsebojno podporo ciljev;

| 4. | poudarja, da je gospodarska rast najučinkovitejše orodje za dolgoročni uspeh v boju proti brezposelnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je gospodarska rast najučinkovitejše orodje za dolgoročni uspeh v boju proti brezposelnosti;

| 5. | obžaluje, da je sporočilu priloženo priporočilo za eno samo področje, medtem ko imajo varčevalni ukrepi pomemben vpliv na številnih področjih socialne politike; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da je sporočilu priloženo priporočilo za eno samo področje, medtem ko imajo varčevalni ukrepi pomemben vpliv na številnih področjih socialne politike;

| 6. | je prepričan, da bi morala zlasti načela aktivnega vključevanja in aktiviranja voditi reforme socialne politike, s čimer bi se brezposelnim in najbolj zapostavljenim omogočila vstop na trg dela in udeležba na njem; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da bi morala zlasti načela aktivnega vključevanja in aktiviranja voditi reforme socialne politike, s čimer bi se brezposelnim in najbolj zapostavljenim omogočila vstop na trg dela in udeležba na njem;

| 7. | opozarja, da socialne naložbe ustvarjajo tako socialne kot ekonomske koristi, tako da preprečujejo socialna tveganja in jih razrešujejo; socialne naložbe se osredotočajo na javne politike in strategije vlaganja v človeški kapital, ki upoštevajo spremembe na trgu dela ter omogočajo pridobitev novih spretnosti in znanj, ki so potrebna v sektorjih, prilagojenih trajnostnemu gospodarstvu in družbi, v katerih bo v prihodnosti največ delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da socialne naložbe ustvarjajo tako socialne kot ekonomske koristi, tako da preprečujejo socialna tveganja in jih razrešujejo; socialne naložbe se osredotočajo na javne politike in strategije vlaganja v človeški kapital, ki upoštevajo spremembe na trgu dela ter omogočajo pridobitev novih spretnosti in znanj, ki so potrebna v sektorjih, prilagojenih trajnostnemu gospodarstvu in družbi, v katerih bo v prihodnosti največ delovnih mest;

| 8. | poudarja, da bi morale države članice obravnavati socialne naložbe kot naložbe, ki lahko ustvarjajo dvojne dividende z dolgoročnimi donosi in proticikličnimi učinki ter lahko tako zmanjšujejo tveganje škode; poziva Komisijo, naj analizira, kateri del socialnih javnih izdatkov lahko šteje kot produktivna naložba; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morale države članice obravnavati socialne naložbe kot naložbe, ki lahko ustvarjajo dvojne dividende z dolgoročnimi donosi in proticikličnimi učinki ter lahko tako zmanjšujejo tveganje škode; poziva Komisijo, naj analizira, kateri del socialnih javnih izdatkov lahko šteje kot produktivna naložba;

| 9. | zato ugotavlja, da bi morale biti ciljno usmerjene socialne naložbe pomemben del gospodarskih politik in politik zaposlovanja držav članic ter prenesene v evropski semester, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja, sociale in izobraževanja; |
| --- | --- |

9.

zato ugotavlja, da bi morale biti ciljno usmerjene socialne naložbe pomemben del gospodarskih politik in politik zaposlovanja držav članic ter prenesene v evropski semester, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja, sociale in izobraževanja;

| 10. | zato pozdravlja poziv Komisije državam članicam, naj socialne naložbe vključijo v srednjeročne in dolgoročne proračunske cilje ter v nacionalne reformne programe; |
| --- | --- |

10.

zato pozdravlja poziv Komisije državam članicam, naj socialne naložbe vključijo v srednjeročne in dolgoročne proračunske cilje ter v nacionalne reformne programe;

| 11. | poudarja, da sredstva za socialne politike niso omejena na tista iz javnega sektorja; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da sredstva za socialne politike niso omejena na tista iz javnega sektorja;

| 12. | zato poudarja, da bi morale države članice bolj uporabljati inovativne pristope za financiranje, vključno z udeležbo zasebnega sektorja in uporabo finančnega inženiringa s pomočjo instrumentov, kot so obveznice z družbenim učinkom, javno-zasebna partnerstva, mikrofinanciranje, potni listi za socialne naložbe in jamstva na podlagi politik; |
| --- | --- |

12.

zato poudarja, da bi morale države članice bolj uporabljati inovativne pristope za financiranje, vključno z udeležbo zasebnega sektorja in uporabo finančnega inženiringa s pomočjo instrumentov, kot so obveznice z družbenim učinkom, javno-zasebna partnerstva, mikrofinanciranje, potni listi za socialne naložbe in jamstva na podlagi politik;

| 13. | zato poziva države članice, naj vključijo tudi socialna podjetja, ker lahko ta dopolnjujejo prizadevanja javnega sektorja; |
| --- | --- |

13.

zato poziva države članice, naj vključijo tudi socialna podjetja, ker lahko ta dopolnjujejo prizadevanja javnega sektorja;

| 14. | s tem v zvezi poziva Komisijo, naj preuči možnost oblikovanja preglednice skupnih kazalnikov na področju socialnih naložb, ki bo vključevala opozorilni mehanizem za spremljanje napredka v državah članicah; |
| --- | --- |

14.

s tem v zvezi poziva Komisijo, naj preuči možnost oblikovanja preglednice skupnih kazalnikov na področju socialnih naložb, ki bo vključevala opozorilni mehanizem za spremljanje napredka v državah članicah;

| 15. | pozdravlja, da Komisija vztraja, naj se iz Evropskega socialnega sklada dodeli vsaj 25 % sredstev kohezijske politike za človeški kapital in socialne naložbe; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da Komisija vztraja, naj se iz Evropskega socialnega sklada dodeli vsaj 25 % sredstev kohezijske politike za človeški kapital in socialne naložbe;

| 16. | poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito spremljanje izdatkov za socialno politiko, da se viri usmerijo v ciljne in učinkovite ukrepe ter da se prepreči nepotrebna administrativna obremenitev; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito spremljanje izdatkov za socialno politiko, da se viri usmerijo v ciljne in učinkovite ukrepe ter da se prepreči nepotrebna administrativna obremenitev;

Trajnost

| 17. | poziva države članice, naj nemudoma posodobijo in po potrebi izvedejo strukturno reformo svoje politike socialnih naložb ter tako svojim državljanom zagotovijo najboljše možne storitve; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj nemudoma posodobijo in po potrebi izvedejo strukturno reformo svoje politike socialnih naložb ter tako svojim državljanom zagotovijo najboljše možne storitve;

| 18. | poudarja, da bi morale države članice zagotoviti, da bo njihova politika socialnih naložb trajnostna in ustrezna tudi v prihodnosti, in sicer s povečanjem učinkovitosti in uspešnosti sistema in razpoložljivih sredstev za pomoč; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi morale države članice zagotoviti, da bo njihova politika socialnih naložb trajnostna in ustrezna tudi v prihodnosti, in sicer s povečanjem učinkovitosti in uspešnosti sistema in razpoložljivih sredstev za pomoč;

| 19. | poudarja, da prizadevanje za večjo trajnost politike socialnih naložb ne pomeni nujno večjega trošenja, temveč bolj učinkovito in uspešno trošenje držav članic; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da prizadevanje za večjo trajnost politike socialnih naložb ne pomeni nujno večjega trošenja, temveč bolj učinkovito in uspešno trošenje držav članic;

| 20. | zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bo njihova politika socialnih naložb ciljno usmerjena, in pogosto spremljajo njen napredek; |
| --- | --- |

20.

zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bo njihova politika socialnih naložb ciljno usmerjena, in pogosto spremljajo njen napredek;

Boj proti revščini in socialni izključenosti

| 21. | ponovno poziva Komisijo, naj v naslednjih priporočilih za posamezne države članice naslovi vprašanje revščine zaposlenih, revščine med ljudmi z omejenim dostopom do trga dela ali brez njega ter revščine med starejšimi ljudmi; poziva Evropski svet, naj te smernice potrdi kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

21.

ponovno poziva Komisijo, naj v naslednjih priporočilih za posamezne države članice naslovi vprašanje revščine zaposlenih, revščine med ljudmi z omejenim dostopom do trga dela ali brez njega ter revščine med starejšimi ljudmi; poziva Evropski svet, naj te smernice potrdi kot prednostno nalogo;

| 22. | izpostavlja pomembne sestavne dele evropske strategije za aktivno vključevanje ljudi, ki so bili izključeni iz trga dela: zadostno dohodkovno podporo, vključujoč trg dela in dostop do kakovostnih storitev; obžaluje, da se nacionalne strategije za aktivno vključevanje prepogosto omejujejo na ukrepe zaposlovanja, dejansko pa izključujejo ljudi, ki niso na trgu dela in za katere vrnitev nanj ni mogoča, na primer zaradi starosti ali funkcionalne oviranosti; |
| --- | --- |

22.

izpostavlja pomembne sestavne dele evropske strategije za aktivno vključevanje ljudi, ki so bili izključeni iz trga dela: zadostno dohodkovno podporo, vključujoč trg dela in dostop do kakovostnih storitev; obžaluje, da se nacionalne strategije za aktivno vključevanje prepogosto omejujejo na ukrepe zaposlovanja, dejansko pa izključujejo ljudi, ki niso na trgu dela in za katere vrnitev nanj ni mogoča, na primer zaradi starosti ali funkcionalne oviranosti;

| 23. | opozarja države članice, da bi politike aktivnega vključevanja morale:






  — | biti skladne s pristopom življenjskega cikla do izobraževanja, vseživljenjskega učenja, socialne politike in politike zaposlovanja; |
| --- | --- | --- |

23.

opozarja države članice, da bi politike aktivnega vključevanja morale:

—

biti skladne s pristopom življenjskega cikla do izobraževanja, vseživljenjskega učenja, socialne politike in politike zaposlovanja;

| — | ustrezati posameznim potrebam in biti ciljno usmerjene ter temeljiti na splošnem dostopu in nediskriminaciji; |
| --- | --- |

—

ustrezati posameznim potrebam in biti ciljno usmerjene ter temeljiti na splošnem dostopu in nediskriminaciji;

| — | temeljiti na vključevanju in udeležbi; |
| --- | --- |

—

temeljiti na vključevanju in udeležbi;

| — | spoštovati predpogoje, ki so bistveni za udeležbo, a ne ustvarjajo pogojev, ki ogrožajo minimalni dohodek za preživetje; in |
| --- | --- |

—

spoštovati predpogoje, ki so bistveni za udeležbo, a ne ustvarjajo pogojev, ki ogrožajo minimalni dohodek za preživetje; in

| — | glede na pomen lokalnih in regionalnih okoliščin upoštevati namen prizadevanj v okviru kohezijske politike, da bi dosegli ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

—

glede na pomen lokalnih in regionalnih okoliščin upoštevati namen prizadevanj v okviru kohezijske politike, da bi dosegli ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo;

| 24. | poziva države članice, naj v okviru politik aktivnega vključevanja sistematično ocenjujejo, kako varčevalni ukrepi vplivajo na ranljive skupine; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj v okviru politik aktivnega vključevanja sistematično ocenjujejo, kako varčevalni ukrepi vplivajo na ranljive skupine;

| 25. | poziva države članice, naj za vse upravičene osebe zagotavljajo kakovost socialnih storitev, pa tudi njihovo razpoložljivost, dostopnost in cenovno sprejemljivost, zlasti na področjih zdravstva, dolgotrajne oskrbe, izobraževanja, socialnih stanovanj, oskrbe z energijo in vodo, prometa in komunikacij; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj za vse upravičene osebe zagotavljajo kakovost socialnih storitev, pa tudi njihovo razpoložljivost, dostopnost in cenovno sprejemljivost, zlasti na področjih zdravstva, dolgotrajne oskrbe, izobraževanja, socialnih stanovanj, oskrbe z energijo in vodo, prometa in komunikacij;

| 26. | poudarja, da je treba okrepiti zagotavljanje oskrbe, zmanjšati pojavnost slabotnosti in invalidnosti in omogočiti starejšim, da bodo lahko kljub funkcionalni oviranosti še naprej samostojno živeli; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba okrepiti zagotavljanje oskrbe, zmanjšati pojavnost slabotnosti in invalidnosti in omogočiti starejšim, da bodo lahko kljub funkcionalni oviranosti še naprej samostojno živeli;

| 27. | poziva države članice, naj preučijo uvedbo socialnih tarif za ranljive skupine na področjih, kot so oskrba z energijo, voda ali javni promet; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj preučijo uvedbo socialnih tarif za ranljive skupine na področjih, kot so oskrba z energijo, voda ali javni promet;

| 28. | poziva k aktivni vključitvi organizacij, ki zastopajo marginalizirane skupnosti, v pripravo in izvajanje nacionalnih strategij za vključevanje marginaliziranih skupnosti do leta 2020, kot so nacionalne strategije za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

28.

poziva k aktivni vključitvi organizacij, ki zastopajo marginalizirane skupnosti, v pripravo in izvajanje nacionalnih strategij za vključevanje marginaliziranih skupnosti do leta 2020, kot so nacionalne strategije za vključevanje Romov;

| 29. | obžaluje, da si v številnih državah članicah premalo prizadevajo za vključevanje migrantov; poudarja, da je treba vlagati v ustrezne programe in storitve ter v učinkovite sisteme obveščanja o dostopu do teh programov, s čimer bi olajšali vključevanje migrantov in zmanjšali tveganje socialne izključenosti; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da si v številnih državah članicah premalo prizadevajo za vključevanje migrantov; poudarja, da je treba vlagati v ustrezne programe in storitve ter v učinkovite sisteme obveščanja o dostopu do teh programov, s čimer bi olajšali vključevanje migrantov in zmanjšali tveganje socialne izključenosti;

| 30. | poziva Komisijo h konkretnemu in podrobnemu načrtu za izvajanje strategij aktivnega vključevanja; poudarja, da je treba v takšnem načrtu določiti časovne okvire in realistične cilje, ki temeljijo na specifičnih kazalnikih in podrobnem dialogu med zainteresiranimi stranmi ter načrt skrbno spremljati z odprto metodo usklajevanja; v primeru neskladnosti pa uporabiti ustrezno orodje in postopke; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo h konkretnemu in podrobnemu načrtu za izvajanje strategij aktivnega vključevanja; poudarja, da je treba v takšnem načrtu določiti časovne okvire in realistične cilje, ki temeljijo na specifičnih kazalnikih in podrobnem dialogu med zainteresiranimi stranmi ter načrt skrbno spremljati z odprto metodo usklajevanja; v primeru neskladnosti pa uporabiti ustrezno orodje in postopke;

Boj proti revščini otrok

| 31. | pozdravlja priporočilo Komisije o revščini otrok, kot je bilo napovedano v njenem sporočilu o Platformi proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo; nadalje opozarja na pravice otrok, ki so zapisane v listini Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja priporočilo Komisije o revščini otrok, kot je bilo napovedano v njenem sporočilu o Platformi proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo; nadalje opozarja na pravice otrok, ki so zapisane v listini Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 32. | pozdravlja celovit pristop, ki ga Komisija spodbuja v priporočilu in ki temelji na treh stebrih: dostopu do ustreznih sredstev, dostopu do visokokakovostnih storitev ter družbeni udeležbi in sodelovanju pri odločanju, otroke pa priznava tudi kot imetnike pravic; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja celovit pristop, ki ga Komisija spodbuja v priporočilu in ki temelji na treh stebrih: dostopu do ustreznih sredstev, dostopu do visokokakovostnih storitev ter družbeni udeležbi in sodelovanju pri odločanju, otroke pa priznava tudi kot imetnike pravic;

| 33. | poudarja, da imajo v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah vsi otroci in mladi pravico do izobraževanja, tudi otroci in mladi brez dovoljenja za bivanje v državah, v katerih prebivajo; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da imajo v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah vsi otroci in mladi pravico do izobraževanja, tudi otroci in mladi brez dovoljenja za bivanje v državah, v katerih prebivajo;

| 34. | poudarja, da se mora boj proti revščini otrok osredotočiti na preprečevanje in zgodnje posredovanje, ne pa na odzivanje, ter temeljiti na vodilnem načelu enakega dostopa do storitev visokokakovostnega zgodnjega izobraževanja in varstva; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da se mora boj proti revščini otrok osredotočiti na preprečevanje in zgodnje posredovanje, ne pa na odzivanje, ter temeljiti na vodilnem načelu enakega dostopa do storitev visokokakovostnega zgodnjega izobraževanja in varstva;

| 35. | s tem v zvezi spodbuja naraščajoče ustanavljanje ustanov za otroke, kot so središča za dejavnosti v šolskem in počitniškem obdobju ter za zunajšolske, kulturne in športne dejavnosti z zagotovljeno prehrano; |
| --- | --- |

35.

s tem v zvezi spodbuja naraščajoče ustanavljanje ustanov za otroke, kot so središča za dejavnosti v šolskem in počitniškem obdobju ter za zunajšolske, kulturne in športne dejavnosti z zagotovljeno prehrano;

| 36. | poudarja potrebo po ustreznih finančnih virih za te storitve, zlasti za politike, ki podpirajo revne in ranljive družine, kot so družine z invalidnimi otroki, enostarševske družine in družine z velikim številom otrok; |
| --- | --- |

36.

poudarja potrebo po ustreznih finančnih virih za te storitve, zlasti za politike, ki podpirajo revne in ranljive družine, kot so družine z invalidnimi otroki, enostarševske družine in družine z velikim številom otrok;

| 37. | poudarja pomen odnosa starš – otrok in podpore, ki je potrebna za starše, da ti lahko izpolnijo svoje starševske obveznosti, da se zaradi velike revščine posledično prepreči ločitev otrok od staršev in oddaja otrok v rejništvo; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomen odnosa starš – otrok in podpore, ki je potrebna za starše, da ti lahko izpolnijo svoje starševske obveznosti, da se zaradi velike revščine posledično prepreči ločitev otrok od staršev in oddaja otrok v rejništvo;

Boj proti brezdomstvu

| 38. | pozdravlja delovni dokument služb Komisije o boju proti brezdomstvu; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja delovni dokument služb Komisije o boju proti brezdomstvu;

| 39. | opozarja na zahtevo Parlamenta, v kateri je Parlament zahteval konkreten in podroben načrt za izvajanje strategije EU na področju brezdomstva; |
| --- | --- |

39.

opozarja na zahtevo Parlamenta, v kateri je Parlament zahteval konkreten in podroben načrt za izvajanje strategije EU na področju brezdomstva;

| 40. | poudarja, da je treba investiranje v socialna stanovanja, poleg njegove ključne vloge, ki jo ima pri blaženju učinkov revščine, obravnavati kot socialne naložbe, ki omogočajo nastanek dostojnih delovnih mest in dolgoročno gledano trajnostno rast; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba investiranje v socialna stanovanja, poleg njegove ključne vloge, ki jo ima pri blaženju učinkov revščine, obravnavati kot socialne naložbe, ki omogočajo nastanek dostojnih delovnih mest in dolgoročno gledano trajnostno rast;

| 41. | poziva države članice, naj pri prošnjah za socialna stanovanja odpravijo nepotrebne administrativne obremenitve ter kakršno koli diskriminacijo manjšin ali ranljivih skupin, da se zagotovi enak dostop vsem; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj pri prošnjah za socialna stanovanja odpravijo nepotrebne administrativne obremenitve ter kakršno koli diskriminacijo manjšin ali ranljivih skupin, da se zagotovi enak dostop vsem;

| 42. | opozarja, da predstavljajo stroški za električno energijo velik del stroškov gospodinjstev ter zato poziva države članice, naj okrepijo svoje politike v prid podpiranja energetske učinkovitosti gospodinjstev; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da predstavljajo stroški za električno energijo velik del stroškov gospodinjstev ter zato poziva države članice, naj okrepijo svoje politike v prid podpiranja energetske učinkovitosti gospodinjstev;

| 43. | poziva države članice, naj na podlagi ocene lokalnih razmer pripravijo posebne programe za brezdomce in naj posebne pozornosti ne namenijo le zagotavljanju začasnih nastanitev, temveč tudi stanovanjem in dolgoročni pomoči ranljivim osebam in marginaliziranim skupnostim; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj na podlagi ocene lokalnih razmer pripravijo posebne programe za brezdomce in naj posebne pozornosti ne namenijo le zagotavljanju začasnih nastanitev, temveč tudi stanovanjem in dolgoročni pomoči ranljivim osebam in marginaliziranim skupnostim;

Zaposlovanje mladih

| 44. | poudarja, da morajo biti vlaganja v zaposlovanje mladih med ključnimi elementi nacionalnih strategij na področju socialnih naložb; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da morajo biti vlaganja v zaposlovanje mladih med ključnimi elementi nacionalnih strategij na področju socialnih naložb;

| 45. | poziva države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, zlasti s preprečevanjem zgodnje opustitve šolanja, usposabljanja ali vajeništva (na primer z izvajanjem dvojnega sistema izobraževanja ali enako učinkovitega okvira) ter naj razvijejo celovite strategije za mlade, ki nimajo zaposlitve, se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, zlasti s preprečevanjem zgodnje opustitve šolanja, usposabljanja ali vajeništva (na primer z izvajanjem dvojnega sistema izobraževanja ali enako učinkovitega okvira) ter naj razvijejo celovite strategije za mlade, ki nimajo zaposlitve, se ne izobražujejo ali usposabljajo;

| 46. | poudarja, da bodo socialne naložbe v prid mladih, ki nimajo zaposlitve, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zmanjšale sedanje ekonomske izgube zaradi izključitve mladih iz trga dela, ki po ocenah Eurofounda znašajo 153 milijard EUR ali 1,2 % evropskega BDP; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bodo socialne naložbe v prid mladih, ki nimajo zaposlitve, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zmanjšale sedanje ekonomske izgube zaradi izključitve mladih iz trga dela, ki po ocenah Eurofounda znašajo 153 milijard EUR ali 1,2 % evropskega BDP;

| 47. | obžaluje, da sedanja politika socialnih naložb ne poudarja dovolj potrebe po tem, da bi sredstva prednostno namenili za dolgotrajno brezposelne, mlade brezposelne in starejše delavce, ki jim grozi dolgotrajna brezposelnost; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da sedanja politika socialnih naložb ne poudarja dovolj potrebe po tem, da bi sredstva prednostno namenili za dolgotrajno brezposelne, mlade brezposelne in starejše delavce, ki jim grozi dolgotrajna brezposelnost;

| 48. | ugotavlja, da se lahko socialne naložbe v mlade med drugim oblikujejo kot razvoj partnerstev med šolami, centri za usposabljanje ter lokalnimi ali regionalnimi podjetji, ki nudijo kvalitetno usmerjeno usposabljanje in visokokakovostne programe pripravništev za mlade, programov poklicnega usposabljanja v sodelovanju s podjetji ter mentorskih programov s sodelovanjem izkušenih zaposlenih, da se mlade pritegne in usposablja na delovnem mestu ali zanje zagotovi boljši prehod iz izobraževanja v poklicno življenje ter da se jih spodbuja k sodelovanju v družbi in k evropski, regionalni in mednarodni mobilnosti z nadaljnjimi prizadevanji za vzajemno priznavanje kvalifikacij in spretnosti; poudarja, da so lahko socialne naložbe tesno povezane z učinkovitimi spodbudami, kot so subvencije za zaposlovanje ali prispevki za socialno varnost za mlade, ki bodo zagotavljale dostojne življenjske in delovne razmere, da bi javne in zasebne delodajalce spodbudile k zaposlovanju mladih, vlaganju v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za mlade in v nadaljnje usposabljanje in nadgrajevanje njihovega znanja in spretnosti med zaposlitvijo ter podpiranju podjetništva med mladimi; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da se lahko socialne naložbe v mlade med drugim oblikujejo kot razvoj partnerstev med šolami, centri za usposabljanje ter lokalnimi ali regionalnimi podjetji, ki nudijo kvalitetno usmerjeno usposabljanje in visokokakovostne programe pripravništev za mlade, programov poklicnega usposabljanja v sodelovanju s podjetji ter mentorskih programov s sodelovanjem izkušenih zaposlenih, da se mlade pritegne in usposablja na delovnem mestu ali zanje zagotovi boljši prehod iz izobraževanja v poklicno življenje ter da se jih spodbuja k sodelovanju v družbi in k evropski, regionalni in mednarodni mobilnosti z nadaljnjimi prizadevanji za vzajemno priznavanje kvalifikacij in spretnosti; poudarja, da so lahko socialne naložbe tesno povezane z učinkovitimi spodbudami, kot so subvencije za zaposlovanje ali prispevki za socialno varnost za mlade, ki bodo zagotavljale dostojne življenjske in delovne razmere, da bi javne in zasebne delodajalce spodbudile k zaposlovanju mladih, vlaganju v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za mlade in v nadaljnje usposabljanje in nadgrajevanje njihovega znanja in spretnosti med zaposlitvijo ter podpiranju podjetništva med mladimi;

| 49. | poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje nacionalnih sistemov socialne varnosti, zlasti pokojninskih, in tako spodbujati mobilnost; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje nacionalnih sistemov socialne varnosti, zlasti pokojninskih, in tako spodbujati mobilnost;

| 50. | poudarja potrebo po statističnih informacijah v zvezi z brezposelnostjo mladih in izdatkov trga dela za mlade, ki bi bile primerljive med državami članicami; |
| --- | --- |

50.

poudarja potrebo po statističnih informacijah v zvezi z brezposelnostjo mladih in izdatkov trga dela za mlade, ki bi bile primerljive med državami članicami;

Ustvarjanje novih delovnih mest in trg dela

| 51. | opozarja, da utegnejo varčevalni ukrepi ogroziti kakovosti zaposlovanja, socialne zaščite in standardov zdravja in varnosti; zato poudarja, da bi jih morali pospremiti z ukrepi, usmerjenimi v vzdrževanje primernih standardov; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da utegnejo varčevalni ukrepi ogroziti kakovosti zaposlovanja, socialne zaščite in standardov zdravja in varnosti; zato poudarja, da bi jih morali pospremiti z ukrepi, usmerjenimi v vzdrževanje primernih standardov;

| 52. | poudarja pomen vpliva vseživljenjskega učenja na zmožnosti ljudi, da sodelujejo v družbi in na trgu dela do zakonsko določene upokojitvene starosti in še dlje, če si to želijo; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen vpliva vseživljenjskega učenja na zmožnosti ljudi, da sodelujejo v družbi in na trgu dela do zakonsko določene upokojitvene starosti in še dlje, če si to želijo;

| 53. | ponavlja svoj poziv državam članicam, naj sprejmejo in v svoje programe socialnih naložb vključijo ukrepe, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, na primer reforme davčnih obremenitev dela, ki spodbujajo zaposlovanje, pospešujejo in podpirajo samozaposlovanje in ustanavljanje novih podjetij, izboljšujejo okolje za poslovanje in olajšajo dostop do financiranja za MSP, preoblikujejo neformalno in neprijavljeno delo v redne zaposlitve, ustvarjajo spodbude za izboljšanje ravni zaposlenosti v najranljivejših družbenih skupinah, reformirajo trge dela, da so bolj prilagodljivi, dinamični in nediskriminatorni, ter naj vključijo prožno varnost in posodobijo plačni sistem, da bodo plače rasle sorazmerno s produktivnostjo; |
| --- | --- |

53.

ponavlja svoj poziv državam članicam, naj sprejmejo in v svoje programe socialnih naložb vključijo ukrepe, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, na primer reforme davčnih obremenitev dela, ki spodbujajo zaposlovanje, pospešujejo in podpirajo samozaposlovanje in ustanavljanje novih podjetij, izboljšujejo okolje za poslovanje in olajšajo dostop do financiranja za MSP, preoblikujejo neformalno in neprijavljeno delo v redne zaposlitve, ustvarjajo spodbude za izboljšanje ravni zaposlenosti v najranljivejših družbenih skupinah, reformirajo trge dela, da so bolj prilagodljivi, dinamični in nediskriminatorni, ter naj vključijo prožno varnost in posodobijo plačni sistem, da bodo plače rasle sorazmerno s produktivnostjo;

| 54. | poudarja, da je treba izkoristiti potencial za ustvarjanje novih delovnih mest v inovativnih sektorjih v Obzorju 2020, kot so trajnostno brezogljično gospodarstvo, zdravstvo in socialno varstvo ter digitalni, kulturni in ustvarjalni sektorji, ki bi jih bilo treba podpirati z ustreznimi vlaganji v nova znanja in instrumenti za socialne naložbe, pri čemer je treba izkoristiti koncept pametne specializacije, da bi prednosti na področju raziskav in inovacij uskladili z razvojem na trgu; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba izkoristiti potencial za ustvarjanje novih delovnih mest v inovativnih sektorjih v Obzorju 2020, kot so trajnostno brezogljično gospodarstvo, zdravstvo in socialno varstvo ter digitalni, kulturni in ustvarjalni sektorji, ki bi jih bilo treba podpirati z ustreznimi vlaganji v nova znanja in instrumenti za socialne naložbe, pri čemer je treba izkoristiti koncept pametne specializacije, da bi prednosti na področju raziskav in inovacij uskladili z razvojem na trgu;

| 55. | ugotavlja, da spoštovanje načela prožne varnosti delavcem omogoča ustrezno socialno zaščito in dostop do usposabljanje ter poklicnega razvoja, saj omogoča pridobitev novih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da spoštovanje načela prožne varnosti delavcem omogoča ustrezno socialno zaščito in dostop do usposabljanje ter poklicnega razvoja, saj omogoča pridobitev novih znanj in spretnosti;

Socialno podjetništvo

| 56. | pozdravlja osredotočenost na socialno podjetništvo in dostop do mikrofinanciranja, na primer za ranljive skupine; poudarja, da so to ključni elementi v kontekstu socialnih naložb, saj ne omogočajo le ustvarjanja novih trajnostnih delovnih mest ter razvoja socialnega in solidarnega gospodarstva, temveč omogočajo tudi, da socialna podjetja ustvarjajo dobiček in ga ponovno vlagajo; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja osredotočenost na socialno podjetništvo in dostop do mikrofinanciranja, na primer za ranljive skupine; poudarja, da so to ključni elementi v kontekstu socialnih naložb, saj ne omogočajo le ustvarjanja novih trajnostnih delovnih mest ter razvoja socialnega in solidarnega gospodarstva, temveč omogočajo tudi, da socialna podjetja ustvarjajo dobiček in ga ponovno vlagajo;

| 57. | poudarja, da je treba glede na pričakovano življenjsko dobo zagotoviti aktivno in zdravo staranje, dati več poudarka preventivi in rehabilitaciji, da se zmanjšajo ali odložijo pojavi oslabelosti, funkcionalne oviranosti in invalidnosti ter da se jih zaustavi ali ublaži; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba glede na pričakovano življenjsko dobo zagotoviti aktivno in zdravo staranje, dati več poudarka preventivi in rehabilitaciji, da se zmanjšajo ali odložijo pojavi oslabelosti, funkcionalne oviranosti in invalidnosti ter da se jih zaustavi ali ublaži;

| 58. | obžaluje, da sporočilo ne poudarja pomembne vloge programa Grundtvig pri preprečevanju revščine in socialne izključenosti ter pri spodbujanju socialnih naložb; poziva Komisijo, naj poveča osveščenost o možnostih v zvezi s programi vseživljenjskega učenja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter države članice, naj izboljšajo kakovost in dostop; |
| --- | --- |

58.

obžaluje, da sporočilo ne poudarja pomembne vloge programa Grundtvig pri preprečevanju revščine in socialne izključenosti ter pri spodbujanju socialnih naložb; poziva Komisijo, naj poveča osveščenost o možnostih v zvezi s programi vseživljenjskega učenja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter države članice, naj izboljšajo kakovost in dostop;

| 59. | poudarja pomembno vlogo finančnih instrumentov EU in Evropskega sklada za socialno podjetništvo pri izboljšanju dostopa do finančnih trgov za socialna podjetja; |
| --- | --- |

59.

poudarja pomembno vlogo finančnih instrumentov EU in Evropskega sklada za socialno podjetništvo pri izboljšanju dostopa do finančnih trgov za socialna podjetja;

| 60. | poziva Komisijo, naj preuči uvedbo skupnega evropskega okvira za objavo podatkov, ki bi zagotovil pregledne informacije o vlaganjih v socialna podjetja v državah članicah ter spodbudil medsebojni pritisk; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj preuči uvedbo skupnega evropskega okvira za objavo podatkov, ki bi zagotovil pregledne informacije o vlaganjih v socialna podjetja v državah članicah ter spodbudil medsebojni pritisk;

| 61. | Poudarja, da bi morala biti družbena odgovornost gospodarskih družb osredotočena tako na okoljske kot na socialne standarde, da se zagotovi odgovorno ravnanje gospodarskih družb; |
| --- | --- |

61.

Poudarja, da bi morala biti družbena odgovornost gospodarskih družb osredotočena tako na okoljske kot na socialne standarde, da se zagotovi odgovorno ravnanje gospodarskih družb;

Vidik spola

| 62. | pozdravlja dejstvo, da je vidik spola vključen v sporočilo Komisije o strategijah socialnih naložb; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja dejstvo, da je vidik spola vključen v sporočilo Komisije o strategijah socialnih naložb;

| 63. | poudarja, da ima zagotavljanje kakovostnega otroškega varstva in podobnih storitev odločilno vlogo, saj ženskam omogoča vstopanje na trg dela in zaposlitev za poln delovni čas; poziva države članice, naj v zadostni meri organizirajo otroško varstvo in podobne storitve, da bi obema staršema omogočile udeležbo na trgu dela, toliko bolj, ker se države članice zelo razlikujejo po razpoložljivosti mest v otroških vrtcih; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da ima zagotavljanje kakovostnega otroškega varstva in podobnih storitev odločilno vlogo, saj ženskam omogoča vstopanje na trg dela in zaposlitev za poln delovni čas; poziva države članice, naj v zadostni meri organizirajo otroško varstvo in podobne storitve, da bi obema staršema omogočile udeležbo na trgu dela, toliko bolj, ker se države članice zelo razlikujejo po razpoložljivosti mest v otroških vrtcih;

| 64. | pridružuje se pozivu Komisije državam članicam, naj vlagajo v storitve, kot so cenovno dostopno, celodnevno in visokokakovostno otroško varstvo, celodnevna šola, oskrba za ostarele in podpora za neformalne poklicne poti, ki pripomorejo k spodbujanju enakosti spolov, podpirajo boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem za moške in ženske (vključno z očetovskim dopustom za moške) ter ustvarjajo okvir, ki omogoča vstop ali ponoven vstop na trg dela; ter naj zagotovijo enako plačilo za enako delo moških in žensk; |
| --- | --- |

64.

pridružuje se pozivu Komisije državam članicam, naj vlagajo v storitve, kot so cenovno dostopno, celodnevno in visokokakovostno otroško varstvo, celodnevna šola, oskrba za ostarele in podpora za neformalne poklicne poti, ki pripomorejo k spodbujanju enakosti spolov, podpirajo boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem za moške in ženske (vključno z očetovskim dopustom za moške) ter ustvarjajo okvir, ki omogoča vstop ali ponoven vstop na trg dela; ter naj zagotovijo enako plačilo za enako delo moških in žensk;

| 65. | ponovno poudarja pomen izobraževalnih sistemov, ki upoštevajo vidik spola in otrokom omogočajo, da odkrivajo svoje talente ter na ta način dolgoročno preprečujejo segregacijo po spolu na trgu dela; |
| --- | --- |

65.

ponovno poudarja pomen izobraževalnih sistemov, ki upoštevajo vidik spola in otrokom omogočajo, da odkrivajo svoje talente ter na ta način dolgoročno preprečujejo segregacijo po spolu na trgu dela;

| 66. | poziva države članice, naj spoštujejo in spodbujajo enakost med spoloma v svojih nacionalnih politikah in nacionalnih reformnih programih; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj spoštujejo in spodbujajo enakost med spoloma v svojih nacionalnih politikah in nacionalnih reformnih programih;

Skladi EU

| 67. | poudarja ključno vlogo, ki jo ima kohezijska politika in strukturni skladi pri spodbujanju socialnih naložb; v zvezi s tem poudarja pomemben prispevek Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pri preprečevanju revščine med delavci, ki jih je prizadela kriza ter Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress pri podpiranju podjetništva prek usposabljanja, preusposabljanja in ukrepov za delavce, da bi jih ponovno vključili v delo; |
| --- | --- |

67.

poudarja ključno vlogo, ki jo ima kohezijska politika in strukturni skladi pri spodbujanju socialnih naložb; v zvezi s tem poudarja pomemben prispevek Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pri preprečevanju revščine med delavci, ki jih je prizadela kriza ter Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress pri podpiranju podjetništva prek usposabljanja, preusposabljanja in ukrepov za delavce, da bi jih ponovno vključili v delo;

| 68. | poudarja, da bi se morali strukturni skladi osredotočiti na prednostna področja, ki bi imela jasen vpliv na rast in delovna mesta, pa tudi na kohezijsko politiko, kakor je bilo predlagano; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da bi se morali strukturni skladi osredotočiti na prednostna področja, ki bi imela jasen vpliv na rast in delovna mesta, pa tudi na kohezijsko politiko, kakor je bilo predlagano;

| 69. | poudarja, da bi se moral Evropski socialni sklad jasneje usmeriti k aktivnim ukrepom, ki bi dejansko ustrezala potrebam delodajalcev; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da bi se moral Evropski socialni sklad jasneje usmeriti k aktivnim ukrepom, ki bi dejansko ustrezala potrebam delodajalcev;

| 70. | pozdravlja poudarek Komisije, ki ga je ta namenila Evropskemu socialnemu skladu kot glavnemu instrumentu za spodbujanje socialnih naložb; s tem v zvezi odločno zagovarja, da je treba vsaj 25 % sredstev kohezijske politike dodeliti Evropskemu socialnemu skladu, 20 % sredstev tega sklada v vsaki državi članici pa spodbujanju socialne vključitve in boja proti revščini; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja poudarek Komisije, ki ga je ta namenila Evropskemu socialnemu skladu kot glavnemu instrumentu za spodbujanje socialnih naložb; s tem v zvezi odločno zagovarja, da je treba vsaj 25 % sredstev kohezijske politike dodeliti Evropskemu socialnemu skladu, 20 % sredstev tega sklada v vsaki državi članici pa spodbujanju socialne vključitve in boja proti revščini;

| 71. | poziva države članice, naj zagotovijo, da večletni finančni okvir 2014–2020 vsebuje ustrezne proračunske vire za spodbujanje in podporo socialnih naložb v EU; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice, naj zagotovijo, da večletni finančni okvir 2014–2020 vsebuje ustrezne proračunske vire za spodbujanje in podporo socialnih naložb v EU;

| 72. | poziva, naj se 6 milijard EUR za pobudo za zaposlovanje mladih nameni v prvih letih večletnega finančnega okvira, da se razreši vprašanje brezposelnosti mladih in čim prej uporabi jamstvo za mlade; poudarja, da Mednarodna organizacija dela stroške izvajanja jamstev za mlade v euroobmočju ocenjuje na 21 milijard EUR in zato poziva, naj se v okviru revizije večletnega finančnega okvira znesek poveča; pozdravlja, da so skupino upravičencev do jamstva za mlade razširili do 30. leta; |
| --- | --- |

72.

poziva, naj se 6 milijard EUR za pobudo za zaposlovanje mladih nameni v prvih letih večletnega finančnega okvira, da se razreši vprašanje brezposelnosti mladih in čim prej uporabi jamstvo za mlade; poudarja, da Mednarodna organizacija dela stroške izvajanja jamstev za mlade v euroobmočju ocenjuje na 21 milijard EUR in zato poziva, naj se v okviru revizije večletnega finančnega okvira znesek poveča; pozdravlja, da so skupino upravičencev do jamstva za mlade razširili do 30. leta;

| 73. | pozdravlja pobudo Komisije, naj preuči uporabo novih finančnih instrumentov, da se poveča finančni vzvod javnih socialnih naložb; poziva Komisijo, naj predloži bolj podroben predlog v zvezi s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja pobudo Komisije, naj preuči uporabo novih finančnih instrumentov, da se poveča finančni vzvod javnih socialnih naložb; poziva Komisijo, naj predloži bolj podroben predlog v zvezi s tem vprašanjem;

Socialna razsežnost EMU

| 74. | meni, da proračunske discipline v euroobmočju ne gre meriti samo s fiskalnimi in makroekonomskimi referenčnimi vrednostmi, temveč to dopolniti in ustrezno uravnovesiti tudi z referenčnimi vrednostmi na področju zaposlovanja in sociale ter poročili o napredku na področju strukturnih reform, da se zagotovi ustrezna in učinkovita raven socialnih naložb in s tem zagotovi dolgoročna vzdržnost socialnega modela Evropske unije; |
| --- | --- |

74.

meni, da proračunske discipline v euroobmočju ne gre meriti samo s fiskalnimi in makroekonomskimi referenčnimi vrednostmi, temveč to dopolniti in ustrezno uravnovesiti tudi z referenčnimi vrednostmi na področju zaposlovanja in sociale ter poročili o napredku na področju strukturnih reform, da se zagotovi ustrezna in učinkovita raven socialnih naložb in s tem zagotovi dolgoročna vzdržnost socialnega modela Evropske unije;

| 75. | poziva Komisijo, naj pri preučevanju, kako okrepiti socialno razsežnost resnične gospodarske in monetarne unije, obravnava potrebe držav članic pri javnih naložbah, predvsem za socialne in izobraževalne cilje v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj pri preučevanju, kako okrepiti socialno razsežnost resnične gospodarske in monetarne unije, obravnava potrebe držav članic pri javnih naložbah, predvsem za socialne in izobraževalne cilje v okviru strategije Evropa 2020;

| 76. | poudarja, da bi moral socialni pakt za Evropo spodbujati:






  — | ustanovitev evropskega gospodarskega upravljanja je treba dopolniti z izboljšanim socialnim upravljanjem, ki v celoti spoštuje avtonomnost socialnih partnerjev in pomembnost socialnega in tristranskega dialoga; |
| --- | --- | --- |

76.

poudarja, da bi moral socialni pakt za Evropo spodbujati:

—

ustanovitev evropskega gospodarskega upravljanja je treba dopolniti z izboljšanim socialnim upravljanjem, ki v celoti spoštuje avtonomnost socialnih partnerjev in pomembnost socialnega in tristranskega dialoga;

| — | opredelitev instrumentov za čimprejšnjo uvedbo evropskih jamstev za mlade, okvir za kakovost za pripravništvo in vajeništvo, dostojne in dostopne javne storitve, dostojne plače in zagotovljene nacionalne minimalne plače, ki preprečuje revščino zaposlenih, socialno zaščito in prenosljivost pokojninskih pravic, dostop do cenovno dosegljivih in ustreznih socialnih stanovanj; socialni prag, ki zagotavlja enak dostop do bistvenih zdravstvenih storitev ne glede na dohodke; izvajanje socialnega protokola za zaščito temeljnih pravic in pravic delavcev, enako plačilo in enake pravice za enakovredno delo delavk in delavcev, prenovljeno strategijo na področju zdravja in varnosti; |
| --- | --- |

—

opredelitev instrumentov za čimprejšnjo uvedbo evropskih jamstev za mlade, okvir za kakovost za pripravništvo in vajeništvo, dostojne in dostopne javne storitve, dostojne plače in zagotovljene nacionalne minimalne plače, ki preprečuje revščino zaposlenih, socialno zaščito in prenosljivost pokojninskih pravic, dostop do cenovno dosegljivih in ustreznih socialnih stanovanj; socialni prag, ki zagotavlja enak dostop do bistvenih zdravstvenih storitev ne glede na dohodke; izvajanje socialnega protokola za zaščito temeljnih pravic in pravic delavcev, enako plačilo in enake pravice za enakovredno delo delavk in delavcev, prenovljeno strategijo na področju zdravja in varnosti;

| — | novo zakonodajno pobudo v zvezi s pravico nacionalnih parlamentov, da zahtevajo zakonodajno pobudo Komisije v obliki „zelene karte“ na podlagi člena 352 Pogodbe; |
| --- | --- |

—

novo zakonodajno pobudo v zvezi s pravico nacionalnih parlamentov, da zahtevajo zakonodajno pobudo Komisije v obliki „zelene karte“ na podlagi člena 352 Pogodbe;

| — | nove pravice nacionalnih parlamentov, da zahtevajo zakonodajno pobudo Komisije v obliki „zelene karte“ na podlagi spremembe Pogodbe; |
| --- | --- |

—

nove pravice nacionalnih parlamentov, da zahtevajo zakonodajno pobudo Komisije v obliki „zelene karte“ na podlagi spremembe Pogodbe;

| — | zagotavljanje ustreznih virov za socialne naložbe, vključno z 25 % sredstev kohezijske politike za Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ustreznih virov za socialne naložbe, vključno z 25 % sredstev kohezijske politike za Evropski socialni sklad;

| 77. | poziva države članice, naj razširijo uporabo načela okrepljenega sodelovanja na socialno politiko in politiko zaposlovanja, kadar manjšina neupravičeno onemogoča nujno potrebni napredek; |
| --- | --- |

77.

poziva države članice, naj razširijo uporabo načela okrepljenega sodelovanja na socialno politiko in politiko zaposlovanja, kadar manjšina neupravičeno onemogoča nujno potrebni napredek;

o

o o

| 78. | naroči svojemu predsedniku naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

78.

naroči svojemu predsedniku naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  UL L 59, 2.3.2013, str. 5.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0053.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0260.

(4)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 87.

(5)  UL C 248, 25.8.2011, str. 130.

(6)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 57.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0224.

(8)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 6.

(9)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0092.

(11)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 65.

(12)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 11.

(13)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 112.

(14)  Poročilo A7-0250/2012 Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve Parlamenta.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0429.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0050.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0419.

(18)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-28_sl.htm.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/79

---

P7_TA(2013)0267

Regionalna politika kot del širših shem državne pomoči

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o regionalni politiki kot delu širših shem državne pomoči (2013/2104(INI))

(2016/C 065/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter opredeljujejo finančne strukturne instrumente za uresničevanje tega cilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter opredeljujejo finančne strukturne instrumente za uresničevanje tega cilja,

| — | ob upoštevanju člena 107(3)(a) in (c) PDEU, ki določa upravičenost do državne pomoči na regionalni ravni za pospeševanje gospodarskega razvoja za nekatera območja v Evropski uniji z omejenimi možnostmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 107(3)(a) in (c) PDEU, ki določa upravičenost do državne pomoči na regionalni ravni za pospeševanje gospodarskega razvoja za nekatera območja v Evropski uniji z omejenimi možnostmi,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (COM(2012)0496), kot je bil spremenjen s COM(2013)0146, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (COM(2012)0496), kot je bil spremenjen s COM(2013)0146,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij št. 2232/2012 z dne 1. februarja 2013 o smernicah za državno regionalno pomoč za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij št. 2232/2012 z dne 1. februarja 2013 o smernicah za državno regionalno pomoč za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora INT/653 z dne 26. marca 2013 o notranjem trgu in državni pomoči za regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora INT/653 z dne 26. marca 2013 o notranjem trgu in državni pomoči za regije,

| — | ob upoštevanju smernic Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. maja 2012 z naslovom „Posodobitev področja državnih pomoči EU“ (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. maja 2012 z naslovom „Posodobitev področja državnih pomoči EU“ (COM(2012)0209),

| — | ob upoštevanju odločbe Komisije C(2012)7542 v zadevi SA 33243 Jornal da Madeira, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe Komisije C(2012)7542 v zadevi SA 33243 Jornal da Madeira,

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije z naslovom „Dokument služb GD za konkurenco, ki vsebuje osnutek smernic o državni regionalni pomoči za obdobje 2014–2020“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije z naslovom „Dokument služb GD za konkurenco, ki vsebuje osnutek smernic o državni regionalni pomoči za obdobje 2014–2020“ (3),

| — | ob upoštevanju točke 57 sklepov Evropskega sveta o večletnem finančnem okviru z dne 7. in 8. februarja 2013 (Regionalna pomoč) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke 57 sklepov Evropskega sveta o večletnem finančnem okviru z dne 7. in 8. februarja 2013 (Regionalna pomoč) (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije iz leta 1998 državam članicam o povezavah med regionalno politiko in politiko konkurence – okrepitev koncentracije in medsebojne usklajenosti (COM(1998)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije iz leta 1998 državam članicam o povezavah med regionalno politiko in politiko konkurence – okrepitev koncentracije in medsebojne usklajenosti (COM(1998)0673),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v združenih zadevah T-443/08 in T-455/08T: Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig/Halle proti Komisiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v združenih zadevah T-443/08 in T-455/08T: Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig/Halle proti Komisiji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0204/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0204/2013),

| A. | ker Komisija izvaja proces posodabljanja državne pomoči, katerega cilji so spodbujanje rasti, osredotočenje na najpomembnejša področja ter poenostavitev, racionalizacija in pospešitev izvajanja ustreznih pravil; |
| --- | --- |

A.

ker Komisija izvaja proces posodabljanja državne pomoči, katerega cilji so spodbujanje rasti, osredotočenje na najpomembnejša področja ter poenostavitev, racionalizacija in pospešitev izvajanja ustreznih pravil;

| B. | ker pravna podlaga za nove predloge, kot je določena v členu 109 PDEU, predvideva le posvetovanje s Parlamentom, ne pa rednega zakonodajnega postopka; ker Parlament pri sprejemanju smernic o državni pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020 nima besede; |
| --- | --- |

B.

ker pravna podlaga za nove predloge, kot je določena v členu 109 PDEU, predvideva le posvetovanje s Parlamentom, ne pa rednega zakonodajnega postopka; ker Parlament pri sprejemanju smernic o državni pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020 nima besede;

| C. | ker redni zakonodajni postopek v zvezi z zakonodajnim svežnjem kohezijske politike o evropskih strukturnih in investicijskih skladih za obdobje 2014–2020 še ni zaključen; |
| --- | --- |

C.

ker redni zakonodajni postopek v zvezi z zakonodajnim svežnjem kohezijske politike o evropskih strukturnih in investicijskih skladih za obdobje 2014–2020 še ni zaključen;

| D. | ker so najpogostejše oblike programov državne podpore nepovratna sredstva in subvencije, davčne olajšave, opustitve, spodbudne nagrade, ugodna posojila, jamstva, ugodne posojilne obrestne mere in kapitalska udeležba, ki jih podeljujejo nacionalne, regionalne in lokalne uprave ter subjekti pod javnim nadzorom in se dodeljujejo prek vse večjega števila oblik javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

D.

ker so najpogostejše oblike programov državne podpore nepovratna sredstva in subvencije, davčne olajšave, opustitve, spodbudne nagrade, ugodna posojila, jamstva, ugodne posojilne obrestne mere in kapitalska udeležba, ki jih podeljujejo nacionalne, regionalne in lokalne uprave ter subjekti pod javnim nadzorom in se dodeljujejo prek vse večjega števila oblik javno-zasebnih partnerstev;

| E. | ker se na regionalni, sektorski ali horizontalni ravni uporablja veliko pravil in smernic o državni pomoči, odločitev o vrsti uporabljene pomoči pa je do neke mere prepuščena državam članicam; |
| --- | --- |

E.

ker se na regionalni, sektorski ali horizontalni ravni uporablja veliko pravil in smernic o državni pomoči, odločitev o vrsti uporabljene pomoči pa je do neke mere prepuščena državam članicam;

| F. | ker je po mnenju Komisije namen smernic o regionalni pomoči spodbujati konkurenčen in usklajen enotni trg, obenem pa kar se da zmanjšati učinke izkrivljanja pomoči; |
| --- | --- |

F.

ker je po mnenju Komisije namen smernic o regionalni pomoči spodbujati konkurenčen in usklajen enotni trg, obenem pa kar se da zmanjšati učinke izkrivljanja pomoči;

| G. | ker bi si pri državni pomoči morali prizadevati za ravnovesje in dopolnjevanje s cilji drugih politik EU, zlasti kohezijske; |
| --- | --- |

G.

ker bi si pri državni pomoči morali prizadevati za ravnovesje in dopolnjevanje s cilji drugih politik EU, zlasti kohezijske;

| H. | ker sta uporaba in razlaga pravil o državni pomoči zelo odvisni tudi od sodne prakse Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker sta uporaba in razlaga pravil o državni pomoči zelo odvisni tudi od sodne prakse Sodišča Evropske unije;

| I. | ker je eden od splošnih predhodnih pogojev, določenih v osnutku sklopa predpisov za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020, obstoj mehanizma, ki bi zagotavljal učinkovito izvajanje in uporabo državne pomoči EU; |
| --- | --- |

I.

ker je eden od splošnih predhodnih pogojev, določenih v osnutku sklopa predpisov za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020, obstoj mehanizma, ki bi zagotavljal učinkovito izvajanje in uporabo državne pomoči EU;

| J. | ker po navedbah Računskega sodišča v poročilu „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“ (5) naknadni učinek državne pomoči in njenega nadzora na države članice, regije in lokalne organe ter na podjetja, trge in celotno gospodarstvo ni zadostno ocenjen; |
| --- | --- |

J.

ker po navedbah Računskega sodišča v poročilu „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“ (5) naknadni učinek državne pomoči in njenega nadzora na države članice, regije in lokalne organe ter na podjetja, trge in celotno gospodarstvo ni zadostno ocenjen;

| K. | ker imajo upravičenci v zvezi s pravili o državni pomoči ali pravili kohezijske politike največ pomislekov o upravni obremenitvi; |
| --- | --- |

K.

ker imajo upravičenci v zvezi s pravili o državni pomoči ali pravili kohezijske politike največ pomislekov o upravni obremenitvi;

Usklajevanje pravil o državni pomoči s kohezijsko politiko

| 1. | pozdravlja osnutek smernic Komisije o regionalni pomoči za obdobje 2014–2020 kot sestavni del programa za posodobitev področja državnih pomoči; ponovno izraža podporo pristopu, pri katerem pravila o skladnosti za oceno državne pomoči temeljijo na skupnih načelih ter so v uredbi o splošnih skupinskih izjemah (6) in različnih smernicah usklajena; podpira uvedbo enostavnejših, predvidljivih in učinkovitejših pravil o nadzoru in izvrševanju državnih pomoči, ki bodo temeljila na poglobljenih gospodarskih analizah; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja osnutek smernic Komisije o regionalni pomoči za obdobje 2014–2020 kot sestavni del programa za posodobitev področja državnih pomoči; ponovno izraža podporo pristopu, pri katerem pravila o skladnosti za oceno državne pomoči temeljijo na skupnih načelih ter so v uredbi o splošnih skupinskih izjemah (6) in različnih smernicah usklajena; podpira uvedbo enostavnejših, predvidljivih in učinkovitejših pravil o nadzoru in izvrševanju državnih pomoči, ki bodo temeljila na poglobljenih gospodarskih analizah;

| 2. | meni, da je izvajanje kohezijske politike in pravil o programih državne pomoči za okrepitev lokalnih in regionalnih naložb in javno-zasebnih partnerstev osrednjega pomena za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, regionalnega in lokalnega razvoja, pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter za ustvarjanje delovnih mest; vendar ima pomisleke glede tega, ali so pravila o državni pomoči skladna z izvajanjem evropskih strukturnih in investicijskih skladov; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo posodabljanje državne pomoči skladno s predpisi o strukturnih skladih 2014–2020, tako da območja, ki sodijo v isto kategorijo kohezijske politike, ne bodo različno obravnavana; |
| --- | --- |

2.

meni, da je izvajanje kohezijske politike in pravil o programih državne pomoči za okrepitev lokalnih in regionalnih naložb in javno-zasebnih partnerstev osrednjega pomena za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, regionalnega in lokalnega razvoja, pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter za ustvarjanje delovnih mest; vendar ima pomisleke glede tega, ali so pravila o državni pomoči skladna z izvajanjem evropskih strukturnih in investicijskih skladov; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo posodabljanje državne pomoči skladno s predpisi o strukturnih skladih 2014–2020, tako da območja, ki sodijo v isto kategorijo kohezijske politike, ne bodo različno obravnavana;

| 3. | obžaluje, da člen 109 PDEU, ki je pravna podlaga za pooblastitveno uredbo, posredno pa tudi za uredbo o splošnih skupinskih izjemah, predvideva le posvetovanje s Parlamentom in ne soodločanja; meni, da tak demokratični deficit ni dopusten, in predlaga, da čim prej odpravi z medinstitucionalno ureditvijo na področju konkurenčne politike ter popravi s prihodnjimi spremembami Pogodbe; poudarja, da načrt Komisije za poglobljeno ekonomsko in monetarno unijo predvideva predloge za spremembo Pogodbe do leta 2014; meni, da bi moral tovrstni predlog med drugim zajemati poseben predlog za spremembo člena 109 PDEU, da bi uredbe, navedene v njem, sprejemali po rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da člen 109 PDEU, ki je pravna podlaga za pooblastitveno uredbo, posredno pa tudi za uredbo o splošnih skupinskih izjemah, predvideva le posvetovanje s Parlamentom in ne soodločanja; meni, da tak demokratični deficit ni dopusten, in predlaga, da čim prej odpravi z medinstitucionalno ureditvijo na področju konkurenčne politike ter popravi s prihodnjimi spremembami Pogodbe; poudarja, da načrt Komisije za poglobljeno ekonomsko in monetarno unijo predvideva predloge za spremembo Pogodbe do leta 2014; meni, da bi moral tovrstni predlog med drugim zajemati poseben predlog za spremembo člena 109 PDEU, da bi uredbe, navedene v njem, sprejemali po rednem zakonodajnem postopku;

| 4. | spodbuja Komisijo, naj na področju politike konkurence še najprej izdaja nezavezujoče smernice, predvsem o državni pomoči, pri tem pa naj ustrezno upošteva sodno prakso Sodišča ter tako zainteresiranim stranem zagotovi nekaj pravne varnosti; |
| --- | --- |

4.

spodbuja Komisijo, naj na področju politike konkurence še najprej izdaja nezavezujoče smernice, predvsem o državni pomoči, pri tem pa naj ustrezno upošteva sodno prakso Sodišča ter tako zainteresiranim stranem zagotovi nekaj pravne varnosti;

| 5. | poudarja, da je osnovna naloga državne pomoči zagotoviti enake konkurenčne pogoje na konkurenčnem in skladnem notranjem trgu; v celoti podpira krovni cilj programa za posodobitev področja državnih pomoči, da se pravila o državni pomoči prilagodijo potrebi po spodbujanju gospodarske rasti v EU; ugotavlja, da je zlasti pomembno spodbujati gospodarsko rast v najbolj prikrajšanih regijah EU, pri tem pa čim bolj zmanjšati učinke izkrivljanja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je osnovna naloga državne pomoči zagotoviti enake konkurenčne pogoje na konkurenčnem in skladnem notranjem trgu; v celoti podpira krovni cilj programa za posodobitev področja državnih pomoči, da se pravila o državni pomoči prilagodijo potrebi po spodbujanju gospodarske rasti v EU; ugotavlja, da je zlasti pomembno spodbujati gospodarsko rast v najbolj prikrajšanih regijah EU, pri tem pa čim bolj zmanjšati učinke izkrivljanja na notranjem trgu;

| 6. | poudarja, da morajo pravila o državni pomoči in cilji kohezijske politike prispevati k boljšim razmeram v manj razvitih regijah in na najbolj prikrajšanih območjih ter da mora proces posodabljanja državne pomoči odražati cilje kohezije po vsej EU: prispevati mora k trajnostnemu razvoju regij in povečati blaginjo v njih; meni, da je treba pravila konkurence posodobiti ob popolnem poznavanju njihovega vpliva na podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morajo pravila o državni pomoči in cilji kohezijske politike prispevati k boljšim razmeram v manj razvitih regijah in na najbolj prikrajšanih območjih ter da mora proces posodabljanja državne pomoči odražati cilje kohezije po vsej EU: prispevati mora k trajnostnemu razvoju regij in povečati blaginjo v njih; meni, da je treba pravila konkurence posodobiti ob popolnem poznavanju njihovega vpliva na podnacionalni ravni;

| 7. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo z državno pomočjo spodbujala pametna, trajnostna in vključujoča rast, in sicer popolnoma skladno z verodostojnimi strategijami dolgoročne javnofinančne konsolidacije; predlaga Komisiji, naj pri pripravi priporočil za posamezne države bolj upošteva povezave med politikami državne pomoči in proračunskim nadzorom, države članice pa poziva, naj te povezave upoštevajo pri oblikovanju svojih programov za stabilnost in konvergenco in nacionalnih programov reform; poudarja, da je treba poenostaviti pravila, državno pomoč pa zmanjšati ter jo zasnovati bolj namensko; ob tem je treba upoštevati, da mora biti državna pomoč izjema, ne pravilo; poudarja, da je treba preprečiti tekmovanje držav članic v podeljevanju subvencij, še posebej v teh časih proračunskih omejitev v vsej EU; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo z državno pomočjo spodbujala pametna, trajnostna in vključujoča rast, in sicer popolnoma skladno z verodostojnimi strategijami dolgoročne javnofinančne konsolidacije; predlaga Komisiji, naj pri pripravi priporočil za posamezne države bolj upošteva povezave med politikami državne pomoči in proračunskim nadzorom, države članice pa poziva, naj te povezave upoštevajo pri oblikovanju svojih programov za stabilnost in konvergenco in nacionalnih programov reform; poudarja, da je treba poenostaviti pravila, državno pomoč pa zmanjšati ter jo zasnovati bolj namensko; ob tem je treba upoštevati, da mora biti državna pomoč izjema, ne pravilo; poudarja, da je treba preprečiti tekmovanje držav članic v podeljevanju subvencij, še posebej v teh časih proračunskih omejitev v vsej EU;

| 8. | meni, da je lahko regionalna pomoč učinkovita le, če se uporablja varčno in sorazmerno ter se osredotoči na najbolj prikrajšane regije EU, ki jo tudi najbolj potrebujejo; poudarja, da pomoč strukturni prispeva k regionalnemu razvoju, predvsem v sedanji globoki gospodarski krizi; poziva Komisijo, naj prizna, da merilo krize („resna motnja v gospodarstvu države članice“) še vedno velja tako v realnem gospodarstvu kot v finančnem sektorju, ter naj razjasni in standardizira merila za to oceno; |
| --- | --- |

8.

meni, da je lahko regionalna pomoč učinkovita le, če se uporablja varčno in sorazmerno ter se osredotoči na najbolj prikrajšane regije EU, ki jo tudi najbolj potrebujejo; poudarja, da pomoč strukturni prispeva k regionalnemu razvoju, predvsem v sedanji globoki gospodarski krizi; poziva Komisijo, naj prizna, da merilo krize („resna motnja v gospodarstvu države članice“) še vedno velja tako v realnem gospodarstvu kot v finančnem sektorju, ter naj razjasni in standardizira merila za to oceno;

| 9. | se zaveda, da obstaja možnost prekrivanja med strukturnimi skladi kohezijske politike in državno pomočjo podjetjem; poudarja, da znaten del izdatkov iz kohezijske politike EU v obdobju 2014–2020 sodi v okvir uredbe o splošnih skupinskih izjemah, pri tem pa niso relevantne samo smernice o državni pomoči na regionalni ravni, marveč tudi druge horizontalne ali sektorske smernice; opominja, da morajo biti vsi ti instrumenti državne pomoči skladni med seboj in s cilji kohezijske politike ter da bi moral biti končni cilj vseh teh pravil zagotoviti učinkovito porabo javnega denarja in spodbujanje rasti; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da obstaja možnost prekrivanja med strukturnimi skladi kohezijske politike in državno pomočjo podjetjem; poudarja, da znaten del izdatkov iz kohezijske politike EU v obdobju 2014–2020 sodi v okvir uredbe o splošnih skupinskih izjemah, pri tem pa niso relevantne samo smernice o državni pomoči na regionalni ravni, marveč tudi druge horizontalne ali sektorske smernice; opominja, da morajo biti vsi ti instrumenti državne pomoči skladni med seboj in s cilji kohezijske politike ter da bi moral biti končni cilj vseh teh pravil zagotoviti učinkovito porabo javnega denarja in spodbujanje rasti;

| 10. | poudarja, da je uredba o splošnih skupinskih izjemah pomembna za ves proces posodabljanja državne pomoči, saj bi mogle skupinske izjeme glede obveznosti poročanja pri nekaterih vrstah pomoči močno zmanjšati upravno breme držav članic, tako da bo Komisija lahko svoje vire uporabila pri tistih primerih, kjer utegne priti do večjega izkrivljanja, in bo svoje dejavnosti izvrševanja bolje razvrstila po prednosti; meni, da bi morala Komisija novi osnutek uredbe o splošnih skupinskih izjemah in nabor skupnih načel objaviti pred posebnimi smernicami; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je uredba o splošnih skupinskih izjemah pomembna za ves proces posodabljanja državne pomoči, saj bi mogle skupinske izjeme glede obveznosti poročanja pri nekaterih vrstah pomoči močno zmanjšati upravno breme držav članic, tako da bo Komisija lahko svoje vire uporabila pri tistih primerih, kjer utegne priti do večjega izkrivljanja, in bo svoje dejavnosti izvrševanja bolje razvrstila po prednosti; meni, da bi morala Komisija novi osnutek uredbe o splošnih skupinskih izjemah in nabor skupnih načel objaviti pred posebnimi smernicami;

| 11. | pozdravlja, da želi Komisija v procesu posodabljanja državne pomoči zagotoviti jasnejša, neposrednejša in enostavnejša načela; meni, da morajo biti ta dobro usklajena z drugimi politikami EU ter dovolj jasna, predvidljiva in prilagodljiva, da bodo lahko izpolnila potrebe nekaterih držav članic in njihovih regij, ki se soočajo s krizo in izredno težkimi gospodarskimi razmerami; ponavlja, da se zaveda vloge državne pomoči in javnih naložb pri reševanju gospodarske krize in uresničevanju ciljev rasti in zaposlovanja; pri tem je mnenja, da bi morala Komisija zagotoviti, da stopnje intenzivnosti pomoči, določene v prihodnjih smernicah, ne bodo veljale tudi za javne subvencije iz evropskih strukturnih skladov in investicijskih skladov; ima pomisleke, da predlog, kot je bil objavljen za posvetovanje, ne temelji v zadostni meri na dokazih in bo v nasprotju s ciljem poenostavitve; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da želi Komisija v procesu posodabljanja državne pomoči zagotoviti jasnejša, neposrednejša in enostavnejša načela; meni, da morajo biti ta dobro usklajena z drugimi politikami EU ter dovolj jasna, predvidljiva in prilagodljiva, da bodo lahko izpolnila potrebe nekaterih držav članic in njihovih regij, ki se soočajo s krizo in izredno težkimi gospodarskimi razmerami; ponavlja, da se zaveda vloge državne pomoči in javnih naložb pri reševanju gospodarske krize in uresničevanju ciljev rasti in zaposlovanja; pri tem je mnenja, da bi morala Komisija zagotoviti, da stopnje intenzivnosti pomoči, določene v prihodnjih smernicah, ne bodo veljale tudi za javne subvencije iz evropskih strukturnih skladov in investicijskih skladov; ima pomisleke, da predlog, kot je bil objavljen za posvetovanje, ne temelji v zadostni meri na dokazih in bo v nasprotju s ciljem poenostavitve;

Ozemeljski obseg državne pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020

| 12. | želi spomniti, da bi morala regionalna pomoč v nasprotju z drugimi vrstami državne pomoči, ki se lahko pridobi v EU, že po definiciji imeti omejen zemljepisni doseg in pokritost glede na prebivalstvo; |
| --- | --- |

12.

želi spomniti, da bi morala regionalna pomoč v nasprotju z drugimi vrstami državne pomoči, ki se lahko pridobi v EU, že po definiciji imeti omejen zemljepisni doseg in pokritost glede na prebivalstvo;

| 13. | meni, da je treba v okviru novih smernic o državni pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020 zaradi naravnih, zemljepisnih in demografskih omejitev nekaterih regij ohraniti razdeljenost na geografske cone oziroma ne bi smela preseči sedanjih 45 %, pa tudi intenzivnost pomoči bi bilo treba ohraniti na sedanji ravni; poudarja, da bi bilo lahko gospodarstvo EU in EGS v slabšem položaju v primerjavi s tretjimi državami, ki imajo manj stroge programe zaposlovanja ali nižje stroške, in zato manj privlačno; poudarja, da nujno potrebne prilagoditve bilance stanja v zasebnem sektorju, varčevanje na področju javnih financah in ekonomska negotovost ogrožajo naložbe in dostop do financiranja na prikrajšanih območjih EU, s tem pa se povečujejo razlike med regijami; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba v okviru novih smernic o državni pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020 zaradi naravnih, zemljepisnih in demografskih omejitev nekaterih regij ohraniti razdeljenost na geografske cone oziroma ne bi smela preseči sedanjih 45 %, pa tudi intenzivnost pomoči bi bilo treba ohraniti na sedanji ravni; poudarja, da bi bilo lahko gospodarstvo EU in EGS v slabšem položaju v primerjavi s tretjimi državami, ki imajo manj stroge programe zaposlovanja ali nižje stroške, in zato manj privlačno; poudarja, da nujno potrebne prilagoditve bilance stanja v zasebnem sektorju, varčevanje na področju javnih financah in ekonomska negotovost ogrožajo naložbe in dostop do financiranja na prikrajšanih območjih EU, s tem pa se povečujejo razlike med regijami;

| 14. | meni, da nova pravila ne bi smela omejevati naložb in rasti regij pri njihovem prehajanju iz kategorije manj razvitih regij v kategorijo bolj razvitih; se zaveda, da nekatere regije, ki so upravičene do državne pomoči v sedanjem sistemu, v okviru smernic o državni pomoči na regionalni ravni za prihodnje obdobje ne bodo izpolnjevale meril glede razdeljevanja v cone in bi utegnile biti izključene iz te sheme; meni, da bi morale imeti te regije na voljo posebno varnostno ureditev, podobno kot se uporablja za prehajanje regij v okviru kohezijske politike, kar bi omogočilo več skladnosti med predpisi o strukturnih skladih 2014–2020 in pravili konkurence, državam članicam pa bi pomagal pri obvladovanju novih razmer; v ta namen predlaga, da bi regije, ki so bile v obdobju 2007–2013 opredeljene kot regije kategorije a, za obdobje 2014–2020 privzele status regije kategorije c; poziva Komisijo, naj omogoči povečanje največje intenzivnosti pomoči za nekdanje regije kategorije a, vključno z regijami s statističnim učinkom in regijami kategorije c; |
| --- | --- |

14.

meni, da nova pravila ne bi smela omejevati naložb in rasti regij pri njihovem prehajanju iz kategorije manj razvitih regij v kategorijo bolj razvitih; se zaveda, da nekatere regije, ki so upravičene do državne pomoči v sedanjem sistemu, v okviru smernic o državni pomoči na regionalni ravni za prihodnje obdobje ne bodo izpolnjevale meril glede razdeljevanja v cone in bi utegnile biti izključene iz te sheme; meni, da bi morale imeti te regije na voljo posebno varnostno ureditev, podobno kot se uporablja za prehajanje regij v okviru kohezijske politike, kar bi omogočilo več skladnosti med predpisi o strukturnih skladih 2014–2020 in pravili konkurence, državam članicam pa bi pomagal pri obvladovanju novih razmer; v ta namen predlaga, da bi regije, ki so bile v obdobju 2007–2013 opredeljene kot regije kategorije a, za obdobje 2014–2020 privzele status regije kategorije c; poziva Komisijo, naj omogoči povečanje največje intenzivnosti pomoči za nekdanje regije kategorije a, vključno z regijami s statističnim učinkom in regijami kategorije c;

| 15. | poudarja pomembno vlogo državne pomoči v gospodarstvih, ki jih je kriza še posebej hudo prizadela in za katera bi lahko bilo javno financiranje v okviru kohezijske politike edini vir naložb; ob tem predlaga, da bi razmislili o posebnih regionalnih izjemah tudi zunaj kart regionalne pomoči, in tako omogočili državam članicam spopadanje z zapoznelimi posledicami krize; poudarja, da mora Komisija kot osnovo za upravičenost do državne pomoči uporabiti obdobje 2008–2010 za gospodarski razvoj in obdobje 2009–2011 za brezposelnost, čeprav ti obdobji še nista uradno merilo ozemeljskega vpliva motnje zaradi krize in naravnih nesreč; poziva Komisijo, naj pri svojem delu upošteva novejše in natančnejše podatke; predlaga ji, naj za preprečitev prekinitve podaljša veljavnost smernic o regionalni pomoči in regionalnih kart vsaj za šest mesecev, saj novih kart ne bo mogoče pravočasno odobriti; pozdravlja namero Komisije, da bo leta 2017 izvedla vmesni pregled regionalnih kart za regije kategorije c; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomembno vlogo državne pomoči v gospodarstvih, ki jih je kriza še posebej hudo prizadela in za katera bi lahko bilo javno financiranje v okviru kohezijske politike edini vir naložb; ob tem predlaga, da bi razmislili o posebnih regionalnih izjemah tudi zunaj kart regionalne pomoči, in tako omogočili državam članicam spopadanje z zapoznelimi posledicami krize; poudarja, da mora Komisija kot osnovo za upravičenost do državne pomoči uporabiti obdobje 2008–2010 za gospodarski razvoj in obdobje 2009–2011 za brezposelnost, čeprav ti obdobji še nista uradno merilo ozemeljskega vpliva motnje zaradi krize in naravnih nesreč; poziva Komisijo, naj pri svojem delu upošteva novejše in natančnejše podatke; predlaga ji, naj za preprečitev prekinitve podaljša veljavnost smernic o regionalni pomoči in regionalnih kart vsaj za šest mesecev, saj novih kart ne bo mogoče pravočasno odobriti; pozdravlja namero Komisije, da bo leta 2017 izvedla vmesni pregled regionalnih kart za regije kategorije c;

| 16. | poziva Komisijo, naj preuči gospodarske učinke svojih odločitev o regionalni pomoči v širšem zemljepisnem kontekstu, saj lahko obmejne regije pri izbiri lokacij za gospodarsko dejavnost konkurirajo ozemlju Evropskega gospodarskega prostora; Komisiji priporoča, naj to upošteva pri sosedski politiki EU in pri pogajanjih z državami kandidatkami; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj preuči gospodarske učinke svojih odločitev o regionalni pomoči v širšem zemljepisnem kontekstu, saj lahko obmejne regije pri izbiri lokacij za gospodarsko dejavnost konkurirajo ozemlju Evropskega gospodarskega prostora; Komisiji priporoča, naj to upošteva pri sosedski politiki EU in pri pogajanjih z državami kandidatkami;

| 17. | želi spomniti na stališče Evropskega sveta, ki je pozval Komisijo, naj zagotovi upoštevanje posebnega položaja regij, ki mejijo na konvergenčne regije; zato poudarja, da je pomemben uravnotežen pristop k določanju območij kategorij a in c, zato da bi zmanjšali razlike v intenzivnosti pomoči med regijami iz različnih držav članic s skupno mejo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo regije, ki niso upravičene do državne pomoči, ki mejijo na regije kategorije a v drugi državi, deležne posebne dodatne dodelitve, podobne plačilom za kategorijo c; meni, da bi bilo treba ta sredstva z odstopanjem od splošne zgornje meje dodeliti državam članicam poleg sredstev za vnaprej določena območja kategorije c in območja kategorije c, ki niso vnaprej določena; vztraja, da je treba razliko v intenzivnosti pomoči med vsemi kategorijami regij in velikostmi podjetij omejiti na največ 15 %; |
| --- | --- |

17.

želi spomniti na stališče Evropskega sveta, ki je pozval Komisijo, naj zagotovi upoštevanje posebnega položaja regij, ki mejijo na konvergenčne regije; zato poudarja, da je pomemben uravnotežen pristop k določanju območij kategorij a in c, zato da bi zmanjšali razlike v intenzivnosti pomoči med regijami iz različnih držav članic s skupno mejo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo regije, ki niso upravičene do državne pomoči, ki mejijo na regije kategorije a v drugi državi, deležne posebne dodatne dodelitve, podobne plačilom za kategorijo c; meni, da bi bilo treba ta sredstva z odstopanjem od splošne zgornje meje dodeliti državam članicam poleg sredstev za vnaprej določena območja kategorije c in območja kategorije c, ki niso vnaprej določena; vztraja, da je treba razliko v intenzivnosti pomoči med vsemi kategorijami regij in velikostmi podjetij omejiti na največ 15 %;

| 18. | želi Komisijo opomniti na posebni položaj najbolj oddaljenih, redko poseljenih in otoških regij, predlaga, da bi uporabili državno pomoč kot nadomestilo za otoško lego, oddaljenost, majhnost, težavno topografijo in podnebje ter omejitve zaradi velikosti trga; poziva, da bi zakonodajni sveženj o koheziji uskladili z zahtevami pri operativni pomoči konkurenčne politike za ta ozemlja; poziva Komisijo, naj v novih smernicah o državni pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020 ponovno jasno navede načela nedegresivnosti in časovne neomejenosti za državno pomoč v najbolj oddaljenih regijah; poziva Komisijo, naj razjasni svojo opredelitev državne pomoči, ki se podeljuje najbolj oddaljenim regijam, pri tem pa naj izrecno navede dodatne stroške prevoza; |
| --- | --- |

18.

želi Komisijo opomniti na posebni položaj najbolj oddaljenih, redko poseljenih in otoških regij, predlaga, da bi uporabili državno pomoč kot nadomestilo za otoško lego, oddaljenost, majhnost, težavno topografijo in podnebje ter omejitve zaradi velikosti trga; poziva, da bi zakonodajni sveženj o koheziji uskladili z zahtevami pri operativni pomoči konkurenčne politike za ta ozemlja; poziva Komisijo, naj v novih smernicah o državni pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020 ponovno jasno navede načela nedegresivnosti in časovne neomejenosti za državno pomoč v najbolj oddaljenih regijah; poziva Komisijo, naj razjasni svojo opredelitev državne pomoči, ki se podeljuje najbolj oddaljenim regijam, pri tem pa naj izrecno navede dodatne stroške prevoza;

| 19. | poziva Komisijo, naj vse regije na ravni NUTS 2, ki so sestavljene le iz enega ali več otokov, vključi na seznam „vnaprej določenih“ območij „c“, zajetih v členu 107(3)(c) PDEU; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj vse regije na ravni NUTS 2, ki so sestavljene le iz enega ali več otokov, vključi na seznam „vnaprej določenih“ območij „c“, zajetih v členu 107(3)(c) PDEU;

| 20. | predlaga, da bi državam članicam omogočili, da bi pri določanju regionalne prikrajšanosti uporabile širši nabor parametrov, tako da bi pri določanju prostorske upravičenosti do državne pomoči poleg majhne poseljenosti upoštevali tudi druga merila, na primer geografske omejitve, demografsko prikrajšanost ali verjetnost za naravne nesreče; meni, da je državna pomoč upravičeno nadomestilo za prikrajšanost zaradi otoške lege, oddaljenosti ali ozemeljske majhnosti in da bi bilo treba to obravnavati kot neodvisno merilo za ozemeljski obseg državne pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020, zato da bi otoškim območjem omogočili odpravo strukturnih omejitev ter zagotovili razmere za ekonomsko, socialno in ozemeljsko rast; |
| --- | --- |

20.

predlaga, da bi državam članicam omogočili, da bi pri določanju regionalne prikrajšanosti uporabile širši nabor parametrov, tako da bi pri določanju prostorske upravičenosti do državne pomoči poleg majhne poseljenosti upoštevali tudi druga merila, na primer geografske omejitve, demografsko prikrajšanost ali verjetnost za naravne nesreče; meni, da je državna pomoč upravičeno nadomestilo za prikrajšanost zaradi otoške lege, oddaljenosti ali ozemeljske majhnosti in da bi bilo treba to obravnavati kot neodvisno merilo za ozemeljski obseg državne pomoči na regionalni ravni za obdobje 2014–2020, zato da bi otoškim območjem omogočili odpravo strukturnih omejitev ter zagotovili razmere za ekonomsko, socialno in ozemeljsko rast;

Upravne omejitve pravil o državni pomoči v okviru kohezijske politike

| 21. | meni, da bi uporabo pravil o državni pomoči v okviru programov kohezijske politike lahko učinkoviteje dosegli z osredotočanjem na pomoč velike vrednosti in boljšim ciljnim usmerjanjem pomoči, poenostavitvijo pravil, tudi za priglasitev, ter razširitvijo horizontalnih kategorij v pooblastitveni uredbi (7) in področja uporabe pravil o skupinskih izjemah v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; priporoča, naj se zviša prag de minimis; poudarja, da bi to, zlasti za kmetijski, prometni in ribiški sektor v najbolj oddaljenih regijah, lahko prispevalo k temu, da bi najbolj oddaljene regije in otoška območja postala enako konkurenčna kot celinska območja; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi uporabo pravil o državni pomoči v okviru programov kohezijske politike lahko učinkoviteje dosegli z osredotočanjem na pomoč velike vrednosti in boljšim ciljnim usmerjanjem pomoči, poenostavitvijo pravil, tudi za priglasitev, ter razširitvijo horizontalnih kategorij v pooblastitveni uredbi (7) in področja uporabe pravil o skupinskih izjemah v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; priporoča, naj se zviša prag de minimis; poudarja, da bi to, zlasti za kmetijski, prometni in ribiški sektor v najbolj oddaljenih regijah, lahko prispevalo k temu, da bi najbolj oddaljene regije in otoška območja postala enako konkurenčna kot celinska območja;

| 22. | ponovno poziva Komisijo, naj nemudoma zagotovi jasna navodila za oceno, kaj je državna pomoč v skladu z opredelitvijo iz člena 107(1) PDEU in kaj ne, ter podrobna merila za razlikovanje med pomembnimi in manj pomembnimi primeri državne pomoči, kot jih je napovedala v načrtu za posodobitev državne pomoči; |
| --- | --- |

22.

ponovno poziva Komisijo, naj nemudoma zagotovi jasna navodila za oceno, kaj je državna pomoč v skladu z opredelitvijo iz člena 107(1) PDEU in kaj ne, ter podrobna merila za razlikovanje med pomembnimi in manj pomembnimi primeri državne pomoči, kot jih je napovedala v načrtu za posodobitev državne pomoči;

| 23. | meni, da je v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v združenih zadevah Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig/Halle proti Komisiji pomembno, da se zagotovi pravilna uporaba pravil o državni pomoči v okviru programov kohezijske politike pri infrastrukturnih projektih, ki se uporabljajo za gospodarske dejavnosti, tako da se lokalni in regionalni organi oziroma njihovi javni subjekti ne bi srečevali z dodatnim upravnim bremenom; poudarja, da zahtevna pravila o finančnem upravljanju skupaj s pravili o sprostitvi prevzetih obveznosti v okviru kohezijske politike in prakso vlaganja pritožb v postopku v zvezi z državno pomočjo ne bi smela ogroziti izvajanja teh projektov; |
| --- | --- |

23.

meni, da je v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v združenih zadevah Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig/Halle proti Komisiji pomembno, da se zagotovi pravilna uporaba pravil o državni pomoči v okviru programov kohezijske politike pri infrastrukturnih projektih, ki se uporabljajo za gospodarske dejavnosti, tako da se lokalni in regionalni organi oziroma njihovi javni subjekti ne bi srečevali z dodatnim upravnim bremenom; poudarja, da zahtevna pravila o finančnem upravljanju skupaj s pravili o sprostitvi prevzetih obveznosti v okviru kohezijske politike in prakso vlaganja pritožb v postopku v zvezi z državno pomočjo ne bi smela ogroziti izvajanja teh projektov;

| 24. | da bi zagotovil poenostavljen, a dosleden pristop, ponavlja svoj poziv k pojasnitvi ocene državne pomoči, ki so jo v okviru predpisov o skupinskih izjemah odobrile države članice, saj bi to utegnilo prinesti posebne težave tako za mala in srednja podjetja kot tudi za lokalne in regionalne organe ter njihove subjekte v okviru programov kohezijske politike za obdobje 2014–2020; poudarja, da ne bi smeli poenostavljati predpisov na škodo izvrševanja; |
| --- | --- |

24.

da bi zagotovil poenostavljen, a dosleden pristop, ponavlja svoj poziv k pojasnitvi ocene državne pomoči, ki so jo v okviru predpisov o skupinskih izjemah odobrile države članice, saj bi to utegnilo prinesti posebne težave tako za mala in srednja podjetja kot tudi za lokalne in regionalne organe ter njihove subjekte v okviru programov kohezijske politike za obdobje 2014–2020; poudarja, da ne bi smeli poenostavljati predpisov na škodo izvrševanja;

| 25. | poudarja, da splošni predhodni pogoji za državno pomoč v okviru kohezijske politike zahtevajo, da mora Komisija uporabljati bolj proaktiven pristop k posameznim primerom državne pomoči, zlasti če se razširita obseg in področje uporabe pomoči, za katero se ne zahteva priglasitev; pritrjuje mnenju Računskega sodišča, da mora Komisija obveščati o obveznosti priglasitve, spodbujati najboljše prakse, zagotavljati ciljno usmerjene informacije o različnih vrstah priglasitve, na svoji spletni strani objaviti rubriko o konkurenci, ki se bo redno posodabljala in v kateri bodo obravnavana pogosto zastavljena vprašanja, ter vzpostaviti službo za pomoč, ki bo obravnavala vprašanja v zvezi z razlago smernic; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da splošni predhodni pogoji za državno pomoč v okviru kohezijske politike zahtevajo, da mora Komisija uporabljati bolj proaktiven pristop k posameznim primerom državne pomoči, zlasti če se razširita obseg in področje uporabe pomoči, za katero se ne zahteva priglasitev; pritrjuje mnenju Računskega sodišča, da mora Komisija obveščati o obveznosti priglasitve, spodbujati najboljše prakse, zagotavljati ciljno usmerjene informacije o različnih vrstah priglasitve, na svoji spletni strani objaviti rubriko o konkurenci, ki se bo redno posodabljala in v kateri bodo obravnavana pogosto zastavljena vprašanja, ter vzpostaviti službo za pomoč, ki bo obravnavala vprašanja v zvezi z razlago smernic;

| 26. | meni, da bi morale države članice in regije svoje dejavnosti bolje usklajevati s Komisijo v smislu kakovosti in pravočasnosti informacij, ki jih morajo predložiti, in priglasitev, ki jih morajo pripraviti; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno uporabo predhodnih pogojev za državno pomoč v okviru kohezijske politike in doslednejše upoštevanje pravil o državni pomoči na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morale države članice in regije svoje dejavnosti bolje usklajevati s Komisijo v smislu kakovosti in pravočasnosti informacij, ki jih morajo predložiti, in priglasitev, ki jih morajo pripraviti; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno uporabo predhodnih pogojev za državno pomoč v okviru kohezijske politike in doslednejše upoštevanje pravil o državni pomoči na nacionalni ravni;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj svoje informacijske kampanje v zvezi s pravili o državni pomoči osredotočijo predvsem na regionalne in lokalne organe, od katerih jih veliko samo občasno dodeljuje državno pomoč in zato ne poznajo dovolj pravil, ki se uporabljajo na tem področju; poziva Komisijo, naj to upošteva pri ocenjevanju predhodnih pogojev, ki se uporabljajo za državno pomoč v državah članicah; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj svoje informacijske kampanje v zvezi s pravili o državni pomoči osredotočijo predvsem na regionalne in lokalne organe, od katerih jih veliko samo občasno dodeljuje državno pomoč in zato ne poznajo dovolj pravil, ki se uporabljajo na tem področju; poziva Komisijo, naj to upošteva pri ocenjevanju predhodnih pogojev, ki se uporabljajo za državno pomoč v državah članicah;

| 28. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo obveznosti glede upravnih in pravnih zadev ter preglednosti pri uporabi posodobljenih pravil državne pomoči ostala čim jasnejša; meni, da nekatera pravila, na novo predlagana v osnutku smernic o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 – kot so obratni hipotetični scenariji, jasni dokazi, da pomoč vpliva na izbiro naložb, ali pogoj, da se projekt ne sme začeti izvajati, dokler javni organi odobrijo pomoči –, ki bi jih Komisija v prihajajočem obdobju rada uvedla tako za podjetja, ki zaprosijo za spodbude, kot za države članice in njihove podnacionalne upravne strukture, nasprotujejo načelu poenostavitve in „debirokratizacije“, ki se spodbuja v okviru kohezijske politike in drugih politik na ravni EU in nacionalni ravni; ponavlja, da utegnejo ta pravila povzročiti izključitev nekaterih projektov iz pomoči za naložbe ali da se nikoli ne bodo pričeli; meni, da bi zahteva o rednem ocenjevanju ustreznosti državne pomoči v najbolj oddaljenih regijah ogrozila varnost in predvidljivost, ki ju potrebujejo vlagatelji in podjetja pri iskanju priložnosti na trgih teh ranljivih regij; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo obveznosti glede upravnih in pravnih zadev ter preglednosti pri uporabi posodobljenih pravil državne pomoči ostala čim jasnejša; meni, da nekatera pravila, na novo predlagana v osnutku smernic o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 – kot so obratni hipotetični scenariji, jasni dokazi, da pomoč vpliva na izbiro naložb, ali pogoj, da se projekt ne sme začeti izvajati, dokler javni organi odobrijo pomoči –, ki bi jih Komisija v prihajajočem obdobju rada uvedla tako za podjetja, ki zaprosijo za spodbude, kot za države članice in njihove podnacionalne upravne strukture, nasprotujejo načelu poenostavitve in „debirokratizacije“, ki se spodbuja v okviru kohezijske politike in drugih politik na ravni EU in nacionalni ravni; ponavlja, da utegnejo ta pravila povzročiti izključitev nekaterih projektov iz pomoči za naložbe ali da se nikoli ne bodo pričeli; meni, da bi zahteva o rednem ocenjevanju ustreznosti državne pomoči v najbolj oddaljenih regijah ogrozila varnost in predvidljivost, ki ju potrebujejo vlagatelji in podjetja pri iskanju priložnosti na trgih teh ranljivih regij;

Povečevanje privlačnosti regij in pravila o državni pomoči

| 29. | poudarja, da so pravila o državni pomoči na regionalni in sektorski ravni pomembna za privabljanje neposrednih tujih naložb v EU in njene regije ter za zagotavljanje njihove svetovne konkurenčnosti in njihovo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so pravila o državni pomoči na regionalni in sektorski ravni pomembna za privabljanje neposrednih tujih naložb v EU in njene regije ter za zagotavljanje njihove svetovne konkurenčnosti in njihovo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo;

| 30. | pozdravlja, da so bila na novo predlagana pravila o preglednosti (odstavka 127 in 128 osnutka smernic); spodbuja države članice, naj spoštujejo ta pravila ter na osrednjem spletnem mestu objavijo popolne in natančne informacije o dodeljeni pomoči; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja, da so bila na novo predlagana pravila o preglednosti (odstavka 127 in 128 osnutka smernic); spodbuja države članice, naj spoštujejo ta pravila ter na osrednjem spletnem mestu objavijo popolne in natančne informacije o dodeljeni pomoči;

| 31. | poziva Komisijo, naj malim in srednjim podjetjem v najbolj prikrajšanih regijah omogoči lažji in jasnejši dostop do državne pomoči ter tako prizna, da so pomembna za regionalni razvoj; obenem jo poziva, naj pri večjih primerih z velikim učinkom izkrivljanja pospeši prizadevanja za izvrševanje; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj malim in srednjim podjetjem v najbolj prikrajšanih regijah omogoči lažji in jasnejši dostop do državne pomoči ter tako prizna, da so pomembna za regionalni razvoj; obenem jo poziva, naj pri večjih primerih z velikim učinkom izkrivljanja pospeši prizadevanja za izvrševanje;

| 32. | je seznanjen s problematiko naložbene pomoči velikim podjetjem, ki jo je nakazala Komisija, saj je spodbujevalni učinek te pomoči dokazano majhen; meni, da čeprav bi bilo treba državno pomoč dajati predvsem malim in srednjim podjetjem, izključitev velikih podjetij (sem pa spadajo tudi družinska podjetja, ki presegajo opredelitev malih in srednjih podjetij ali srednje velikih kapitalskih družb) iz pravil o državni pomoči na področjih iz člena 107(3)(c) PDEU ni utemeljeno, saj prispevajo k zaposlovanju, z malimi in srednjimi podjetji vzpostavljajo dobavne verige, se splošno udeležujejo pri raziskavah in razvoju ter imajo pozitivno vlogo, ki jo imajo v spopadanju z gospodarsko krizo; meni, da je navzočnost velikih podjetjih pogosto odločilna za uspeh malih in srednjih, saj imajo koristi od grozdov, ki jih vodijo velika podjetja, in od njihovih dejavnosti, oddanih v podizvajanje; želi spomniti, da je prav Komisija priznala posredne učinke naložb v velika podjetja in dostop EU do svetovnih trgov, ki ga te naložbe omogočajo; poudarja, da lahko odločitev o izključitvi velikih podjetij na območjih kategorije c povzroči izgubljanje delovnih mest in zmanjšanje gospodarske dejavnosti v teh regijah, zmanjšanje regijske konkurenčnosti in privlačnosti za tuje naložbe ter selitev podjetij v druge regije, v EU ali zunaj nje; zato meni, da bi morala ta podjetja na območjih kategorije c ostati upravičena do državne pomoči, zanje pa bi moral veljati poseben nadzor po individualni priglasitvi ter dodatna merila združljivosti zaradi spodbujevalnega učinka in prispevanja k regionalnemu razvoju prek grozdov in podizvajanja; |
| --- | --- |

32.

je seznanjen s problematiko naložbene pomoči velikim podjetjem, ki jo je nakazala Komisija, saj je spodbujevalni učinek te pomoči dokazano majhen; meni, da čeprav bi bilo treba državno pomoč dajati predvsem malim in srednjim podjetjem, izključitev velikih podjetij (sem pa spadajo tudi družinska podjetja, ki presegajo opredelitev malih in srednjih podjetij ali srednje velikih kapitalskih družb) iz pravil o državni pomoči na področjih iz člena 107(3)(c) PDEU ni utemeljeno, saj prispevajo k zaposlovanju, z malimi in srednjimi podjetji vzpostavljajo dobavne verige, se splošno udeležujejo pri raziskavah in razvoju ter imajo pozitivno vlogo, ki jo imajo v spopadanju z gospodarsko krizo; meni, da je navzočnost velikih podjetjih pogosto odločilna za uspeh malih in srednjih, saj imajo koristi od grozdov, ki jih vodijo velika podjetja, in od njihovih dejavnosti, oddanih v podizvajanje; želi spomniti, da je prav Komisija priznala posredne učinke naložb v velika podjetja in dostop EU do svetovnih trgov, ki ga te naložbe omogočajo; poudarja, da lahko odločitev o izključitvi velikih podjetij na območjih kategorije c povzroči izgubljanje delovnih mest in zmanjšanje gospodarske dejavnosti v teh regijah, zmanjšanje regijske konkurenčnosti in privlačnosti za tuje naložbe ter selitev podjetij v druge regije, v EU ali zunaj nje; zato meni, da bi morala ta podjetja na območjih kategorije c ostati upravičena do državne pomoči, zanje pa bi moral veljati poseben nadzor po individualni priglasitvi ter dodatna merila združljivosti zaradi spodbujevalnega učinka in prispevanja k regionalnemu razvoju prek grozdov in podizvajanja;

| 33. | meni, da upravičenosti velikih podjetij do spodbud državne pomoči ne bi smeli ugotavljati le na podlagi velikosti podjetja ali sektorja, v katerem deluje, temveč tudi na podlagi ocenjenega števila delovnih mest, ki bi jih lahko ustvarili v okviru te spodbude, kakovosti in trajnosti teh delovnih mest ali projekta, vključno z dolgoročnimi učinki na razvoj regije, tudi socialnimi; poudarja, da bi moralo biti v skladu z načelom subsidiarnosti odločanje o tem, kateri projekti obetajo največ za uresničitev ciljev politik EU, prepuščeno državam članicah, zadevnim regijam in lokalnim upravam; |
| --- | --- |

33.

meni, da upravičenosti velikih podjetij do spodbud državne pomoči ne bi smeli ugotavljati le na podlagi velikosti podjetja ali sektorja, v katerem deluje, temveč tudi na podlagi ocenjenega števila delovnih mest, ki bi jih lahko ustvarili v okviru te spodbude, kakovosti in trajnosti teh delovnih mest ali projekta, vključno z dolgoročnimi učinki na razvoj regije, tudi socialnimi; poudarja, da bi moralo biti v skladu z načelom subsidiarnosti odločanje o tem, kateri projekti obetajo največ za uresničitev ciljev politik EU, prepuščeno državam članicah, zadevnim regijam in lokalnim upravam;

| 34. | soglaša s Komisijo, da ne bi smeli dovoliti, da bi državna pomoč povzročala selitev dejavnosti na drugo lokacijo v Evropskem gospodarskem prostoru; ima pa pomisleke o predlaganih odstavkih 24–25 in 122–124 v osnutku in meni, da ne dopolnjujejo dovolj kohezijske politike ter niso združljivi s ciljem poenostavitve; ugotavlja zlasti, da je dveletno popolnoma arbitrarno in da morda tega pravila ne bo mogoče uveljaviti, saj bo težko dokazati vzročno zvezo in obstoj načrtov za dve leti naprej; ima pomisleke, da bi utegnila zaradi tega pravila neevropska podjetja pridobiti prednost pred evropskimi in da bi to privedlo k selitvi iz Evropskega gospodarskega prostora, čeprav bi sicer z regionalno pomočjo mogli pritegniti dejavnosti na območja, ki prejemajo pomoč; |
| --- | --- |

34.

soglaša s Komisijo, da ne bi smeli dovoliti, da bi državna pomoč povzročala selitev dejavnosti na drugo lokacijo v Evropskem gospodarskem prostoru; ima pa pomisleke o predlaganih odstavkih 24–25 in 122–124 v osnutku in meni, da ne dopolnjujejo dovolj kohezijske politike ter niso združljivi s ciljem poenostavitve; ugotavlja zlasti, da je dveletno popolnoma arbitrarno in da morda tega pravila ne bo mogoče uveljaviti, saj bo težko dokazati vzročno zvezo in obstoj načrtov za dve leti naprej; ima pomisleke, da bi utegnila zaradi tega pravila neevropska podjetja pridobiti prednost pred evropskimi in da bi to privedlo k selitvi iz Evropskega gospodarskega prostora, čeprav bi sicer z regionalno pomočjo mogli pritegniti dejavnosti na območja, ki prejemajo pomoč;

| 35. | ugotavlja, da regijam grozi realna nevarnost selitve podjetij, ki jim je bila dodeljena državna pomoč– tako znotraj kot zunaj Evropske unije; je seznanjen, da je Komisija predlagala zaščitno klavzulo, s katero bi velika podjetja obvezali, da vzdržujejo naložbe in delovna mesta, ustvarjena na območju, kjer so pridobila pomoč, v nasprotnem primeru pa bi morala pomoč vrniti; želi opozoriti Komisijo na pogajanja o predpisih o kohezijski politiki za obdobje 2014–2020, in poziva, da je treba za podjetja, ki so bila deležna sredstev EU ali državne pomoči, uskladiti ustrezna obdobja glede vzdrževanja naložb in delovnih mest v kohezijski in konkurenčni politiki; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da regijam grozi realna nevarnost selitve podjetij, ki jim je bila dodeljena državna pomoč– tako znotraj kot zunaj Evropske unije; je seznanjen, da je Komisija predlagala zaščitno klavzulo, s katero bi velika podjetja obvezali, da vzdržujejo naložbe in delovna mesta, ustvarjena na območju, kjer so pridobila pomoč, v nasprotnem primeru pa bi morala pomoč vrniti; želi opozoriti Komisijo na pogajanja o predpisih o kohezijski politiki za obdobje 2014–2020, in poziva, da je treba za podjetja, ki so bila deležna sredstev EU ali državne pomoči, uskladiti ustrezna obdobja glede vzdrževanja naložb in delovnih mest v kohezijski in konkurenčni politiki;

| 36. | ima tudi pomisleke o neupravičenosti regionalne pomoči za „podjetja, ki se soočajo s težavami, kakor je opredeljeno v smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah“ (odstavek 11 osnutka smernic); meni, da se za podjetja, v katerih poteka prestrukturiranje, ne bi smeli uporabljati strožji ukrepi, še posebej, če bi apriorna negativna ocena njihovih vlog za pomoč povzročila selitev iz EU; poudarja, da je v sedanjem negotovem in nenehno spreminjajočem se poslovnem okolju glavni ukrep za dolgoročno vzdržnost naložb, delovnih mest in rasti odgovorno prestrukturiranje podjetij; poudarja, da predlagano pravilo ni samo nedosledno glede na pomoč podjetjem, ki jih je prizadela gospodarska kriza, marveč ga ni mogoče niti izvajati, saj v smernicah ni natančno opredeljeno, kaj pomeni izraz „podjetje v težavah“; želi spomniti na svojo resolucijo z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (8), v kateri je pozval k pravnemu aktu o teh vprašanjih, in poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa; |
| --- | --- |

36.

ima tudi pomisleke o neupravičenosti regionalne pomoči za „podjetja, ki se soočajo s težavami, kakor je opredeljeno v smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah“ (odstavek 11 osnutka smernic); meni, da se za podjetja, v katerih poteka prestrukturiranje, ne bi smeli uporabljati strožji ukrepi, še posebej, če bi apriorna negativna ocena njihovih vlog za pomoč povzročila selitev iz EU; poudarja, da je v sedanjem negotovem in nenehno spreminjajočem se poslovnem okolju glavni ukrep za dolgoročno vzdržnost naložb, delovnih mest in rasti odgovorno prestrukturiranje podjetij; poudarja, da predlagano pravilo ni samo nedosledno glede na pomoč podjetjem, ki jih je prizadela gospodarska kriza, marveč ga ni mogoče niti izvajati, saj v smernicah ni natančno opredeljeno, kaj pomeni izraz „podjetje v težavah“; želi spomniti na svojo resolucijo z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (8), v kateri je pozval k pravnemu aktu o teh vprašanjih, in poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa;

| 37. | je prepričan, da je pomembno ohraniti nekaj prožnosti za pregled smernic, kakor določa odstavek 177 v osnutku, da bi omogočili morebitne prihodnje prilagoditve, saj naj bi smernice veljale sedem let; |
| --- | --- |

37.

je prepričan, da je pomembno ohraniti nekaj prožnosti za pregled smernic, kakor določa odstavek 177 v osnutku, da bi omogočili morebitne prihodnje prilagoditve, saj naj bi smernice veljale sedem let;

o

o o

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0026.

(2)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

(3)  Bruselj, 2012 (brez datuma).

(4)  EUCO 37/13, 8.2.2013, str. 22.

(5)  Posebno poročilo Računskega sodišča št. 15: Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči? 2011.

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 (UL L 142, 14.5.1998, str. 1).

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0005.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/86

---

P7_TA(2013)0268

Letno poročilo o konkurenčni politiki EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o letnem poročilu o konkurenčni politiki EU (2012/2306(INI))

(2016/C 065/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 101, 102 in 107, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 101, 102 in 107,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o politiki konkurence za leto 2011 (COM(2012)0253) in spremljajočega delovnega dokumenta Komisije (SWD(2012)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o politiki konkurence za leto 2011 (COM(2012)0253) in spremljajočega delovnega dokumenta Komisije (SWD(2012)0141),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2008 o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (3) (sporočilo o bančništvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2008 o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (3) (sporočilo o bančništvu),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2008 z naslovom „Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence“ (sporočilo o dokapitalizaciji) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2008 z naslovom „Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence“ (sporočilo o dokapitalizaciji) (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2009 o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (5) (sporočilo o oslabljenih sredstvih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2009 o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (5) (sporočilo o oslabljenih sredstvih),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2009 o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (6) (sporočilo o prestrukturiranju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2009 o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (6) (sporočilo o prestrukturiranju),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2008 o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državne pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (7) (prvotni začasni okvir), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2008 o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državne pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (7) (prvotni začasni okvir),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. decembra 2010 o začasnem okviru Unije za ukrepe državne pomoči v podporo dostopu do financiranja v trenutni finančni in gospodarski krizi (8) (novi začasni okvir, ki se je končal 31. decembra 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. decembra 2010 o začasnem okviru Unije za ukrepe državne pomoči v podporo dostopu do financiranja v trenutni finančni in gospodarski krizi (8) (novi začasni okvir, ki se je končal 31. decembra 2010),

| — | ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni o reformi strukture bančnega sektorja EU z dne 2. oktobra 2012 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni o reformi strukture bančnega sektorja EU z dne 2. oktobra 2012 (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (10),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011)“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011)“ (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (13),

| — | ob upoštevanju študije iz junija 2011 o državni pomoči – krizna pravila za finančni sektor in za realno gospodarstvo, ki jo je naročil Parlament (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz junija 2011 o državni pomoči – krizna pravila za finančni sektor in za realno gospodarstvo, ki jo je naročil Parlament (14),

| — | ob upoštevanju študije iz junija 2012 z naslovom „Kolektivna pravna sredstva proti monopolom“, ki jo je naročil Parlament (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz junija 2012 z naslovom „Kolektivna pravna sredstva proti monopolom“, ki jo je naročil Parlament (15),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Javno posvetovanje: Usklajenemu evropskemu pristopu h kolektivnim pravnim sredstvom naproti“ (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Javno posvetovanje: Usklajenemu evropskemu pristopu h kolektivnim pravnim sredstvom naproti“ (SEC(2011)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Posodobitev področja državnih pomoči EU“ (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Posodobitev področja državnih pomoči EU“ (COM(2012)0209),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 15/2011 z naslovom „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 15/2011 z naslovom „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“,

| — | ob upoštevanju smernic Komisije za nekatere ukrepe državne pomoči v okviru sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov po letu 2012 (16) (v nadaljnjem besedilu „Smernice sistema trgovanja z emisijami“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije za nekatere ukrepe državne pomoči v okviru sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov po letu 2012 (16) (v nadaljnjem besedilu „Smernice sistema trgovanja z emisijami“),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma z dne 20. novembra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (17) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum), zlasti odstavkov 12 (18) in 16 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma z dne 20. novembra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (17) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum), zlasti odstavkov 12 (18) in 16 (19),

| — | ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja držav euroobmočja z dne 29. junija 2012 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja držav euroobmočja z dne 29. junija 2012 (20),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. februarja 2005 o XXXIII. poročilu Komisije o konkurenčni politiki za leto 2003 (21), z dne 4. aprila 2006 o poročilu Komisije o politiki konkurence za 2004 (22), z dne 19. junija 2007 o poročilu o politiki konkurence 2005 (23), z dne 10. marca 2009 o poročilih o politiki konkurence za leti 2006 in 2007 (24), z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008 (25), z dne 20. januarja 2011 o poročilu o politiki konkurence za leto 2009 (26) in z dne 2. februarja 2012 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. februarja 2005 o XXXIII. poročilu Komisije o konkurenčni politiki za leto 2003 (21), z dne 4. aprila 2006 o poročilu Komisije o politiki konkurence za 2004 (22), z dne 19. junija 2007 o poročilu o politiki konkurence 2005 (23), z dne 10. marca 2009 o poročilih o politiki konkurence za leti 2006 in 2007 (24), z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008 (25), z dne 20. januarja 2011 o poročilu o politiki konkurence za leto 2009 (26) in z dne 2. februarja 2012 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (28),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za promet in turizem (A7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za promet in turizem (A7-0143/2013),

| A. | ker je politika konkurence, ki temelji na načelih odprtih trgov in enakih konkurenčnih pogojev, del genskega zapisa EU in temelj evropskega socialnega tržnega gospodarstva, orodje v interesu evropskih potrošnikov pri zagotavljanju, da bo notranji trg družbenoekonomsko zdrav, ter pri preprečevanju zlorab s strani nekaterih gospodarskih subjektov, pa tudi osrednji dejavnik pri zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

A.

ker je politika konkurence, ki temelji na načelih odprtih trgov in enakih konkurenčnih pogojev, del genskega zapisa EU in temelj evropskega socialnega tržnega gospodarstva, orodje v interesu evropskih potrošnikov pri zagotavljanju, da bo notranji trg družbenoekonomsko zdrav, ter pri preprečevanju zlorab s strani nekaterih gospodarskih subjektov, pa tudi osrednji dejavnik pri zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga;

| B. | ker je prosti pretok blaga, storitev, oseb in kapitala bistven za evropsko rast; |
| --- | --- |

B.

ker je prosti pretok blaga, storitev, oseb in kapitala bistven za evropsko rast;

| C. | ker je gospodarska in finančna kriza ter kriza državnih dolgov izbruhnila jeseni 2008 in se je v letu 2011 še poslabšala, kar je povzročilo recesijo v gospodarstvu EU; |
| --- | --- |

C.

ker je gospodarska in finančna kriza ter kriza državnih dolgov izbruhnila jeseni 2008 in se je v letu 2011 še poslabšala, kar je povzročilo recesijo v gospodarstvu EU;

| D. | ker se je Komisija na krizo odzvala tako, da je med drugimi ukrepi sprejela posebna pravila o državni pomoči, politiko konkurence pa uporabila kot orodje za obvladovanje krize; ker naj bi bila to začasna ureditev; |
| --- | --- |

D.

ker se je Komisija na krizo odzvala tako, da je med drugimi ukrepi sprejela posebna pravila o državni pomoči, politiko konkurence pa uporabila kot orodje za obvladovanje krize; ker naj bi bila to začasna ureditev;

| E. | ker je politika konkurence bistvenega pomena, da bi se odzvali na krizo, podprli strategijo Evropa 2020 in enotni trg ter napredovali v smeri bančne unije, prave ekonomske in monetarne unije ter tesnejšega povezovanja in zbliževanja; |
| --- | --- |

E.

ker je politika konkurence bistvenega pomena, da bi se odzvali na krizo, podprli strategijo Evropa 2020 in enotni trg ter napredovali v smeri bančne unije, prave ekonomske in monetarne unije ter tesnejšega povezovanja in zbliževanja;

| F. | ker bi protekcionizem le poglobil in podaljšal krizo in je natančno izvajanje pravil konkurence bistvenega pomena za ponovno oživitev evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

ker bi protekcionizem le poglobil in podaljšal krizo in je natančno izvajanje pravil konkurence bistvenega pomena za ponovno oživitev evropskega gospodarstva;

| G. | ker bi moralo letno poročilo o politiki konkurence služiti kot instrument za nadaljnji razvoj splošne konkurenčnosti Unije s širjenjem konkurence in odpiranjem trgov za nove akterje, s čimer bi se razširil in okrepil notranji trg, in se zato ne bi smela nanašati le na praktično izvajanje politike konkurence s strani Komisije; |
| --- | --- |

G.

ker bi moralo letno poročilo o politiki konkurence služiti kot instrument za nadaljnji razvoj splošne konkurenčnosti Unije s širjenjem konkurence in odpiranjem trgov za nove akterje, s čimer bi se razširil in okrepil notranji trg, in se zato ne bi smela nanašati le na praktično izvajanje politike konkurence s strani Komisije;

| H. | ker konkurenca v vseh državah članicah ne deluje na enako zadovoljujoč način; |
| --- | --- |

H.

ker konkurenca v vseh državah članicah ne deluje na enako zadovoljujoč način;

| I. | ker so v sektorjih z nižjo stopnjo konkurenčnosti pogosto tudi gospodarski rezultati slabi; |
| --- | --- |

I.

ker so v sektorjih z nižjo stopnjo konkurenčnosti pogosto tudi gospodarski rezultati slabi;

Splošne pripombe

| 1. | je seznanjen s poročilom Komisije o konkurenčni politiki za leto 2011 in pozdravlja dejstvo, da nova tematska sestava obravnava vprašanja, ki jih je izpostavil Parlament, in dovoljuje jasno opredelitev prednostnih nalog, ciljev in sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s poročilom Komisije o konkurenčni politiki za leto 2011 in pozdravlja dejstvo, da nova tematska sestava obravnava vprašanja, ki jih je izpostavil Parlament, in dovoljuje jasno opredelitev prednostnih nalog, ciljev in sprejetih ukrepov;

| 2. | poudarja, da je konkurenčna politika eden od stebrov evropskega socialnega tržnega gospodarstva; poudarja pomen krepitve ukrepov nadzora nad monopoli, državnimi pomočmi in združevanjem za zagotavljanje gospodarske učinkovitosti, dobro delujočega notranjega trga in socialnega napredka; poudarja tudi, da boljši dostop malih in srednjih podjetij ter tretjega sektorja do notranjega trga ter njihova večja udeležba na njem zahtevata dejavno konkurenčno politiko, ki bo odpravila obstoječe ovire; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je konkurenčna politika eden od stebrov evropskega socialnega tržnega gospodarstva; poudarja pomen krepitve ukrepov nadzora nad monopoli, državnimi pomočmi in združevanjem za zagotavljanje gospodarske učinkovitosti, dobro delujočega notranjega trga in socialnega napredka; poudarja tudi, da boljši dostop malih in srednjih podjetij ter tretjega sektorja do notranjega trga ter njihova večja udeležba na njem zahtevata dejavno konkurenčno politiko, ki bo odpravila obstoječe ovire;

| 3. | poziva k usklajenosti konkurenčne politike EU in vseh ostalih politik EU, vključno s sektorskimi ureditvami, da se zagotovi dobro delovanje notranjega trga proizvodov in storitev za državljane, okolje in podjetja; |
| --- | --- |

3.

poziva k usklajenosti konkurenčne politike EU in vseh ostalih politik EU, vključno s sektorskimi ureditvami, da se zagotovi dobro delovanje notranjega trga proizvodov in storitev za državljane, okolje in podjetja;

| 4. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, opravi temeljito oceno izkrivljanja konkurence in vpliv tega izkrivljanja na gospodarstvo; poziva Komisijo, naj opredeli morebitna neravnovesja med državami članicami na tem področju, vključno z njihovimi vzroki; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, opravi temeljito oceno izkrivljanja konkurence in vpliv tega izkrivljanja na gospodarstvo; poziva Komisijo, naj opredeli morebitna neravnovesja med državami članicami na tem področju, vključno z njihovimi vzroki;

| 5. | poudarja, da izvajanje konkurenčne politike v širšem smislu ne bi smelo biti usmerjeno h krepitvi že uveljavljenih podjetij ter ponudnikov blaga in storitev, temveč bi si moralo zlasti prizadevati za vstop novih akterjev in pojav novih idej in tehnik, da se tako doseže kar največjo korist za državljane Unije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da izvajanje konkurenčne politike v širšem smislu ne bi smelo biti usmerjeno h krepitvi že uveljavljenih podjetij ter ponudnikov blaga in storitev, temveč bi si moralo zlasti prizadevati za vstop novih akterjev in pojav novih idej in tehnik, da se tako doseže kar največjo korist za državljane Unije;

| 6. | poudarja, da je bila razširitev izredne krizne ureditve državne pomoči odločitev, ki je bila nujna zaradi okoliščin in ki je pomagala preprečiti finančne in gospodarske nestabilnosti, se izogniti protekcionizmu ter zagotoviti mehanizem za prestrukturiranje bank in reševanje krize, vse to pa je posebno koristno v državah programa, ki se soočajo z resnimi težavami; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je bila razširitev izredne krizne ureditve državne pomoči odločitev, ki je bila nujna zaradi okoliščin in ki je pomagala preprečiti finančne in gospodarske nestabilnosti, se izogniti protekcionizmu ter zagotoviti mehanizem za prestrukturiranje bank in reševanje krize, vse to pa je posebno koristno v državah programa, ki se soočajo z resnimi težavami;

| 7. | vendar je zaskrbljen zaradi dejstva, da krizna ureditev državne pomoči ni le začasna rešitev, kot je bilo najprej mišljeno; je seznanjen s tem, da je Parlament v tretjem zaporednem letnem poročilu poudaril, da je treba čim prej ukiniti te začasne ukrepe; obžaluje tudi dejstvo, da je bil pristop v nekaterih primerih neuspešen, in vztraja, da je treba prakse na podlagi izkušenj s posredovanjem v preteklosti ustrezno prilagoditi; |
| --- | --- |

7.

vendar je zaskrbljen zaradi dejstva, da krizna ureditev državne pomoči ni le začasna rešitev, kot je bilo najprej mišljeno; je seznanjen s tem, da je Parlament v tretjem zaporednem letnem poročilu poudaril, da je treba čim prej ukiniti te začasne ukrepe; obžaluje tudi dejstvo, da je bil pristop v nekaterih primerih neuspešen, in vztraja, da je treba prakse na podlagi izkušenj s posredovanjem v preteklosti ustrezno prilagoditi;

| 8. | vztraja, da morajo banke, ki prejemajo državno pomoč, svoj poslovni model osredotočiti na uspešni del svojih dejavnosti, izboljšati dostop do posojil za družine in podjetja, omejiti višino plač ter kar najbolj zmanjšati vpliv na tekmece, ki ne prejemajo pomoči, in davkoplačevalce EU; v zvezi s tem ugotavlja, da je treba premisliti o predlogih skupine strokovnjakov na visoki ravni v zvezi z reformo strukture bančnega sektorja EU; |
| --- | --- |

8.

vztraja, da morajo banke, ki prejemajo državno pomoč, svoj poslovni model osredotočiti na uspešni del svojih dejavnosti, izboljšati dostop do posojil za družine in podjetja, omejiti višino plač ter kar najbolj zmanjšati vpliv na tekmece, ki ne prejemajo pomoči, in davkoplačevalce EU; v zvezi s tem ugotavlja, da je treba premisliti o predlogih skupine strokovnjakov na visoki ravni v zvezi z reformo strukture bančnega sektorja EU;

| 9. | poudarja, da je sedanja konsolidacija v bančnem sektorju dejansko povečala tržni delež več velikih finančnih institucij, zato poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja ta sektor, da bi okrepila konkurenco na evropskih bančnih trgih; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je sedanja konsolidacija v bančnem sektorju dejansko povečala tržni delež več velikih finančnih institucij, zato poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja ta sektor, da bi okrepila konkurenco na evropskih bančnih trgih;

| 10. | opominja na izjavo z vrhunskega srečanja držav euroobmočja z dne 29. junija 2012; se strinja, da je nujno treba prekiniti trajni začarani krog med bankami in državami ter poglobiti njihove zaveze; |
| --- | --- |

10.

opominja na izjavo z vrhunskega srečanja držav euroobmočja z dne 29. junija 2012; se strinja, da je nujno treba prekiniti trajni začarani krog med bankami in državami ter poglobiti njihove zaveze;

| 11. | poziva Komisijo, naj dosledno izvršuje protimonopolna pravila in pravila o nadzoru združevanja, da se dosežejo bolje regulirani, pregledni, odprti in pravični finančni trgi; ceni njene preiskave na prostem trgu izvedenih finančnih instrumentov, zlasti na področju podatkov o trgovanju in storitev v zvezi s kreditnimi zamenjavami, plačilnih storitev in posredovanja finančnih informacij trgom; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj dosledno izvršuje protimonopolna pravila in pravila o nadzoru združevanja, da se dosežejo bolje regulirani, pregledni, odprti in pravični finančni trgi; ceni njene preiskave na prostem trgu izvedenih finančnih instrumentov, zlasti na področju podatkov o trgovanju in storitev v zvezi s kreditnimi zamenjavami, plačilnih storitev in posredovanja finančnih informacij trgom;

| 12. | poziva organe EU za konkurenco, naj tesno sodelujejo z drugimi jurisdikcijami ter spremljajo ravnanje in tržni vpliv pomembnih finančnih akterjev in oligopolov, kot so bonitetne agencije, skupaj z nihanjem cen, povezanih s finančnimi trgi, ter največjo pozornost posvetijo preiskovanju domnevne manipulacije borznih indeksov LIBOR, EURIBOR in TIBOR; |
| --- | --- |

12.

poziva organe EU za konkurenco, naj tesno sodelujejo z drugimi jurisdikcijami ter spremljajo ravnanje in tržni vpliv pomembnih finančnih akterjev in oligopolov, kot so bonitetne agencije, skupaj z nihanjem cen, povezanih s finančnimi trgi, ter največjo pozornost posvetijo preiskovanju domnevne manipulacije borznih indeksov LIBOR, EURIBOR in TIBOR;

| 13. | meni, da bi bilo treba zgoraj navedeno preiskati v celoti, da bi ugotovili tudi, ali so bili za preprečevanje teh pojavov uporabljeni vsi instrumenti EU; prav tako poziva Komisijo, naj opravi preiskavo vpliva teh popačenj gibanja cen na sektorje, kot je sektor hipotekarnih kreditov; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba zgoraj navedeno preiskati v celoti, da bi ugotovili tudi, ali so bili za preprečevanje teh pojavov uporabljeni vsi instrumenti EU; prav tako poziva Komisijo, naj opravi preiskavo vpliva teh popačenj gibanja cen na sektorje, kot je sektor hipotekarnih kreditov;

Podpora trajnostni rasti, delovnim mestom in konkurenčnosti

| 14. | priznava, da je politika konkurence bistveno orodje za nadaljnje razvijanje in ohranjanje enotnega trga ter glavna gonilna sila produktivnosti, učinkovitosti in svetovne konkurenčnosti, ki igra pomembno vlogo pri podpori pravičnih in odprtih trgov, zdravih javnih financ in ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je politika konkurence bistveno orodje za nadaljnje razvijanje in ohranjanje enotnega trga ter glavna gonilna sila produktivnosti, učinkovitosti in svetovne konkurenčnosti, ki igra pomembno vlogo pri podpori pravičnih in odprtih trgov, zdravih javnih financ in ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 15. | poudarja, da krepitev enotnega trga, povrnitev gospodarske rasti in privlačnosti evropskega trga na svetovni ravni, uresničitev digitalne agende in spodbujanje raziskav in inovacij zahtevajo močno konkurenco, zdravo pluralnost gospodarskih subjektov in proaktivno industrijsko politiko; ugotavlja, da so vsi instrumenti nadzora nad monopoli, državnimi pomočmi in združevanjem bistveni za izboljšanje regulacije trgov, spodbujanje preglednosti in ponovno izgradnjo gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da krepitev enotnega trga, povrnitev gospodarske rasti in privlačnosti evropskega trga na svetovni ravni, uresničitev digitalne agende in spodbujanje raziskav in inovacij zahtevajo močno konkurenco, zdravo pluralnost gospodarskih subjektov in proaktivno industrijsko politiko; ugotavlja, da so vsi instrumenti nadzora nad monopoli, državnimi pomočmi in združevanjem bistveni za izboljšanje regulacije trgov, spodbujanje preglednosti in ponovno izgradnjo gospodarstva;

| 16. | pričakuje, da bo Komisija učinkovito izvajala politiko konkurence in spodbujala okolju prijazne tehnologije in vire; meni, da bi morale nove smernice trgovanja z emisijami prispevati k preprečevanju selitve virov ogljikovega dioksida, ohranjanju cenovnih signalov in zmanjšanju motenj; meni, da trenutna nizka cena pri trgovanju z emisijami ne naredi veliko za spodbujanje podnebju prijaznih tehnologij ter upočasnjuje prehod na nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

pričakuje, da bo Komisija učinkovito izvajala politiko konkurence in spodbujala okolju prijazne tehnologije in vire; meni, da bi morale nove smernice trgovanja z emisijami prispevati k preprečevanju selitve virov ogljikovega dioksida, ohranjanju cenovnih signalov in zmanjšanju motenj; meni, da trenutna nizka cena pri trgovanju z emisijami ne naredi veliko za spodbujanje podnebju prijaznih tehnologij ter upočasnjuje prehod na nizkoogljično gospodarstvo;

| 17. | meni, da se javni ukrepi, sprejeti za zagotavljanje pomoči žrtvam obsežne goljufije in nezakonitih finančnih praks, ki so namenjeni izključno preprečevanju nadaljnje škode in vnovični vzpostavitvi njihovih pravic, ne bi smeli šteti za državno pomoč; |
| --- | --- |

17.

meni, da se javni ukrepi, sprejeti za zagotavljanje pomoči žrtvam obsežne goljufije in nezakonitih finančnih praks, ki so namenjeni izključno preprečevanju nadaljnje škode in vnovični vzpostavitvi njihovih pravic, ne bi smeli šteti za državno pomoč;

Storitve splošnega gospodarskega pomena

| 18. | ugotavlja, da evropski državljani zahtevajo oskrbo s potrebnimi in pomembnimi javnimi storitvami visoke kakovosti, ki so na voljo na celotnem območju po dostopni ceni, pri čemer se krepi konkurenca in spodbujajo boljši konkurenčni pogoji med ponudniki teh storitev, tako javnimi kot zasebnimi; poudarja, da je v ta namen bistveno varstvo konkurence med različnimi ponudniki storitev; poudarja, da bi lahko nedavno sprejeti sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena privedel do preprostejšega, jasnejšega in prožnejšega okvira v zvezi s tem; poudarja, da je Komisija v skladu z določbami PDEU o konkurenci odgovorna za zagotavljanje združljivosti nadomestil, dodeljenih za storitve splošnega gospodarskega pomena, s pravili EU o državni pomoči, da bi se izognili storitvam slabe kakovosti, a z visokimi stroški, za javnost; izraža zaskrbljenost, ker je bilo iz nadzora organov, pristojnih za konkurenco, izvzetih preveč storitev; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da evropski državljani zahtevajo oskrbo s potrebnimi in pomembnimi javnimi storitvami visoke kakovosti, ki so na voljo na celotnem območju po dostopni ceni, pri čemer se krepi konkurenca in spodbujajo boljši konkurenčni pogoji med ponudniki teh storitev, tako javnimi kot zasebnimi; poudarja, da je v ta namen bistveno varstvo konkurence med različnimi ponudniki storitev; poudarja, da bi lahko nedavno sprejeti sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena privedel do preprostejšega, jasnejšega in prožnejšega okvira v zvezi s tem; poudarja, da je Komisija v skladu z določbami PDEU o konkurenci odgovorna za zagotavljanje združljivosti nadomestil, dodeljenih za storitve splošnega gospodarskega pomena, s pravili EU o državni pomoči, da bi se izognili storitvam slabe kakovosti, a z visokimi stroški, za javnost; izraža zaskrbljenost, ker je bilo iz nadzora organov, pristojnih za konkurenco, izvzetih preveč storitev;

| 19. | poziva organe EU za konkurenco, naj spremljajo trge farmacevtskih, zdravstvenih in zavarovalnih storitev (zlasti trge za generična in inovativna zdravila), ugotovijo morebitne zlorabe patentnih pravic in diskriminatorno ravnanje; opaža, da kljub temu, da sta organizacija zdravstvenega sektorja in socialna zaščita pod pristojnostjo držav članic, bi morale biti te storitve predmet nadzora, da se ohrani javne finance in zaščiti konkurenčno pravo ter pravice državljanov EU; |
| --- | --- |

19.

poziva organe EU za konkurenco, naj spremljajo trge farmacevtskih, zdravstvenih in zavarovalnih storitev (zlasti trge za generična in inovativna zdravila), ugotovijo morebitne zlorabe patentnih pravic in diskriminatorno ravnanje; opaža, da kljub temu, da sta organizacija zdravstvenega sektorja in socialna zaščita pod pristojnostjo držav članic, bi morale biti te storitve predmet nadzora, da se ohrani javne finance in zaščiti konkurenčno pravo ter pravice državljanov EU;

Izboljšanje blaginje potrošnikov: sektorski razvoj

| 20. | je zaskrbljen, da so se od sredine leta 2007 cene hrane znatno povišale, pri čemer opažamo veliko nihanje odkupnih cen proizvodov, in opominja, da so maloprodajne cene hrane veliko prispevale k skupni inflaciji; poudarja, da bi moralo delovanje organizacij proizvajalcev za spodbujanje konkurence in platforma za spremljanje cen hrane spremljati nov okvir za kolektivne pogodbe v vrednostni verigi; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi za konkurenco temeljito preuči konkurenco v kmetijsko-predelovalnem sektorju z vidika podpore, preglednosti in razvoja maloprodajnih cen na vseh ravneh vrednostne verige; opozarja, da je koristi za potrošnike, ki se lahko dosežejo v živilskem sektorju, mogoče pomnožiti z izvedbo podobnih konkurenčnih reform v vseh drugih gospodarskih sektorjih; |
| --- | --- |

20.

je zaskrbljen, da so se od sredine leta 2007 cene hrane znatno povišale, pri čemer opažamo veliko nihanje odkupnih cen proizvodov, in opominja, da so maloprodajne cene hrane veliko prispevale k skupni inflaciji; poudarja, da bi moralo delovanje organizacij proizvajalcev za spodbujanje konkurence in platforma za spremljanje cen hrane spremljati nov okvir za kolektivne pogodbe v vrednostni verigi; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi za konkurenco temeljito preuči konkurenco v kmetijsko-predelovalnem sektorju z vidika podpore, preglednosti in razvoja maloprodajnih cen na vseh ravneh vrednostne verige; opozarja, da je koristi za potrošnike, ki se lahko dosežejo v živilskem sektorju, mogoče pomnožiti z izvedbo podobnih konkurenčnih reform v vseh drugih gospodarskih sektorjih;

| 21. | poudarja, da storitve splošnega gospodarskega in splošnega socialnega pomena predstavljajo velik delež celotne ponudbe storitev v državah članicah in da to pomeni, da bi bilo mogoče s povečanjem učinkovitosti storitev splošnega gospodarskega pomena in storitev splošnega socialnega pomena doseči precejšnje dobičke; poudarja, da je s tega vidika pomembno zagotoviti, da je prednostna naloga pravil, ki urejajo storitve splošnega gospodarskega in socialnega pomena, zaščita potrošnikov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da storitve splošnega gospodarskega in splošnega socialnega pomena predstavljajo velik delež celotne ponudbe storitev v državah članicah in da to pomeni, da bi bilo mogoče s povečanjem učinkovitosti storitev splošnega gospodarskega pomena in storitev splošnega socialnega pomena doseči precejšnje dobičke; poudarja, da je s tega vidika pomembno zagotoviti, da je prednostna naloga pravil, ki urejajo storitve splošnega gospodarskega in socialnega pomena, zaščita potrošnikov;

| 22. | poudarja veliko vlogo špekulacij na živilskih trgih pri povzročitvi nihanja cen; poziva komisijo, naj to vprašanje preuči v poročilu o politiki konkurence za leto 2012 ter izvede ukrepe za obravnavo špekulacij na živilskih trgih; |
| --- | --- |

22.

poudarja veliko vlogo špekulacij na živilskih trgih pri povzročitvi nihanja cen; poziva komisijo, naj to vprašanje preuči v poročilu o politiki konkurence za leto 2012 ter izvede ukrepe za obravnavo špekulacij na živilskih trgih;

| 23. | poziva Komisijo, naj podrobneje preuči koristno vlogo združenj proizvajalcev in zadrug pri povečevanju blaginje in pogajalske moči malih kmetov glede na industrijo; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj podrobneje preuči koristno vlogo združenj proizvajalcev in zadrug pri povečevanju blaginje in pogajalske moči malih kmetov glede na industrijo;

| 24. | z veseljem pričakuje poročilo Evropske mreže za konkurenco na to temo; je seznanjen z dejstvom, da so preiskave kršitev monopolnih pravil najpogostejše v sektorjih žita in mlečnih izdelkov, in spodbuja nacionalne organe za konkurenco, da pospešijo pobude na tem področju; poziva Komisijo, naj preuči evropski sektor sladkorja, kjer je bila inflacija cen v letih 2011 in 2012 še zlasti visoka; |
| --- | --- |

24.

z veseljem pričakuje poročilo Evropske mreže za konkurenco na to temo; je seznanjen z dejstvom, da so preiskave kršitev monopolnih pravil najpogostejše v sektorjih žita in mlečnih izdelkov, in spodbuja nacionalne organe za konkurenco, da pospešijo pobude na tem področju; poziva Komisijo, naj preuči evropski sektor sladkorja, kjer je bila inflacija cen v letih 2011 in 2012 še zlasti visoka;

| 25. | ponovno poziva Komisijo, naj si prizadeva za popolno izvajanje svežnja o notranjem energetskem trgu; ker enotni energetski trg še ni v celoti odprt in konkurenčen, jo spodbuja, naj dejavno spremlja konkurenco na energetskih trgih, zlasti kadar privatizacija javnih gospodarskih služb izhaja iz sistema monopolnih ali oligopolnih trgov; |
| --- | --- |

25.

ponovno poziva Komisijo, naj si prizadeva za popolno izvajanje svežnja o notranjem energetskem trgu; ker enotni energetski trg še ni v celoti odprt in konkurenčen, jo spodbuja, naj dejavno spremlja konkurenco na energetskih trgih, zlasti kadar privatizacija javnih gospodarskih služb izhaja iz sistema monopolnih ali oligopolnih trgov;

| 26. | poziva Komisijo, naj skrbno preuči razvoj dogodkov na trgu storitev letalskega prevoza tovora in hitre pošte v EU; ugotavlja, da ZDA upravljajo obliko duopola na trgu hitre pošte in so evropskim konkurentom v preteklem desetletju dejansko onemogočale dostop do trga; sklepa, da bi zaradi nadaljnjih združevanj v sektorju konkurenco predstavljalo le še eno veliko evropsko podjetje za hitro pošto in logistiko ter da bi to lahko pomembno vplivalo na cenovno konkurenco na notranjem trgu, in sicer v škodo potrošnikov; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj skrbno preuči razvoj dogodkov na trgu storitev letalskega prevoza tovora in hitre pošte v EU; ugotavlja, da ZDA upravljajo obliko duopola na trgu hitre pošte in so evropskim konkurentom v preteklem desetletju dejansko onemogočale dostop do trga; sklepa, da bi zaradi nadaljnjih združevanj v sektorju konkurenco predstavljalo le še eno veliko evropsko podjetje za hitro pošto in logistiko ter da bi to lahko pomembno vplivalo na cenovno konkurenco na notranjem trgu, in sicer v škodo potrošnikov;

| 27. | poudarja, da ni enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja na letalskem trgu v ZDA in da še danes obstaja očitno neravnovesje na letalskem trgu med EU in ZDA, saj evropske letalske družbe za tovorni promet nimajo dostopa do domačega trga ZDA in težko konkurirajo v neugodnih razmerah; poudarja, da neenak dostop do trga izkrivlja konkurenco in hkrati škodi evropski logistični panogi ter njenim strankam; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da ni enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja na letalskem trgu v ZDA in da še danes obstaja očitno neravnovesje na letalskem trgu med EU in ZDA, saj evropske letalske družbe za tovorni promet nimajo dostopa do domačega trga ZDA in težko konkurirajo v neugodnih razmerah; poudarja, da neenak dostop do trga izkrivlja konkurenco in hkrati škodi evropski logistični panogi ter njenim strankam;

Spodbujanje legitimnosti in učinkovitosti za politiko konkurence

| 28. | podpira aktivno vlogo Parlamenta pri oblikovanju konkurenčne politike, vključno s sozakonodajnimi pristojnostmi; meni, da mora Komisija v celoti sprejeti odgovornost in spremljati resolucije Parlamenta; namerava okrepiti sedanji strukturiran dialog; |
| --- | --- |

28.

podpira aktivno vlogo Parlamenta pri oblikovanju konkurenčne politike, vključno s sozakonodajnimi pristojnostmi; meni, da mora Komisija v celoti sprejeti odgovornost in spremljati resolucije Parlamenta; namerava okrepiti sedanji strukturiran dialog;

| 29. | poziva Komisijo, naj še naprej ravna nepristransko in objektivno ter naj bo odprta za izboljšave v postopkih o konkurenci; zagovarja procesne pravice, vključno s pravico podjetij do dostopa do spisov Komisije pred obravnavo; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj še naprej ravna nepristransko in objektivno ter naj bo odprta za izboljšave v postopkih o konkurenci; zagovarja procesne pravice, vključno s pravico podjetij do dostopa do spisov Komisije pred obravnavo;

| 30. | spodbuja Komisijo, naj z opredelitvijo splošnih načel in podporo ukrepom podjetij na tem področju še naprej spodbuja kulturo poštene konkurence, zlasti z izkazovanjem večjega zanimanja in pozitivnejšega odnosa do zagotavljanja skladnosti, saj bo to prineslo odločilen učinek preprečevanja, kar pa je v javnem interesu; |
| --- | --- |

30.

spodbuja Komisijo, naj z opredelitvijo splošnih načel in podporo ukrepom podjetij na tem področju še naprej spodbuja kulturo poštene konkurence, zlasti z izkazovanjem večjega zanimanja in pozitivnejšega odnosa do zagotavljanja skladnosti, saj bo to prineslo odločilen učinek preprečevanja, kar pa je v javnem interesu;

| 31. | od Komisije zahteva, naj razmisli o uporabi alternativnega reševanja sporov ter pripravi že dolgo potreben predlog v rednem zakonodajnem postopku, da se olajšajo posamezne in kolektivne zasebne tožbe zaradi škode, ki jo utrpijo podjetja in potrošniki zaradi kršitev protimonopolnega prava EU; meni, da bi moral tak predlog spodbujati konkurenco, pri čemer ne bi spodbujal neutemeljenih sporov, pokrivati manjšo in razpršeno škodo ter zagotavljati popolno skladnost s pravili EU glede preglednosti ter spodbujati, da bodo vsakršne izjeme v smislu postopkov prizanesljivosti primerno in posebej utemeljene, pri čemer bo popolna skladnost zagotovljena z javnim izvrševanjem; |
| --- | --- |

31.

od Komisije zahteva, naj razmisli o uporabi alternativnega reševanja sporov ter pripravi že dolgo potreben predlog v rednem zakonodajnem postopku, da se olajšajo posamezne in kolektivne zasebne tožbe zaradi škode, ki jo utrpijo podjetja in potrošniki zaradi kršitev protimonopolnega prava EU; meni, da bi moral tak predlog spodbujati konkurenco, pri čemer ne bi spodbujal neutemeljenih sporov, pokrivati manjšo in razpršeno škodo ter zagotavljati popolno skladnost s pravili EU glede preglednosti ter spodbujati, da bodo vsakršne izjeme v smislu postopkov prizanesljivosti primerno in posebej utemeljene, pri čemer bo popolna skladnost zagotovljena z javnim izvrševanjem;

| 32. | se ponovno sklicuje na svoji predhodni resoluciji z dne 2. februarja 2012 o letnem poročilu o politiki konkurence EU ter o zamisli o morebitnem predlogu Komisije o kolektivnih pravnih sredstvih; |
| --- | --- |

32.

se ponovno sklicuje na svoji predhodni resoluciji z dne 2. februarja 2012 o letnem poročilu o politiki konkurence EU ter o zamisli o morebitnem predlogu Komisije o kolektivnih pravnih sredstvih;

| 33. | pozitivno gleda na sodelovanje znotraj Evropske mreže za konkurenco in na sodelovanje z nacionalnimi sodišči z namenom zagotovitve učinkovitosti in skladnosti konkurenčnih politik po vsej EU; podpira učinkovito delitev odgovornosti med člani Evropske mreže za konkurenco, saj imajo nekateri trgi zaradi različnih pravnih, gospodarskih in kulturnih pogojev bolj nacionalne razsežnosti kot drugi; poziva Komisijo, naj spodbuja sporazume o zbliževanju in sodelovanju z drugimi jurisdikcijami, vključno z določbami za izmenjavo informacij med preiskavami pod ustreznimi pogoji; |
| --- | --- |

33.

pozitivno gleda na sodelovanje znotraj Evropske mreže za konkurenco in na sodelovanje z nacionalnimi sodišči z namenom zagotovitve učinkovitosti in skladnosti konkurenčnih politik po vsej EU; podpira učinkovito delitev odgovornosti med člani Evropske mreže za konkurenco, saj imajo nekateri trgi zaradi različnih pravnih, gospodarskih in kulturnih pogojev bolj nacionalne razsežnosti kot drugi; poziva Komisijo, naj spodbuja sporazume o zbliževanju in sodelovanju z drugimi jurisdikcijami, vključno z določbami za izmenjavo informacij med preiskavami pod ustreznimi pogoji;

| 34. | je seznanjen s tem, da ima Komisijo veliko dela na področju izvrševanja politike konkurence in da bo tega dela še več, ter zato poudarja, da Komisija potrebuje več sredstev, zlasti prek dodelitve obstoječih sredstev, da bi se proaktivno in učinkovito spoprijela s tem; |
| --- | --- |

34.

je seznanjen s tem, da ima Komisijo veliko dela na področju izvrševanja politike konkurence in da bo tega dela še več, ter zato poudarja, da Komisija potrebuje več sredstev, zlasti prek dodelitve obstoječih sredstev, da bi se proaktivno in učinkovito spoprijela s tem;

| 35. | poziva Komisijo, naj spodbuja kulturo konkurence v EU in v mednarodnem okolju; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj spodbuja kulturo konkurence v EU in v mednarodnem okolju;

Politika na področju glob

| 36. | priporoča, naj se uporabljajo postopki poravnave in, kjer je to primerno, odvračilne in sorazmerne globe, obenem pa naj se preprečijo škodljive ekonomske in socialne posledice izrivanja prizadetih podjetij s trga; |
| --- | --- |

36.

priporoča, naj se uporabljajo postopki poravnave in, kjer je to primerno, odvračilne in sorazmerne globe, obenem pa naj se preprečijo škodljive ekonomske in socialne posledice izrivanja prizadetih podjetij s trga;

| 37. | ugotavlja, da globe ne bi smele preprečevati podjetjem, da na notranji ravni obravnavajo odgovornost vodstvenih delavcev in osebja; prav tako ne bi smele preprečevati državam članicam, da se ukvarjajo z vprašanji kazenske odgovornosti; poziva Komisijo, naj preuči te vidike in poroča o njih; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da globe ne bi smele preprečevati podjetjem, da na notranji ravni obravnavajo odgovornost vodstvenih delavcev in osebja; prav tako ne bi smele preprečevati državam članicam, da se ukvarjajo z vprašanji kazenske odgovornosti; poziva Komisijo, naj preuči te vidike in poroča o njih;

| 38. | je zaskrbljen, ker je uporaba glob kot edinega instrumenta morda preveč omejena, tudi glede morebitnih izgub delovnih mest zaradi nezmožnosti izplačila, in poziva k razvoju širšega obsega bolj razvitih instrumentov, ki bodo obsegali vprašanja kot so individualna odgovornost, preglednost in odgovornost podjetij, krajši postopki, pravica do zagovora in pravilnega procesa, mehanizmi za zagotovitev učinkovite obravnave prošenj za prizanesljivost (zlasti, da bi odpravili motnje, ki so jih povzročili postopki odkrivanja v ZDA), podjetniški programi za zagotavljanje skladnosti in razvoj evropskih standardov; podpira pristop „nagrajevanja in kaznovanja“, ki bi imel učinkovit odvračalni učinek, hkrati pa bi spodbujal delovanje po predpisih; |
| --- | --- |

38.

je zaskrbljen, ker je uporaba glob kot edinega instrumenta morda preveč omejena, tudi glede morebitnih izgub delovnih mest zaradi nezmožnosti izplačila, in poziva k razvoju širšega obsega bolj razvitih instrumentov, ki bodo obsegali vprašanja kot so individualna odgovornost, preglednost in odgovornost podjetij, krajši postopki, pravica do zagovora in pravilnega procesa, mehanizmi za zagotovitev učinkovite obravnave prošenj za prizanesljivost (zlasti, da bi odpravili motnje, ki so jih povzročili postopki odkrivanja v ZDA), podjetniški programi za zagotavljanje skladnosti in razvoj evropskih standardov; podpira pristop „nagrajevanja in kaznovanja“, ki bi imel učinkovit odvračalni učinek, hkrati pa bi spodbujal delovanje po predpisih;

| 39. | ponovno ugotavlja, da je metoda za določanje glob vsebovana v smernicah za določanje glob iz leta 2006, ki so nezakonodajni instrument, in ponovno poziva Komisijo, naj podrobno opredeljeno osnovo za izračun glob, ki temelji na načelu zakonitosti, vključi v Uredbo (ES) št. 1/2003 skupaj z novimi načeli za izrekanje glob; |
| --- | --- |

39.

ponovno ugotavlja, da je metoda za določanje glob vsebovana v smernicah za določanje glob iz leta 2006, ki so nezakonodajni instrument, in ponovno poziva Komisijo, naj podrobno opredeljeno osnovo za izračun glob, ki temelji na načelu zakonitosti, vključi v Uredbo (ES) št. 1/2003 skupaj z novimi načeli za izrekanje glob;

| 40. | ponavlja svoj poziv k splošnemu pregledu smernic Komisije za določanje glob, pri čemer je treba upoštevati šest let praktičnih izkušenj; meni, da bi bilo treba v tem pregledu preučiti vlogo programov skladnosti, določiti pogoje, pod katerimi bi morale matične družbe z odločilnim vplivom na hčerinsko družbo solidarno odgovarjati za protimonopolne kršitve svojih podrejenih družb, ter obravnavati vprašanja prizanesljivosti, povratništva, zgornje omejitve prometa in medsebojnega vplivanja javnih in zasebnih obveznosti; |
| --- | --- |

40.

ponavlja svoj poziv k splošnemu pregledu smernic Komisije za določanje glob, pri čemer je treba upoštevati šest let praktičnih izkušenj; meni, da bi bilo treba v tem pregledu preučiti vlogo programov skladnosti, določiti pogoje, pod katerimi bi morale matične družbe z odločilnim vplivom na hčerinsko družbo solidarno odgovarjati za protimonopolne kršitve svojih podrejenih družb, ter obravnavati vprašanja prizanesljivosti, povratništva, zgornje omejitve prometa in medsebojnega vplivanja javnih in zasebnih obveznosti;

| 41. | ponovno poudarja, da je število zahtevkov za zmanjšanje globe zaradi nezmožnosti plačila naraslo, predvsem v primeru podjetij z enim proizvodom ter malih in srednjih podjetij; ponovno potrjuje, da bi lahko razmislili o sistemu odloženih in/ali deljenih plačil kot o alternativi zmanjšanju glob, zato da ne bi uničevali podjetij; |
| --- | --- |

41.

ponovno poudarja, da je število zahtevkov za zmanjšanje globe zaradi nezmožnosti plačila naraslo, predvsem v primeru podjetij z enim proizvodom ter malih in srednjih podjetij; ponovno potrjuje, da bi lahko razmislili o sistemu odloženih in/ali deljenih plačil kot o alternativi zmanjšanju glob, zato da ne bi uničevali podjetij;

| 42. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svojem sklepu (COMP/39452 z dne 28. marca 2012) upoštevala posebne potrebe podjetij z enim proizvodom; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svojem sklepu (COMP/39452 z dne 28. marca 2012) upoštevala posebne potrebe podjetij z enim proizvodom;

Opažanja za posamezne sektorje

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za dopolnitev enotnega trga prevoznih storitev, hkrati pa naj zagotavljajo odprto in pošteno konkurenco v prometnem, poštnem in turističnem sektorju ter pri tem upoštevajo cilje drugih politik Unije, kot so pravilno delovanje prometnih in mobilnih storitev, politični cilji na področjih javnih storitev, socialnih standardov, varnosti in varstva okolja ter cilji EU za zmanjšanje emisij CO2 in odvisnosti od nafte; pozdravlja napovedani akt o enotnem trgu II, namenjen dokončni vzpostavitvi enotnega evropskega neba ter nadaljnjemu odpiranju železniškega trga in vzpostavitvi enotnega železniškega prostora; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za dopolnitev enotnega trga prevoznih storitev, hkrati pa naj zagotavljajo odprto in pošteno konkurenco v prometnem, poštnem in turističnem sektorju ter pri tem upoštevajo cilje drugih politik Unije, kot so pravilno delovanje prometnih in mobilnih storitev, politični cilji na področjih javnih storitev, socialnih standardov, varnosti in varstva okolja ter cilji EU za zmanjšanje emisij CO2 in odvisnosti od nafte; pozdravlja napovedani akt o enotnem trgu II, namenjen dokončni vzpostavitvi enotnega evropskega neba ter nadaljnjemu odpiranju železniškega trga in vzpostavitvi enotnega železniškega prostora;

| 44. | meni, da bi morala Komisija še bolj okrepiti povezanost med konkurenčno in prometno politiko, da bi izboljšala konkurenčnost evropskega prometnega sektorja; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi morala Komisija še bolj okrepiti povezanost med konkurenčno in prometno politiko, da bi izboljšala konkurenčnost evropskega prometnega sektorja;

| 45. | poziva Komisijo, naj bo bolj proaktivna pri spodbujanju zbliževanja konkurenčnih pravil pri mednarodnih pogajanjih, da bi v prometnem sektorju zagotovila enake konkurenčne pogoje med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj bo bolj proaktivna pri spodbujanju zbliževanja konkurenčnih pravil pri mednarodnih pogajanjih, da bi v prometnem sektorju zagotovila enake konkurenčne pogoje med EU in tretjimi državami;

| 46. | poudarja pomen enotnega razvoja evropskega prometnega prostora in odprave razlik med državami članicami v razvoju prometne infrastrukture in sistemov, da bi na področju prometa resnično dosegli enotni evropski trg in zagotovili pravično konkurenco; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen enotnega razvoja evropskega prometnega prostora in odprave razlik med državami članicami v razvoju prometne infrastrukture in sistemov, da bi na področju prometa resnično dosegli enotni evropski trg in zagotovili pravično konkurenco;

| 47. | opozarja na vpliv davčnih razlik na konkurenco med posameznimi vrstami prevoza in na intermodalni prevoz ter poziva Komisijo, naj zagotovi pregled davkov in različnih sistemov DDV za posamezne vrste prevoza; |
| --- | --- |

47.

opozarja na vpliv davčnih razlik na konkurenco med posameznimi vrstami prevoza in na intermodalni prevoz ter poziva Komisijo, naj zagotovi pregled davkov in različnih sistemov DDV za posamezne vrste prevoza;

| 48. | poudarja, da je treba za zagotovitev proste in pravične konkurence na evropski ravni odpraviti fizične, tehnične in regulativne ovire med državami članicami, zlasti z razvojem vseevropskih medobratovalnih in učinkovitih prometnih omrežij; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba za zagotovitev proste in pravične konkurence na evropski ravni odpraviti fizične, tehnične in regulativne ovire med državami članicami, zlasti z razvojem vseevropskih medobratovalnih in učinkovitih prometnih omrežij;

| 49. | načeloma pozdravlja sporočilo Komisije o pravicah potnikov pri vseh vrstah prevoza, vendar poudarja, da se vse vrste prevoza med seboj po naravi razlikujejo in da mora Komisija v vsakem predlogu ohraniti veljavne pravice potnikov, obenem pa tudi zagotoviti sorazmeren in prilagodljiv pristop, ki bo upošteval razlike med posameznimi vrstami prevoza; |
| --- | --- |

49.

načeloma pozdravlja sporočilo Komisije o pravicah potnikov pri vseh vrstah prevoza, vendar poudarja, da se vse vrste prevoza med seboj po naravi razlikujejo in da mora Komisija v vsakem predlogu ohraniti veljavne pravice potnikov, obenem pa tudi zagotoviti sorazmeren in prilagodljiv pristop, ki bo upošteval razlike med posameznimi vrstami prevoza;

| 50. | glede na sporazum o zračnem prometu med EU in ZDA poziva ustrezne organe, naj okrepijo svoje sodelovanje pri prizadevanjih za razvoj usklajenih regulativnih pristopov k vprašanjem konkurence v povezavi z zvezami letalskih prevoznikov in si dejavno prizadevajo za to, da bi glavne zveze odločneje konkurirale na čezatlantskem trgu; |
| --- | --- |

50.

glede na sporazum o zračnem prometu med EU in ZDA poziva ustrezne organe, naj okrepijo svoje sodelovanje pri prizadevanjih za razvoj usklajenih regulativnih pristopov k vprašanjem konkurence v povezavi z zvezami letalskih prevoznikov in si dejavno prizadevajo za to, da bi glavne zveze odločneje konkurirale na čezatlantskem trgu;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje zakonodaje o enotnem evropskem nebu, da bi okrepili preglednost zaračunavanja storitev, s tem olajšali nadzor nad izvajanjem konkurenčnih pravil ter čim bolj izboljšali konkurenčnost in varnost v evropskem vozlišču, in si še naprej prizadevajo za spodbujanje konkurenčnosti na evropskih letališčih, kar je v korist gospodarstvu in potnikom; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje zakonodaje o enotnem evropskem nebu, da bi okrepili preglednost zaračunavanja storitev, s tem olajšali nadzor nad izvajanjem konkurenčnih pravil ter čim bolj izboljšali konkurenčnost in varnost v evropskem vozlišču, in si še naprej prizadevajo za spodbujanje konkurenčnosti na evropskih letališčih, kar je v korist gospodarstvu in potnikom;

| 52. | poziva Komisijo, naj zagotovi z dokazi podprt pregled primerov, ko imajo letalski prevozniki prednost v primerjavi z drugimi ponudniki storitev zaradi posebnih pogojev ali so, glede na navedbe, zlorabili prevladujoči položaj na nekaterih letališčih, zlasti z uvedbo omejitve na en kos prtljage in drugih omejitev za ročno prtljago; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj zagotovi z dokazi podprt pregled primerov, ko imajo letalski prevozniki prednost v primerjavi z drugimi ponudniki storitev zaradi posebnih pogojev ali so, glede na navedbe, zlorabili prevladujoči položaj na nekaterih letališčih, zlasti z uvedbo omejitve na en kos prtljage in drugih omejitev za ročno prtljago;

| 53. | meni, da so poslovne dejavnosti glavni vir dohodka letališč, in da bi lahko tovrstne agresivne prakse pomenile zlorabo dominantnega položaja prevoznika; |
| --- | --- |

53.

meni, da so poslovne dejavnosti glavni vir dohodka letališč, in da bi lahko tovrstne agresivne prakse pomenile zlorabo dominantnega položaja prevoznika;

| 54. | poziva Komisijo, naj okrepi nadzor nad trgovanjem, uporabo in dodeljevanjem slotov na evropskih letališčih, da bi zagotovila pravično konkurenco in zaščito regionalne povezanosti na evropskem ozemlju; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj okrepi nadzor nad trgovanjem, uporabo in dodeljevanjem slotov na evropskih letališčih, da bi zagotovila pravično konkurenco in zaščito regionalne povezanosti na evropskem ozemlju;

| 55. | poziva Komisijo, naj spremlja ukrepe, ki vplivajo na nizkocenovne letalske prevoznike, s čimer bi zagotovila, da ne bodo povzročali nepravične konkurence; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj spremlja ukrepe, ki vplivajo na nizkocenovne letalske prevoznike, s čimer bi zagotovila, da ne bodo povzročali nepravične konkurence;

| 56. | poziva Komisijo, naj pri reviziji smernic EU na področju državnih pomoči za letalstvo in letališča zagotovi, da ne bo izkrivljanja konkurence, in določi enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na trgu; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj pri reviziji smernic EU na področju državnih pomoči za letalstvo in letališča zagotovi, da ne bo izkrivljanja konkurence, in določi enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na trgu;

| 57. | poudarja, da je liberalizacija železniškega sektorja v Evropi ostala dokaj omejena, zaradi česar je bil železniški prevoz primerjavi z drugimi vrstami prevoza v slabšem položaju, zlasti ob upoštevanju problematike, povezane s konkurenčnostjo tega sektorja v Evropi; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je liberalizacija železniškega sektorja v Evropi ostala dokaj omejena, zaradi česar je bil železniški prevoz primerjavi z drugimi vrstami prevoza v slabšem položaju, zlasti ob upoštevanju problematike, povezane s konkurenčnostjo tega sektorja v Evropi;

| 58. | poziva Komisijo, naj dokončno vzpostavi enoten evropski železniški prostor tako, da ustvari pogoje za odprtje za svobodno in pravično konkurenco, vključno z ukrepi, ki bodo učinkovitim in inovativnim železniškim podjetjem omogočili delovanje brez omejitev, zagotovi jasno ločevanje med lastništvom infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, močne nacionalne regulativne organe in harmonizacijo določb v zvezi z zaposlenimi; poziva Komisijo, naj pri pripravah odprtja trga nacionalnega železniškega potnega prometa upošteva različne operativne modele nacionalnih železniških podjetij in predstavi posebne predloge, da bi odpravila posredno omejevanje konkurence zaradi nedoslednih določb o varnosti, medoperabilnosti in dovoljenjih; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj dokončno vzpostavi enoten evropski železniški prostor tako, da ustvari pogoje za odprtje za svobodno in pravično konkurenco, vključno z ukrepi, ki bodo učinkovitim in inovativnim železniškim podjetjem omogočili delovanje brez omejitev, zagotovi jasno ločevanje med lastništvom infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, močne nacionalne regulativne organe in harmonizacijo določb v zvezi z zaposlenimi; poziva Komisijo, naj pri pripravah odprtja trga nacionalnega železniškega potnega prometa upošteva različne operativne modele nacionalnih železniških podjetij in predstavi posebne predloge, da bi odpravila posredno omejevanje konkurence zaradi nedoslednih določb o varnosti, medoperabilnosti in dovoljenjih;

| 59. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo odpiranje sektorja železniškega prevoza za pravično konkurenco, pa tudi kakovostnejše storitve, ne da bi bilo pri tem ogroženo opravljanje javnih storitev; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo odpiranje sektorja železniškega prevoza za pravično konkurenco, pa tudi kakovostnejše storitve, ne da bi bilo pri tem ogroženo opravljanje javnih storitev;

| 60. | poudarja, da je lahko nadaljnje odpiranje trga EU za cestni prevoz blaga sprejemljivo le, če bodo v vseh državah članicah zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji za prevoznike in zaščita socialne zakonodaje in delovnih pogojev mobilnih delavcev; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je lahko nadaljnje odpiranje trga EU za cestni prevoz blaga sprejemljivo le, če bodo v vseh državah članicah zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji za prevoznike in zaščita socialne zakonodaje in delovnih pogojev mobilnih delavcev;

| 61. | poudarja, da je treba v liberaliziranem sektorju cestnega prevoza preprečiti nepošteno konkurenco tako, da se zagotovi pravilna uporaba socialnih, varnostnih in okoljskih predpisov, pri čemer je treba nameniti posebno pozornost odpiranju tega trga za kabotažo in praksi dampinga; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba v liberaliziranem sektorju cestnega prevoza preprečiti nepošteno konkurenco tako, da se zagotovi pravilna uporaba socialnih, varnostnih in okoljskih predpisov, pri čemer je treba nameniti posebno pozornost odpiranju tega trga za kabotažo in praksi dampinga;

| 62. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami predloži posebne predloge, da bi odpravila znatne razlike med državami članicami na področju sankcij za resne kršitve prava Skupnosti v cestnem prometu ter tako odpravila to izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami predloži posebne predloge, da bi odpravila znatne razlike med državami članicami na področju sankcij za resne kršitve prava Skupnosti v cestnem prometu ter tako odpravila to izkrivljanje konkurence;

| 63. | poziva države članice, naj izvajajo tretjo direktivo o poštnih storitvah; spodbuja Komisijo, naj pozorno pregleda in poroča o socialnih posledicah liberalizacije trga poštnih storitev in obveznosti univerzalnih storitev na tem področju, vključno s financiranjem univerzalnih storitev; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, naj izvajajo tretjo direktivo o poštnih storitvah; spodbuja Komisijo, naj pozorno pregleda in poroča o socialnih posledicah liberalizacije trga poštnih storitev in obveznosti univerzalnih storitev na tem področju, vključno s financiranjem univerzalnih storitev;

| 64. | ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, novih konsolidiranih pristojnosti in ekonomskega potenciala turizma za EU poziva Komisijo, naj spodbuja proaktivno sodelovanje med turističnimi podjetji ter sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev svetovne konkurenčnosti turističnih destinacij odličnosti v EU; poziva jo tudi, naj pospeši postopke zakonodajnega predloga o počitniških paketih, da bi zagotovili ustrezno konkurenco in povsem prost trg v evropskem turističnem sektorju; |
| --- | --- |

64.

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, novih konsolidiranih pristojnosti in ekonomskega potenciala turizma za EU poziva Komisijo, naj spodbuja proaktivno sodelovanje med turističnimi podjetji ter sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev svetovne konkurenčnosti turističnih destinacij odličnosti v EU; poziva jo tudi, naj pospeši postopke zakonodajnega predloga o počitniških paketih, da bi zagotovili ustrezno konkurenco in povsem prost trg v evropskem turističnem sektorju;

| 65. | meni, da bi morali z izvrševanjem predpisov glede državne pomoči prispevati k doseganju ciljev, določenih v strategiji EU 2020, zlasti z omogočanjem naložb v realno gospodarstvo in spodbujanjem večjega združevanja virov na področju raziskav, inovacij in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

65.

meni, da bi morali z izvrševanjem predpisov glede državne pomoči prispevati k doseganju ciljev, določenih v strategiji EU 2020, zlasti z omogočanjem naložb v realno gospodarstvo in spodbujanjem večjega združevanja virov na področju raziskav, inovacij in trajnostnega razvoja;

| 66. | ugotavlja, da je evropski trg za elektronska plačila še vedno razdrobljen tako znotraj nacionalnih meja kot zunaj njih; spodbuja ukrepe in izvrševanje, ki so potrebni za zagotovitev bolj odprtega, preglednega, inovativnega in konkurenčnega enotnega trga plačil, ki bo koristil in omogočal izbiro vsem potrošnikom, kar zadeva kartična, spletna in mobilna plačila ter mobilne denarnice, medoperabilnost, stroške in prenosljivost; zato poziva Komisijo, naj oceni možne načine za vstop novih tekmecev na evropski trg za kartična, spletna in mobilna plačila, pri čemer je treba zaščititi prihodnje tehnološke inovacije v tem sektorju; meni, da je treba okrepiti nadzor nad večstranskimi medbančnimi provizijami, in pozdravlja predloge Akta za enotni trg II v zvezi s pregledom direktive o plačilnih storitvah in zakonodajno pobudo za večstranske medbančne provizije; |
| --- | --- |

66.

ugotavlja, da je evropski trg za elektronska plačila še vedno razdrobljen tako znotraj nacionalnih meja kot zunaj njih; spodbuja ukrepe in izvrševanje, ki so potrebni za zagotovitev bolj odprtega, preglednega, inovativnega in konkurenčnega enotnega trga plačil, ki bo koristil in omogočal izbiro vsem potrošnikom, kar zadeva kartična, spletna in mobilna plačila ter mobilne denarnice, medoperabilnost, stroške in prenosljivost; zato poziva Komisijo, naj oceni možne načine za vstop novih tekmecev na evropski trg za kartična, spletna in mobilna plačila, pri čemer je treba zaščititi prihodnje tehnološke inovacije v tem sektorju; meni, da je treba okrepiti nadzor nad večstranskimi medbančnimi provizijami, in pozdravlja predloge Akta za enotni trg II v zvezi s pregledom direktive o plačilnih storitvah in zakonodajno pobudo za večstranske medbančne provizije;

| 67. | se strinja z namero Komisije, da je treba še naprej namenjati veliko pozornost preglednosti finančnih trgov, vendar meni, da so potrebna dodatna prizadevanja za zagotavljanje pravočasnih, zanesljivih in visokokakovostnih informacij, zlasti glede trgov izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

67.

se strinja z namero Komisije, da je treba še naprej namenjati veliko pozornost preglednosti finančnih trgov, vendar meni, da so potrebna dodatna prizadevanja za zagotavljanje pravočasnih, zanesljivih in visokokakovostnih informacij, zlasti glede trgov izvedenih finančnih instrumentov;

| 68. | meni, da mora konkurenca med podjetji potekati v okviru, ki zagotavlja učinkovito spoštovanje pravic potrošnikov, ter da sta sistema za kolektivna pravna sredstva in alternativno reševanje sporov nepogrešljivi orodji za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

68.

meni, da mora konkurenca med podjetji potekati v okviru, ki zagotavlja učinkovito spoštovanje pravic potrošnikov, ter da sta sistema za kolektivna pravna sredstva in alternativno reševanje sporov nepogrešljivi orodji za uresničitev tega cilja;

| 69. | poudarja, da Komisija običajno ocenjuje le zlorabo tržnega položaja družb; meni, da na nekaterih trgih to ni dovolj za preprečitev tveganja kartelnih dogovorov; poziva Komisijo, naj preuči, kako oceniti možnost zmanjšanja kartelov na najmanjšo možno raven ter povečanja konkurence; poziva Komisijo, naj predloži jasne in pregledne smernice za konkurenčno politiko, pri katerih bodo ta načela upoštevana; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da Komisija običajno ocenjuje le zlorabo tržnega položaja družb; meni, da na nekaterih trgih to ni dovolj za preprečitev tveganja kartelnih dogovorov; poziva Komisijo, naj preuči, kako oceniti možnost zmanjšanja kartelov na najmanjšo možno raven ter povečanja konkurence; poziva Komisijo, naj predloži jasne in pregledne smernice za konkurenčno politiko, pri katerih bodo ta načela upoštevana;

| 70. | ker enotni trg v energetskem sektorju še ni v celoti odprt in konkurenčen, poziva Komisijo, naj si prizadeva za popolno izvajanje svežnja o notranjem energetskem trgu; spodbuja jo tudi, naj dejavno spremlja konkurenco na energetskih trgih, zlasti kadar pride do privatizacije javnih gospodarskih služb na monopolnem ali oligopolnem trgu; |
| --- | --- |

70.

ker enotni trg v energetskem sektorju še ni v celoti odprt in konkurenčen, poziva Komisijo, naj si prizadeva za popolno izvajanje svežnja o notranjem energetskem trgu; spodbuja jo tudi, naj dejavno spremlja konkurenco na energetskih trgih, zlasti kadar pride do privatizacije javnih gospodarskih služb na monopolnem ali oligopolnem trgu;

| 71. | ugotavlja, da ni učinkovitih pravnih predpisov za povračilo škode, ki nastane zaradi kršitev pravil konkurence, kar je v škodo potrošnikom, kazni za tovrstne kršitve pa se stekajo samo v javne proračune držav članic; |
| --- | --- |

71.

ugotavlja, da ni učinkovitih pravnih predpisov za povračilo škode, ki nastane zaradi kršitev pravil konkurence, kar je v škodo potrošnikom, kazni za tovrstne kršitve pa se stekajo samo v javne proračune držav članic;

| 72. | poziva Komisijo, naj zagotovi uravnotežene pogajalske moči med proizvajalci in distributerji ter pri tem poudari:






  — | da je pomembno boriti se proti diskriminatornim praksam na področju spletne distribucije, ki jo ureja uredba o skupinskih izjemah za vertikalne sporazume (Uredba Komisije (EU) št. 330/2010), da se zaščiti zmožnost distributerjev, da uporabljajo inovativne metode distribucije, kot so spletne platforme, in dosežeta večje število in raznolikost strank; |
| --- | --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj zagotovi uravnotežene pogajalske moči med proizvajalci in distributerji ter pri tem poudari:

—

da je pomembno boriti se proti diskriminatornim praksam na področju spletne distribucije, ki jo ureja uredba o skupinskih izjemah za vertikalne sporazume (Uredba Komisije (EU) št. 330/2010), da se zaščiti zmožnost distributerjev, da uporabljajo inovativne metode distribucije, kot so spletne platforme, in dosežeta večje število in raznolikost strank;

| — | pomen trgovcev na trgih za prodajo novih motornih vozil po prenehanju veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 1400/2002 dne 31. maja 2013; poziva Komisijo, naj vztraja, da je treba razviti načela dobrega ravnanja med proizvajalci in trgovci, kar zadeva vertikalne sporazume v sektorju motornih vozil, zlasti glede zaščite naložb po koncu pogodbe in možnosti prenosa posla na drugega člana mreže znotraj iste znamke, s čimer bi spodbudili preglednost v trgovinskih in pogodbenih odnosih med strankami; |
| --- | --- |

—

pomen trgovcev na trgih za prodajo novih motornih vozil po prenehanju veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 1400/2002 dne 31. maja 2013; poziva Komisijo, naj vztraja, da je treba razviti načela dobrega ravnanja med proizvajalci in trgovci, kar zadeva vertikalne sporazume v sektorju motornih vozil, zlasti glede zaščite naložb po koncu pogodbe in možnosti prenosa posla na drugega člana mreže znotraj iste znamke, s čimer bi spodbudili preglednost v trgovinskih in pogodbenih odnosih med strankami;

| 73. | v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja zainteresiranih strani v verigi preskrbe s hrano, da bi se sporazumeli o načelih dobre prakse v razmerjih med podjetji in o izvedbenih ukrepih v zvezi s svobodno in pošteno konkurenco; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spremljanje izvajanja teh načel, kot bo storil tudi Parlament s svojo letno okroglo mizo o maloprodajnem trgu; |
| --- | --- |

73.

v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja zainteresiranih strani v verigi preskrbe s hrano, da bi se sporazumeli o načelih dobre prakse v razmerjih med podjetji in o izvedbenih ukrepih v zvezi s svobodno in pošteno konkurenco; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spremljanje izvajanja teh načel, kot bo storil tudi Parlament s svojo letno okroglo mizo o maloprodajnem trgu;

| 74. | potrjuje, da so franšizne dejavnosti dober način za neodvisne maloprodajne trgovce, da preživijo v zelo konkurenčnem okolju; poziva Komisijo, naj spremlja razvoj odnosov med franšizorji in franšizojemalci, zagotovi pravično ravnotežje pogajalske moči med njimi in po potrebi predloži zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

74.

potrjuje, da so franšizne dejavnosti dober način za neodvisne maloprodajne trgovce, da preživijo v zelo konkurenčnem okolju; poziva Komisijo, naj spremlja razvoj odnosov med franšizorji in franšizojemalci, zagotovi pravično ravnotežje pogajalske moči med njimi in po potrebi predloži zakonodajne predloge;

| 75. | meni, da bi morala Komisija poleg odnosov, ki jih ima s Parlamentom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, bolje urediti tudi sodelovanje s potrošniškimi organizacijami in da bi moralo biti to sodelovanje pomemben element pri spremljanju pravil glede konkurence; zato je treba dialog med generalnim direktoratom Evropske komisije za konkurenco in potrošniškimi organizacijami spodbujati in krepiti; |
| --- | --- |

75.

meni, da bi morala Komisija poleg odnosov, ki jih ima s Parlamentom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, bolje urediti tudi sodelovanje s potrošniškimi organizacijami in da bi moralo biti to sodelovanje pomemben element pri spremljanju pravil glede konkurence; zato je treba dialog med generalnim direktoratom Evropske komisije za konkurenco in potrošniškimi organizacijami spodbujati in krepiti;

| 76. | pozdravlja politiko državne pomoči, ki je na področju bank prispevala k stabilnosti finančnega sistema; poziva Komisijo, naj v okvir presoje pravilnega delovanja enotnega trga vključi investicijske banke v državni lasti, ki se ukvarjajo z dolgoročnimi naložbami, vključno z Evropsko investicijsko banko; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja politiko državne pomoči, ki je na področju bank prispevala k stabilnosti finančnega sistema; poziva Komisijo, naj v okvir presoje pravilnega delovanja enotnega trga vključi investicijske banke v državni lasti, ki se ukvarjajo z dolgoročnimi naložbami, vključno z Evropsko investicijsko banko;

| 77. | meni, da bi morala biti lastništvo in upravljanje medijev pregledna in ne koncentrirana; poziva Komisijo, naj oceni povezavo med obstoječimi pravili o konkurenci in vedno večjo koncentracijo komercialnih medijev v državah članicah; poziva jo tudi, naj uporabi pravila o konkurenci in posreduje v primerih, ko je koncentracija na področju medijev previsoka in je ogrožena njihova pluralnost; poziva k temu, da bi pravila zagotavljala ustrezno obravnavo in odpravo navzkrižij interesov; |
| --- | --- |

77.

meni, da bi morala biti lastništvo in upravljanje medijev pregledna in ne koncentrirana; poziva Komisijo, naj oceni povezavo med obstoječimi pravili o konkurenci in vedno večjo koncentracijo komercialnih medijev v državah članicah; poziva jo tudi, naj uporabi pravila o konkurenci in posreduje v primerih, ko je koncentracija na področju medijev previsoka in je ogrožena njihova pluralnost; poziva k temu, da bi pravila zagotavljala ustrezno obravnavo in odpravo navzkrižij interesov;

| 78. | poziva Komisijo, naj v cilje zaposlovanja v okviru strategije EU 2020 bolje vključi konkurenčno politiko, in sicer z boljšo podporo malim in srednjim podjetjem, ki ustvarijo največ delovnih mest; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj v cilje zaposlovanja v okviru strategije EU 2020 bolje vključi konkurenčno politiko, in sicer z boljšo podporo malim in srednjim podjetjem, ki ustvarijo največ delovnih mest;

| 79. | poziva Komisijo, naj se v prihodnjih letnih poročilih posebej sklicuje na učinek konkurenčne politike na zaposlovanje in socialne zadeve; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj se v prihodnjih letnih poročilih posebej sklicuje na učinek konkurenčne politike na zaposlovanje in socialne zadeve;

| 80. | poudarja, da bo konkurenčnost v EU dosežena z inovacijami in prispevkom visokokvalificiranih delavcev brez zniževanja ravni plač in/ali pokojnin, s spodbujanjem visokega socialnega standarda v vseh državah članicah in krepitvijo domačega povpraševanja; zato poziva države članice, naj več vlagajo v izobraževanje, poklicno usposabljanje ter raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da bo konkurenčnost v EU dosežena z inovacijami in prispevkom visokokvalificiranih delavcev brez zniževanja ravni plač in/ali pokojnin, s spodbujanjem visokega socialnega standarda v vseh državah članicah in krepitvijo domačega povpraševanja; zato poziva države članice, naj več vlagajo v izobraževanje, poklicno usposabljanje ter raziskave in razvoj;

| 81. | poziva države članice, naj si prizadevajo za dejavno in vključujočo politiko trga dela, da bi okrepile konkurenčnost gospodarstev Unije in iskalcem zaposlitve ponudile varno zaposlitev trajnostne kakovosti; |
| --- | --- |

81.

poziva države članice, naj si prizadevajo za dejavno in vključujočo politiko trga dela, da bi okrepile konkurenčnost gospodarstev Unije in iskalcem zaposlitve ponudile varno zaposlitev trajnostne kakovosti;

| 82. | pozdravlja pristop Komisije k opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena, s katerim je ukrepe za vključitev in ponovno vključitev delavcev na trg dela vključila v naslov o storitvah splošnega pomena za državljane; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja pristop Komisije k opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena, s katerim je ukrepe za vključitev in ponovno vključitev delavcev na trg dela vključila v naslov o storitvah splošnega pomena za državljane;

| 83. | poziva Komisijo, naj pozornost najprej nameni oceni prihodnjega razvoja dogodkov, kar zadeva delavce podjetij, ki so v postopku prestrukturiranja in privatizacije, ob tem pa opominja, da mora v tem postopku element zaposlovanja ostati osrednje vprašanje tako za nacionalne vlade kot tudi za Komisijo; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj pozornost najprej nameni oceni prihodnjega razvoja dogodkov, kar zadeva delavce podjetij, ki so v postopku prestrukturiranja in privatizacije, ob tem pa opominja, da mora v tem postopku element zaposlovanja ostati osrednje vprašanje tako za nacionalne vlade kot tudi za Komisijo;

| 84. | poziva Komisijo, naj še naprej spremlja izvajanje pravil o državni pomoči, saj še vedno grozijo učinki prelivanja zaradi krize, in poudarja potrebo po ohranjanju storitev splošnega pomena v državah članicah; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj še naprej spremlja izvajanje pravil o državni pomoči, saj še vedno grozijo učinki prelivanja zaradi krize, in poudarja potrebo po ohranjanju storitev splošnega pomena v državah članicah;

| 85. | poziva Komisijo, naj Parlamentu še naprej letno poroča o razvoju dogodkov in učinkih uporabe konkurenčne politike; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo, naj Parlamentu še naprej letno poroča o razvoju dogodkov in učinkih uporabe konkurenčne politike;

o

o o

| 86. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim organom za konkurenco. |
| --- | --- |

86.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim organom za konkurenco.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(3)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

(4)  UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

(5)  UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

(6)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

(7)  UL C 16, 22.1.2009, str. 1.

(8)  UL C 6, 11.1.2011, str. 5.

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(10)  UL C 8, 11.1.2012, str. 4.

(11)  UL L 7, 11.1.2012, str. 3.

(12)  UL C 8, 11.1.2012, str. 15.

(13)  UL L 114, 26.4.2012, str. 8.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=42288

(15)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=74351

(16)  UL C 158, 5.6.2012, str. 4.

(17)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(18)  „Vsak član Komisije zagotovi reden in neposreden pretok informacij med njim in predsednikom zadevnega parlamentarnega odbora.“

(19)  „V treh mesecih po sprejetju resolucije parlamenta Komisija v pisni obliki sporoči Parlamentu informacije o ukrepih, sprejetih kot odgovor na posebne zahteve, ki jih je Parlament v svojih resolucijah naslovil nanjo, vključno v primerih, ko mnenj Parlamenta ni mogla upoštevati.“

(20)  http://consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(21)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 114.

(22)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 143.

(23)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 105.

(24)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 43.

(25)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 16.

(26)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 60.

(27)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0031.

(28)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0494.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/96

---

P7_TA(2013)0269

Priprave na sejo Evropskega sveta (27. in 28. junij 2013) – Demokratično odločanje v prihodnji ekonomski in monetarni uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o krepitvi evropske demokracije v prihodnji ekonomski in monetarni uniji (2013/2672(RSP))

(2016/C 065/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 23. maja 2013 o prihodnjih zakonodajnih predlogih za ekonomsko in monetarno unijo: odziv na sporočili Komisije (1) zavzel stališče, da bi moralo biti uradno predhodno usklajevanje reform ekonomske politike na ravni EU: (i) okrepljeno v okviru metode Skupnosti, (ii) prilagojeno instrumentom evropskega semestra za uskladitve ekonomske politike in (iii) oblikovano v povezavi z novimi instrumenti, ki temeljijo na solidarnosti in spodbudi; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 23. maja 2013 o prihodnjih zakonodajnih predlogih za ekonomsko in monetarno unijo: odziv na sporočili Komisije (1) zavzel stališče, da bi moralo biti uradno predhodno usklajevanje reform ekonomske politike na ravni EU: (i) okrepljeno v okviru metode Skupnosti, (ii) prilagojeno instrumentom evropskega semestra za uskladitve ekonomske politike in (iii) oblikovano v povezavi z novimi instrumenti, ki temeljijo na solidarnosti in spodbudi;

| B. | ker bi se morali vzpostavljeni mehanizmi za predhodno usklajevanje uporabljati v vseh državah članicah območja eura in bi morali biti odprti za vse države članice Unije; |
| --- | --- |

B.

ker bi se morali vzpostavljeni mehanizmi za predhodno usklajevanje uporabljati v vseh državah članicah območja eura in bi morali biti odprti za vse države članice Unije;

| C. | ker je Parlament v omenjeni resoluciji z dne 23. maja 2013 zavzel stališče, da mora biti vsak novi predlagani instrument za konvergenco in konkurenčnost sprejet po rednem zakonodajnem postopku, temeljiti na metodi Skupnosti in zagotavljati ustrezni nadzor Parlamenta; ker Parlament opozarja, da bi moral biti ta mehanizem financiran z novim instrumentom, ki ga bi v skladu z metodo Skupnosti vzpostavili in urejali kot sestavni del proračuna EU, vendar zunaj zgornjih meja večletnega finančnega okvira, da se zagotovi polna vključenost Evropskega parlamenta; ker se strinja s Komisijo, da so instrumenti za konvergenco in konkurenčnost prva temeljna sestavina resnične fiskalne zmožnosti, ki bo prispevala k solidarnosti in trajnostnim strukturnim reformam za pospeševanje rasti; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament v omenjeni resoluciji z dne 23. maja 2013 zavzel stališče, da mora biti vsak novi predlagani instrument za konvergenco in konkurenčnost sprejet po rednem zakonodajnem postopku, temeljiti na metodi Skupnosti in zagotavljati ustrezni nadzor Parlamenta; ker Parlament opozarja, da bi moral biti ta mehanizem financiran z novim instrumentom, ki ga bi v skladu z metodo Skupnosti vzpostavili in urejali kot sestavni del proračuna EU, vendar zunaj zgornjih meja večletnega finančnega okvira, da se zagotovi polna vključenost Evropskega parlamenta; ker se strinja s Komisijo, da so instrumenti za konvergenco in konkurenčnost prva temeljna sestavina resnične fiskalne zmožnosti, ki bo prispevala k solidarnosti in trajnostnim strukturnim reformam za pospeševanje rasti;

| D. | ker bi morala Komisija nemudoma pripraviti predloge po rednem zakonodajnem postopku, da se zaveze voditeljev držav ali vlad z dne 28. junija 2012 za „Pakt za rast in delovna mesta“ prenesejo v sekundarno zakonodajo; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala Komisija nemudoma pripraviti predloge po rednem zakonodajnem postopku, da se zaveze voditeljev držav ali vlad z dne 28. junija 2012 za „Pakt za rast in delovna mesta“ prenesejo v sekundarno zakonodajo;

| E. | ker Parlament v omenjeni resoluciji z dne 23. maja 2013 poudarja potrebo po tem, da se v okviru evropskega semestra sprejme kodeks za doseganje konvergence, ki bo temeljil na strategiji Evropa 2020 in bo vseboval tudi socialni steber; |
| --- | --- |

E.

ker Parlament v omenjeni resoluciji z dne 23. maja 2013 poudarja potrebo po tem, da se v okviru evropskega semestra sprejme kodeks za doseganje konvergence, ki bo temeljil na strategiji Evropa 2020 in bo vseboval tudi socialni steber;

| 1. | meni, da je neznosna splošna neambicioznost, ki se kaže v odgovoru Sveta na krizo, izredno zaskrbljujoča; prav tako je zaskrbljen nad negativnim vplivom, ki ga imajo nacionalni volilni cikli na zmožnost Unije, da sprejema avtonomne odločitve; izraža obžalovanje nad spet novim odlogom vseh odločitev o prihodnji zasnovi ekonomsko monetarne unije; obžalovanje izraža tudi nad dejstvom, da je Evropski svet že dvakrat odložil sprejetje pričakovanih odločitev o prihodnosti ekonomske in monetarne unije, kar bo morda ponovno storil na naslednjem vrhunskem srečanju; |
| --- | --- |

1.

meni, da je neznosna splošna neambicioznost, ki se kaže v odgovoru Sveta na krizo, izredno zaskrbljujoča; prav tako je zaskrbljen nad negativnim vplivom, ki ga imajo nacionalni volilni cikli na zmožnost Unije, da sprejema avtonomne odločitve; izraža obžalovanje nad spet novim odlogom vseh odločitev o prihodnji zasnovi ekonomsko monetarne unije; obžalovanje izraža tudi nad dejstvom, da je Evropski svet že dvakrat odložil sprejetje pričakovanih odločitev o prihodnosti ekonomske in monetarne unije, kar bo morda ponovno storil na naslednjem vrhunskem srečanju;

| 2. | je globoko zaskrbljen, ker Svet v svojih razpravah do sedaj še ni namenil ustreznega mesta demokratični odgovornosti v EMU (kot četrti temeljni sestavini); meni, da je to resnično vredno vsega obžalovanja; |
| --- | --- |

2.

je globoko zaskrbljen, ker Svet v svojih razpravah do sedaj še ni namenil ustreznega mesta demokratični odgovornosti v EMU (kot četrti temeljni sestavini); meni, da je to resnično vredno vsega obžalovanja;

| 3. | ponovno poudarja, da mora biti vsaka nova pobuda za poglobljeno in resnično ekonomsko monetarno unijo, osnovana na stabilnosti, trajnostni rasti, solidarnosti in demokraciji, pripravljena v skladu z metodo Skupnosti; poudarja, da morajo evropske institucije nastopati v duhu resničnega vzajemnega sodelovanja; opozarja Evropski svet, da mu Pogodbi ne podeljujeta nobenih posebnih pravic za sprožanje zakonodajnih pobud in da mora prenehati dajati navodila Komisiji o obliki in/ali vsebini prihodnjih zakonodajnih pobud in zanemarjati njeno vlogo usklajevanja, izvrševanja in upravljanja, ki jih ji podeljujeta Pogodbi; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da mora biti vsaka nova pobuda za poglobljeno in resnično ekonomsko monetarno unijo, osnovana na stabilnosti, trajnostni rasti, solidarnosti in demokraciji, pripravljena v skladu z metodo Skupnosti; poudarja, da morajo evropske institucije nastopati v duhu resničnega vzajemnega sodelovanja; opozarja Evropski svet, da mu Pogodbi ne podeljujeta nobenih posebnih pravic za sprožanje zakonodajnih pobud in da mora prenehati dajati navodila Komisiji o obliki in/ali vsebini prihodnjih zakonodajnih pobud in zanemarjati njeno vlogo usklajevanja, izvrševanja in upravljanja, ki jih ji podeljujeta Pogodbi;

| 4. | v tej zvezi opozarja Evropski svet, naj se neupravičeno ne umešava v proces evropskega semestra in naj zagotovi, da se upoštevajo dogovorjeni postopki; |
| --- | --- |

4.

v tej zvezi opozarja Evropski svet, naj se neupravičeno ne umešava v proces evropskega semestra in naj zagotovi, da se upoštevajo dogovorjeni postopki;

| 5. | ponovno poudarja, da se ne more strinjati z novimi medvladnimi elementi v zvezi z ekonomsko monetarno unijo in da bo v skladu s posebnimi pravicami, ki jih ima, potrebno in ustrezno ukrepal, če opozorila ne bodo naletela na plodna tla; opozarja, da bi bilo treba fiskalni pakt najkasneje v petih letih vključiti v pravo Unije, na podlagi ocene izkušenj z njegovim izvajanjem, kot je to določeno v členu 16 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v EMU; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da se ne more strinjati z novimi medvladnimi elementi v zvezi z ekonomsko monetarno unijo in da bo v skladu s posebnimi pravicami, ki jih ima, potrebno in ustrezno ukrepal, če opozorila ne bodo naletela na plodna tla; opozarja, da bi bilo treba fiskalni pakt najkasneje v petih letih vključiti v pravo Unije, na podlagi ocene izkušenj z njegovim izvajanjem, kot je to določeno v členu 16 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v EMU;

| 6. | opozarja na svoje temeljno stališče, da okrepljena ekonomsko monetarna unija ne bi smela deliti Unije, ampak bi morala prav nasprotno voditi v še bolj poglobljeno integracijo in boljše upravljanje, kateremu bi se na prostovoljni osnovi lahko pridružile tudi države članice, ki niso v območju eura; |
| --- | --- |

6.

opozarja na svoje temeljno stališče, da okrepljena ekonomsko monetarna unija ne bi smela deliti Unije, ampak bi morala prav nasprotno voditi v še bolj poglobljeno integracijo in boljše upravljanje, kateremu bi se na prostovoljni osnovi lahko pridružile tudi države članice, ki niso v območju eura;

| 7. | opominja Komisijo, da ima edina pravico do zakonodajne pobude; prav zaradi tega je osupel, zakaj Komisija še vedno ni pripravila zakonodajnih besedil na podlagi predlogov iz svojega sporočila z naslovom Načrt za poglobljeno in pravo EMU (COM(2012)0777) in izjave, ki jo je priložila ureditvam „dvojnega svežnja“; meni, da bo Komisija, če ne bo nemudoma sprožila teh pobud, zanemarila svojo politično odgovornost, ki ji gre po Pogodbah; |
| --- | --- |

7.

opominja Komisijo, da ima edina pravico do zakonodajne pobude; prav zaradi tega je osupel, zakaj Komisija še vedno ni pripravila zakonodajnih besedil na podlagi predlogov iz svojega sporočila z naslovom Načrt za poglobljeno in pravo EMU (COM(2012)0777) in izjave, ki jo je priložila ureditvam „dvojnega svežnja“; meni, da bo Komisija, če ne bo nemudoma sprožila teh pobud, zanemarila svojo politično odgovornost, ki ji gre po Pogodbah;

| 8. | poziva Komisijo, naj v okviru semestra EU pripravi predlog o kodeksu za doseganje konvergence, ki bo temeljil na strategiji EU 2020 in bo vzpostavil močan socialni steber; vztraja, da je treba z nacionalnimi programi izvajanja zagotoviti, da bodo kodeks za doseganje konvergence izvajale vse države članice in da ga bodo podprle z mehanizmom, ki bo temeljil na spodbudah; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v okviru semestra EU pripravi predlog o kodeksu za doseganje konvergence, ki bo temeljil na strategiji EU 2020 in bo vzpostavil močan socialni steber; vztraja, da je treba z nacionalnimi programi izvajanja zagotoviti, da bodo kodeks za doseganje konvergence izvajale vse države članice in da ga bodo podprle z mehanizmom, ki bo temeljil na spodbudah;

| 9. | opozarja, da je prednostna naloga Parlamenta ta, da zagotovi, da bo vsak novi finančni instrument, vezan na instrument za konvergenco in konkurenčnost, kot sestavni del vključen v proračun Unije in bo v celoti obravnavan po rednem proračunskem postopku; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je prednostna naloga Parlamenta ta, da zagotovi, da bo vsak novi finančni instrument, vezan na instrument za konvergenco in konkurenčnost, kot sestavni del vključen v proračun Unije in bo v celoti obravnavan po rednem proračunskem postopku;

| 10. | poudarja, da je denarna valuta Unije evro, da je njen parlament Evropski parlament in da mora biti v prihodnji zasnovi ekonomsko monetarne unije priznano, da je Parlament središče odgovornosti na ravni Unije; zahteva, da je treba vsakič, ko se določijo nove pristojnosti Unije ali se te prenesejo nanjo oziroma se ustanovijo nove institucije Unije, zagotoviti ustrezno stopnjo demokratičnega nadzora s strani Parlamenta in odgovornosti do njega; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je denarna valuta Unije evro, da je njen parlament Evropski parlament in da mora biti v prihodnji zasnovi ekonomsko monetarne unije priznano, da je Parlament središče odgovornosti na ravni Unije; zahteva, da je treba vsakič, ko se določijo nove pristojnosti Unije ali se te prenesejo nanjo oziroma se ustanovijo nove institucije Unije, zagotoviti ustrezno stopnjo demokratičnega nadzora s strani Parlamenta in odgovornosti do njega;

| 11. | ponavlja že večkrat izražene zahteve, da mora evropski mehanizem za stabilnost postati del pravnega reda Skupnosti, da bo s tem njegovo upravljanje v skladu z metodo Skupnosti in bo vzpostavljena odgovornost do Parlamenta; poziva Komisijo, naj pripravi predlog o tem; opozarja Euroskupino, da je Parlament prejel pisna zagotovila o tem, da bo opravljal nadzor nad evropskim mehanizmom za stabilnost; |
| --- | --- |

11.

ponavlja že večkrat izražene zahteve, da mora evropski mehanizem za stabilnost postati del pravnega reda Skupnosti, da bo s tem njegovo upravljanje v skladu z metodo Skupnosti in bo vzpostavljena odgovornost do Parlamenta; poziva Komisijo, naj pripravi predlog o tem; opozarja Euroskupino, da je Parlament prejel pisna zagotovila o tem, da bo opravljal nadzor nad evropskim mehanizmom za stabilnost;

| 12. | opozarja, da bi moral Parlament izvajati demokratični nadzor nad udeležbo Unije v sistemu trojk in da bi morala Unija kot del trojk odgovarjati pred Parlamentom; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da bi moral Parlament izvajati demokratični nadzor nad udeležbo Unije v sistemu trojk in da bi morala Unija kot del trojk odgovarjati pred Parlamentom;

| 13. | je izredno zaskrbljen zaradi zamude pri vzpostavljanju bančne unije in zaradi praktičnih podrobnosti glede neposredne bančne dokapitalizacije iz evropskega mehanizma za stabilnost; še prav posebej je zgrožen zaradi nadaljnje drobitve bančnega sistema Unije; poudarja, da je robustna in ambiciozna bančna unija temeljni sestavni del globlje in resnične ekonomsko monetarne unije in ključni politični ukrep, pri katerem Parlament vztraja že več kot tri leta, zlasti od tedaj, ko je sprejel stališče o uredbi o evropskem bančnem organu; |
| --- | --- |

13.

je izredno zaskrbljen zaradi zamude pri vzpostavljanju bančne unije in zaradi praktičnih podrobnosti glede neposredne bančne dokapitalizacije iz evropskega mehanizma za stabilnost; še prav posebej je zgrožen zaradi nadaljnje drobitve bančnega sistema Unije; poudarja, da je robustna in ambiciozna bančna unija temeljni sestavni del globlje in resnične ekonomsko monetarne unije in ključni politični ukrep, pri katerem Parlament vztraja že več kot tri leta, zlasti od tedaj, ko je sprejel stališče o uredbi o evropskem bančnem organu;

| 14. | vztraja, da bi moral predsednik Parlamenta na spomladanskem Evropskem svetu predstaviti stališča Parlamenta o letnem pregledu rasti; meni, da bi bilo treba skleniti medinstitucionalni dogovor o tem, da bi se Parlament vključil v potrjevanje letnega pregleda rasti in smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje; |
| --- | --- |

14.

vztraja, da bi moral predsednik Parlamenta na spomladanskem Evropskem svetu predstaviti stališča Parlamenta o letnem pregledu rasti; meni, da bi bilo treba skleniti medinstitucionalni dogovor o tem, da bi se Parlament vključil v potrjevanje letnega pregleda rasti in smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0222.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/98

---

P7_TA(2013)0270

Priprave na sejo Evropskega sveta (27. in 28. junij 2013) – evropski ukrepi za zmanjševanje brezposelnosti mladih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o pripravah na sejo Evropskega sveta (27. in 28. junij 2013) – evropski ukrepi za zmanjševanje brezposelnosti mladih (2013/2673(RSP))

(2016/C 065/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji in spremljajoče resolucije Parlamenta z dne 24. maja 2012 o pobudi „Priložnosti za mlade“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji in spremljajoče resolucije Parlamenta z dne 24. maja 2012 o pobudi „Priložnosti za mlade“ (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2012 z naslovom „Za zaposlovanje mladih“ (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2012 z naslovom „Za zaposlovanje mladih“ (COM(2012)0727),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 28. februarja 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 28. februarja 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013 z naslovom „Pobuda za zaposlovanje mladih“ (COM(2013)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013 z naslovom „Pobuda za zaposlovanje mladih“ (COM(2013)0144),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela in zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo (3); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela in zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo (3);

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bilo aprila 2013 v EU brezposelnih 23,5 % mladih, pri čemer se je njihov odstotek gibal od 7,5 % v Nemčiji in 8 % v Avstriji do 62,5 % v Grčiji in 56,4 % v Španiji, kar kaže na izrazite geografske razlike; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo aprila 2013 v EU brezposelnih 23,5 % mladih, pri čemer se je njihov odstotek gibal od 7,5 % v Nemčiji in 8 % v Avstriji do 62,5 % v Grčiji in 56,4 % v Španiji, kar kaže na izrazite geografske razlike;

| B. | ker 8,3 milijona Evropejcev, mlajših od 25 let, ni niti zaposlenih niti se ne izobražuje ali usposablja; ker te številke še naprej rastejo in obstaja nevarnost, da izgubimo celotno generacijo; |
| --- | --- |

B.

ker 8,3 milijona Evropejcev, mlajših od 25 let, ni niti zaposlenih niti se ne izobražuje ali usposablja; ker te številke še naprej rastejo in obstaja nevarnost, da izgubimo celotno generacijo;

| C. | ker so mladi iz posebej ranljivih skupin v večji nevarnosti, da zapustijo sistem izobraževanja in usposabljanja, ne da bi pridobili srednješolsko izobrazbo; |
| --- | --- |

C.

ker so mladi iz posebej ranljivih skupin v večji nevarnosti, da zapustijo sistem izobraževanja in usposabljanja, ne da bi pridobili srednješolsko izobrazbo;

| D. | ker 15 % otrok zapusti šolo, preden zaključijo sekundarno izobraževanje, in ker 10 % državljanov EU živi v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov; |
| --- | --- |

D.

ker 15 % otrok zapusti šolo, preden zaključijo sekundarno izobraževanje, in ker 10 % državljanov EU živi v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov;

| E. | ker so prvi znaki opuščanja šolanja pomembna znamenja cikličnega obnavljanja revščine; |
| --- | --- |

E.

ker so prvi znaki opuščanja šolanja pomembna znamenja cikličnega obnavljanja revščine;

| F. | ker so bile leta 2011 gospodarske izgube zaradi izključenosti mladih s trga dela ocenjene na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP EU; ker je to hudo družbeno in gospodarsko breme; |
| --- | --- |

F.

ker so bile leta 2011 gospodarske izgube zaradi izključenosti mladih s trga dela ocenjene na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP EU; ker je to hudo družbeno in gospodarsko breme;

| G. | ker imajo lahko politike izobraževanja in usposabljanja bistveno vlogo v boju proti visoki ravni brezposelnosti mladih ter bistveno podpirajo integracijo in udeležbo; ker je potrebnih več naložb v poklicno izobraževanje in usposabljanje, vključevanje v izobraževalne strukture, višjo izobrazbo in raziskave; ker je nadgradnja spretnosti bistvena, da bi posameznike pripravili za kakovostna delovna mesta v sektorjih, kjer število delovnih mest narašča, kot so zelena delovna mesta, informacijsko-komunikacijske tehnologije in oskrba; |
| --- | --- |

G.

ker imajo lahko politike izobraževanja in usposabljanja bistveno vlogo v boju proti visoki ravni brezposelnosti mladih ter bistveno podpirajo integracijo in udeležbo; ker je potrebnih več naložb v poklicno izobraževanje in usposabljanje, vključevanje v izobraževalne strukture, višjo izobrazbo in raziskave; ker je nadgradnja spretnosti bistvena, da bi posameznike pripravili za kakovostna delovna mesta v sektorjih, kjer število delovnih mest narašča, kot so zelena delovna mesta, informacijsko-komunikacijske tehnologije in oskrba;

| H. | ker kljub visokim skupnim ravnem brezposelnosti nekateri sektorji, kot sta sektor informacijsko-komunikacijskih tehnologij in zdravstveni sektor, zelo težko zapolnijo delovna mesta z usposobljeno delovno silo; |
| --- | --- |

H.

ker kljub visokim skupnim ravnem brezposelnosti nekateri sektorji, kot sta sektor informacijsko-komunikacijskih tehnologij in zdravstveni sektor, zelo težko zapolnijo delovna mesta z usposobljeno delovno silo;

| I. | ker so trenutno številne politike, ki vplivajo na mlade, oblikovane brez vključevanja prizadetih in drugih interesnih skupin; |
| --- | --- |

I.

ker so trenutno številne politike, ki vplivajo na mlade, oblikovane brez vključevanja prizadetih in drugih interesnih skupin;

| J. | ker so se zaradi poudarka na praktičnem znanju dvotirni sistemi poklicnega usposabljanja in akademskega poklicnega izobraževanja, ki jih izvajajo nekatere države članice, izkazali predvsem v času krize, saj so tako mladi bolj zaposljivi, stopnja brezposelnosti med njimi pa je zato nižja; |
| --- | --- |

J.

ker so se zaradi poudarka na praktičnem znanju dvotirni sistemi poklicnega usposabljanja in akademskega poklicnega izobraževanja, ki jih izvajajo nekatere države članice, izkazali predvsem v času krize, saj so tako mladi bolj zaposljivi, stopnja brezposelnosti med njimi pa je zato nižja;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Evropski svet priznal pomen zaposlenosti mladih za blaginjo Evrope; poziva Evropski svet in Komisijo, naj v okviru širšega prizadevanja za človekove pravice in odpravljanja socialnih neravnovesij v Evropski uniji okrepita boj proti brezposelnosti mladih; poudarja, da bo Evropski parlament podrobno spremljal napredek in izvajanje obljubljenih ukrepov, predvsem kar zadeva jamstvo za mlade; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Evropski svet priznal pomen zaposlenosti mladih za blaginjo Evrope; poziva Evropski svet in Komisijo, naj v okviru širšega prizadevanja za človekove pravice in odpravljanja socialnih neravnovesij v Evropski uniji okrepita boj proti brezposelnosti mladih; poudarja, da bo Evropski parlament podrobno spremljal napredek in izvajanje obljubljenih ukrepov, predvsem kar zadeva jamstvo za mlade;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pristop do mladih in zaposlovanja, ki bo temeljil na pravicah; poudarja, da predvsem v času hude krize kakovost dela za mlade ne sme biti ogrožena in da morajo biti osrednjega pomena poglavitni delovni standardi in drugi standardi, povezani s kakovostjo dela; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pristop do mladih in zaposlovanja, ki bo temeljil na pravicah; poudarja, da predvsem v času hude krize kakovost dela za mlade ne sme biti ogrožena in da morajo biti osrednjega pomena poglavitni delovni standardi in drugi standardi, povezani s kakovostjo dela;

| 3. | poudarja, da se poglabljajo notranja neravnovesja med državami članicami, predvsem kar zadeva kazalnike zaposlovanja in socialne kazalnike pri mladih; poziva k takojšnjemu ukrepanju EU v okviru evropskega semestra, da bi ta ravnovesja odpravili; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se poglabljajo notranja neravnovesja med državami članicami, predvsem kar zadeva kazalnike zaposlovanja in socialne kazalnike pri mladih; poziva k takojšnjemu ukrepanju EU v okviru evropskega semestra, da bi ta ravnovesja odpravili;

| 4. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oblikuje skupne kazalnike socialnih naložb, predvsem kar zadeva brezposelnost mladih; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oblikuje skupne kazalnike socialnih naložb, predvsem kar zadeva brezposelnost mladih;

| 5. | vztraja, da je treba rešitev težavnega problema brezposelnosti mladih iskati v izboljšanju celotnega gospodarskega okolja, kot je krepitev enotnega trga za storitve in digitalno gospodarstvo, pospeševanje liberalizacije trgovine s prostotrgovinskimi sporazumi in spodbujanje interesov malih in srednjih ter mikro podjetij ob spoštovanju socialnih pravic; poudarja, da je najučinkovitejše orodje za dolgoročen boj proti brezposelnosti trajnostna gospodarska rast; meni tudi, da so posebni ukrepi za mlade sicer pomembni, vendar je bistvenega pomena zagotoviti, da bo EU temeljila na močnem, konkurenčnem in modernem gospodarstvu; pozdravlja kratko- in srednjeročne naložbe, kot je pobuda za zaposlovanje mladih, obenem pa opozarja, da so potrebni dolgoročni strukturni ukrepi in reforma, da bi bili sistemi izobraževanja v nekaterih državah članicah lahko kos prihodnjim izzivom in bi zagotavljali zaposljivost; |
| --- | --- |

5.

vztraja, da je treba rešitev težavnega problema brezposelnosti mladih iskati v izboljšanju celotnega gospodarskega okolja, kot je krepitev enotnega trga za storitve in digitalno gospodarstvo, pospeševanje liberalizacije trgovine s prostotrgovinskimi sporazumi in spodbujanje interesov malih in srednjih ter mikro podjetij ob spoštovanju socialnih pravic; poudarja, da je najučinkovitejše orodje za dolgoročen boj proti brezposelnosti trajnostna gospodarska rast; meni tudi, da so posebni ukrepi za mlade sicer pomembni, vendar je bistvenega pomena zagotoviti, da bo EU temeljila na močnem, konkurenčnem in modernem gospodarstvu; pozdravlja kratko- in srednjeročne naložbe, kot je pobuda za zaposlovanje mladih, obenem pa opozarja, da so potrebni dolgoročni strukturni ukrepi in reforma, da bi bili sistemi izobraževanja v nekaterih državah članicah lahko kos prihodnjim izzivom in bi zagotavljali zaposljivost;

| 6. | poudarja, da bi bilo treba povečati prostovoljno mobilnost mladih, in sicer za odstranitvijo ovir za čezmejno vajeništvo, usposabljanje in pripravništvo, da bi lahko bolje usklajevali ponudbo in povpraševanje po usposabljanju mladih z delom, zlasti v obmejnih regijah, in z lažjo prenosljivostjo pokojnin ter delavskih pravic in pravic socialne zaščite po vsej EU, pri čemer je treba upoštevati tveganje bega možganov; prav tako poziva Komisijo in države članice, naj naredijo vse potrebno, da bi preprečile beg možganov, in sicer sprejmejo trajnostne ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo znaten delež visoko usposobljenih ljudi na trgu dela ostal v svojih skupnostih ali pa se bo vrnil v državo članico porekla, da bodo te države članice lahko oživile gospodarstvo in zagotovile trajnostno rast; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi bilo treba povečati prostovoljno mobilnost mladih, in sicer za odstranitvijo ovir za čezmejno vajeništvo, usposabljanje in pripravništvo, da bi lahko bolje usklajevali ponudbo in povpraševanje po usposabljanju mladih z delom, zlasti v obmejnih regijah, in z lažjo prenosljivostjo pokojnin ter delavskih pravic in pravic socialne zaščite po vsej EU, pri čemer je treba upoštevati tveganje bega možganov; prav tako poziva Komisijo in države članice, naj naredijo vse potrebno, da bi preprečile beg možganov, in sicer sprejmejo trajnostne ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo znaten delež visoko usposobljenih ljudi na trgu dela ostal v svojih skupnostih ali pa se bo vrnil v državo članico porekla, da bodo te države članice lahko oživile gospodarstvo in zagotovile trajnostno rast;

| 7. | poziva Komisijo, naj oblikuje priporočila za izvedljivost enotne stopnje podpore za brezposelnost v EU glede na pretekle plače brezposelne osebe; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj oblikuje priporočila za izvedljivost enotne stopnje podpore za brezposelnost v EU glede na pretekle plače brezposelne osebe;

Jamstvo za mlade

| 8. | pozdravlja priporočilo Sveta z dne 28. februarja 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade; poziva k hitremu izvajanju programov jamstva za mlade v vseh državah članicah; poudarja, da jamstvo za mlade ne zagotavlja zaposlitve, temveč instrument, prek katerega bodo vsi nezaposleni državljani EU in zakoniti rezidenti do 25. leta starosti ter novi diplomanti do 30. leta starosti v štirih mesecih po začetku brezposelnosti ali zaključku formalne izobrazbe dobili kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje ali pripravništvo; zlasti poudarja, da bi morali s progami jamstva za mlade učinkovito izboljšati položaj tistih mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja priporočilo Sveta z dne 28. februarja 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade; poziva k hitremu izvajanju programov jamstva za mlade v vseh državah članicah; poudarja, da jamstvo za mlade ne zagotavlja zaposlitve, temveč instrument, prek katerega bodo vsi nezaposleni državljani EU in zakoniti rezidenti do 25. leta starosti ter novi diplomanti do 30. leta starosti v štirih mesecih po začetku brezposelnosti ali zaključku formalne izobrazbe dobili kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje ali pripravništvo; zlasti poudarja, da bi morali s progami jamstva za mlade učinkovito izboljšati položaj tistih mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo jasne cilje in kazalce za programe jamstva za mlade, da bi lahko učinkovito izmerili in ocenili vpliv te pobude; poudarja, da namerava podrobno spremljati vse dejavnosti držav članic, da bi jamstvo za mlade postalo realnost, ter poziva organizacije mladih, naj Evropski parlament obveščajo o svojih analizah ukrepov držav članic; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo jasne cilje in kazalce za programe jamstva za mlade, da bi lahko učinkovito izmerili in ocenili vpliv te pobude; poudarja, da namerava podrobno spremljati vse dejavnosti držav članic, da bi jamstvo za mlade postalo realnost, ter poziva organizacije mladih, naj Evropski parlament obveščajo o svojih analizah ukrepov držav članic;

| 10. | meni, da bi moral programe jamstva za mlade spremljati kakovosten okvir, s katerim bi zagotovili, da bodo ponudbe za usposabljanje in zaposlitev vsebovale ustrezno plačilo, delovne pogoje ter zdravstvene in varnostne standarde; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi moral programe jamstva za mlade spremljati kakovosten okvir, s katerim bi zagotovili, da bodo ponudbe za usposabljanje in zaposlitev vsebovale ustrezno plačilo, delovne pogoje ter zdravstvene in varnostne standarde;

Sredstva EU

| 11. | pozdravlja dejstvo, da je bilo za novo pobudo za zaposlovanje mladih namenjenih 6 milijard EUR, in poziva, naj se v prvih letih večletnega finančnega okvira okrepijo prizadevanja za rešitev vprašanja brezposelnosti mladih in čim prej izvede jamstvo za mlade; poudarja, da Mednarodna organizacija dela stroške izvajanja jamstva za mlade v euroobmočju ocenjuje na 21 milijard EUR, in zato poziva, naj se pri reviziji večletnega finančnega okvira znesek poveča; pozdravlja dejstvo, da so mejo za upravičenost do jamstva za mlade povišali na 30. leto; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da je bilo za novo pobudo za zaposlovanje mladih namenjenih 6 milijard EUR, in poziva, naj se v prvih letih večletnega finančnega okvira okrepijo prizadevanja za rešitev vprašanja brezposelnosti mladih in čim prej izvede jamstvo za mlade; poudarja, da Mednarodna organizacija dela stroške izvajanja jamstva za mlade v euroobmočju ocenjuje na 21 milijard EUR, in zato poziva, naj se pri reviziji večletnega finančnega okvira znesek poveča; pozdravlja dejstvo, da so mejo za upravičenost do jamstva za mlade povišali na 30. leto;

| 12. | pozdravlja predlagano nadaljevanje evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress v sklopu programa za socialne spremembe in inovacije za obdobje 2014–2020, saj je ta instrument koristen tudi za mlade in je namenjen ustvarjanju novih trajnih in kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja predlagano nadaljevanje evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress v sklopu programa za socialne spremembe in inovacije za obdobje 2014–2020, saj je ta instrument koristen tudi za mlade in je namenjen ustvarjanju novih trajnih in kakovostnih delovnih mest;

| 13. | poudarja, da so sredstva EU za financiranje boja proti brezposelnosti mladih na voljo pred letom 2014, zlasti s ponovnim načrtovanjem razpoložljivih sredstev iz strukturnih skladov in s polno uporabo 60 milijard EUR Evropske investicijske banke, kot je določeno v paktu za rast in delovna mesta; pozdravlja prerazporeditev in pospešitev izplačila 16 milijard EUR iz strukturnih skladov, da bi podprli zaposlitvene možnosti za mlade ter malim in srednjim podjetjem pomagali pri dostopu do financiranja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so sredstva EU za financiranje boja proti brezposelnosti mladih na voljo pred letom 2014, zlasti s ponovnim načrtovanjem razpoložljivih sredstev iz strukturnih skladov in s polno uporabo 60 milijard EUR Evropske investicijske banke, kot je določeno v paktu za rast in delovna mesta; pozdravlja prerazporeditev in pospešitev izplačila 16 milijard EUR iz strukturnih skladov, da bi podprli zaposlitvene možnosti za mlade ter malim in srednjim podjetjem pomagali pri dostopu do financiranja;

| 14. | poziva Komisijo, naj dejavno zaprosi za podporo in pobude ter druge oblike sodelovanja z zasebnim sektorjem pri reševanju brezposelnosti mladih; spodbuja Evropsko investicijsko banko, naj prispeva k izvajanju jamstva za mlade, na primer s povezovanjem posojil z ustvarjanjem delovnih mest in mest za usposabljanje ali s podpiranjem razvoja dvotirnih izobraževalnih sistemov; vseeno poudarja, da je treba posojila Evropske investicijske banke obravnavati kot dodatek k sredstvom EU v obliki nepovratnih sredstev, in ne kot njihovo nadomestilo; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj dejavno zaprosi za podporo in pobude ter druge oblike sodelovanja z zasebnim sektorjem pri reševanju brezposelnosti mladih; spodbuja Evropsko investicijsko banko, naj prispeva k izvajanju jamstva za mlade, na primer s povezovanjem posojil z ustvarjanjem delovnih mest in mest za usposabljanje ali s podpiranjem razvoja dvotirnih izobraževalnih sistemov; vseeno poudarja, da je treba posojila Evropske investicijske banke obravnavati kot dodatek k sredstvom EU v obliki nepovratnih sredstev, in ne kot njihovo nadomestilo;

Boj proti brezposelnosti mladih na nacionalni ravni

| 15. | poudarja, da morajo biti naložbe v zaposlovanje mladih ključni del nacionalnih strategij na področju socialnih naložb; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo biti naložbe v zaposlovanje mladih ključni del nacionalnih strategij na področju socialnih naložb;

| 16. | poziva k ambicioznemu celostnemu političnemu pristopu, ki bo povezano obravnaval pobude za izobraževanje, usposabljanje, zaposlovanje in samozaposlovanje za vse mlade na vseh ravneh; poudarja, da je treba nujno obravnavati prehod med različnimi načini izobraževanja in usposabljanja ter priznati veščine, pridobljene z neformalnim in priložnostnim učenjem; poudarja, da so dohodkovna varnost in možnosti za vključitev na trg dela bistveni pogoji pri odločanju o visokošolski izobrazbi ter da to zelo vpliva na mlade, ki jim bolj grozi izključenost; |
| --- | --- |

16.

poziva k ambicioznemu celostnemu političnemu pristopu, ki bo povezano obravnaval pobude za izobraževanje, usposabljanje, zaposlovanje in samozaposlovanje za vse mlade na vseh ravneh; poudarja, da je treba nujno obravnavati prehod med različnimi načini izobraževanja in usposabljanja ter priznati veščine, pridobljene z neformalnim in priložnostnim učenjem; poudarja, da so dohodkovna varnost in možnosti za vključitev na trg dela bistveni pogoji pri odločanju o visokošolski izobrazbi ter da to zelo vpliva na mlade, ki jim bolj grozi izključenost;

| 17. | je močno zaskrbljen zaradi krčenja proračunskih sredstev za izobraževanje, usposabljanje in mlade v državah članicah ter zato poudarja, da je treba reformirati sisteme izobraževanja v državah članicah z uporabo nacionalnih in evropskih sredstev, da bi izobraževanje mladih postalo stroškovno bolj učinkovito in konkurenčno; |
| --- | --- |

17.

je močno zaskrbljen zaradi krčenja proračunskih sredstev za izobraževanje, usposabljanje in mlade v državah članicah ter zato poudarja, da je treba reformirati sisteme izobraževanja v državah članicah z uporabo nacionalnih in evropskih sredstev, da bi izobraževanje mladih postalo stroškovno bolj učinkovito in konkurenčno;

| 18. | poziva države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, zlasti s preprečevanjem zgodnje opustitve šolanja, usposabljanja ali vajeništva (na primer izvajanje dvotirnega izobraževalnega sistema ali drugih enako učinkovitih sistemov), ter naj razvijejo obsežne strategije za mlade, ki nimajo zaposlitve, se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, zlasti s preprečevanjem zgodnje opustitve šolanja, usposabljanja ali vajeništva (na primer izvajanje dvotirnega izobraževalnega sistema ali drugih enako učinkovitih sistemov), ter naj razvijejo obsežne strategije za mlade, ki nimajo zaposlitve, se ne izobražujejo ali usposabljajo;

| 19. | ugotavlja, da imajo socialne naložbe v mlade lahko različne oblike, na primer: razvoj partnerstev med šolami, ustanovami za usposabljanje ter lokalnimi ali regionalnimi podjetji; zagotavljanje kakovostnega ciljno usmerjenega usposabljanja in visokokakovostnih programov pripravništev za mlade; programi poklicnega usposabljanja v sodelovanju s podjetji; mentorski programi s sodelovanjem izkušenih zaposlenih za zaposlitev in usposabljanje mladih na delovnem mestu ali za lažji prehod od izobraževanja na delo; spodbujanje sodelovanja mladih v družbi; spodbujanje evropske, regionalne in mednarodne mobilnosti z nadaljnjimi prizadevanji za vzajemno priznavanje kvalifikacij in veščin; prav tako poudarja, da so lahko socialne naložbe tesno povezane z učinkovitimi spodbudami, kot so subvencije za zaposlovanje ali prispevki za socialno varnost za mlade, ki bodo zagotavljale dostojne življenjske in delovne razmere, da bi javne in zasebne delodajalce spodbudili k zaposlovanju mladih, vlaganju v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za mlade in v nadaljnje usposabljanje in nadgrajevanje njihovih znanj in spretnosti med zaposlitvijo ter podpiranju podjetništva med mladimi; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da imajo socialne naložbe v mlade lahko različne oblike, na primer: razvoj partnerstev med šolami, ustanovami za usposabljanje ter lokalnimi ali regionalnimi podjetji; zagotavljanje kakovostnega ciljno usmerjenega usposabljanja in visokokakovostnih programov pripravništev za mlade; programi poklicnega usposabljanja v sodelovanju s podjetji; mentorski programi s sodelovanjem izkušenih zaposlenih za zaposlitev in usposabljanje mladih na delovnem mestu ali za lažji prehod od izobraževanja na delo; spodbujanje sodelovanja mladih v družbi; spodbujanje evropske, regionalne in mednarodne mobilnosti z nadaljnjimi prizadevanji za vzajemno priznavanje kvalifikacij in veščin; prav tako poudarja, da so lahko socialne naložbe tesno povezane z učinkovitimi spodbudami, kot so subvencije za zaposlovanje ali prispevki za socialno varnost za mlade, ki bodo zagotavljale dostojne življenjske in delovne razmere, da bi javne in zasebne delodajalce spodbudili k zaposlovanju mladih, vlaganju v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za mlade in v nadaljnje usposabljanje in nadgrajevanje njihovih znanj in spretnosti med zaposlitvijo ter podpiranju podjetništva med mladimi;

| 20. | poziva države članice, naj upoštevajo preizkušene prakse, zlasti tistih držav članic, ki imajo nizke stopnje brezposelnosti, in naj preučijo, ali so pojmi, kot so dvotirno izobraževanje in usposabljanje ter poklicno izobraževanje, pa tudi že izvedeni programi jamstva za mlade združljivi z njihovimi nacionalnimi sistemi; poudarja, da so se dvotirni izobraževalni sistemi in študijski programi s poudarkom na praktičnih izkušnjah še posebej dobro izkazali v času gospodarske krize, saj so pripomogli k zmanjšanju brezposelnosti mladih, ker ljudje zaradi njih postanejo lažje zaposljivi, zato države članice, ki jih je prizadela kriza, poziva, naj razmislijo o reformi svojih sistemov usposabljanja v skladu s temi usmeritvami; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj upoštevajo preizkušene prakse, zlasti tistih držav članic, ki imajo nizke stopnje brezposelnosti, in naj preučijo, ali so pojmi, kot so dvotirno izobraževanje in usposabljanje ter poklicno izobraževanje, pa tudi že izvedeni programi jamstva za mlade združljivi z njihovimi nacionalnimi sistemi; poudarja, da so se dvotirni izobraževalni sistemi in študijski programi s poudarkom na praktičnih izkušnjah še posebej dobro izkazali v času gospodarske krize, saj so pripomogli k zmanjšanju brezposelnosti mladih, ker ljudje zaradi njih postanejo lažje zaposljivi, zato države članice, ki jih je prizadela kriza, poziva, naj razmislijo o reformi svojih sistemov usposabljanja v skladu s temi usmeritvami;

| 21. | poudarja, da je stopnja brezposelnosti mladih v državah v krizi izjemno visoka; zato poziva Komisijo, naj oceni vpliv kriznih ukrepov na zaposlovanje mladih, države članice in Komisijo pa poziva, naj razmislijo o odpravi tistih kriznih ukrepov, ki imajo negativen vpliv; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je stopnja brezposelnosti mladih v državah v krizi izjemno visoka; zato poziva Komisijo, naj oceni vpliv kriznih ukrepov na zaposlovanje mladih, države članice in Komisijo pa poziva, naj razmislijo o odpravi tistih kriznih ukrepov, ki imajo negativen vpliv;

| 22. | poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje med podjetij in sektorjem izobraževanja na vseh ravneh, da učne načrte tesneje povezali s povpraševanjem na trgu dela, na primer z razširitvijo koalicij sektorskih znanj in veščin ter koalicij znanja; poudarja, da so potrebni prožnejši učni načrti, da bi se bolje prilagodili prihodnjemu razvoju trga dela; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje med podjetij in sektorjem izobraževanja na vseh ravneh, da učne načrte tesneje povezali s povpraševanjem na trgu dela, na primer z razširitvijo koalicij sektorskih znanj in veščin ter koalicij znanja; poudarja, da so potrebni prožnejši učni načrti, da bi se bolje prilagodili prihodnjemu razvoju trga dela;

| 23. | poudarja, da morajo države članice izboljšati podporo za samozaposlitev med mladimi in hkrati preprečiti plačilno nesposobnost in navidezno samozaposlovanje; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo države članice izboljšati podporo za samozaposlitev med mladimi in hkrati preprečiti plačilno nesposobnost in navidezno samozaposlovanje;

o

o o

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Evropskemu svetu in Svetu. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Evropskemu svetu in Svetu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0224.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0016.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0092.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/102

---

P7_TA(2013)0271

Revizija Uredbe (ES) št. 1049/2001 na mrtvi točki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 na mrtvi točki (2013/2637(RSP))

(2016/C 065/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (COM(2008)0229),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (COM(2011)0137),

| — | ob upoštevanju člena 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (2),

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu do dokumentov (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 in O-00059/2013) na mrtvi točki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu do dokumentov (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 in O-00059/2013) na mrtvi točki,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 21. maja 2013 o reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 na mrtvi točki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 21. maja 2013 o reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 na mrtvi točki,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je preglednost bistveno orodje, ki državljanom omogoča, da sodelujejo v postopku odločanja v EU, ter zagotavlja odgovornost evropskih institucij do državljanov in tako povečuje njihovo zavezanost in zaupanje; |
| --- | --- |

A.

ker je preglednost bistveno orodje, ki državljanom omogoča, da sodelujejo v postopku odločanja v EU, ter zagotavlja odgovornost evropskih institucij do državljanov in tako povečuje njihovo zavezanost in zaupanje;

| B. | ker so se z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe dodatno okrepile obveznosti EU glede preglednosti, dostop do dokumentov pa je v njej zapisan kot temeljna pravica; |
| --- | --- |

B.

ker so se z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe dodatno okrepile obveznosti EU glede preglednosti, dostop do dokumentov pa je v njej zapisan kot temeljna pravica;

| C. | ker je Parlament večkrat pozval k večji preglednosti zakonodajnih postopkov, med drugim preglednosti delovnih skupin Sveta, objavljanju pravnih mnenj v zakonodajnih postopkih ter k večji preglednosti tristranskih pogovorov; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament večkrat pozval k večji preglednosti zakonodajnih postopkov, med drugim preglednosti delovnih skupin Sveta, objavljanju pravnih mnenj v zakonodajnih postopkih ter k večji preglednosti tristranskih pogovorov;

| D. | ker Parlament obžaluje pomanjkanje preglednosti v agencijah EU, na mednarodnih pogajanjih in v dialogu Komisije z državami članicami, zlasti kadar so ogrožene temeljne pravice ali interesi evropskih državljanov (3); |
| --- | --- |

D.

ker Parlament obžaluje pomanjkanje preglednosti v agencijah EU, na mednarodnih pogajanjih in v dialogu Komisije z državami članicami, zlasti kadar so ogrožene temeljne pravice ali interesi evropskih državljanov (3);

| E. | ker so sodna praksa Sodišča Evropske unije in odločitve evropskega varuha človekovih pravic precej vplivale na razumevanje Uredbe (ES) št. 1049/2001; ker bi bilo treba to sodno prakso in odločitve, na primer v zadevi Turco in Access Info, v zakonodaji upoštevati, zlasti v zvezi s sklicevanjem na razloge za nepriznavanje v zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

E.

ker so sodna praksa Sodišča Evropske unije in odločitve evropskega varuha človekovih pravic precej vplivale na razumevanje Uredbe (ES) št. 1049/2001; ker bi bilo treba to sodno prakso in odločitve, na primer v zadevi Turco in Access Info, v zakonodaji upoštevati, zlasti v zvezi s sklicevanjem na razloge za nepriznavanje v zakonodajnem postopku;

| F. | ker državljani in javnost EU štejejo Uredbo (ES) št. 1049/2001 za ključno zakonodajo, ki zagotavlja orodje za ustrezen nadzor ukrepov EU; ker je treba izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 še izboljšati, kot se je izkazalo v več primerih, ki jih je obravnaval evropski varuh človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker državljani in javnost EU štejejo Uredbo (ES) št. 1049/2001 za ključno zakonodajo, ki zagotavlja orodje za ustrezen nadzor ukrepov EU; ker je treba izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 še izboljšati, kot se je izkazalo v več primerih, ki jih je obravnaval evropski varuh človekovih pravic;

| G. | ker je leta 2008 Komisija predlagala prenovitev Uredbe (ES) št. 1049/2001 in ker tega predloga po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe ni umaknila; ker je Parlament ustrezno obvestil Komisijo o neprimerni uporabi postopka prenovitve; |
| --- | --- |

G.

ker je leta 2008 Komisija predlagala prenovitev Uredbe (ES) št. 1049/2001 in ker tega predloga po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe ni umaknila; ker je Parlament ustrezno obvestil Komisijo o neprimerni uporabi postopka prenovitve;

| H. | ker je Komisija leta 2011 pripravila dodaten predlog, ki zgolj posredno širi področje uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 na vse institucije, urade, agencije in organe EU; ker je Parlament postopke iz let 2008 in 2011 združil v en sam postopek; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija leta 2011 pripravila dodaten predlog, ki zgolj posredno širi področje uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 na vse institucije, urade, agencije in organe EU; ker je Parlament postopke iz let 2008 in 2011 združil v en sam postopek;

| I. | ker je Parlament sprejel svoje stališče v prvi obravnavi 15. decembra 2011, tristranski pogovori pa so se začeli z danskim predsedovanjem v prvi polovici leta 2012; ker se Komisija s predlaganimi kompromisi ni strinjala, kar je glavni razlog, da je prišlo do zastoja, ki je trajal več kot eno leto; |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament sprejel svoje stališče v prvi obravnavi 15. decembra 2011, tristranski pogovori pa so se začeli z danskim predsedovanjem v prvi polovici leta 2012; ker se Komisija s predlaganimi kompromisi ni strinjala, kar je glavni razlog, da je prišlo do zastoja, ki je trajal več kot eno leto;

| J. | ker med ciprskim in irskim predsedovanjem zaradi nepripravljenosti Komisije zadeve v Svetu ni bilo mogoče premakniti z mrtve točke in nadaljevati pogajanj, zaradi česar se je pojavila zahteva po soglasju v Svetu glede nekaterih točk; |
| --- | --- |

J.

ker med ciprskim in irskim predsedovanjem zaradi nepripravljenosti Komisije zadeve v Svetu ni bilo mogoče premakniti z mrtve točke in nadaljevati pogajanj, zaradi česar se je pojavila zahteva po soglasju v Svetu glede nekaterih točk;

| K. | ker takšna ali drugačna revizija Uredbe (ES) št. 1049/2001 zaradi obveznosti glede preglednosti, ki so bile vključene v Pogodbi po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, ne bi smela zmanjšati sedanje stopnje preglednosti; |
| --- | --- |

K.

ker takšna ali drugačna revizija Uredbe (ES) št. 1049/2001 zaradi obveznosti glede preglednosti, ki so bile vključene v Pogodbi po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, ne bi smela zmanjšati sedanje stopnje preglednosti;

| L. | ker bi v primeru, da dogovora o novi različici Uredbe (ES) št. 1049/2001 ne bi bilo mogoče doseči, državljanom poslali napačno sporočilo o naravi EU in ker bi takšen neuspeh spodkopal legitimnost odločanja EU zlasti v luči hitro se bližajočih ključnih evropskih volitev; |
| --- | --- |

L.

ker bi v primeru, da dogovora o novi različici Uredbe (ES) št. 1049/2001 ne bi bilo mogoče doseči, državljanom poslali napačno sporočilo o naravi EU in ker bi takšen neuspeh spodkopal legitimnost odločanja EU zlasti v luči hitro se bližajočih ključnih evropskih volitev;

| 1. | izrecno poudarja pomen temeljne pravice do dostopa do informacij in dokumentov, preglednosti in odprtosti institucij in postopkov odločanja, ki so steber demokracije in lahko državljane približajo EU; |
| --- | --- |

1.

izrecno poudarja pomen temeljne pravice do dostopa do informacij in dokumentov, preglednosti in odprtosti institucij in postopkov odločanja, ki so steber demokracije in lahko državljane približajo EU;

| 2. | poziva vse institucije, urade, organe in agencije EU, naj v celoti izvajajo Uredbo (ES) št. 1049/2001; |
| --- | --- |

2.

poziva vse institucije, urade, organe in agencije EU, naj v celoti izvajajo Uredbo (ES) št. 1049/2001;

| 3. | meni, da bi morala biti sprememba Uredbe (ES) št. 1049/2001 prednostna naloga vseh institucij EU, in obžaluje, da se ta ne premakne z mrtve točke; poziva vse institucije EU, naj si skupaj prizadevajo za čimprejšnjo rešitev težave; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morala biti sprememba Uredbe (ES) št. 1049/2001 prednostna naloga vseh institucij EU, in obžaluje, da se ta ne premakne z mrtve točke; poziva vse institucije EU, naj si skupaj prizadevajo za čimprejšnjo rešitev težave;

| 4. | se ponovno zavezuje reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki bi državljanom EU na splošno zagotovila širši in boljši dostop do dokumentov EU; |
| --- | --- |

4.

se ponovno zavezuje reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki bi državljanom EU na splošno zagotovila širši in boljši dostop do dokumentov EU;

| 5. | poziva Komisijo, naj se tako na politični kot na tehnični ravni v celoti zavzame za spremembo in „lizbonizacijo“ Uredbe (ES) št. 1049/2001 ali sprejme vse potrebne ukrepe za odpravo zastoja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj se tako na politični kot na tehnični ravni v celoti zavzame za spremembo in „lizbonizacijo“ Uredbe (ES) št. 1049/2001 ali sprejme vse potrebne ukrepe za odpravo zastoja;

| 6. | poziva Svet, naj nemudoma obnovi razpravo o Uredbi (ES) št. 1049/2001, sprejme stališče Parlamenta v prvi obravnavi in nadaljuje pogajanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet, naj nemudoma obnovi razpravo o Uredbi (ES) št. 1049/2001, sprejme stališče Parlamenta v prvi obravnavi in nadaljuje pogajanja;

| 7. | potrjuje svoje zgoraj omenjeno stališče, ki ga je sprejel v prvi obravnavi 15. decembra 2011 (4) in ki bi moralo biti izhodiščna točka za pogajanja, in vztraja, da bi moralo spremenjeno besedilo kot absolutni minimum v skladu z zahtevami iz Pogodbe: izrecno razširiti področje uporabe uredbe na vse institucije, urade in agencije EU; povečati preglednost zakonodaje, vključno z dostopom do pravnih mnenj, pri čemer bi moralo biti vsako odstopanje v zakonodajnih postopkih izjema od splošnega pravila o preglednosti zakonodaje; pojasniti odnos med preglednostjo in varovanjem podatkov; vključiti Aarhuško konvencijo; izhajati iz tega, da je sedanja široka opredelitev dokumenta minimalna osnova za nadaljnji razvoj; zagotoviti primeren dostop do dokumentov in preglednost v zvezi z mednarodnimi pogajanji in sporazumi; zagotoviti finančno preglednost uporabe sredstev EU; ne uvajati skupinskih izjem; |
| --- | --- |

7.

potrjuje svoje zgoraj omenjeno stališče, ki ga je sprejel v prvi obravnavi 15. decembra 2011 (4) in ki bi moralo biti izhodiščna točka za pogajanja, in vztraja, da bi moralo spremenjeno besedilo kot absolutni minimum v skladu z zahtevami iz Pogodbe: izrecno razširiti področje uporabe uredbe na vse institucije, urade in agencije EU; povečati preglednost zakonodaje, vključno z dostopom do pravnih mnenj, pri čemer bi moralo biti vsako odstopanje v zakonodajnih postopkih izjema od splošnega pravila o preglednosti zakonodaje; pojasniti odnos med preglednostjo in varovanjem podatkov; vključiti Aarhuško konvencijo; izhajati iz tega, da je sedanja široka opredelitev dokumenta minimalna osnova za nadaljnji razvoj; zagotoviti primeren dostop do dokumentov in preglednost v zvezi z mednarodnimi pogajanji in sporazumi; zagotoviti finančno preglednost uporabe sredstev EU; ne uvajati skupinskih izjem;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0580.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0500.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0500, odstavek 18.

(4)  EP-PE_TC1-COD(2008)0090.

---

Četrtek, 13. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/105

---

P7_TA(2013)0274

Svoboda tiska in medijev po svetu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (2011/2081(INI))

(2016/C 065/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja,

| — | ob upoštevanju člena 13 Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, ki otrokom priznava pravico do izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, ki otrokom priznava pravico do izražanja,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 28. marca 2008 (7/36), ki podaljšuje mandat posebnega poročevalca za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 28. marca 2008 (7/36), ki podaljšuje mandat posebnega poročevalca za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja (1),

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca ZN o spodbujanju in varovanju pravice do svobode mnenja in izražanja Franka La Rueja (2), ki poudarjajo veljavnost mednarodnih norm in standardov na področju človekovih pravic v zvezi s svobodo mnenja in izražanja na spletu kot komunikacijskem mediju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca ZN o spodbujanju in varovanju pravice do svobode mnenja in izražanja Franka La Rueja (2), ki poudarjajo veljavnost mednarodnih norm in standardov na področju človekovih pravic v zvezi s svobodo mnenja in izražanja na spletu kot komunikacijskem mediju,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 5. julija 2012 o spodbujanju, varstvu in uživanju človekovih pravic na internetu (3), ki priznava pomen varstva človekovih pravic in prostega pretoka informacij na internetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 5. julija 2012 o spodbujanju, varstvu in uživanju človekovih pravic na internetu (3), ki priznava pomen varstva človekovih pravic in prostega pretoka informacij na internetu,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika ZN z dne 21. marca 2011 o vprašanju človekovih pravic in nadnacionalnih družb in drugih podjetij Johna Ruggieja z naslovom „Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ‚Protect, Respect and Remedy‘Framework“ (Vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov „varovanje, spoštovanje in pomoč“) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika ZN z dne 21. marca 2011 o vprašanju človekovih pravic in nadnacionalnih družb in drugih podjetij Johna Ruggieja z naslovom „Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ‚Protect, Respect and Remedy‘Framework“ (Vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov „varovanje, spoštovanje in pomoč“) (4),

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN S/RES/1738 z dne 23. decembra 2006 o napadih na novinarje in medijske strokovnjake ter z njimi povezano osebje v oboroženih spopadih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN S/RES/1738 z dne 23. decembra 2006 o napadih na novinarje in medijske strokovnjake ter z njimi povezano osebje v oboroženih spopadih (5),

| — | ob upoštevanju ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 (6), zlasti člena 79 Dodatnega protokola I glede zaščite novinarjev, udeleženih v nevarnih strokovnih misijah na območjih oboroženih spopadov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 (6), zlasti člena 79 Dodatnega protokola I glede zaščite novinarjev, udeleženih v nevarnih strokovnih misijah na območjih oboroženih spopadov,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta ZN o varnosti novinarjev in vprašanju nekaznovanosti, ki ga je 12. aprila 2012 potrdil odbor izvršnih direktorjev ZN (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta ZN o varnosti novinarjev in vprašanju nekaznovanosti, ki ga je 12. aprila 2012 potrdil odbor izvršnih direktorjev ZN (7),

| — | ob upoštevanju resolucije št 1920(2013) o poročilu parlamentarne skupščine Sveta Evrope o svobodi medijev v Evropi, sprejetem 24. januarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št 1920(2013) o poročilu parlamentarne skupščine Sveta Evrope o svobodi medijev v Evropi, sprejetem 24. januarja 2013,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) na področju svobode medijev, zlasti poročil njenega predstavnika za svobodo medijev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) na področju svobode medijev, zlasti poročil njenega predstavnika za svobodo medijev,

| — | ob upoštevanju poročil nevladnih organizacij na področju medijev, kot so Novinarji brez meja (indeksi svobode tiska), Freedom House (poročila o svobodi tiska) ter Mednarodni inštitut za tisk (Death Watch in letni pregled svobode svetovnega tiska), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil nevladnih organizacij na področju medijev, kot so Novinarji brez meja (indeksi svobode tiska), Freedom House (poročila o svobodi tiska) ter Mednarodni inštitut za tisk (Death Watch in letni pregled svobode svetovnega tiska),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: spodbujanje interesov družbe in pot k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: spodbujanje interesov družbe in pot k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za letu 2011 in politiki Evropske unije na tem področju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za letu 2011 in politiki Evropske unije na tem področju (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o prihodnji svetovni konferenci o mednarodnih telekomunikacijah (WCIT-2012) Mednarodne telekomunikacijske zveze in morebitni širitvi obsega mednarodnih telekomunikacijskih pravil (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o prihodnji svetovni konferenci o mednarodnih telekomunikacijah (WCIT-2012) Mednarodne telekomunikacijske zveze in morebitni širitvi obsega mednarodnih telekomunikacijskih pravil (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (12),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje (11855/2012), ki ga je sprejel Svet 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje (11855/2012), ki ga je sprejel Svet 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (13),

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Catherine Ashton v imenu Evropske unije ob svetovnem dnevu svobode tiska (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Catherine Ashton v imenu Evropske unije ob svetovnem dnevu svobode tiska (14),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 za naslovom „Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop“ (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 za naslovom „Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop“ (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju sporočila komisarke za digitalno agendo z dne 12. decembra 2011 o strategiji stalne povezanosti (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila komisarke za digitalno agendo z dne 12. decembra 2011 o strategiji stalne povezanosti (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14“ (COM(2011)0681),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (16),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 z naslovom „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 z naslovom „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o medijski pismenosti v digitalnem okolju (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o medijski pismenosti v digitalnem okolju (17),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (EIDHR) (18) in vseh drugih instrumentov EU za zunanje financiranje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (EIDHR) (18) in vseh drugih instrumentov EU za zunanje financiranje,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (19),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokratičnih načel in načel pravne države, tudi resolucij o posameznih državah, v katerih je izražena skrb glede svobode tiska in medijev, kamor spada zlasti obsodba novinarjev in piscev spletnih dnevnikov na zaporno kazen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokratičnih načel in načel pravne države, tudi resolucij o posameznih državah, v katerih je izražena skrb glede svobode tiska in medijev, kamor spada zlasti obsodba novinarjev in piscev spletnih dnevnikov na zaporno kazen,

| — | ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njene določbe o spoštovanju svobode in pluralizma medijev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njene določbe o spoštovanju svobode in pluralizma medijev,

| — | ob upoštevanju členov 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah Sveta Evrope in tekočih pogajanjih o pristopu EU k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah Sveta Evrope in tekočih pogajanjih o pristopu EU k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0176/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0176/2013),

Načela in vloga tiska in medijev

| A. | ker je svoboda izražanja splošna človekova pravica, na kateri temelji demokracija, in je bistvenega pomena za uresničevanje drugih pravic, h katerim stremijo ljudje po vsem svetu, na primer razvoj, dostojanstvo in izpolnitev vsakega človeškega bitja; |
| --- | --- |

A.

ker je svoboda izražanja splošna človekova pravica, na kateri temelji demokracija, in je bistvenega pomena za uresničevanje drugih pravic, h katerim stremijo ljudje po vsem svetu, na primer razvoj, dostojanstvo in izpolnitev vsakega človeškega bitja;

| B. | ker ima omejevanje svobode izražanja resne posledice, mora biti zelo omejeno in ga je mogoče upravičiti le pod ozko opredeljenimi in strogimi pogoji, ki jih določa zakon, ki tudi sam velja za zakonitega po mednarodnem pravu; ker je svoboda izražanja temeljna pravica, tesno povezana s pluralizmom in svobodo tiska in drugih medijev; ker so države, ki so podpisale Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, obvezane zagotavljati neodvisen, svoboden in pluralističen tisk in druge medije; |
| --- | --- |

B.

ker ima omejevanje svobode izražanja resne posledice, mora biti zelo omejeno in ga je mogoče upravičiti le pod ozko opredeljenimi in strogimi pogoji, ki jih določa zakon, ki tudi sam velja za zakonitega po mednarodnem pravu; ker je svoboda izražanja temeljna pravica, tesno povezana s pluralizmom in svobodo tiska in drugih medijev; ker so države, ki so podpisale Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, obvezane zagotavljati neodvisen, svoboden in pluralističen tisk in druge medije;

| C. | ker so medijske platforme bistvene za uveljavljanje pravice do svobode izražanja; ker je neodvisni tisk kot kolektivna manifestacija svobodnega izražanja eden ključnih akterjev v medijskem okolju in opravlja vlogo varuha demokracije; |
| --- | --- |

C.

ker so medijske platforme bistvene za uveljavljanje pravice do svobode izražanja; ker je neodvisni tisk kot kolektivna manifestacija svobodnega izražanja eden ključnih akterjev v medijskem okolju in opravlja vlogo varuha demokracije;

| D. | ker svoboda tiska, medijev, digitalnega sektorja in novinarstva velja za javno dobro; |
| --- | --- |

D.

ker svoboda tiska, medijev, digitalnega sektorja in novinarstva velja za javno dobro;

| E. | ker imajo (digitalne) medijske platforme vedno bolj globalno naravo, pa tudi vse večje število uporabnikov; |
| --- | --- |

E.

ker imajo (digitalne) medijske platforme vedno bolj globalno naravo, pa tudi vse večje število uporabnikov;

| F. | ker so internet in mediji instrumenti, ki jih uporabljajo zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker so internet in mediji instrumenti, ki jih uporabljajo zagovorniki človekovih pravic;

| G. | ker je nevtralnost omrežja bistveno načelo odprtega interneta, saj z zagotavljanjem konkurenčnosti in preglednosti ter poslovnih priložnosti spodbuja komunikacije, prav tako pa je koristna za poslovne priložnosti ter prispeva k inovacijam, ustvarjanju novih delovnih mest in rasti; |
| --- | --- |

G.

ker je nevtralnost omrežja bistveno načelo odprtega interneta, saj z zagotavljanjem konkurenčnosti in preglednosti ter poslovnih priložnosti spodbuja komunikacije, prav tako pa je koristna za poslovne priložnosti ter prispeva k inovacijam, ustvarjanju novih delovnih mest in rasti;

| H. | ker so svoboda govora in izražanja, mediji in svoboda novinarjev po vsem svetu ogroženi, novinarji pa so pogosto tudi zagovorniki človekovih pravic, svobode združevanja, mnenja, vere in prepričanja; ker se novinarje pogosto preganja in se jim odvzema svoboda; |
| --- | --- |

H.

ker so svoboda govora in izražanja, mediji in svoboda novinarjev po vsem svetu ogroženi, novinarji pa so pogosto tudi zagovorniki človekovih pravic, svobode združevanja, mnenja, vere in prepričanja; ker se novinarje pogosto preganja in se jim odvzema svoboda;

| I. | ker nove digitalne in spletne medijske platforme prispevajo k večji raznolikosti in pluralizmu; |
| --- | --- |

I.

ker nove digitalne in spletne medijske platforme prispevajo k večji raznolikosti in pluralizmu;

| J. | ker je treba prizadevanja in programe EU za spodbujanje in varovanje svobode tiska in medijev po vsem svetu optimizirati, ob tem pa izkoristiti dragoceno delo, ki ga opravljajo civilna družba in novinarske organizacije; |
| --- | --- |

J.

ker je treba prizadevanja in programe EU za spodbujanje in varovanje svobode tiska in medijev po vsem svetu optimizirati, ob tem pa izkoristiti dragoceno delo, ki ga opravljajo civilna družba in novinarske organizacije;

| K. | ker je lahko EU na svetovnem prizorišču verodostojna le, če se znotraj nje varuje in spoštuje svoboda tiska in medijev; |
| --- | --- |

K.

ker je lahko EU na svetovnem prizorišču verodostojna le, če se znotraj nje varuje in spoštuje svoboda tiska in medijev;

Nedavni razvoj dogodkov

| 1. | priznava, da vlade nosijo glavno odgovornost za zagotavljanje in obrambo svobode tiska in medijev; poudarja, da vlade nosijo glavno odgovornost za oviranje svobode tiska in medijev ter jo, v najslabšem primeru, vedno pogosteje omejujejo z izvajanjem pravnih pritiskov, npr. z zlorabljanjem protiteroristične in protiekstremistične zakonodaje in zakonov o državni varnosti, izdajstvu ali prevratništvu; ugotavlja, da je treba vzpostaviti ravnotežje med vprašanji nacionalne varnosti in svobodo obveščanja, da bo mogoče preprečiti zlorabe in zagotoviti neodvisnost tiska in drugih medijev; se zaveda, da imajo medijski imperiji, ki so v lasti politikov, včasih pooblastila za razširjanje napačnih informacij; poudarja, da morajo tisk in drugi mediji nujno delovati neodvisno ter brez političnih in finančnih pritiskov; je zaskrbljen zaradi dejstva, da so ocene svobode tiska in drugih medijev v številnih državah v Evropi in zunaj nje v skladu z najnovejšimi letnimi indeksi in analitičnimi poročili (gl. seznam v prilogi na koncu poročila A7-0176/2013) vse slabše; |
| --- | --- |

1.

priznava, da vlade nosijo glavno odgovornost za zagotavljanje in obrambo svobode tiska in medijev; poudarja, da vlade nosijo glavno odgovornost za oviranje svobode tiska in medijev ter jo, v najslabšem primeru, vedno pogosteje omejujejo z izvajanjem pravnih pritiskov, npr. z zlorabljanjem protiteroristične in protiekstremistične zakonodaje in zakonov o državni varnosti, izdajstvu ali prevratništvu; ugotavlja, da je treba vzpostaviti ravnotežje med vprašanji nacionalne varnosti in svobodo obveščanja, da bo mogoče preprečiti zlorabe in zagotoviti neodvisnost tiska in drugih medijev; se zaveda, da imajo medijski imperiji, ki so v lasti politikov, včasih pooblastila za razširjanje napačnih informacij; poudarja, da morajo tisk in drugi mediji nujno delovati neodvisno ter brez političnih in finančnih pritiskov; je zaskrbljen zaradi dejstva, da so ocene svobode tiska in drugih medijev v številnih državah v Evropi in zunaj nje v skladu z najnovejšimi letnimi indeksi in analitičnimi poročili (gl. seznam v prilogi na koncu poročila A7-0176/2013) vse slabše;

| 2. | poudarja, da so svobodni, neodvisni in pluralni spletni in tradicionalni mediji eden temeljnih kamnov demokracije in pluralizma; se zaveda pomena informacijskih virov kot jamstev za dejansko svobodo in pluralnost medijev; poudarja, da je ohranjanje in utrjevanje svobode in neodvisnosti svetovnih medijev v skupnem interesu; ugotavlja, da je vloga svobodnih in neodvisnih medijev ter neoviranega pretoka informacij izjemnega pomena za demokratične spremembe v nedemokratičnih režimih; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so svobodni, neodvisni in pluralni spletni in tradicionalni mediji eden temeljnih kamnov demokracije in pluralizma; se zaveda pomena informacijskih virov kot jamstev za dejansko svobodo in pluralnost medijev; poudarja, da je ohranjanje in utrjevanje svobode in neodvisnosti svetovnih medijev v skupnem interesu; ugotavlja, da je vloga svobodnih in neodvisnih medijev ter neoviranega pretoka informacij izjemnega pomena za demokratične spremembe v nedemokratičnih režimih;

| 3. | obžaluje dejstvo, da po vsem svetu prihaja do poškodb in umorov novinarjev, zato poudarja, kako pomembno se je boriti proti nekaznovanju; poudarja, da se oblasti ne bodo mogle spopadati z grožnjami in nasiljem ter zagotavljati varnosti novinarjev, če politični, pravosodni in policijski organi ne bodo odločno ukrepali proti napadalcem na novinarje in njihovo delo; poudarja, da posledice nekaznovanja ne vplivajo samo na svobodo tiska, temveč tudi na vsakodnevno delo novinarjev, saj ustvarjajo ozračje strahu in samocenzure; meni, da bi morala EU zavzeti odločnejše stališče do držav, ki nenehno dopuščajo, da ostanejo tovrstna dejanja nekaznovana, in poziva vse države, naj zagotovijo varnost novinarjev, ki so po vsem svetu tarča resnih zlorab, storilci pa pogosto ostanejo nekaznovani; |
| --- | --- |

3.

obžaluje dejstvo, da po vsem svetu prihaja do poškodb in umorov novinarjev, zato poudarja, kako pomembno se je boriti proti nekaznovanju; poudarja, da se oblasti ne bodo mogle spopadati z grožnjami in nasiljem ter zagotavljati varnosti novinarjev, če politični, pravosodni in policijski organi ne bodo odločno ukrepali proti napadalcem na novinarje in njihovo delo; poudarja, da posledice nekaznovanja ne vplivajo samo na svobodo tiska, temveč tudi na vsakodnevno delo novinarjev, saj ustvarjajo ozračje strahu in samocenzure; meni, da bi morala EU zavzeti odločnejše stališče do držav, ki nenehno dopuščajo, da ostanejo tovrstna dejanja nekaznovana, in poziva vse države, naj zagotovijo varnost novinarjev, ki so po vsem svetu tarča resnih zlorab, storilci pa pogosto ostanejo nekaznovani;

| 4. | poudarja, da so zakoni, zakonska ureditev, ustrahovanje, globe in močno koncentrirano lastništvo v rokah politikov ali drugih z nasprotujočimi si interesi dejavniki, ki lahko omejijo svobodo pridobivanja informacij in dostopanja do njih ali ogrozijo svobodo izražanja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so zakoni, zakonska ureditev, ustrahovanje, globe in močno koncentrirano lastništvo v rokah politikov ali drugih z nasprotujočimi si interesi dejavniki, ki lahko omejijo svobodo pridobivanja informacij in dostopanja do njih ali ogrozijo svobodo izražanja;

| 5. | poudarja, da vlade včasih izvajajo posreden pritisk na tisk in druge medije; ugotavlja, da so mediji v številnih državah močno odvisni od vladnega oglaševanja, ki lahko tako postane orodje za izvajanje pritiskov na medije, za omejevanje delovanja kritičnih medijev pa je mogoče uporabiti tudi licence in davčne globe; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da vlade včasih izvajajo posreden pritisk na tisk in druge medije; ugotavlja, da so mediji v številnih državah močno odvisni od vladnega oglaševanja, ki lahko tako postane orodje za izvajanje pritiskov na medije, za omejevanje delovanja kritičnih medijev pa je mogoče uporabiti tudi licence in davčne globe;

| 6. | obžaluje dejstvo, da se krepi kriminalizacija izražanja; opominja, da novinarje po vsem svetu pogosto zapirajo zaradi njihovega dela; se zaveda, da se zakoni o obrekovanju, bogokletstvu, razžalitvi, pa tudi zakonodaja o „upadu ugleda države v tujini“ ali „homoseksualni propagandi“, uporabljajo za zapiranje ali cenzuriranje novinarjev ter onemogočanje svobodnega izražanja; obžaluje, da cenzura spodbuja samocenzuro; poziva, da se preganjanje novinarjev konča in da se jim omogoči neodvisno delo, brez strahu pred nasiljem in obtožbami, ter da se nemudoma izpusti na prostost vse novinarje in pisce spletnih dnevnikov, ki so po krivici v zaporu zaradi svojega dela; |
| --- | --- |

6.

obžaluje dejstvo, da se krepi kriminalizacija izražanja; opominja, da novinarje po vsem svetu pogosto zapirajo zaradi njihovega dela; se zaveda, da se zakoni o obrekovanju, bogokletstvu, razžalitvi, pa tudi zakonodaja o „upadu ugleda države v tujini“ ali „homoseksualni propagandi“, uporabljajo za zapiranje ali cenzuriranje novinarjev ter onemogočanje svobodnega izražanja; obžaluje, da cenzura spodbuja samocenzuro; poziva, da se preganjanje novinarjev konča in da se jim omogoči neodvisno delo, brez strahu pred nasiljem in obtožbami, ter da se nemudoma izpusti na prostost vse novinarje in pisce spletnih dnevnikov, ki so po krivici v zaporu zaradi svojega dela;

| 7. | ostro obsoja dejstvo, da mnogi novinarji nimajo dostopa do pravne pomoči, medtem ko je njihov poklic vedno pogosteje v prvih vrstah boja za človekove pravice, v spletu ali zunaj njega; |
| --- | --- |

7.

ostro obsoja dejstvo, da mnogi novinarji nimajo dostopa do pravne pomoči, medtem ko je njihov poklic vedno pogosteje v prvih vrstah boja za človekove pravice, v spletu ali zunaj njega;

| 8. | meni, da je trend koncentriranega lastništva medijev v velikih konglomeratih grožnja svobodi medijev in pluralizmu, zlasti če vzporedno poteka tudi digitalizacija; poudarja pomen odprte in spodbudne osnovne medijske infrastrukture ter obstoja neodvisnih regulatorjev; |
| --- | --- |

8.

meni, da je trend koncentriranega lastništva medijev v velikih konglomeratih grožnja svobodi medijev in pluralizmu, zlasti če vzporedno poteka tudi digitalizacija; poudarja pomen odprte in spodbudne osnovne medijske infrastrukture ter obstoja neodvisnih regulatorjev;

| 9. | se zaveda potenciala zasebnih fundacij in nevladnih organizacij, ki podpirajo kakovostno novinarstvo in so gonilo inovacij; |
| --- | --- |

9.

se zaveda potenciala zasebnih fundacij in nevladnih organizacij, ki podpirajo kakovostno novinarstvo in so gonilo inovacij;

| 10. | poudarja, da se podjetja, čeprav nosijo nove odgovornosti v globalno in digitalno povezanem svetu, soočajo tudi z novimi izzivi na področjih, ki so bila tradicionalno v domeni javnih organov; se zaveda, da vladne omejitve, ki vplivajo na spletno vsebino in storitve, vršijo pritisk na uredniško neodvisnost in kontinuiteto storitev; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da se podjetja, čeprav nosijo nove odgovornosti v globalno in digitalno povezanem svetu, soočajo tudi z novimi izzivi na področjih, ki so bila tradicionalno v domeni javnih organov; se zaveda, da vladne omejitve, ki vplivajo na spletno vsebino in storitve, vršijo pritisk na uredniško neodvisnost in kontinuiteto storitev;

| 11. | priznava, da se mediji vse prepogosto uporabljajo kot tradicionalna propagandna orodja oziroma so vpleteni v takšno propagando in da so, zlasti v primeru javnih medijev, finančna in politična neodvisnost ter pluralizem bistvenega pomena; poudarja, da svobodni in neodvisni javni mediji igrajo osrednjo vlogo pri utrjevanju demokracije, večji udeležbi civilne družbe v javnih razpravah in zadevah, pa tudi pri povečevanju vpliva državljanov na poti v demokracijo; |
| --- | --- |

11.

priznava, da se mediji vse prepogosto uporabljajo kot tradicionalna propagandna orodja oziroma so vpleteni v takšno propagando in da so, zlasti v primeru javnih medijev, finančna in politična neodvisnost ter pluralizem bistvenega pomena; poudarja, da svobodni in neodvisni javni mediji igrajo osrednjo vlogo pri utrjevanju demokracije, večji udeležbi civilne družbe v javnih razpravah in zadevah, pa tudi pri povečevanju vpliva državljanov na poti v demokracijo;

| 12. | spodbuja oblikovanje etičnih kodeksov za novinarje, pa tudi za vse tiste, ki so udeleženi pri upravljanju ponudnikov informacij, da se zagotovi popolna neodvisnost novinarjev in medijskih hiš; se zaveda, da bi bilo treba te kodekse tudi spoštovati, kar bi dosegli z ustanovitvijo neodvisnih regulativnih organov; |
| --- | --- |

12.

spodbuja oblikovanje etičnih kodeksov za novinarje, pa tudi za vse tiste, ki so udeleženi pri upravljanju ponudnikov informacij, da se zagotovi popolna neodvisnost novinarjev in medijskih hiš; se zaveda, da bi bilo treba te kodekse tudi spoštovati, kar bi dosegli z ustanovitvijo neodvisnih regulativnih organov;

Digitalizacija

| 13. | priznava potencialni vpliv današnjih vedno bolj digitaliziranih medijev in njihovo zmožnost, da posamezniku s povečevanjem stopnje informacij in kritičnega razmišljanja zagotovijo moč, in se zaveda, da tak razvoj dogodkov zbuja tesnobo, zlasti pri avtoritarnih režimih; |
| --- | --- |

13.

priznava potencialni vpliv današnjih vedno bolj digitaliziranih medijev in njihovo zmožnost, da posamezniku s povečevanjem stopnje informacij in kritičnega razmišljanja zagotovijo moč, in se zaveda, da tak razvoj dogodkov zbuja tesnobo, zlasti pri avtoritarnih režimih;

| 14. | priznava, da so digitalni in spletni mediji v zadnjih letih odigrali pomembno vlogo v vstajah proti diktatorskim režimom; |
| --- | --- |

14.

priznava, da so digitalni in spletni mediji v zadnjih letih odigrali pomembno vlogo v vstajah proti diktatorskim režimom;

| 15. | poudarja, da je tako spletni kot nespletni dostop do informacij potreben za razvoj mnenj in izražanja ter za izražanje in sporočanje vsebin prek medijskih platform, ker vse to zagotavlja bistven nadzor nad oblastjo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je tako spletni kot nespletni dostop do informacij potreben za razvoj mnenj in izražanja ter za izražanje in sporočanje vsebin prek medijskih platform, ker vse to zagotavlja bistven nadzor nad oblastjo;

| 16. | priznava, da je digitalizacija medijev in informacij okrepila njihov domet in vpliv, hkrati pa zabrisala tanko mejo med informacijo in mnenjem; je seznanjen z občutnim povečanjem uporabniško ustvarjenih vsebin in državljanskega novinarstva; |
| --- | --- |

16.

priznava, da je digitalizacija medijev in informacij okrepila njihov domet in vpliv, hkrati pa zabrisala tanko mejo med informacijo in mnenjem; je seznanjen z občutnim povečanjem uporabniško ustvarjenih vsebin in državljanskega novinarstva;

| 17. | meni, da digitalizacija tiska in medijev dodaja novo plast v medijsko pokrajino, kar odpira vprašanja v zvezi z dostopom, kakovostjo, objektivnostjo informacij in varovanjem le-te; |
| --- | --- |

17.

meni, da digitalizacija tiska in medijev dodaja novo plast v medijsko pokrajino, kar odpira vprašanja v zvezi z dostopom, kakovostjo, objektivnostjo informacij in varovanjem le-te;

| 18. | poudarja, da lahko digitalizacija ljudem olajša dostop do informacij in nadzor nad uradniki, prav tako pa zagotovi izmenjavo in širjenje podatkov in dokumentov ter razkrivanje krivic in korupcije; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lahko digitalizacija ljudem olajša dostop do informacij in nadzor nad uradniki, prav tako pa zagotovi izmenjavo in širjenje podatkov in dokumentov ter razkrivanje krivic in korupcije;

| 19. | poudarja, da bi morali, če želimo izkoristiti celoten potencial informacijske infrastrukture, zagotoviti medopravilnost na svetovni ravni in ustrezne predpise, te elemente informacijske in komunikacijske tehnologije pa vključiti tako v obstoječo kot v razvijajočo se medijsko okolje, v povezavi s temeljnimi zahtevami za neodvisnost, pluralnost in raznolikost; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morali, če želimo izkoristiti celoten potencial informacijske infrastrukture, zagotoviti medopravilnost na svetovni ravni in ustrezne predpise, te elemente informacijske in komunikacijske tehnologije pa vključiti tako v obstoječo kot v razvijajočo se medijsko okolje, v povezavi s temeljnimi zahtevami za neodvisnost, pluralnost in raznolikost;

| 20. | obžaluje vse poskuse, da bi se ustvarile različne oblike „zaprtega interneta“, saj gre za hude kršitve pravice do obveščenosti; poziva vse oblasti, naj se takšnim poskusom odrečejo; |
| --- | --- |

20.

obžaluje vse poskuse, da bi se ustvarile različne oblike „zaprtega interneta“, saj gre za hude kršitve pravice do obveščenosti; poziva vse oblasti, naj se takšnim poskusom odrečejo;

| 21. | je zaskrbljen zaradi množičnega nadzora, množičnega cenzuriranja ter teženj po blokiranju in filtriranju, ki ne vplivajo le na medije ter delo novinarjev in avtorjev spletnih dnevnikov, temveč ovirajo tudi prizadevanja civilne družbe za pomembne politične, gospodarske in socialne premike; obsoja vsa dejanja in poskuse aretacije avtorjev spletnih dnevnikov, ker v tem vidi napad na svobodo govora in mnenja; |
| --- | --- |

21.

je zaskrbljen zaradi množičnega nadzora, množičnega cenzuriranja ter teženj po blokiranju in filtriranju, ki ne vplivajo le na medije ter delo novinarjev in avtorjev spletnih dnevnikov, temveč ovirajo tudi prizadevanja civilne družbe za pomembne politične, gospodarske in socialne premike; obsoja vsa dejanja in poskuse aretacije avtorjev spletnih dnevnikov, ker v tem vidi napad na svobodo govora in mnenja;

| 22. | obžaluje dejstvo, da številne tehnologije in storitve, ki se v državah nečlanicah uporabljajo za kršenje človekovih pravic s cenzuriranjem informacij, množičnim nadzorom, spremljanjem ter iskanjem in sledenjem državljanom in njihovi uporabi (mobilnih) telefonskih omrežij in interneta, izvirajo iz EU; poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, potrebne za ustavitev te trgovine z digitalnim orožjem; |
| --- | --- |

22.

obžaluje dejstvo, da številne tehnologije in storitve, ki se v državah nečlanicah uporabljajo za kršenje človekovih pravic s cenzuriranjem informacij, množičnim nadzorom, spremljanjem ter iskanjem in sledenjem državljanom in njihovi uporabi (mobilnih) telefonskih omrežij in interneta, izvirajo iz EU; poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, potrebne za ustavitev te trgovine z digitalnim orožjem;

| 23. | poudarja potrebo po boljšem razumevanju vloge posrednikov in njihovih odgovornosti; meni, da lahko tržni regulatorji pomagajo ohranjati konkurenco, da pa je treba raziskovati tudi nove načine vključevanja zasebnih akterjev, da se ohrani javna vrednost informacij; priznava, da lahko samoregulacija vodi v specifična tveganja, če ni (demokratičnega) nadzora; |
| --- | --- |

23.

poudarja potrebo po boljšem razumevanju vloge posrednikov in njihovih odgovornosti; meni, da lahko tržni regulatorji pomagajo ohranjati konkurenco, da pa je treba raziskovati tudi nove načine vključevanja zasebnih akterjev, da se ohrani javna vrednost informacij; priznava, da lahko samoregulacija vodi v specifična tveganja, če ni (demokratičnega) nadzora;

| 24. | poudarja, da so digitalne in (računalniške) na podatke osredotočene platforme ali storitve, kot so iskalniki, v zasebni lasti in zahtevajo preglednost, da se ohrani javna vrednost informacij ter prepreči omejevanje dostopa do informacij in svobode izražanja; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da so digitalne in (računalniške) na podatke osredotočene platforme ali storitve, kot so iskalniki, v zasebni lasti in zahtevajo preglednost, da se ohrani javna vrednost informacij ter prepreči omejevanje dostopa do informacij in svobode izražanja;

| 25. | poudarja, da je treba zavarovati prijavitelje in vire ter da si mora EU po vsem svetu prizadevati za to; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba zavarovati prijavitelje in vire ter da si mora EU po vsem svetu prizadevati za to;

| 26. | ostro obsoja vse poskuse, da bi se internet in druge spletne medije uporabljalo za spodbujanje in podpiranje terorističnih dejavnosti; poziva oblasti, naj glede tega zavzamejo odločno stališče; |
| --- | --- |

26.

ostro obsoja vse poskuse, da bi se internet in druge spletne medije uporabljalo za spodbujanje in podpiranje terorističnih dejavnosti; poziva oblasti, naj glede tega zavzamejo odločno stališče;

Politike in zunanje dejavnosti EU

| 27. | poudarja, da je spodbujanje in varovanje svobode tiska in medijev v svetu bistveno, če želimo, da EU velja za skupnost vrednot; poudarja, da bi morala EU odločno prevzeti politično vodilno vlogo, da bo zagotovila varstvo novinarjev po vsem svetu; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je spodbujanje in varovanje svobode tiska in medijev v svetu bistveno, če želimo, da EU velja za skupnost vrednot; poudarja, da bi morala EU odločno prevzeti politično vodilno vlogo, da bo zagotovila varstvo novinarjev po vsem svetu;

| 28. | je prepričan, da bi morala EU igrati vodilno vlogo pri zagotavljanju, da mediji ostanejo neodvisni, pluralistični in raznoliki, ter pri varovanju položaja, svobode in varnosti novinarjev ter avtorjev spletnih dnevnikov; poudarja, da v ta namen EU ne bi smela posegati v vsebino, temveč bi morala podpirati spodbudno okolje in odpravo omejevanja svobode izražanja po svetu; |
| --- | --- |

28.

je prepričan, da bi morala EU igrati vodilno vlogo pri zagotavljanju, da mediji ostanejo neodvisni, pluralistični in raznoliki, ter pri varovanju položaja, svobode in varnosti novinarjev ter avtorjev spletnih dnevnikov; poudarja, da v ta namen EU ne bi smela posegati v vsebino, temveč bi morala podpirati spodbudno okolje in odpravo omejevanja svobode izražanja po svetu;

| 29. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so v zadnjih letih tudi nekateri mediji v EU pod nadzorom zaradi neetičnega in domnevno nezakonitega ravnanja; meni, da EU lahko daje zgled le, če bo rešila težave v okviru lastnih meja; |
| --- | --- |

29.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so v zadnjih letih tudi nekateri mediji v EU pod nadzorom zaradi neetičnega in domnevno nezakonitega ravnanja; meni, da EU lahko daje zgled le, če bo rešila težave v okviru lastnih meja;

| 30. | spodbuja Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja neodvisnost tiska in drugih medijev v državah članicah; |
| --- | --- |

30.

spodbuja Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja neodvisnost tiska in drugih medijev v državah članicah;

| 31. | meni, da EU svobodo tiska in medijev sicer obravnava v različnih politikah in programih, a ni posebej celovito osredotočena nanjo, prav tako pa nima usklajene vodilne vizije in primerjalnih meril; |
| --- | --- |

31.

meni, da EU svobodo tiska in medijev sicer obravnava v različnih politikah in programih, a ni posebej celovito osredotočena nanjo, prav tako pa nima usklajene vodilne vizije in primerjalnih meril;

| 32. | meni, da pomanjkanje celovite strategije prinaša tveganje razdrobljenosti ter opuščanja pomembnih političnih načel preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

32.

meni, da pomanjkanje celovite strategije prinaša tveganje razdrobljenosti ter opuščanja pomembnih političnih načel preglednosti in odgovornosti;

Strategija

| 33. | poziva Komisijo, predvsem GD DEVCO, in Evropsko službo za zunanje delovanje (EEAS), naj izboljšata svoje sodelovanje in usklajevanje načrtovanja programov, zlasti s prizadevanjem za sinergije v političnem in diplomatskem delu ter s skupnim izvajanjem, vključno s spremljanjem in ocenjevanjem financiranja in projektov; poziva Komisijo, naj izboljša svojo analizo in vrednotenje preteklega, obstoječega in prihodnjega načrtovanja programov ter objavi rezultate; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, predvsem GD DEVCO, in Evropsko službo za zunanje delovanje (EEAS), naj izboljšata svoje sodelovanje in usklajevanje načrtovanja programov, zlasti s prizadevanjem za sinergije v političnem in diplomatskem delu ter s skupnim izvajanjem, vključno s spremljanjem in ocenjevanjem financiranja in projektov; poziva Komisijo, naj izboljša svojo analizo in vrednotenje preteklega, obstoječega in prihodnjega načrtovanja programov ter objavi rezultate;

| 34. | poziva k prehodu s priložnostnega financiranja projektov na bolj trajnosten pristop, ki bi vključeval tudi zasebne donatorje in sogovornike; priznava potrebo po pristopu k načrtovanju programov, prilagojenemu posameznim situacijam, tako na nacionalni kot na regionalni ravni; |
| --- | --- |

34.

poziva k prehodu s priložnostnega financiranja projektov na bolj trajnosten pristop, ki bi vključeval tudi zasebne donatorje in sogovornike; priznava potrebo po pristopu k načrtovanju programov, prilagojenemu posameznim situacijam, tako na nacionalni kot na regionalni ravni;

| 35. | poziva EU, naj igra pomembnejšo vlogo zlasti v državah kandidatkah, pa tudi v odnosih z neposrednimi južnimi in vzhodnimi sosedami in v okviru pogajanj za trgovinske in pridružitvene sporazume; poziva EU, naj sprejme strategijo, s katero bi zagotovila tesno spremljanje in odzivanje na spremembe v zakonodaji, ki omejujejo pluralizem in svobodo tiska v tretjih državah; |
| --- | --- |

35.

poziva EU, naj igra pomembnejšo vlogo zlasti v državah kandidatkah, pa tudi v odnosih z neposrednimi južnimi in vzhodnimi sosedami in v okviru pogajanj za trgovinske in pridružitvene sporazume; poziva EU, naj sprejme strategijo, s katero bi zagotovila tesno spremljanje in odzivanje na spremembe v zakonodaji, ki omejujejo pluralizem in svobodo tiska v tretjih državah;

| 36. | poudarja, da je treba obstoječe zunanje finančne instrumente, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), geografske instrumente in drugo uporabljati prožno, da bi tako prispevali h krepitvi civilne družbe; poudarja, da sta lokalna zavezanost in krepitev zmogljivosti bistvena za zagotavljanje trajnostnega razvoja in napredka; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba obstoječe zunanje finančne instrumente, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), geografske instrumente in drugo uporabljati prožno, da bi tako prispevali h krepitvi civilne družbe; poudarja, da sta lokalna zavezanost in krepitev zmogljivosti bistvena za zagotavljanje trajnostnega razvoja in napredka;

| 37. | poudarja, da bi EU morala podpirati izobraževanje in usposabljanje oblikovalcev politike, regulatorjev ter medijev v tretjih državah, in sicer s ciljem spodbujanja svobode tiska in medijev ter ustreznih in tehnološko nevtralnih oblik regulacije trga, ob tem pa zlasti opozarja, da se v prehodnih obdobjih svoboščine pogosto omejujejo v imenu stabilnosti in varnosti; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi EU morala podpirati izobraževanje in usposabljanje oblikovalcev politike, regulatorjev ter medijev v tretjih državah, in sicer s ciljem spodbujanja svobode tiska in medijev ter ustreznih in tehnološko nevtralnih oblik regulacije trga, ob tem pa zlasti opozarja, da se v prehodnih obdobjih svoboščine pogosto omejujejo v imenu stabilnosti in varnosti;

| 38. | poudarja, da bi morala biti razvoj medijev in omogočanje svobode izražanja pomemben del dialoga EU na ravni držav; poudarja, da je treba v trgovinskih, partnerskih in pridružitvenih sporazumih EU ter sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami v skladu s členom 21 PEU spoštovati jasna primerjalna merila in pogoje; poziva ESZD in Komisijo, naj spoštujeta in uresničujeta poročila in priporočila EP glede pogajanj o takšnih sporazumih; opominja, da so jasnost, doslednost, usklajevanje in preglednost med Parlamentom, ESZD in Komisijo pri uveljavljanju in spremljanju temeljnih človekovih pravic ključnega pomena za verodostojnost in uspešnost EU pri odnosih in stikih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da bi morala biti razvoj medijev in omogočanje svobode izražanja pomemben del dialoga EU na ravni držav; poudarja, da je treba v trgovinskih, partnerskih in pridružitvenih sporazumih EU ter sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami v skladu s členom 21 PEU spoštovati jasna primerjalna merila in pogoje; poziva ESZD in Komisijo, naj spoštujeta in uresničujeta poročila in priporočila EP glede pogajanj o takšnih sporazumih; opominja, da so jasnost, doslednost, usklajevanje in preglednost med Parlamentom, ESZD in Komisijo pri uveljavljanju in spremljanju temeljnih človekovih pravic ključnega pomena za verodostojnost in uspešnost EU pri odnosih in stikih s tretjimi državami;

| 39. | poziva Komisijo, naj boj proti nekaznovanju postane ena njenih prednostnih nalog v programih za svobodo izražanja in medijev, tudi s ponujanjem pomoči pri preiskovanju zločinov proti novinarjem, ustanavljanjem skladov za pravno varstvo in zagotavljanjem strokovnega znanja; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj boj proti nekaznovanju postane ena njenih prednostnih nalog v programih za svobodo izražanja in medijev, tudi s ponujanjem pomoči pri preiskovanju zločinov proti novinarjem, ustanavljanjem skladov za pravno varstvo in zagotavljanjem strokovnega znanja;

| 40. | meni, da financiranje EU ne bi smelo biti omejeno na specializirane mednarodne organizacije (posrednike), temveč bi moralo vključevati tudi lokalne organizacije; |
| --- | --- |

40.

meni, da financiranje EU ne bi smelo biti omejeno na specializirane mednarodne organizacije (posrednike), temveč bi moralo vključevati tudi lokalne organizacije;

| 41. | poziva Komisijo, naj ponovno prouči klavzule o zaupnosti v svojem financiranju človekovih pravic v okviru tiska in medijev, ker omogočajo diskreditacijo novinarjev, medijskih hiš ali nevladnih organizacij in s tem zmanjšujejo verodostojnost dejavnosti EU na področju človekovih pravic, ki so same po sebi odprte in pregledne; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj ponovno prouči klavzule o zaupnosti v svojem financiranju človekovih pravic v okviru tiska in medijev, ker omogočajo diskreditacijo novinarjev, medijskih hiš ali nevladnih organizacij in s tem zmanjšujejo verodostojnost dejavnosti EU na področju človekovih pravic, ki so same po sebi odprte in pregledne;

| 42. | poudarja, da bi se morali tudi programi za tisk in medije osredotočati na izboljšanje (državnih in pravnih) struktur ter podporo lokalnim medijskim družbam in podjetjem za izboljšanje njihove preglednosti, neodvisnosti, sposobnosti trajnostnega delovanja, strokovnosti in odprtosti; poudarja, bi se morale politike EU na področju medijev z zagotavljanjem podpore neodvisnim in novim medijem zavzemati za čim večji pluralizem in raznolikost; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi se morali tudi programi za tisk in medije osredotočati na izboljšanje (državnih in pravnih) struktur ter podporo lokalnim medijskim družbam in podjetjem za izboljšanje njihove preglednosti, neodvisnosti, sposobnosti trajnostnega delovanja, strokovnosti in odprtosti; poudarja, bi se morale politike EU na področju medijev z zagotavljanjem podpore neodvisnim in novim medijem zavzemati za čim večji pluralizem in raznolikost;

| 43. | spominja, da sta svoboda izražanja in pluralizem medijev, tudi v internetu, osrednji evropski vrednoti; poudarja temeljni pomen svobode tiska in medijev v politiki širitve EU ter digitalnih svoboščin v tem okviru, ob upoštevanju, da so te svoboščine človekove pravice in da so zato sestavni del političnih københavnskih meril; |
| --- | --- |

43.

spominja, da sta svoboda izražanja in pluralizem medijev, tudi v internetu, osrednji evropski vrednoti; poudarja temeljni pomen svobode tiska in medijev v politiki širitve EU ter digitalnih svoboščin v tem okviru, ob upoštevanju, da so te svoboščine človekove pravice in da so zato sestavni del političnih københavnskih meril;

| 44. | meni, da bi EU morala sestavine podpore tisku in medijem vključiti v svojo pomoč na volitvah, na primer s spodbujanjem sodelovanja med organi za upravljanje volitev v tretjih državah in tiskom, da bi se izboljšali preglednost in legitimnost volilnega postopka in rezultatov; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi EU morala sestavine podpore tisku in medijem vključiti v svojo pomoč na volitvah, na primer s spodbujanjem sodelovanja med organi za upravljanje volitev v tretjih državah in tiskom, da bi se izboljšali preglednost in legitimnost volilnega postopka in rezultatov;

| 45. | meni, da bi se morala EU v državah v tranziciji osredotočiti na svobodo tiska in drugih medijev v okviru procesa sprave in obnove; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi se morala EU v državah v tranziciji osredotočiti na svobodo tiska in drugih medijev v okviru procesa sprave in obnove;

| 46. | odobrava in pozdravlja pomembno delo številnih mednarodnih (novinarskih) organizacij na področju svobode tiska in drugih medijev ter poudarja, da bi morale biti deležne polne podpore EU, saj z ohranjanjem bistvenih vezi opravljajo izjemno pomembno nalogo; |
| --- | --- |

46.

odobrava in pozdravlja pomembno delo številnih mednarodnih (novinarskih) organizacij na področju svobode tiska in drugih medijev ter poudarja, da bi morale biti deležne polne podpore EU, saj z ohranjanjem bistvenih vezi opravljajo izjemno pomembno nalogo;

| 47. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj čim bolj izkoristi sodelovanje EU v večstranskih forumih, ki se osredotočajo na svobodo tiska in medijev ter digitalne svoboščine, kot sta Svet Evrope in OVSE, ter v okviru ZN; |
| --- | --- |

47.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj čim bolj izkoristi sodelovanje EU v večstranskih forumih, ki se osredotočajo na svobodo tiska in medijev ter digitalne svoboščine, kot sta Svet Evrope in OVSE, ter v okviru ZN;

| 48. | poziva Komisijo, Svet in ESZD, naj čim prej sprejmejo strategijo za svobodo tiska in medijev v okviru zunanje politike EU, priporočila iz tega poročila pa vključijo v prihodnje smernice za svobodo izražanja v spletu in zunaj njega; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, Svet in ESZD, naj čim prej sprejmejo strategijo za svobodo tiska in medijev v okviru zunanje politike EU, priporočila iz tega poročila pa vključijo v prihodnje smernice za svobodo izražanja v spletu in zunaj njega;

| 49. | zahteva, da se to poročilo obravnava in sprejme v tesni povezavi z resolucijo o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU; |
| --- | --- |

49.

zahteva, da se to poročilo obravnava in sprejme v tesni povezavi z resolucijo o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU;

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici za skupno zunanjo in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Uradu visokega komisarja ZN za človekove pravice, Unescu, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici za skupno zunanjo in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Uradu visokega komisarja ZN za človekove pravice, Unescu, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  http://ap.ohchr.org/Documents/E/HRC/resolutions/A_HRC_RES_7_36.pdf.

(2)  Zlasti poročil z dne 16. maja 2011 (A/HRC/17/27), 10. avgusta 2011 (A/66/290), 4. junija 2012 (A/HRC/20/17) in 7. septembra 2012 (A/67/357), ki so na voljo na: http://www.ohchr.org/EN/Issues/FreedomOpinion/Pages/Annual.aspx.

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/RESOLUTION/GEN/G12/153/25/PDF/G1215325.pdf?OpenElement.

(4)  A/HRC/17/31, na voljo na: http://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/A-HRC-17-31_AEV.pdf.

(5)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/681/60/PDF/N0668160.pdf?OpenElement.

(6)  http://www.un-documents.net/gc-p1.htm.

(7)  http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/CI/CI/pdf/official_ documents/un_plan_action_safety_en.pdf.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0050.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0049.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0503.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0451.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0250.

(14)  http://eeas.europa.eu/top_stories/2012/20120503_world_press_freedom_day_en.htm. http://europa.eu/rapid/press-release_PRES-13-181_en.htm.

(15)  http://blogs.ec.europa.eu/neelie-kroes/ict-human-rights-guidance.

(16)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 165.

(17)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 9.

(18)  UL L 386, 29.12.2006, str 1.

(19)  UL C 290 E, 29.11.2006, str 107.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/112

---

P7_TA(2013)0276

Finančne storitve: pomanjkanje napredka v Svetu in zamuda Komisije pri sprejetju nekaterih predlogov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o finančnih storitvah: pomanjkanje napredka v Svetu in zamuda Komisije pri sprejetju nekaterih predlogov (2013/2658(RSP))

(2016/C 065/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenovitev) (COM(2010)0368), ki ga je Komisija podala 12. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenovitev) (COM(2010)0368), ki ga je Komisija podala 12. julija 2010,

| — | ob upoštevanju predloga za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (COM(2010)0371), ki ga je Komisija podala 12. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (COM(2010)0371), ki ga je Komisija podala 12. julija 2010,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/71/ES in Direktive 2009/138/ES glede pristojnosti Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (COM(2011)0008) (Omnibus II/Solventnost II), ki ga je Komisija podala 19. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/71/ES in Direktive 2009/138/ES glede pristojnosti Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (COM(2011)0008) (Omnibus II/Solventnost II), ki ga je Komisija podala 19. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (prenovitev) (COM(2011)0656), ki ga je predlagala Komije dne 20. oktobra 2011 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (COM(2011)0652) (revizija direktive MiFID), ki ga je Komisija podala dne 20. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (prenovitev) (COM(2011)0656), ki ga je predlagala Komije dne 20. oktobra 2011 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (COM(2011)0652) (revizija direktive MiFID), ki ga je Komisija podala dne 20. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo (COM(2011)0654) in predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (COM(2011)0651), (MAD/MAR), ki ga je Komisija podala 20. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo (COM(2011)0654) in predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (COM(2011)0651), (MAD/MAR), ki ga je Komisija podala 20. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji, centralnih depotnih družbah (CDD) in spremembi Direktive 98/26/ES (COM(2012)0073), ki ga je Komisija podala 7. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji, centralnih depotnih družbah (CDD) in spremembi Direktive 98/26/ES (COM(2012)0073), ki ga je Komisija podala 7. marca 2012,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/EGS, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (COM(2012)0280), ki ga je Komisija podala 6. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/EGS, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (COM(2012)0280), ki ga je Komisija podala 6. junija 2012,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (COM(2012)0350), (KNPVP V), ki ga je Komisija podala 3. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (COM(2012)0350), (KNPVP V), ki ga je Komisija podala 3. julija 2012,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovalnem posredovanju (prenovitev) (COM(2012)0360) (IMD II), ki ga je Komisija podala 3. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovalnem posredovanju (prenovitev) (COM(2012)0360) (IMD II), ki ga je Komisija podala 3. julija 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 o delovnem programu Komisije 2010 (COM(2010)0135), predvsem navedbe o načrtovanem sprejetju zakonodajnega predloga direktive o pravni varnosti v zakonodaji o vrednostnih papirjih v letu 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 o delovnem programu Komisije 2010 (COM(2010)0135), predvsem navedbe o načrtovanem sprejetju zakonodajnega predloga direktive o pravni varnosti v zakonodaji o vrednostnih papirjih v letu 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 o delovnem programu Komisije 2011 (COM(2010)0623), predvsem navedbe o načrtovanem sprejetju zakonodajnega predloga direktive o pravni varnosti v zakonodaji o vrednostnih papirjih v letu 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 o delovnem programu Komisije 2011 (COM(2010)0623), predvsem navedbe o načrtovanem sprejetju zakonodajnega predloga direktive o pravni varnosti v zakonodaji o vrednostnih papirjih v letu 2011;

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2011 o delovnem programu Komisije 2012 (COM(2011)0777), predvsem navedbe o načrtovanem sprejetju zakonodajnega predloga direktive o pravni varnosti v zakonodaji o vrednostnih papirjih v letu 2012 in zakonodajnega predloga za revizijo Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2011 o delovnem programu Komisije 2012 (COM(2011)0777), predvsem navedbe o načrtovanem sprejetju zakonodajnega predloga direktive o pravni varnosti v zakonodaji o vrednostnih papirjih v letu 2012 in zakonodajnega predloga za revizijo Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta na zasedanju 1. in 2. marca 2012, predvsem navedb o reviziji direktive MiFID, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta na zasedanju 1. in 2. marca 2012, predvsem navedb o reviziji direktive MiFID,

| — | upoštevanju priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. decembra 2012 o skladih denarnega trga (2), |
| --- | --- |

—

upoštevanju priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. decembra 2012 o skladih denarnega trga (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o bančnem sistemu v senci (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o bančnem sistemu v senci (3),

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji v zvezi s finančnimi storitvami, in sicer o zastoju v Svetu in o zamudi Komisije pri sprejemanju nekaterih predlogov (O-000063/2013 – B7-0208/2013 in O-000065/2013 – B7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji v zvezi s finančnimi storitvami, in sicer o zastoju v Svetu in o zamudi Komisije pri sprejemanju nekaterih predlogov (O-000063/2013 – B7-0208/2013 in O-000065/2013 – B7-0209/2013),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je za oživitev gospodarstva EU potreben trden finančni sektor, ki bo realnemu gospodarstvu zagotavljal konkurenčna finančna sredstva; ker je za to treba dokončno vzpostaviti bančno unijo, o čemer so se različne institucije EU, ki so pristojne za ta pomembni sektor našega gospodarstva, že dogovorile in to potrdile; |
| --- | --- |

A.

ker je za oživitev gospodarstva EU potreben trden finančni sektor, ki bo realnemu gospodarstvu zagotavljal konkurenčna finančna sredstva; ker je za to treba dokončno vzpostaviti bančno unijo, o čemer so se različne institucije EU, ki so pristojne za ta pomembni sektor našega gospodarstva, že dogovorile in to potrdile;

| B. | ker je Komisija 12. julija 2010 sprejela predlog za revizijo direktive o sistemih zajamčenih vlog, Parlament pa je po brezplodnih pogajanjih s Svetom o tem glasoval v prvi obravnavi 16. februarja 2012 (4); |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija 12. julija 2010 sprejela predlog za revizijo direktive o sistemih zajamčenih vlog, Parlament pa je po brezplodnih pogajanjih s Svetom o tem glasoval v prvi obravnavi 16. februarja 2012 (4);

| C. | ker je Komisija 12. julija 2010 sprejela predlog za revizijo direktive o odškodninskih shemah za vlagatelje, Parlament pa je o tem glasoval v prvi obravnavi šele 5. julija 2011, ker Svet ni bil pripravljen sprejeti splošnega pristopa in začeti pogajanj (5); |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 12. julija 2010 sprejela predlog za revizijo direktive o odškodninskih shemah za vlagatelje, Parlament pa je o tem glasoval v prvi obravnavi šele 5. julija 2011, ker Svet ni bil pripravljen sprejeti splošnega pristopa in začeti pogajanj (5);

| D. | ker je Komisija predloge za revizijo direktive MiFID sprejela 20. oktobra 2011, Parlament pa jih je hitro obravnaval in že leto dni po vložitvi (26. oktobra 2012 (6)) sprejel dodatne predloge sprememb; odtlej čaka na začetek pogajanj s Svetom, da bi morda dosegla soglasje v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija predloge za revizijo direktive MiFID sprejela 20. oktobra 2011, Parlament pa jih je hitro obravnaval in že leto dni po vložitvi (26. oktobra 2012 (6)) sprejel dodatne predloge sprememb; odtlej čaka na začetek pogajanj s Svetom, da bi morda dosegla soglasje v prvi obravnavi;

| E. | ker je Evropski svet na svoji seji 1. in 2. marca 2012 sklenil, da bi morala sozakonodajalca o predlogih za revizijo direktive MiFID odločiti do decembra 2012; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropski svet na svoji seji 1. in 2. marca 2012 sklenil, da bi morala sozakonodajalca o predlogih za revizijo direktive MiFID odločiti do decembra 2012;

| F. | ker je Komisija 7. marca 2012 sprejela predlog o centralnih depotnih družbah, Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pa je svoje poročilo sprejel 4. februarja 2013 (A7-0039/2013), in Parlament vse odtlej čaka na začetek pogajanj s Svetom za morebitni dogovor v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija 7. marca 2012 sprejela predlog o centralnih depotnih družbah, Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pa je svoje poročilo sprejel 4. februarja 2013 (A7-0039/2013), in Parlament vse odtlej čaka na začetek pogajanj s Svetom za morebitni dogovor v prvi obravnavi;

| G. | ker je bilo sprva predvideno, da bo predlog Komisije o direktivi o pravni varnosti v zakonodaji o vrednostnih papirjih sprejet v letu 2010, nato je bil prestavljen v njen zakonodajni in delovni program za leto 2011 in potem za leto 2012, a še vedno ni sprejet; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo sprva predvideno, da bo predlog Komisije o direktivi o pravni varnosti v zakonodaji o vrednostnih papirjih sprejet v letu 2010, nato je bil prestavljen v njen zakonodajni in delovni program za leto 2011 in potem za leto 2012, a še vedno ni sprejet;

| H. | ker Direktiva 2007/64/ES o plačilnih storitvah na notranjem trgu zahteva, da mora Komisija najkasneje do 1. novembra 2012 predstaviti poročilo o njenem izvajanju in vplivu in mu po potrebi priložiti predlog za revizijo; ker Komisija še vedno ni posredovala ne poročila ne revizije; |
| --- | --- |

H.

ker Direktiva 2007/64/ES o plačilnih storitvah na notranjem trgu zahteva, da mora Komisija najkasneje do 1. novembra 2012 predstaviti poročilo o njenem izvajanju in vplivu in mu po potrebi priložiti predlog za revizijo; ker Komisija še vedno ni posredovala ne poročila ne revizije;

| I. | ker je Parlament v svoji resoluciji o vzporednem bančnem sistemu pozval k sprejetju dodatnih ukrepov v zvezi s skladi denarnega trga, predvsem za boljšo odpornost teh skladov in za kritje likvidnostnih tveganj, in ker bi bilo treba pri teh ukrepih upoštevati priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja, objavljeno kmalu po resoluciji, da se za te sklade ne sme več uporabljati konstantna neto vrednost sredstev; |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament v svoji resoluciji o vzporednem bančnem sistemu pozval k sprejetju dodatnih ukrepov v zvezi s skladi denarnega trga, predvsem za boljšo odpornost teh skladov in za kritje likvidnostnih tveganj, in ker bi bilo treba pri teh ukrepih upoštevati priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja, objavljeno kmalu po resoluciji, da se za te sklade ne sme več uporabljati konstantna neto vrednost sredstev;

| J. | ker mora Komisija v skladu s členom 5 Direktive 2011/89/ES (7) opraviti celovito revizijo Direktive 2002/87/ES (direktiva o finančnih konglomeratih) (8), pri čemer bi morala obravnavati predvsem njeno področje uporabe, razširitev uporabe na neregulirane subjekte, merila za določitev finančnih konglomeratov, ki so v lasti širših nefinančnih skupin, in obvezno testiranje izjemnih situacij, do 31. decembra 2012 pa mora Parlamentu in Svetu poslati poročilo o tem, nato pa podati ustrezne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

J.

ker mora Komisija v skladu s členom 5 Direktive 2011/89/ES (7) opraviti celovito revizijo Direktive 2002/87/ES (direktiva o finančnih konglomeratih) (8), pri čemer bi morala obravnavati predvsem njeno področje uporabe, razširitev uporabe na neregulirane subjekte, merila za določitev finančnih konglomeratov, ki so v lasti širših nefinančnih skupin, in obvezno testiranje izjemnih situacij, do 31. decembra 2012 pa mora Parlamentu in Svetu poslati poročilo o tem, nato pa podati ustrezne zakonodajne predloge;

| K. | ker je Komisija po tej reviziji dne 20. decembra 2012 objavila poročilo in ugotovila, da so najpomembnejša vprašanja, ki bi jih lahko obravnavali v prihodnji reviziji direktive o finančnih konglomeratih, merila za opredelitev in določitev konglomerata, določitev matičnega subjekta, ki je dejansko odgovoren za izpolnjevanje zahtev v vsej skupini, in okrepitev izvrševanja v zvezi s tem subjektom; kljub temu se ni odločila za vložitev tovrstnega zakonodajnega predloga v letu 2013; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija po tej reviziji dne 20. decembra 2012 objavila poročilo in ugotovila, da so najpomembnejša vprašanja, ki bi jih lahko obravnavali v prihodnji reviziji direktive o finančnih konglomeratih, merila za opredelitev in določitev konglomerata, določitev matičnega subjekta, ki je dejansko odgovoren za izpolnjevanje zahtev v vsej skupini, in okrepitev izvrševanja v zvezi s tem subjektom; kljub temu se ni odločila za vložitev tovrstnega zakonodajnega predloga v letu 2013;

| L. | ker se je Komisija zavezala, da bo razmere redno pregledovala, da bo določila pravi čas za sprejetje predlogov o reviziji direktive o finančnih konglomeratih, predvsem glede na potekajoča pogajanja o svežnju CRD IV in enotnem nadzornem mehanizmu; |
| --- | --- |

L.

ker se je Komisija zavezala, da bo razmere redno pregledovala, da bo določila pravi čas za sprejetje predlogov o reviziji direktive o finančnih konglomeratih, predvsem glede na potekajoča pogajanja o svežnju CRD IV in enotnem nadzornem mehanizmu;

| M. | ker je Komisija večkrat nakazala, da namerava izvesti poglobljeno študijo o učinkovitosti in sorazmernosti ukrepov, ki so bili od nastanka finančne krize sprejeti v okviru urejanja finančnega sektorja; |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija večkrat nakazala, da namerava izvesti poglobljeno študijo o učinkovitosti in sorazmernosti ukrepov, ki so bili od nastanka finančne krize sprejeti v okviru urejanja finančnega sektorja;

| 1. | želi spomniti, da je pripravljen v prvi obravnavi sprejeti vsaj vse predloge Komisije o finančnih storitvah, ki jih že ima pred sabo, in to pred zaključkom parlamentarnega mandata spomladi 2014; |
| --- | --- |

1.

želi spomniti, da je pripravljen v prvi obravnavi sprejeti vsaj vse predloge Komisije o finančnih storitvah, ki jih že ima pred sabo, in to pred zaključkom parlamentarnega mandata spomladi 2014;

| 2. | poudarja, da je treba za nadaljnjo čim prejšnjo krepitev učinkovitosti in trdnosti finančnih trgov Unije hitro sprejeti že pripravljene predloge Komisije o finančnih storitvah, s čimer bi preprečili zamude pri začetku veljavnosti ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba za nadaljnjo čim prejšnjo krepitev učinkovitosti in trdnosti finančnih trgov Unije hitro sprejeti že pripravljene predloge Komisije o finančnih storitvah, s čimer bi preprečili zamude pri začetku veljavnosti ustrezne zakonodaje;

| 3. | izraža trdno prepričanost, da sta stabilnost finančnega sektorja in uspeh vseh finančnih strukturnih reform osnovni pogoj za doseganje trajnostne gospodarske rasti in zaposlovanja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

3.

izraža trdno prepričanost, da sta stabilnost finančnega sektorja in uspeh vseh finančnih strukturnih reform osnovni pogoj za doseganje trajnostne gospodarske rasti in zaposlovanja v Evropski uniji;

| 4. | poudarja, da je jasno pokazal pripravljenost in sposobnost, da predloge Komisije o ureditvi finančnih storitev obravnava hitro ter v kratkem času, na primer pri enotnem nadzornem mehanizmu, Solventnosti II in reviziji direktive MiFID; pričakuje, da bo enako konstruktiven in hiter pristop uporabil pri naslednjih predlogih Komisije; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je jasno pokazal pripravljenost in sposobnost, da predloge Komisije o ureditvi finančnih storitev obravnava hitro ter v kratkem času, na primer pri enotnem nadzornem mehanizmu, Solventnosti II in reviziji direktive MiFID; pričakuje, da bo enako konstruktiven in hiter pristop uporabil pri naslednjih predlogih Komisije;

| 5. | poziva Komisijo, naj pospeši delo pri zakonodajnih pobudah o finančnih storitvah, ki jih je napovedovala v zadnjih letih, vendar še niso bile pripravljene; zlasti poziva Komisijo, naj čim prej sprejme predlog direktive za zakonodajo o vrednostnih papirjih, s katerim zdaj zamuja že več kot dve leti, ter naj čim prej pripravi revizijo direktive o plačilnih storitvah na notranjem trgu, ki se še ni začela; poziva Komisijo, naj čim prej sprejme predlog o skladih denarnega trga, pri čemer naj v celoti upošteva ustrezna priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pospeši delo pri zakonodajnih pobudah o finančnih storitvah, ki jih je napovedovala v zadnjih letih, vendar še niso bile pripravljene; zlasti poziva Komisijo, naj čim prej sprejme predlog direktive za zakonodajo o vrednostnih papirjih, s katerim zdaj zamuja že več kot dve leti, ter naj čim prej pripravi revizijo direktive o plačilnih storitvah na notranjem trgu, ki se še ni začela; poziva Komisijo, naj čim prej sprejme predlog o skladih denarnega trga, pri čemer naj v celoti upošteva ustrezna priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja;

| 6. | po zaključku pogajanj o CRD IV in enotnem nadzornem mehanizmu meni, da bi morala Komisija nemudoma pripraviti predloge za celovito revizijo direktive o finančnih konglomeratih iz leta 2002; |
| --- | --- |

6.

po zaključku pogajanj o CRD IV in enotnem nadzornem mehanizmu meni, da bi morala Komisija nemudoma pripraviti predloge za celovito revizijo direktive o finančnih konglomeratih iz leta 2002;

| 7. | opozarja na zavezo Komisije, da bo pred iztekom mandata opravila študijo, ki bo vključevala analizo stroškov in koristih, in sicer o učinkovitosti in sorazmernosti številnih zakonodajnih besedil, ki so bila sprejeta od začetka finančne krize, pri čemer naj bo ta študija zbirna ocena učinka celotne zakonodaje EU o finančnih trgih, ki je bila doslej predlagana, sprejeta in se je izvajala v Uniji od začetka mandata; poziva, da je treba ta proces začeti čim prej; v tej študiji bi bilo treba oceniti, kakšen učinek ima nedokončna vzpostavitev bančne unije v različnih državah članicah, vključno z učinkom na javni dolg; |
| --- | --- |

7.

opozarja na zavezo Komisije, da bo pred iztekom mandata opravila študijo, ki bo vključevala analizo stroškov in koristih, in sicer o učinkovitosti in sorazmernosti številnih zakonodajnih besedil, ki so bila sprejeta od začetka finančne krize, pri čemer naj bo ta študija zbirna ocena učinka celotne zakonodaje EU o finančnih trgih, ki je bila doslej predlagana, sprejeta in se je izvajala v Uniji od začetka mandata; poziva, da je treba ta proces začeti čim prej; v tej študiji bi bilo treba oceniti, kakšen učinek ima nedokončna vzpostavitev bančne unije v različnih državah članicah, vključno z učinkom na javni dolg;

| 8. | poziva Komisijo, naj čim prej sprejme zlasti predloge o osnutku uredbe o ustanovitvi enotnega mehanizma za reševanje ter o nadaljnjih ukrepih na podlagi priporočil Liikanenove strokovne skupine na visoki ravni o strukturni bančni reformi; poudarja, kako pomembno je, da sozakonodajalca s soodločanjem hitro obravnavata te prihajajoče predloge, da bi omogočila čim prejšnji začetek veljavnosti ustreznih ukrepov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj čim prej sprejme zlasti predloge o osnutku uredbe o ustanovitvi enotnega mehanizma za reševanje ter o nadaljnjih ukrepih na podlagi priporočil Liikanenove strokovne skupine na visoki ravni o strukturni bančni reformi; poudarja, kako pomembno je, da sozakonodajalca s soodločanjem hitro obravnavata te prihajajoče predloge, da bi omogočila čim prejšnji začetek veljavnosti ustreznih ukrepov;

| 9. | poziva Komisijo, naj v letnem pregledu rasti natančneje izrazi finančni razvoj, kot je zahteval Parlament v svojih resolucijah z dne 15. decembra 2011 (9) in 18. aprila 2013 (10); |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj v letnem pregledu rasti natančneje izrazi finančni razvoj, kot je zahteval Parlament v svojih resolucijah z dne 15. decembra 2011 (9) in 18. aprila 2013 (10);

| 10. | poziva Svet, naj ponovno začne pogajanja o sistemih zajamčenih vlog, kar je nadvse pomembna zadeva in je v neposrednem interesu državljanov Evropske unije, pomembno pa je tudi za zaupanje v finančni sistem in njegovo trdnost; ugotavlja, da je ciprska kriza potrdila, kako nujno je hitro sprejetje tega predloga; opozarja, da bi lahko bil enotni evropski sklad za zajamčene vloge z delujočimi sistemi zajamčenih vlog, podprtimi z ustreznimi ravnmi financiranja, ki tako krepijo verodostojnost in zaupanje vlagateljev, dolgoročni cilj, ko bosta začela delovati tudi učinkovit okvir reševanja ter učinkovit enoten nadzorni mehanizem; poudarja njihov pomen za pravilno izoblikovanje bančne unije ter izpolnitev splošnega cilja stabilnih finančnih trgov; meni, da bi bilo treba predlog o sistemu zajamčenih vlog sprejeti vzporedno z direktivo o oblikovanju okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet, naj ponovno začne pogajanja o sistemih zajamčenih vlog, kar je nadvse pomembna zadeva in je v neposrednem interesu državljanov Evropske unije, pomembno pa je tudi za zaupanje v finančni sistem in njegovo trdnost; ugotavlja, da je ciprska kriza potrdila, kako nujno je hitro sprejetje tega predloga; opozarja, da bi lahko bil enotni evropski sklad za zajamčene vloge z delujočimi sistemi zajamčenih vlog, podprtimi z ustreznimi ravnmi financiranja, ki tako krepijo verodostojnost in zaupanje vlagateljev, dolgoročni cilj, ko bosta začela delovati tudi učinkovit okvir reševanja ter učinkovit enoten nadzorni mehanizem; poudarja njihov pomen za pravilno izoblikovanje bančne unije ter izpolnitev splošnega cilja stabilnih finančnih trgov; meni, da bi bilo treba predlog o sistemu zajamčenih vlog sprejeti vzporedno z direktivo o oblikovanju okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij;

| 11. | obžaluje, da Svet in države članice ne kažejo zmogljivosti in trdne odločenosti za sprejetje sporazumov, potrebnih za izvajanje javnih zavez, ki so nujne za dokončno vzpostavitev bančne unije; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da Svet in države članice ne kažejo zmogljivosti in trdne odločenosti za sprejetje sporazumov, potrebnih za izvajanje javnih zavez, ki so nujne za dokončno vzpostavitev bančne unije;

| 12. | poziva Svet, naj čim prej sprejme stališče o direktivi o odškodninskih shemah za vlagatelje, da bi lahko začeli pogajanja o vprašanju, ki ima konkreten učinek na državljane Unije, saj naj bi povečalo zaščito posameznih vlagateljev; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj čim prej sprejme stališče o direktivi o odškodninskih shemah za vlagatelje, da bi lahko začeli pogajanja o vprašanju, ki ima konkreten učinek na državljane Unije, saj naj bi povečalo zaščito posameznih vlagateljev;

| 13. | opozarja na zavezo skupine G-20, da bi se moralo z vsemi standardiziranimi pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih na neorganiziranem trgu trgovati na borzah oziroma elektronskih platformah za trgovanje, kakor je primerno, njihov kliring pa bi morale najkasneje do konca leta 2012 izvajati centralne nasprotne stranke; zato poziva Svet, naj preostali čas v zakonodajnem obdobju uporabi za dokončanje dela o reviziji direktive MiFID, tako da bi lahko predloge Komisije sprejeli pred evropskimi volitvami maja 2014; |
| --- | --- |

13.

opozarja na zavezo skupine G-20, da bi se moralo z vsemi standardiziranimi pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih na neorganiziranem trgu trgovati na borzah oziroma elektronskih platformah za trgovanje, kakor je primerno, njihov kliring pa bi morale najkasneje do konca leta 2012 izvajati centralne nasprotne stranke; zato poziva Svet, naj preostali čas v zakonodajnem obdobju uporabi za dokončanje dela o reviziji direktive MiFID, tako da bi lahko predloge Komisije sprejeli pred evropskimi volitvami maja 2014;

| 14. | poziva Svet, naj nadaljuje delo o centralnih depotnih družbah, da bi omogočil hiter začetek pogajanj s Parlamentom in Komisijo zaradi pravočasnega izvajanja pred uvedbo sistema Target2Securities; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj nadaljuje delo o centralnih depotnih družbah, da bi omogočil hiter začetek pogajanj s Parlamentom in Komisijo zaradi pravočasnega izvajanja pred uvedbo sistema Target2Securities;

| 15. | poziva Svet k hitremu napredku za pogajanja s Parlamentom o drugih ključnih dosjejih o zaščiti potrošnikov in vlagateljev, o katerih je pristojni odbor Parlamenta že glasoval ali bo kmalu glasoval, poleg revizije MiFID, na primer KNPVP V in IMD II; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet k hitremu napredku za pogajanja s Parlamentom o drugih ključnih dosjejih o zaščiti potrošnikov in vlagateljev, o katerih je pristojni odbor Parlamenta že glasoval ali bo kmalu glasoval, poleg revizije MiFID, na primer KNPVP V in IMD II;

| 16. | poziva Svet, naj čim prej sprejme stališče o predlogu direktive o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij, ki ga je podala Komisija, saj je to bistveno orodje za omejitev bodoče izpostavljenosti davkoplačevalcev EU propadanju bank; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet, naj čim prej sprejme stališče o predlogu direktive o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij, ki ga je podala Komisija, saj je to bistveno orodje za omejitev bodoče izpostavljenosti davkoplačevalcev EU propadanju bank;

| 17. | poziva Svet, naj bo pripravljen hitro zaključiti pogajanja s Parlamentom o Omnibusu II/Solventnosti II, in sicer takoj ko bo na voljo ocena učinka, ki jo pripravlja Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine za določbe o dolgoročnih jamstvih, o katerih so razpravljali v trialogu; poziva, da je treba hitro sprejeti predloge o MAD/MAR; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet, naj bo pripravljen hitro zaključiti pogajanja s Parlamentom o Omnibusu II/Solventnosti II, in sicer takoj ko bo na voljo ocena učinka, ki jo pripravlja Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine za določbe o dolgoročnih jamstvih, o katerih so razpravljali v trialogu; poziva, da je treba hitro sprejeti predloge o MAD/MAR;

| 18. | poziva Komisijo, naj pravočasno pripravi predloge, da bo lahko Parlament o njih razpravljal v sedanjem zakonodajnem obdobju, in sicer o sistemih jamstev za zavarovanja ter o okviru za sanacijo in reševanje finančnih institucij, ki niso banke, vključno z okvirom, ki se bo uporabljal vsaj za večje čezmejne zavarovalniške skupine ter tiste, ki se pretežno ukvarjajo z netradicionalnimi in nezavarovalniškimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pravočasno pripravi predloge, da bo lahko Parlament o njih razpravljal v sedanjem zakonodajnem obdobju, in sicer o sistemih jamstev za zavarovanja ter o okviru za sanacijo in reševanje finančnih institucij, ki niso banke, vključno z okvirom, ki se bo uporabljal vsaj za večje čezmejne zavarovalniške skupine ter tiste, ki se pretežno ukvarjajo z netradicionalnimi in nezavarovalniškimi dejavnostmi;

| 19. | poziva Svet, naj pojasni merila, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za obravnavanje ali opustitev obravnavanja dosjeja, ter naj razloži, kako je upošteval medsebojno povezanost dosjejev; |
| --- | --- |

19.

poziva Svet, naj pojasni merila, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za obravnavanje ali opustitev obravnavanja dosjeja, ter naj razloži, kako je upošteval medsebojno povezanost dosjejev;

| 20. | poziva Svet, naj pojasni in natančno navede, kako zbira potrebna sredstva in izboljšuje nemoten potek in učinkovitost prehoda z enega predsedovanja na drugo; |
| --- | --- |

20.

poziva Svet, naj pojasni in natančno navede, kako zbira potrebna sredstva in izboljšuje nemoten potek in učinkovitost prehoda z enega predsedovanja na drugo;

| 21. | Svet glede na pomanjkanje napredka v njegovih delovnih skupinah poziva, naj prevzame svojo politično odgovornost in pri glasovanju sprejme stališča s kvalificirano večino, kot je določeno v Pogodbah; |
| --- | --- |

21.

Svet glede na pomanjkanje napredka v njegovih delovnih skupinah poziva, naj prevzame svojo politično odgovornost in pri glasovanju sprejme stališča s kvalificirano večino, kot je določeno v Pogodbah;

| 22. | poudarja odgovornost sozakonodajalcev, da sprejmeta vse potrebne ukrepe in tako omogočita čim prejšnje sprejetje tekočih predlogov ter naj po potrebi, če je to smiselno in izvedljivo, to storita pred koncem sedanjega zakonodajnega obdobja; |
| --- | --- |

22.

poudarja odgovornost sozakonodajalcev, da sprejmeta vse potrebne ukrepe in tako omogočita čim prejšnje sprejetje tekočih predlogov ter naj po potrebi, če je to smiselno in izvedljivo, to storita pred koncem sedanjega zakonodajnega obdobja;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

(2)  UL C 146, 25.5.2013, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0427.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0049.

(5)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 328.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0406 in P7_TA(2012)0407.

(7)  UL L 326, 8.12.2011, str. 113.

(8)  UL L 35, 11.2.2003, str. 1.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0583.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0188.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/117

---

P7_TA(2013)0277

Razmere v Turčiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o razmerah v Turčiji (2013/2664(RSP))

(2016/C 065/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 18. aprila 2013 o napredku Turčije za leto 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 18. aprila 2013 o napredku Turčije za leto 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (2) („partnerstvo za pristop“) ter prejšnjih sklepov Sveta o partnerstvu za pristop iz let 2001, 2003 in 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (2) („partnerstvo za pristop“) ter prejšnjih sklepov Sveta o partnerstvu za pristop iz let 2001, 2003 in 2006,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je turška policija 31. maja 2013 v zgodnjih jutranjih urah skušala razgnati skupino protestnikov, ki so že več tednov protestirali proti načrtovanemu podiranju dreves zaradi novega gradbenega projekta v parku Gezi na območju trga Taksim v Carigradu, in pri tem uporabila prekomerno silo; |
| --- | --- |

A.

ker je turška policija 31. maja 2013 v zgodnjih jutranjih urah skušala razgnati skupino protestnikov, ki so že več tednov protestirali proti načrtovanemu podiranju dreves zaradi novega gradbenega projekta v parku Gezi na območju trga Taksim v Carigradu, in pri tem uporabila prekomerno silo;

| B. | ker se je nasilno posredovanje policije sprevrglo v spopade s protestniki, ki so se razširili v druga turška mesta, in ker so ob teh spopadih umrli štirje ljudje, na tisoče ljudi je bilo ranjenih, vršile so se množične aretacije, zasebna in javna lastnina pa je bila močno poškodovana; ker je policija proti protestnikom uporabila velike količine solzivca in pločevinke s solzivcem izstreljevala naravnost vanje, s čimer je povzročila hude poškodbe; |
| --- | --- |

B.

ker se je nasilno posredovanje policije sprevrglo v spopade s protestniki, ki so se razširili v druga turška mesta, in ker so ob teh spopadih umrli štirje ljudje, na tisoče ljudi je bilo ranjenih, vršile so se množične aretacije, zasebna in javna lastnina pa je bila močno poškodovana; ker je policija proti protestnikom uporabila velike količine solzivca in pločevinke s solzivcem izstreljevala naravnost vanje, s čimer je povzročila hude poškodbe;

| C. | ker so demonstracije podprli različni sloji turške družbe; ker so v njih moški in ženske sodelovali v enaki meri; |
| --- | --- |

C.

ker so demonstracije podprli različni sloji turške družbe; ker so v njih moški in ženske sodelovali v enaki meri;

| D. | ker se zdi, da je turška vlada, ko je ostro obsodila dogodke, dosegla ravno nasprotni učinek; |
| --- | --- |

D.

ker se zdi, da je turška vlada, ko je ostro obsodila dogodke, dosegla ravno nasprotni učinek;

| E. | ker 34. člen turške ustave zagotavlja pravico, da se lahko brez dovoljenja organizirajo mirna in neoborožena srečanja in demonstracije; ker njen 26. člen zagotavlja svobodo izražanja, 27. in 28. člen pa svobodo izražanja in neovirano širjenje idej; |
| --- | --- |

E.

ker 34. člen turške ustave zagotavlja pravico, da se lahko brez dovoljenja organizirajo mirna in neoborožena srečanja in demonstracije; ker njen 26. člen zagotavlja svobodo izražanja, 27. in 28. člen pa svobodo izražanja in neovirano širjenje idej;

| F. | ker so protesti povezani tudi s pomisleki v nekaterih sektorjih turške družbe glede vrste nedavno sprejetih sklepov in zakonodajnih aktov o vprašanjih, kot so omejevanje prodaje alkohola in reforme izobraževanja; |
| --- | --- |

F.

ker so protesti povezani tudi s pomisleki v nekaterih sektorjih turške družbe glede vrste nedavno sprejetih sklepov in zakonodajnih aktov o vprašanjih, kot so omejevanje prodaje alkohola in reforme izobraževanja;

| G. | ker protestniki vedno bolj izražajo pomisleke glede opazne premajhne zastopanosti manjšin, avtoritarnega upravljanja in pomanjkanja pravne države in dobrega upravljanja ter pravičnega sojenja in dolžnega pravnega postopanja v Turčiji; |
| --- | --- |

G.

ker protestniki vedno bolj izražajo pomisleke glede opazne premajhne zastopanosti manjšin, avtoritarnega upravljanja in pomanjkanja pravne države in dobrega upravljanja ter pravičnega sojenja in dolžnega pravnega postopanja v Turčiji;

| H. | ker osrednji turški mediji o protestih niso poročali, uporabniki Twitterja pa so bili aretirani; |
| --- | --- |

H.

ker osrednji turški mediji o protestih niso poročali, uporabniki Twitterja pa so bili aretirani;

| I. | ker je Turčija kot država kandidatka za pristop k EU prevzela obveznost, da bo spoštovala in spodbujala demokracijo ter krepila demokratične in človekove pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

I.

ker je Turčija kot država kandidatka za pristop k EU prevzela obveznost, da bo spoštovala in spodbujala demokracijo ter krepila demokratične in človekove pravice in svoboščine;

| J. | ker sta se komisar Füle in visoka predstavnica Unije/podpredsednica Komisije Catherine Ashton odzvala na te dogodke; |
| --- | --- |

J.

ker sta se komisar Füle in visoka predstavnica Unije/podpredsednica Komisije Catherine Ashton odzvala na te dogodke;

| K. | ker so svoboda zbiranja, svoboda izražanja (tudi prek spletnih in nespletnih družbenih medijev) in svoboda tiska temeljna načela EU; |
| --- | --- |

K.

ker so svoboda zbiranja, svoboda izražanja (tudi prek spletnih in nespletnih družbenih medijev) in svoboda tiska temeljna načela EU;

| 1. | izraža iskreno sožalje družinam protestnikov in policista, ki so izgubili življenje, številnim ranjenim pa želi hitro okrevanje; |
| --- | --- |

1.

izraža iskreno sožalje družinam protestnikov in policista, ki so izgubili življenje, številnim ranjenim pa želi hitro okrevanje;

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost, ker se je turška policija odzvala na mirne in legitimne proteste v parku Gezi v Carigradu z uporabo nesorazmerne in pretirane sile, in poziva turške oblasti, naj podrobno raziščejo policijsko nasilje, odgovorne privedejo pred sodišče in žrtvam zagotovijo odškodnino; svari turško vlado pred uporabo ostrih ukrepov proti miroljubnim protestnikom in poziva predsednika vlade, naj zavzame združevalno in pomirjevalno stališče, da bi preprečili nadaljnje stopnjevanje nasilja; |
| --- | --- |

2.

izraža globoko zaskrbljenost, ker se je turška policija odzvala na mirne in legitimne proteste v parku Gezi v Carigradu z uporabo nesorazmerne in pretirane sile, in poziva turške oblasti, naj podrobno raziščejo policijsko nasilje, odgovorne privedejo pred sodišče in žrtvam zagotovijo odškodnino; svari turško vlado pred uporabo ostrih ukrepov proti miroljubnim protestnikom in poziva predsednika vlade, naj zavzame združevalno in pomirjevalno stališče, da bi preprečili nadaljnje stopnjevanje nasilja;

| 3. | obžaluje, da se nadaljuje policijsko nasilje na trgu Taksim in okoli njega kljub napovedi turških oblasti, da se bodo pogajale z nekaterimi voditelji protestov, kar dejansko zmanjšuje možnosti za pogajanja med vlado in protestniki; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da se nadaljuje policijsko nasilje na trgu Taksim in okoli njega kljub napovedi turških oblasti, da se bodo pogajale z nekaterimi voditelji protestov, kar dejansko zmanjšuje možnosti za pogajanja med vlado in protestniki;

| 4. | poziva turške oblasti, naj zagotovijo in spoštujejo pravice vseh državljanov do svobodnega izražanja, mirnega zbiranja in mirnih protestov; poziva k takojšnji izpustitvi vseh priprtih miroljubnih protestnikov; zahteva, da se vsem zagotovi neomejen dostop do odvetnikov po njihovi izbiri; zahteva natančne podatke o številu priprtih in ranjenih; |
| --- | --- |

4.

poziva turške oblasti, naj zagotovijo in spoštujejo pravice vseh državljanov do svobodnega izražanja, mirnega zbiranja in mirnih protestov; poziva k takojšnji izpustitvi vseh priprtih miroljubnih protestnikov; zahteva, da se vsem zagotovi neomejen dostop do odvetnikov po njihovi izbiri; zahteva natančne podatke o številu priprtih in ranjenih;

| 5. | obžaluje odziv turške vlade in predsednika vlade Erdogana, ki je s tem, ko ni želel sprejeti korakov za spravo, se ni opravičil in ni bil pripravljen razumeti odziva dela turškega prebivalstva, le še prispeval k nadaljnji polarizaciji; |
| --- | --- |

5.

obžaluje odziv turške vlade in predsednika vlade Erdogana, ki je s tem, ko ni želel sprejeti korakov za spravo, se ni opravičil in ni bil pripravljen razumeti odziva dela turškega prebivalstva, le še prispeval k nadaljnji polarizaciji;

| 6. | pozdravlja pomirjujoči odziv predsednika Güla in opravičilo podpredsednika vlade Arinca ranjenim protestnikom ter njun dialog s Platformo Taksim in političnimi opozicijskimi osebnostmi, s čimer sta skušala umiriti napetosti; poudarja pomembnost dialoga med turško vlado in miroljubnimi protestniki; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja pomirjujoči odziv predsednika Güla in opravičilo podpredsednika vlade Arinca ranjenim protestnikom ter njun dialog s Platformo Taksim in političnimi opozicijskimi osebnostmi, s čimer sta skušala umiriti napetosti; poudarja pomembnost dialoga med turško vlado in miroljubnimi protestniki;

| 7. | opominja Turčijo, da bi se morali v vključujoči in pluralistični demokraciji vsi državljani počutiti zastopane in da je vladajoča večina odgovorna za to, da v postopek odločanja vključi opozicijo in civilno družbo; opozicijske stranke pa opominja na njihovo odgovornost, da prispevajo k ustvarjanju demokratične politične kulture v zvezi z različnimi pogledi in mnenji; |
| --- | --- |

7.

opominja Turčijo, da bi se morali v vključujoči in pluralistični demokraciji vsi državljani počutiti zastopane in da je vladajoča večina odgovorna za to, da v postopek odločanja vključi opozicijo in civilno družbo; opozicijske stranke pa opominja na njihovo odgovornost, da prispevajo k ustvarjanju demokratične politične kulture v zvezi z različnimi pogledi in mnenji;

| 8. | je zaskrbljen zaradi nenehnih sporov med političnimi strankami in pomanjkanja pripravljenosti vlade in opozicije, da bi si skupaj prizadevali za soglasje o bistvenih reformah; poziva vse politične akterje, vlado in opozicijo, naj sodelujejo, da bi povečali politični pluralizem v državnih institucijah ter spodbujali posodobitev in demokratizacijo države in družbe; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi nenehnih sporov med političnimi strankami in pomanjkanja pripravljenosti vlade in opozicije, da bi si skupaj prizadevali za soglasje o bistvenih reformah; poziva vse politične akterje, vlado in opozicijo, naj sodelujejo, da bi povečali politični pluralizem v državnih institucijah ter spodbujali posodobitev in demokratizacijo države in družbe;

| 9. | poudarja, da ima sistem nadzora in ravnotežja oblasti v sodobni demokratični državi bistveno vlogo, kar bi se moralo odražati v sedanjem postopku sprejemanja ustave, takšna država pa mora temeljiti na načelu ločevanja oblasti in ravnotežju med izvršilno, zakonodajno in pravosodno vejo, na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti svobode izražanja in svobode tiska, ter na vključujoči politični kulturi, ki dejansko odraža pluralizem demokratične družbe; je prepričan, da organizacija mirnih in legitimnih protestov priča o živahnosti turške civilne družbe; opominja Turčijo, kako pomembno je, da si še naprej prizadeva za dodatno izboljšanje demokratičnih institucij, pravne države ter spoštovanja temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da ima sistem nadzora in ravnotežja oblasti v sodobni demokratični državi bistveno vlogo, kar bi se moralo odražati v sedanjem postopku sprejemanja ustave, takšna država pa mora temeljiti na načelu ločevanja oblasti in ravnotežju med izvršilno, zakonodajno in pravosodno vejo, na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti svobode izražanja in svobode tiska, ter na vključujoči politični kulturi, ki dejansko odraža pluralizem demokratične družbe; je prepričan, da organizacija mirnih in legitimnih protestov priča o živahnosti turške civilne družbe; opominja Turčijo, kako pomembno je, da si še naprej prizadeva za dodatno izboljšanje demokratičnih institucij, pravne države ter spoštovanja temeljnih svoboščin;

| 10. | poudarja, da bi bilo treba policijske in pravosodne organe nenehno – tako med formalnim izobraževanjem kot med aktivnim službovanjem – izčrpno usposabljati o izvajanju Carigrajskega protokola (mednarodne smernice proti mučenju in slabemu ravnanju) ter o primarnosti pravic in svoboščin posameznika; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi bilo treba policijske in pravosodne organe nenehno – tako med formalnim izobraževanjem kot med aktivnim službovanjem – izčrpno usposabljati o izvajanju Carigrajskega protokola (mednarodne smernice proti mučenju in slabemu ravnanju) ter o primarnosti pravic in svoboščin posameznika;

| 11. | poziva lokalne in nacionalne organe v Turčiji, naj začnejo izvajati javna posvetovanja za vse urbanistične in regionalne razvojne načrte; opozarja, da je treba uravnotežiti gospodarsko rast z družbenimi, okoljskimi, kulturnimi in zgodovinskimi dejavniki; poziva, naj se za vse ustrezne projekte v Turčiji brez izjeme opravi presoja vplivov na okolje; |
| --- | --- |

11.

poziva lokalne in nacionalne organe v Turčiji, naj začnejo izvajati javna posvetovanja za vse urbanistične in regionalne razvojne načrte; opozarja, da je treba uravnotežiti gospodarsko rast z družbenimi, okoljskimi, kulturnimi in zgodovinskimi dejavniki; poziva, naj se za vse ustrezne projekte v Turčiji brez izjeme opravi presoja vplivov na okolje;

| 12. | ugotavlja, da izjemni val protestov odraža tudi rastoče nezadovoljstvo delov turškega prebivalstva z ureditvijo načina življenja; znova poudarja, da se morajo vlade v demokratični družbeni ureditvi zavzemati za strpnost ter vsem državljanom zagotavljati svobodo veroizpovedi in prepričanja; poziva vlado, naj spoštuje pluralnost in raznolikost turške družbe ter varuje sekularni življenjski slog; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da izjemni val protestov odraža tudi rastoče nezadovoljstvo delov turškega prebivalstva z ureditvijo načina življenja; znova poudarja, da se morajo vlade v demokratični družbeni ureditvi zavzemati za strpnost ter vsem državljanom zagotavljati svobodo veroizpovedi in prepričanja; poziva vlado, naj spoštuje pluralnost in raznolikost turške družbe ter varuje sekularni življenjski slog;

| 13. | opozarja, da nasilni odziv policije spodkopava verodostojnost Turčije kot pionirke demokratičnih sprememb v južni soseščini; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da nasilni odziv policije spodkopava verodostojnost Turčije kot pionirke demokratičnih sprememb v južni soseščini;

| 14. | opozarja, da sta svoboda izražanja in pluralnost medijev jedro evropskih vrednot in da resnično demokratična, svobodna in pluralistična družba potrebuje resnično svobodo izražanja; opozarja, da svoboda izražanja ne velja samo za informacije ali ideje, ki so dobro sprejete ali ne veljajo za žaljive, temveč v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah tudi za izjave, ki žalijo, pretresejo ali vznemirijo državo ali del prebivalstva; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da sta svoboda izražanja in pluralnost medijev jedro evropskih vrednot in da resnično demokratična, svobodna in pluralistična družba potrebuje resnično svobodo izražanja; opozarja, da svoboda izražanja ne velja samo za informacije ali ideje, ki so dobro sprejete ali ne veljajo za žaljive, temveč v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah tudi za izjave, ki žalijo, pretresejo ali vznemirijo državo ali del prebivalstva;

| 15. | je zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja na področju svobode tiska, nekaterih cenzurnih ukrepov in vse pogostejše avtocenzure v turških medijih, tudi v internetu; poziva turško vlado, naj podpre načelo svobode tiska; poudarja, da je neodvisni tisk bistvenega pomena za demokratično družbo, ter v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo sodstva pri zaščiti in krepitvi svobode tiska, kar zagotavlja prostor za svobodne javne razprave; je zaskrbljen, ker je veliko število novinarjev v zaporih in proti njim potekajo številni sodni procesi; poziva k izpustitvi aktivistov na družbenih omrežjih; močno obžaluje odločitev vrhovnega sveta za radio in televizijo, da kaznuje televizijske postaje, ki so od začetka prenašale dogodke v parku Gezi, ker naj bi s tem škodovale telesnemu, moralnemu in duševnemu razvoju otrok in mladih; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja na področju svobode tiska, nekaterih cenzurnih ukrepov in vse pogostejše avtocenzure v turških medijih, tudi v internetu; poziva turško vlado, naj podpre načelo svobode tiska; poudarja, da je neodvisni tisk bistvenega pomena za demokratično družbo, ter v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo sodstva pri zaščiti in krepitvi svobode tiska, kar zagotavlja prostor za svobodne javne razprave; je zaskrbljen, ker je veliko število novinarjev v zaporih in proti njim potekajo številni sodni procesi; poziva k izpustitvi aktivistov na družbenih omrežjih; močno obžaluje odločitev vrhovnega sveta za radio in televizijo, da kaznuje televizijske postaje, ki so od začetka prenašale dogodke v parku Gezi, ker naj bi s tem škodovale telesnemu, moralnemu in duševnemu razvoju otrok in mladih;

| 16. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker je večina medijev združenih v lasti velikih konglomeratov, ki imajo zelo raznovrstne poslovne interese; ponovno poziva k sprejetju novega zakona o medijih, ki mora med drugim obravnavati vprašanja neodvisnosti, lastništva in upravnega nadzora; |
| --- | --- |

16.

ponovno izraža zaskrbljenost, ker je večina medijev združenih v lasti velikih konglomeratov, ki imajo zelo raznovrstne poslovne interese; ponovno poziva k sprejetju novega zakona o medijih, ki mora med drugim obravnavati vprašanja neodvisnosti, lastništva in upravnega nadzora;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Evropske komisije, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Evropske komisije, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0184.

(2)  UL L 51, 26.2.2008, str. 4.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/120

---

P7_TA(2013)0280

Širše čezatlantsko partnerstvo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o vlogi EU pri spodbujanju širšega čezatlantskega partnerstva (2012/2287(INI))

(2016/C 065/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o čezatlantskih odnosih, zlasti resolucije z dne 1. junija 2006 o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (1), resolucije z dne 26. marca 2009 o stanju čezatlantskih odnosov po volitvah v Združenih državah Amerike (2) ter resolucije z dne 17. novembra 2011 o vrhovnem srečanju EU-ZDA dne 28. novembra 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o čezatlantskih odnosih, zlasti resolucije z dne 1. junija 2006 o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (1), resolucije z dne 26. marca 2009 o stanju čezatlantskih odnosov po volitvah v Združenih državah Amerike (2) ter resolucije z dne 17. novembra 2011 o vrhovnem srečanju EU-ZDA dne 28. novembra 2011 (3),

| — | ob upoštevanju izidov vrhovnega srečanja EU-ZDA v Washingtonu D.C. 28. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov vrhovnega srečanja EU-ZDA v Washingtonu D.C. 28. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav 71. čezatlantskega dialoga zakonodajalcev decembra 2011 v Jacksonvillu, 72. čezatlantskega dialoga zakonodajalcev junija 2012 v Kopenhagnu in Strasbourgu in 73. čezatlantskega dialoga zakonodajalcev novembra 2012 v Washingtonu, D.C., |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav 71. čezatlantskega dialoga zakonodajalcev decembra 2011 v Jacksonvillu, 72. čezatlantskega dialoga zakonodajalcev junija 2012 v Kopenhagnu in Strasbourgu in 73. čezatlantskega dialoga zakonodajalcev novembra 2012 v Washingtonu, D.C.,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Združenimi državami (4), na kateri so podprli zamisel o začetku pogajanj za celovit gospodarski sporazum, in resolucije z dne 23. maja 2013 (5) o pogajalskem mandatu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Združenimi državami (4), na kateri so podprli zamisel o začetku pogajanj za celovit gospodarski sporazum, in resolucije z dne 23. maja 2013 (5) o pogajalskem mandatu,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Združenih držav Baracka Obame, predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuya in predsednika Evropske komisije Joséja Manuela Barrosa z dne 13. februarja 2013, v kateri so oznanili pripravljenost Združenih držav in Evropske unije na začetek notranjih postopkov, ki so potrebni za začetek pogajanj o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Združenih držav Baracka Obame, predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuya in predsednika Evropske komisije Joséja Manuela Barrosa z dne 13. februarja 2013, v kateri so oznanili pripravljenost Združenih držav in Evropske unije na začetek notranjih postopkov, ki so potrebni za začetek pogajanj o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb,

| — | ob upoštevanju deklaracije z vrhovnega srečanja Severnoatlantskega sveta 20. maja 2012 v Chicagu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije z vrhovnega srečanja Severnoatlantskega sveta 20. maja 2012 v Chicagu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (6), resolucije z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (7) in resolucije z dne 22. novembra 2012 o kibernetski varnosti in obrambi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (6), resolucije z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (7) in resolucije z dne 22. novembra 2012 o kibernetski varnosti in obrambi (8),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropske unije in Združenih držav Amerike o azijsko-pacifiški regiji z dne 12. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropske unije in Združenih držav Amerike o azijsko-pacifiški regiji z dne 12. julija 2012,

| — | ob upoštevanju dokumenta ministrstva ZDA za obrambo z naslovom „Ohranjanje vodilne vloge ZDA: prednostne naloge za obrambo v 21. stoletju“ iz januarja 2012, ki opisuje spremembe vojaške strategije ZDA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta ministrstva ZDA za obrambo z naslovom „Ohranjanje vodilne vloge ZDA: prednostne naloge za obrambo v 21. stoletju“ iz januarja 2012, ki opisuje spremembe vojaške strategije ZDA,

| — | ob upoštevanju drugega inavguracijskega govora predsednika ZDA Baracka Obame z dne 21. januarja 2013, govora o stanju v državi z dne 12. februarja 2013 in ugotovitev podpredsednika ZDA Josepha Bidna na münchenski varnostni konferenci z dne 2. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega inavguracijskega govora predsednika ZDA Baracka Obame z dne 21. januarja 2013, govora o stanju v državi z dne 12. februarja 2013 in ugotovitev podpredsednika ZDA Josepha Bidna na münchenski varnostni konferenci z dne 2. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju strateških partnerstev EU z Brazilijo (2007) in Mehiko (2008), pridružitvenih sporazumov z Mehiko, Čilom in Srednjo Ameriko, trgovinskih sporazumih s Kolumbijo in Perujem, trenutnih pogajanj s Kanado o sporazumu o strateškem partnerstvu in celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu ter trenutnih pogajanj z Mercosurjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateških partnerstev EU z Brazilijo (2007) in Mehiko (2008), pridružitvenih sporazumov z Mehiko, Čilom in Srednjo Ameriko, trgovinskih sporazumih s Kolumbijo in Perujem, trenutnih pogajanj s Kanado o sporazumu o strateškem partnerstvu in celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu ter trenutnih pogajanj z Mercosurjem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o opredelitvi novega razvojnega sodelovanja z Latinsko Ameriko (9), ki poudarja podporo EU latinskoameriškemu procesu regionalnega povezovanja, ki se odvija v okvirih Skupnosti držav Latinske Amerike in Karibov (CELAC), Zveze južnoameriških držav (UNASUR), Mercosurja, Andske skupnosti, Integracijskega sistema Srednje Amerike (SICA), Karibske skupnosti (CARICOM) in Pacifiške zveze, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o opredelitvi novega razvojnega sodelovanja z Latinsko Ameriko (9), ki poudarja podporo EU latinskoameriškemu procesu regionalnega povezovanja, ki se odvija v okvirih Skupnosti držav Latinske Amerike in Karibov (CELAC), Zveze južnoameriških držav (UNASUR), Mercosurja, Andske skupnosti, Integracijskega sistema Srednje Amerike (SICA), Karibske skupnosti (CARICOM) in Pacifiške zveze,

| — | ob upoštevanju rednih vrhovnih srečanj, ki jih EU in ZDA organizirata z državami Latinske Amerike, dvoletnega vrha EU-CELAC in vrha Amerik, ki sta predvidena v letu 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rednih vrhovnih srečanj, ki jih EU in ZDA organizirata z državami Latinske Amerike, dvoletnega vrha EU-CELAC in vrha Amerik, ki sta predvidena v letu 2015,

| — | ob upoštevanju odnosov EU z afriškimi regionalnimi in podregionalnimi organizacijami atlantskega obroča, zlasti z Afriško unijo (AU), Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS), Gospodarsko skupnostjo srednjeafriških držav (ECCAS) in Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odnosov EU z afriškimi regionalnimi in podregionalnimi organizacijami atlantskega obroča, zlasti z Afriško unijo (AU), Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS), Gospodarsko skupnostjo srednjeafriških držav (ECCAS) in Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC),

| — | ob upoštevanju izjav voditeljev na srečanjih skupine G20, končnega dokumenta posebne skupine strokovnjakov v okviru sistema OZN za razvojno agendo OZN po letu 2015 (Uresničevanje prihodnosti, ki si jo želimo za vse) in končnega dokumenta konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Prihodnost, ki si jo želimo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav voditeljev na srečanjih skupine G20, končnega dokumenta posebne skupine strokovnjakov v okviru sistema OZN za razvojno agendo OZN po letu 2015 (Uresničevanje prihodnosti, ki si jo želimo za vse) in končnega dokumenta konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Prihodnost, ki si jo želimo),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij, med drugim o arabski pomladi, Maliju, Bližnjem vzhodu, Siriji, Iranu, Afganistanu, vzhodnem partnerstvu, Rusiji in Kitajski, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij, med drugim o arabski pomladi, Maliju, Bližnjem vzhodu, Siriji, Iranu, Afganistanu, vzhodnem partnerstvu, Rusiji in Kitajski,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0173/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0173/2013),

| A. | ker so na celotnem območju atlantskega bazena najpomembnejši prav politični in gospodarski odnosi med EU in ZDA; ker bi moral začetek novega mandata predsednika Obame okrepiti te odnose v okviru visoko zastavljenega novega programa; |
| --- | --- |

A.

ker so na celotnem območju atlantskega bazena najpomembnejši prav politični in gospodarski odnosi med EU in ZDA; ker bi moral začetek novega mandata predsednika Obame okrepiti te odnose v okviru visoko zastavljenega novega programa;

| B. | ker čezatlantsko partnerstvo temelji na močnih političnih, kulturnih, gospodarskih in zgodovinskih vezeh, skupnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država, ter skupnih ciljih, kot so blaginja, odprta in integrirana gospodarstva, družbeni napredek in vključenost, trajnostni razvoj in miroljubno reševanje sporov; |
| --- | --- |

B.

ker čezatlantsko partnerstvo temelji na močnih političnih, kulturnih, gospodarskih in zgodovinskih vezeh, skupnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravna država, ter skupnih ciljih, kot so blaginja, odprta in integrirana gospodarstva, družbeni napredek in vključenost, trajnostni razvoj in miroljubno reševanje sporov;

| C. | ker je svetovni upad gospodarstva povzročil znatno zmanjšanje porabe za obrambo tako v EU kot v ZDA; |
| --- | --- |

C.

ker je svetovni upad gospodarstva povzročil znatno zmanjšanje porabe za obrambo tako v EU kot v ZDA;

| D. | ker bi morali EU in ZDA kljub gospodarski krizi v globalnem, zapletenem in vedno bolj večpolnem svetu še naprej igrati ključno konstruktivno vlogo v svetovni politiki in ekonomiji ter oblikovanju mednarodnega okolja in se skupaj soočiti z regionalnimi spori ter globalnimi izzivi na večstranskem nivoju, zlasti v okviru mednarodnih organizacij; ker bi morali zato zagotoviti sodelovanje novih ključnih sil, med drugim dveh latinskoameriških strateških partneric EU Brazilije in Mehike, ter Kanade; |
| --- | --- |

D.

ker bi morali EU in ZDA kljub gospodarski krizi v globalnem, zapletenem in vedno bolj večpolnem svetu še naprej igrati ključno konstruktivno vlogo v svetovni politiki in ekonomiji ter oblikovanju mednarodnega okolja in se skupaj soočiti z regionalnimi spori ter globalnimi izzivi na večstranskem nivoju, zlasti v okviru mednarodnih organizacij; ker bi morali zato zagotoviti sodelovanje novih ključnih sil, med drugim dveh latinskoameriških strateških partneric EU Brazilije in Mehike, ter Kanade;

| E. | ker možganski trusti, mednarodne organizacije in nekatere vlade ob spremembah razmer po svetu, ki jih je povzročil vzpon azijskih držav, zadnje čase poudarjajo vedno večji pomen atlantskega bazena kot celote, vključno z njegovim južnim delom, in potrebo po sodelovanju med državami, ki ga sestavljajo, da se vsem zagotovi možnost obravnavanja skupnih problemov v širši regiji; |
| --- | --- |

E.

ker možganski trusti, mednarodne organizacije in nekatere vlade ob spremembah razmer po svetu, ki jih je povzročil vzpon azijskih držav, zadnje čase poudarjajo vedno večji pomen atlantskega bazena kot celote, vključno z njegovim južnim delom, in potrebo po sodelovanju med državami, ki ga sestavljajo, da se vsem zagotovi možnost obravnavanja skupnih problemov v širši regiji;

| F. | ker je Latinska Amerika regija, ki jo z EU in ZDA povezujejo številne vrednote, interesi ter zgodovinske in vedno močnejše gospodarske vezi; ker so države Latinske Amerike ustanovile številne regionalne in podregionalne organizacije; ker je koristno preučiti morebitna področja, na katerih bi bilo mogoče razviti različne oblike tristranskega sodelovanja; ker bi lahko tako sodelovanje razširili in vanj vključili tudi afriške države atlantskega bazena; ker je pomembno, da sodelovanje v čezatlantskem prostoru temelji na združevanju različnih interesov in ker bi vsi udeleženi morali ohraniti pravico, da sledijo svojim nacionalnim prednostnim nalogam in razvojnim pristopom; |
| --- | --- |

F.

ker je Latinska Amerika regija, ki jo z EU in ZDA povezujejo številne vrednote, interesi ter zgodovinske in vedno močnejše gospodarske vezi; ker so države Latinske Amerike ustanovile številne regionalne in podregionalne organizacije; ker je koristno preučiti morebitna področja, na katerih bi bilo mogoče razviti različne oblike tristranskega sodelovanja; ker bi lahko tako sodelovanje razširili in vanj vključili tudi afriške države atlantskega bazena; ker je pomembno, da sodelovanje v čezatlantskem prostoru temelji na združevanju različnih interesov in ker bi vsi udeleženi morali ohraniti pravico, da sledijo svojim nacionalnim prednostnim nalogam in razvojnim pristopom;

| G. | ker so nekatere države, zlasti Kitajska, pa tudi druge, kot je Indija, vedno dejavnejše na območju atlantskega bazena, zlasti v južnem Atlantiku, kjer na njihova dejanja vpliva potreba po pridobivanju surovin in hrane; |
| --- | --- |

G.

ker so nekatere države, zlasti Kitajska, pa tudi druge, kot je Indija, vedno dejavnejše na območju atlantskega bazena, zlasti v južnem Atlantiku, kjer na njihova dejanja vpliva potreba po pridobivanju surovin in hrane;

| H. | ker mora širše čezatlantsko partnerstvo obravnavati vprašanja, kot so razvoj, varnost, energija in priseljevanje, pa tudi spodbujati postopno gospodarsko in politično konvergenco; |
| --- | --- |

H.

ker mora širše čezatlantsko partnerstvo obravnavati vprašanja, kot so razvoj, varnost, energija in priseljevanje, pa tudi spodbujati postopno gospodarsko in politično konvergenco;

| I. | ker poleg širše atlantske perspektive obstajajo še druga vprašanja in konflikti, za katere je bistveno usklajeno delovanje med EU in ZDA; |
| --- | --- |

I.

ker poleg širše atlantske perspektive obstajajo še druga vprašanja in konflikti, za katere je bistveno usklajeno delovanje med EU in ZDA;

| J. | ker je povečanje števila in prefinjenosti odmevnih kibernetskih napadov povzročilo pregled zadevne zakonodaje, pri čemer so ZDA sprejele prostovoljne mehanizme poročanja, EU pa načrtuje sprejetje strožjih obveznih ukrepov; |
| --- | --- |

J.

ker je povečanje števila in prefinjenosti odmevnih kibernetskih napadov povzročilo pregled zadevne zakonodaje, pri čemer so ZDA sprejele prostovoljne mehanizme poročanja, EU pa načrtuje sprejetje strožjih obveznih ukrepov;

Dvostranski odnosi

| 1. | čestita Baracku Obami za ponovno izvolitev za predsednika Združenih držav Amerike; ga poziva, naj med svojim naslednjim obiskom v Evropi spregovori pred Evropskim parlamentom na plenarnem zasedanju v Strasbourgu; |
| --- | --- |

1.

čestita Baracku Obami za ponovno izvolitev za predsednika Združenih držav Amerike; ga poziva, naj med svojim naslednjim obiskom v Evropi spregovori pred Evropskim parlamentom na plenarnem zasedanju v Strasbourgu;

| 2. | poziva, naj se čim prej organizira vrhovno srečanje EU-ZDA, na katerem se bo sprejel skupni program kratko- in dolgoročnih ciljev tako glede dvostranskih vprašanj kot svetovnih in regionalnih vprašanj; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj se čim prej organizira vrhovno srečanje EU-ZDA, na katerem se bo sprejel skupni program kratko- in dolgoročnih ciljev tako glede dvostranskih vprašanj kot svetovnih in regionalnih vprašanj;

| 3. | priznava dolgoročne posledice geopolitične preusmeritve ZDA k Aziji za čezatlantsko partnerstvo; poudarja, da je potreben konstruktiven, dosleden in strateški odziv EU; meni, da je to tudi priložnost za EU, da postane dejavnejša v azijsko-pacifiški regiji kot samostojni globalni akter, a v tesnem sodelovanju z ZDA, s čimer bi poglobila strateško razsežnost čezatlantskega partnerstva; |
| --- | --- |

3.

priznava dolgoročne posledice geopolitične preusmeritve ZDA k Aziji za čezatlantsko partnerstvo; poudarja, da je potreben konstruktiven, dosleden in strateški odziv EU; meni, da je to tudi priložnost za EU, da postane dejavnejša v azijsko-pacifiški regiji kot samostojni globalni akter, a v tesnem sodelovanju z ZDA, s čimer bi poglobila strateško razsežnost čezatlantskega partnerstva;

| 4. | pozdravlja uradno objavo pogajanj o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb (TTIP); poudarja, da bo ta sporazum pomenil veliko spodbudo za gospodarstvo EU in ZDA ter oživil odnose med njima; ugotavlja, da bi njegov svetovni vpliv presegel dvostranske razsežnosti, saj bi zagotovil skupne pristope in pravila ter standarde za svetovno trgovino, naložbe in področja, povezana s trgovino; poudarja, da sta za učinkovita pogajanja potrebni močna politična volja in konstruktivna naravnanost; pričakuje, da bo proces TTIP omogočil nov politični zagon v čezatlantskih odnosih, ki ga bi lahko in morali uporabiti za spodbujanje tesnejšega sodelovanja na drugih področjih, vključno z zunanjo politiko; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja uradno objavo pogajanj o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb (TTIP); poudarja, da bo ta sporazum pomenil veliko spodbudo za gospodarstvo EU in ZDA ter oživil odnose med njima; ugotavlja, da bi njegov svetovni vpliv presegel dvostranske razsežnosti, saj bi zagotovil skupne pristope in pravila ter standarde za svetovno trgovino, naložbe in področja, povezana s trgovino; poudarja, da sta za učinkovita pogajanja potrebni močna politična volja in konstruktivna naravnanost; pričakuje, da bo proces TTIP omogočil nov politični zagon v čezatlantskih odnosih, ki ga bi lahko in morali uporabiti za spodbujanje tesnejšega sodelovanja na drugih področjih, vključno z zunanjo politiko;

| 5. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, Svet, Komisijo in države članice EU, naj okrepijo usklajevanje politike EU z ameriško administracijo, tako da bi prepričljivo pokazali, da je EU dosleden in učinkovit mednarodni akter; poudarja, da je treba okrepiti tudi skupno varnostno in obrambno politiko glede na različne krize, do katerih lahko pride v sosednjih regijah EU, in ameriško doktrino vodenja iz ozadja; |
| --- | --- |

5.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, Svet, Komisijo in države članice EU, naj okrepijo usklajevanje politike EU z ameriško administracijo, tako da bi prepričljivo pokazali, da je EU dosleden in učinkovit mednarodni akter; poudarja, da je treba okrepiti tudi skupno varnostno in obrambno politiko glede na različne krize, do katerih lahko pride v sosednjih regijah EU, in ameriško doktrino vodenja iz ozadja;

| 6. | opozarja na svoj predlog o ustanovitvi čezatlantskega političnega sveta, ki bi deloval kot organ za sistematično posvetovanje in usklajevanje zunanje in varnostne politike, vodila pa bi ga visoki predstavnik/podpredsednik in državni sekretar ZDA; |
| --- | --- |

6.

opozarja na svoj predlog o ustanovitvi čezatlantskega političnega sveta, ki bi deloval kot organ za sistematično posvetovanje in usklajevanje zunanje in varnostne politike, vodila pa bi ga visoki predstavnik/podpredsednik in državni sekretar ZDA;

| 7. | poudarja, da čezatlantski dialog zakonodajalcev kot vsebinski in konstruktivni instrument z zagotavljanjem foruma za parlamentarni dialog, opredeljevanjem ciljev in usklajevanjem o skupnih zadevah, prispeva h krepitvi odnosov med EU in ZDA; pozdravlja odprtje urada Evropskega parlamenta za zveze v Washingtonu in poziva ameriški kongres, naj stori enako; poziva k nadaljnjim izmenjavam osebja med institucijama; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da čezatlantski dialog zakonodajalcev kot vsebinski in konstruktivni instrument z zagotavljanjem foruma za parlamentarni dialog, opredeljevanjem ciljev in usklajevanjem o skupnih zadevah, prispeva h krepitvi odnosov med EU in ZDA; pozdravlja odprtje urada Evropskega parlamenta za zveze v Washingtonu in poziva ameriški kongres, naj stori enako; poziva k nadaljnjim izmenjavam osebja med institucijama;

| 8. | strogo obsoja teroristični napad v Bostonu 15. aprila 2013; spodbuja oba partnerja, naj nadaljujeta boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu in pri tem spoštujeta in ohranjata človekove pravice in temeljne svoboščine; je zelo zaskrbljen glede nedavnih razkritij o nadzoru in operacijah za pridobivanje podatkov, ki jih izvajajo Združene države po programu PRISM, in njihove posledice za zaščito državljanskih svoboščin državljanov EU; poziva Komisijo in Svet, naj o tem postavita vprašanje na prihodnjem srečanju ministrov EU in ZDA za pravosodje in notranje zadeve 14. Junija 2013; ugotavlja, da sta sporazum o evidenci imen letalskih potnikov in sporazum o programu nadzora nad financiranjem terorizma (sporazum SWIFT), ki ju je sprejel Evropski parlament, že v veljavi; poziva partnerje, naj okrepita sodelovanje v zvezi s sporazumom o tajnosti in varstvu podatkov, da bi pogajanja zaključili tako, da bi zagotovili primerno preglednost obdelave podatkov in zadostno varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

8.

strogo obsoja teroristični napad v Bostonu 15. aprila 2013; spodbuja oba partnerja, naj nadaljujeta boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu in pri tem spoštujeta in ohranjata človekove pravice in temeljne svoboščine; je zelo zaskrbljen glede nedavnih razkritij o nadzoru in operacijah za pridobivanje podatkov, ki jih izvajajo Združene države po programu PRISM, in njihove posledice za zaščito državljanskih svoboščin državljanov EU; poziva Komisijo in Svet, naj o tem postavita vprašanje na prihodnjem srečanju ministrov EU in ZDA za pravosodje in notranje zadeve 14. Junija 2013; ugotavlja, da sta sporazum o evidenci imen letalskih potnikov in sporazum o programu nadzora nad financiranjem terorizma (sporazum SWIFT), ki ju je sprejel Evropski parlament, že v veljavi; poziva partnerje, naj okrepita sodelovanje v zvezi s sporazumom o tajnosti in varstvu podatkov, da bi pogajanja zaključili tako, da bi zagotovili primerno preglednost obdelave podatkov in zadostno varstvo osebnih podatkov;

| 9. | ugotavlja, da so brezpilotna letala vedno pomembnejša; poudarja, da je potrebna zavzeta razprava o oboroženih brezpilotnih letalih in njihovih omejitvah, preglednosti in nadzoru; pozdravlja razprave, ki o tem potekajo v ZDA, in pričakuje, da bo kmalu mogoče oblikovati celovit zakonodajni okvir; v tem smislu pozdravlja sklepe, ki jih je naznanil predsednik ZDA Obama v svojem govoru 23. maja 2013, o uvedbi novih omejitev glede uporabe brezpilotnih letal kot smrtonosnega orožja in o pozivu kongresu ZDA, naj preuči možnosti za večji nadzor nad njihovo uporabo; poziva partnerja, naj tesno sodelujeta pri razpravah o oboroženih brezpilotnih letalih in poudarja, da si je treba prizadevati za mednarodno regulacijo v prihodnje, saj je to vprašanje svetovnega pomena; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so brezpilotna letala vedno pomembnejša; poudarja, da je potrebna zavzeta razprava o oboroženih brezpilotnih letalih in njihovih omejitvah, preglednosti in nadzoru; pozdravlja razprave, ki o tem potekajo v ZDA, in pričakuje, da bo kmalu mogoče oblikovati celovit zakonodajni okvir; v tem smislu pozdravlja sklepe, ki jih je naznanil predsednik ZDA Obama v svojem govoru 23. maja 2013, o uvedbi novih omejitev glede uporabe brezpilotnih letal kot smrtonosnega orožja in o pozivu kongresu ZDA, naj preuči možnosti za večji nadzor nad njihovo uporabo; poziva partnerja, naj tesno sodelujeta pri razpravah o oboroženih brezpilotnih letalih in poudarja, da si je treba prizadevati za mednarodno regulacijo v prihodnje, saj je to vprašanje svetovnega pomena;

| 10. | znova izraža stališče, da mora EU v pogovorih z ZDA na politični in tehnični ravni še naprej opozarjati na dolgoletno vprašanje obveznega vizuma, ki velja za državljane štirih držav članic EU; |
| --- | --- |

10.

znova izraža stališče, da mora EU v pogovorih z ZDA na politični in tehnični ravni še naprej opozarjati na dolgoletno vprašanje obveznega vizuma, ki velja za državljane štirih držav članic EU;

| 11. | poudarja vedno večji pomen kibernetske obrambe in pozdravlja dejstvo, da je bila na vrhovnem srečanju leta 2010 ustanovljena delovna skupina EU-ZDA za kibernetsko varnost in kibernetski kriminal; meni, da bi morali EU in ZDA dati posebno prednost sodelovanju pri kibernetski varnosti, zlasti boju proti kibernetskim napadom in si na mednarodni ravni skupaj prizadevati za razvoj celostnega in preglednega mednarodnega pravnega okvira, s katerimi bi določili minimalne standarde politik kibernetske varnosti ob hkratnem spoštovanju temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

11.

poudarja vedno večji pomen kibernetske obrambe in pozdravlja dejstvo, da je bila na vrhovnem srečanju leta 2010 ustanovljena delovna skupina EU-ZDA za kibernetsko varnost in kibernetski kriminal; meni, da bi morali EU in ZDA dati posebno prednost sodelovanju pri kibernetski varnosti, zlasti boju proti kibernetskim napadom in si na mednarodni ravni skupaj prizadevati za razvoj celostnega in preglednega mednarodnega pravnega okvira, s katerimi bi določili minimalne standarde politik kibernetske varnosti ob hkratnem spoštovanju temeljnih svoboščin;

| 12. | obžaluje, da nameravata EU in ZDA izvajati različne ravni opreznosti glede kibernetske varnosti v času, ko se Nato zavzema za okrepljeno sodelovanje; poudarja, da takšne nedoslednosti pomenijo nevarnost kibernetski obrambi in bi lahko povzročile težave v zvezi s trgovino za podjetja, ki izvajajo dejavnosti v obeh jurisdikcijah; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da nameravata EU in ZDA izvajati različne ravni opreznosti glede kibernetske varnosti v času, ko se Nato zavzema za okrepljeno sodelovanje; poudarja, da takšne nedoslednosti pomenijo nevarnost kibernetski obrambi in bi lahko povzročile težave v zvezi s trgovino za podjetja, ki izvajajo dejavnosti v obeh jurisdikcijah;

| 13. | pozdravlja, da je predsednik ZDA Obama v svojem govoru 23. maja 2013 ponovno obljubil, da bo zaprl Guantánamo; ponovno poziva, naj se zapornikom, ki niso bili obtoženi, omogoči čimprejšnja vrnitev v domovino ali v drugo varno državo in naj se bo zapornikom v Guantánamu, proti katerim obstaja dovolj dopustnih dokazov, nemudoma sodi na pravičnem in javnem sojenju pred neodvisnim, nepristranskim sodiščem ter naj v primeru obsodbe prestajajo zaporno kazen v ZDA v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi in načeli; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja, da je predsednik ZDA Obama v svojem govoru 23. maja 2013 ponovno obljubil, da bo zaprl Guantánamo; ponovno poziva, naj se zapornikom, ki niso bili obtoženi, omogoči čimprejšnja vrnitev v domovino ali v drugo varno državo in naj se bo zapornikom v Guantánamu, proti katerim obstaja dovolj dopustnih dokazov, nemudoma sodi na pravičnem in javnem sojenju pred neodvisnim, nepristranskim sodiščem ter naj v primeru obsodbe prestajajo zaporno kazen v ZDA v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi in načeli;

| 14. | poudarja trajni pomen Nata kot temelja čezatlantske varnosti; ponovno poziva h krepitvi strateškega partnerstva med EU in Natom; |
| --- | --- |

14.

poudarja trajni pomen Nata kot temelja čezatlantske varnosti; ponovno poziva h krepitvi strateškega partnerstva med EU in Natom;

Atlantski in svetovni program

| 15. | poziva oba partnerja, naj preučita področja in okvire, s pomočjo katerih bi lahko širše čezatlantsko sodelovanje potekalo na pragmatičen način in naj z drugimi atlantskimi državami preučita uporabnost tega razširjenega sodelovanja; poudarja, da so možna področja z vidika EU gospodarska in socialna vprašanja, svetovna politika, proces demokratizacije, človekove pravice, razvojno sodelovanje, podnebne spremembe, varnost in energija; poziva partnerja, naj za potrebe tega tristranskega dialoga analizirata možnost uporabe regionalnih in podregionalnih struktur, vzpostavljenih v Latinski Ameriki, ki jih EU tradicionalno spodbuja; |
| --- | --- |

15.

poziva oba partnerja, naj preučita področja in okvire, s pomočjo katerih bi lahko širše čezatlantsko sodelovanje potekalo na pragmatičen način in naj z drugimi atlantskimi državami preučita uporabnost tega razširjenega sodelovanja; poudarja, da so možna področja z vidika EU gospodarska in socialna vprašanja, svetovna politika, proces demokratizacije, človekove pravice, razvojno sodelovanje, podnebne spremembe, varnost in energija; poziva partnerja, naj za potrebe tega tristranskega dialoga analizirata možnost uporabe regionalnih in podregionalnih struktur, vzpostavljenih v Latinski Ameriki, ki jih EU tradicionalno spodbuja;

| 16. | predlaga partnerjema, naj redno izmenjujeta mnenje o posameznih vrhovnih srečanjih z državami Latinske Amerike v regionalnem okviru, kar pomeni dvoletni vrh EU-CELAC in vrh Amerik, ki ga vodi organizacija ameriških držav; |
| --- | --- |

16.

predlaga partnerjema, naj redno izmenjujeta mnenje o posameznih vrhovnih srečanjih z državami Latinske Amerike v regionalnem okviru, kar pomeni dvoletni vrh EU-CELAC in vrh Amerik, ki ga vodi organizacija ameriških držav;

| 17. | poudarja, da že obstajajo različni večstranski instrumenti za specifične zadeve z močno tristransko noto, kot je Srednjeameriška regionalna varnostna pobuda; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da že obstajajo različni večstranski instrumenti za specifične zadeve z močno tristransko noto, kot je Srednjeameriška regionalna varnostna pobuda;

| 18. | opominja na pozitivno vlogo, ki jo lahko ima Kanada, s katero imata oba partnerja trden odnos, pri širšem čezatlantskem sodelovanju; |
| --- | --- |

18.

opominja na pozitivno vlogo, ki jo lahko ima Kanada, s katero imata oba partnerja trden odnos, pri širšem čezatlantskem sodelovanju;

| 19. | poziva oba partnerja, naj preučita tudi možnost širšega sodelovanja, ki bi vključevalo afriški obroč atlantskega bazena, in naj opredelita ustrezna področja in okvire ter pri tem upoštevata zadevne afriške organizacije; |
| --- | --- |

19.

poziva oba partnerja, naj preučita tudi možnost širšega sodelovanja, ki bi vključevalo afriški obroč atlantskega bazena, in naj opredelita ustrezna področja in okvire ter pri tem upoštevata zadevne afriške organizacije;

| 20. | poziva EU in ZDA, naj delujeta usklajeno, da bi prispevala k stabilnemu mednarodnemu miru in sodelovanju, na podlagi učinkovitega mednarodnega sodelovanja z novimi vidnejšimi akterji, tudi tistimi iz južnoatlantskega obroča; poziva partnerja, naj pri sodelovanju z drugimi atlantskimi državami še naprej delata na programu reform OZN, pri tem pa upoštevata tudi interese drugih atlantskih držav; poudarja, da je potrebno okrepljeno sodelovanje med EU in ameriškimi državami v okviru OZN; |
| --- | --- |

20.

poziva EU in ZDA, naj delujeta usklajeno, da bi prispevala k stabilnemu mednarodnemu miru in sodelovanju, na podlagi učinkovitega mednarodnega sodelovanja z novimi vidnejšimi akterji, tudi tistimi iz južnoatlantskega obroča; poziva partnerja, naj pri sodelovanju z drugimi atlantskimi državami še naprej delata na programu reform OZN, pri tem pa upoštevata tudi interese drugih atlantskih držav; poudarja, da je potrebno okrepljeno sodelovanje med EU in ameriškimi državami v okviru OZN;

| 21. | opominja, da je Mednarodno kazensko sodišče vedno bolj nepogrešljiv instrument mednarodnega prava in temeljni element zunanje politike EU, usmerjene k odpravi nekaznovanosti; ob desetletnici čestita sodišču za njegovo delo; pozdravlja ukrep vlade predsednika Obame za ponovno vzpostavitev delovnega odnosa s sodiščem in pričakuje, da bodo ZDA izvedle nadaljnje ukrepe za ponoven podpis in ratifikacijo Rimskega statuta; |
| --- | --- |

21.

opominja, da je Mednarodno kazensko sodišče vedno bolj nepogrešljiv instrument mednarodnega prava in temeljni element zunanje politike EU, usmerjene k odpravi nekaznovanosti; ob desetletnici čestita sodišču za njegovo delo; pozdravlja ukrep vlade predsednika Obame za ponovno vzpostavitev delovnega odnosa s sodiščem in pričakuje, da bodo ZDA izvedle nadaljnje ukrepe za ponoven podpis in ratifikacijo Rimskega statuta;

| 22. | poziva EU in ZDA, naj si skupaj prizadevata za okrepitev regionalnih in podregionalnih organizacij v atlantskem bazenu zaradi pomembne vloge, ki jo imajo te organizacije pri spodbujanju gospodarskega in političnega povezovanja; |
| --- | --- |

22.

poziva EU in ZDA, naj si skupaj prizadevata za okrepitev regionalnih in podregionalnih organizacij v atlantskem bazenu zaradi pomembne vloge, ki jo imajo te organizacije pri spodbujanju gospodarskega in političnega povezovanja;

| 23. | poziva partnerja, naj G20 dasta nov zagon tudi tako, da k enakopravnemu sodelovanju na forumu povabita druge atlantske sile; poudarja dejstvo, da je glede na ponovno izvolitev Obame in številne nove voditelje v ključnih državah G20 trenutek primeren za to, da bi bilo naslednje srečanje G20 bolj ambiciozno in operativno, in pričakuje, da bo to vprašanje obravnavano na naslednjem dvostranskem vrhu; |
| --- | --- |

23.

poziva partnerja, naj G20 dasta nov zagon tudi tako, da k enakopravnemu sodelovanju na forumu povabita druge atlantske sile; poudarja dejstvo, da je glede na ponovno izvolitev Obame in številne nove voditelje v ključnih državah G20 trenutek primeren za to, da bi bilo naslednje srečanje G20 bolj ambiciozno in operativno, in pričakuje, da bo to vprašanje obravnavano na naslednjem dvostranskem vrhu;

| 24. | poudarja, da bo morebitna sklenitev TTIP ustvarila možnost širšega gospodarskega prostora, ki bi vključeval Severno Ameriko, EU in številne latinskoameriške države, s katerimi sta partnerja sklenila gospodarske sporazume; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bo morebitna sklenitev TTIP ustvarila možnost širšega gospodarskega prostora, ki bi vključeval Severno Ameriko, EU in številne latinskoameriške države, s katerimi sta partnerja sklenila gospodarske sporazume;

| 25. | poudarja, da bi lahko povezovanje dveh izmed največjih tržnih gospodarstev ustvarilo geopolitično predlogo za spodbujanje demokratskih vrednot; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi lahko povezovanje dveh izmed največjih tržnih gospodarstev ustvarilo geopolitično predlogo za spodbujanje demokratskih vrednot;

| 26. | poudarja, da morajo biti demokracija, pravna država in spoštovanje človekovih pravic bistvene značilnosti držav atlantskega bazena; spodbuja nadaljnje sodelovanje med programi EU in ZDA za spodbujanje demokracije, svobodnih in poštenih volitev in ohranjanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da morajo biti demokracija, pravna država in spoštovanje človekovih pravic bistvene značilnosti držav atlantskega bazena; spodbuja nadaljnje sodelovanje med programi EU in ZDA za spodbujanje demokracije, svobodnih in poštenih volitev in ohranjanja človekovih pravic;

| 27. | poudarja pomen usklajevanja za boj proti tveganjem za svetovno varnost, kot so terorizem, propadle države, trgovina z ljudmi, orožjem in drogami, organizirani kriminal, piratstvo in kibernetska varnost, ki trenutno pomenijo grožnjo v atlantskem bazenu; poudarja potrebo po poglobitvi celovitega sodelovanja med vsemi državami atlantskega bazena v boju proti trgovini z drogami, pojavu, ki je vedno bolj prisoten v zahodni Afriki in Sahelu; pozdravlja podporo partnerjev regionalnemu akcijskemu načrtu o drogah Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS); |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen usklajevanja za boj proti tveganjem za svetovno varnost, kot so terorizem, propadle države, trgovina z ljudmi, orožjem in drogami, organizirani kriminal, piratstvo in kibernetska varnost, ki trenutno pomenijo grožnjo v atlantskem bazenu; poudarja potrebo po poglobitvi celovitega sodelovanja med vsemi državami atlantskega bazena v boju proti trgovini z drogami, pojavu, ki je vedno bolj prisoten v zahodni Afriki in Sahelu; pozdravlja podporo partnerjev regionalnemu akcijskemu načrtu o drogah Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS);

| 28. | opozarja na še posebej pomembno vlogo, ki jo mora na atlantskem območju igrati pomorska varnost; pozdravlja prizadevanja partnerjev, da se v tesnem sodelovanju z Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Gospodarsko skupnostjo srednjeafriških držav (ECCAS) borita proti piratstvu in spodbujata pomorsko varnost v Gvinejskem zalivu; |
| --- | --- |

28.

opozarja na še posebej pomembno vlogo, ki jo mora na atlantskem območju igrati pomorska varnost; pozdravlja prizadevanja partnerjev, da se v tesnem sodelovanju z Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS) in Gospodarsko skupnostjo srednjeafriških držav (ECCAS) borita proti piratstvu in spodbujata pomorsko varnost v Gvinejskem zalivu;

| 29. | poudarja pomen raznolikosti energetskih ponudnikov, virov in prometnih poti; poudarja vedno večjo vlogo držav atlantskega bazena v povezavi s proizvodnjo energije, rezervami in surovinami, kar nudi precej možnosti za raznolikost; predlaga, naj energetski svet EU-ZDA z državami atlantskega bazena preuči možnost sodelovanja na področju energetske varnosti in trajnosti;, vključno s tehnologijami obnovljivih virov energije; predlaga tudi preučitev možnosti tesnejšega sodelovanja glede učinkovitosti surovin in reciklaže; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen raznolikosti energetskih ponudnikov, virov in prometnih poti; poudarja vedno večjo vlogo držav atlantskega bazena v povezavi s proizvodnjo energije, rezervami in surovinami, kar nudi precej možnosti za raznolikost; predlaga, naj energetski svet EU-ZDA z državami atlantskega bazena preuči možnost sodelovanja na področju energetske varnosti in trajnosti;, vključno s tehnologijami obnovljivih virov energije; predlaga tudi preučitev možnosti tesnejšega sodelovanja glede učinkovitosti surovin in reciklaže;

| 30. | pozdravlja dejstvo, da je predsednik Obama v inavguracijskem govoru poudaril obnovitev zmogljivosti ZDA za obvladovanje kriz v tujini, in pričakuje, da se bo že obstoječe sodelovanje EU in ZDA pri kriznem upravljanju ter vedno bolj tudi pri preprečevanju takih razmer v vzhodni Afriki razširilo tudi na atlantski bazen; v zvezi s tem poziva obe partnerici, naj v celoti in konstruktivno uporabita okvirni sporazum iz leta 2011 o sodelovanju ZDA v SVOP; poziva države članice EU, naj resno sodelujejo v skupnih projektih združevanja in skupnega izkoriščanja, da bodo lahko samostojno izpolnjevale naloge iz člena 43 Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja dejstvo, da je predsednik Obama v inavguracijskem govoru poudaril obnovitev zmogljivosti ZDA za obvladovanje kriz v tujini, in pričakuje, da se bo že obstoječe sodelovanje EU in ZDA pri kriznem upravljanju ter vedno bolj tudi pri preprečevanju takih razmer v vzhodni Afriki razširilo tudi na atlantski bazen; v zvezi s tem poziva obe partnerici, naj v celoti in konstruktivno uporabita okvirni sporazum iz leta 2011 o sodelovanju ZDA v SVOP; poziva države članice EU, naj resno sodelujejo v skupnih projektih združevanja in skupnega izkoriščanja, da bodo lahko samostojno izpolnjevale naloge iz člena 43 Lizbonske pogodbe;

| 31. | poziva EU in ZDA, naj še naprej krepita razvojni dialog in sodelovanje, da bi izboljšali kakovost in učinkovitost njune razvojne pomoči; poziva oba partnerja, naj še naprej spodbujata doseganje razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; pozdravlja dejstvo, da sta partnerja ustanovila skupino za razmislek, ki bo delala na programu razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015; poziva partnerja, naj se tesno usklajujeta z državami atlantskega obroča v povezavi s temi cilji, ki so za to skupino še posebej pomembni; poziva EU in ZDA, naj v tem procesu razmisleka obravnavata vprašanje, kako bi lahko povezali razvojne cilje tisočletja po letu 2015 in cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

31.

poziva EU in ZDA, naj še naprej krepita razvojni dialog in sodelovanje, da bi izboljšali kakovost in učinkovitost njune razvojne pomoči; poziva oba partnerja, naj še naprej spodbujata doseganje razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; pozdravlja dejstvo, da sta partnerja ustanovila skupino za razmislek, ki bo delala na programu razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015; poziva partnerja, naj se tesno usklajujeta z državami atlantskega obroča v povezavi s temi cilji, ki so za to skupino še posebej pomembni; poziva EU in ZDA, naj v tem procesu razmisleka obravnavata vprašanje, kako bi lahko povezali razvojne cilje tisočletja po letu 2015 in cilje trajnostnega razvoja;

| 32. | pozdravlja dejstvo, da se je predsednik Obama ponovno zavezal k boju proti podnebnim spremembam; poziva partnerja, naj čim prej in najkasneje do leta 2015 dosežeta soglasje o zavezujočih obvezah glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v skladu z ohranjanjem podnebnih sprememb pod 2 C; pričakuje, da se bo o tej temi govorilo na naslednjem dvostranskem vrhu; poudarja potrebo, da se v ta prizadevanja vključijo tudi atlantske države, zlasti zaradi škodljivega vpliva, ki ga imajo podnebne spremembe v teh državah in po vsem svetu na proizvodnjo hrane, biotsko raznovrstnost, dezertifikacijo in ekstremne vremenske pojave; meni, da je nujno, da EU in ZDA prevzameta vodilno vlogo pri doseganju svetovnega sporazuma o regulaciji emisij letalskega prometa v okviru generalne skupščine Mednarodne organizacije za civilno letalstvo; ponovno poudarja potrebo po tesnem čezatlantskem sodelovanju na področju izkoriščanja plina iz skrilavca; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja dejstvo, da se je predsednik Obama ponovno zavezal k boju proti podnebnim spremembam; poziva partnerja, naj čim prej in najkasneje do leta 2015 dosežeta soglasje o zavezujočih obvezah glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v skladu z ohranjanjem podnebnih sprememb pod 2 C; pričakuje, da se bo o tej temi govorilo na naslednjem dvostranskem vrhu; poudarja potrebo, da se v ta prizadevanja vključijo tudi atlantske države, zlasti zaradi škodljivega vpliva, ki ga imajo podnebne spremembe v teh državah in po vsem svetu na proizvodnjo hrane, biotsko raznovrstnost, dezertifikacijo in ekstremne vremenske pojave; meni, da je nujno, da EU in ZDA prevzameta vodilno vlogo pri doseganju svetovnega sporazuma o regulaciji emisij letalskega prometa v okviru generalne skupščine Mednarodne organizacije za civilno letalstvo; ponovno poudarja potrebo po tesnem čezatlantskem sodelovanju na področju izkoriščanja plina iz skrilavca;

| 33. | poziva EU in ZDA, naj sprejmeta skupno strategijo na mednarodnem prizorišču, zlasti v okviru OZN, glede zmanjševanja zalog orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja ter k sodelovanju pritegneta tudi atlantske države; pričakuje, da bosta ZDA in Rusija še povečali napredek pri jedrskem razoroževanju; toplo pozdravlja dejstvo, da je generalna skupščina OZN pred kratkim odobrila pogodbo o trgovini z orožjem in poziva države članice EU in ZDA, naj jo hitro podpišeta; |
| --- | --- |

33.

poziva EU in ZDA, naj sprejmeta skupno strategijo na mednarodnem prizorišču, zlasti v okviru OZN, glede zmanjševanja zalog orožja za množično uničevanje in konvencionalnega orožja ter k sodelovanju pritegneta tudi atlantske države; pričakuje, da bosta ZDA in Rusija še povečali napredek pri jedrskem razoroževanju; toplo pozdravlja dejstvo, da je generalna skupščina OZN pred kratkim odobrila pogodbo o trgovini z orožjem in poziva države članice EU in ZDA, naj jo hitro podpišeta;

| 34. | spodbuja možganske truste in raziskovalce, naj nadaljujejo študije o širšem čezatlantskem sodelovanju, s čimer bi razvijali idejo o širši atlantski skupnosti; |
| --- | --- |

34.

spodbuja možganske truste in raziskovalce, naj nadaljujejo študije o širšem čezatlantskem sodelovanju, s čimer bi razvijali idejo o širši atlantski skupnosti;

| 35. | poudarja, da so kulturne izmenjave v okviru izobraževalnih programov bistvene za oblikovanje skupnih vrednot in s tem gradnjo mostov med partnerji atlantskega bazena; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da so kulturne izmenjave v okviru izobraževalnih programov bistvene za oblikovanje skupnih vrednot in s tem gradnjo mostov med partnerji atlantskega bazena;

Trenutna vprašanja in konflikti

| 36. | poziva partnerja, naj s celovitimi in pogojenimi strategijami pomoči ter pobudami v zvezi z demokratičnimi reformami dasta prednost tesnemu usklajevanju pri podpori demokratičnemu prehodu v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu; poziva partnerja, naj se čim bolj tesno usklajujeta o podpori opoziciji v Siriji ter še naprej pritiskata na Rusijo in Kitajsko, da se nemudoma doseže politična rešitev tragične krize v državi; podpira poziv, naj se v Ženevi organizira mirovna konferenca o Siriji; prav tako poudarja potrebo po skupnem odzivu na politično nestabilnost in grozečo gospodarsko krizo v Egiptu; spodbuja sodelovanje za podporo programom demokratizacije na tem območju; |
| --- | --- |

36.

poziva partnerja, naj s celovitimi in pogojenimi strategijami pomoči ter pobudami v zvezi z demokratičnimi reformami dasta prednost tesnemu usklajevanju pri podpori demokratičnemu prehodu v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu; poziva partnerja, naj se čim bolj tesno usklajujeta o podpori opoziciji v Siriji ter še naprej pritiskata na Rusijo in Kitajsko, da se nemudoma doseže politična rešitev tragične krize v državi; podpira poziv, naj se v Ženevi organizira mirovna konferenca o Siriji; prav tako poudarja potrebo po skupnem odzivu na politično nestabilnost in grozečo gospodarsko krizo v Egiptu; spodbuja sodelovanje za podporo programom demokratizacije na tem območju;

| 37. | poudarja potrebo po usklajevanju med EU, njenimi državami članicami, ZDA, Afriško unijo, Gospodarsko skupnostjo vzhodnoafriških držav, OZN in drugimi akterji, da se podpre izvajanje časovnega načrta za tranzicijo v Maliju, in potrebo po finančni in logistični pomoči mednarodni podporni misiji v Maliju pod vodstvom Afrike, ki naj bi v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2100, sprejeto 25. aprila 2013, svoja pooblastila prenesla na večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo OZN v Maliju (MINUSMA); |
| --- | --- |

37.

poudarja potrebo po usklajevanju med EU, njenimi državami članicami, ZDA, Afriško unijo, Gospodarsko skupnostjo vzhodnoafriških držav, OZN in drugimi akterji, da se podpre izvajanje časovnega načrta za tranzicijo v Maliju, in potrebo po finančni in logistični pomoči mednarodni podporni misiji v Maliju pod vodstvom Afrike, ki naj bi v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2100, sprejeto 25. aprila 2013, svoja pooblastila prenesla na večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo OZN v Maliju (MINUSMA);

| 38. | obžaluje zaustavitev bližnjevzhodnega mirovnega procesa; pozdravlja dejstvo, da je predsednik Obama med svojim prvim obisku v tujini po ponovni izvolitvi obiskal Izrael, Palestinsko upravo in Jordanijo, in pozdravlja dejstvo, da je bližnjevzhodni mirovni proces ponovno postal osrednja prednostna naloga, kar je razvidno iz sedanjih prizadevanj državnega sekretarja Johna Kerryija; pozdravlja zavezanost predsednika Obame k rešitvi z dvema državama; poziva ZDA, naj se zavzemajo za ustavitev gradnje naselbin in si skupaj z EU prizadevajo za nadaljevanje neposrednih izraelsko-palestinskih pogajanj; se strinja s stališčem predsednika Obame glede sedanje gradnje naselbin in kako pomembno je zagotoviti varnost Izraela; |
| --- | --- |

38.

obžaluje zaustavitev bližnjevzhodnega mirovnega procesa; pozdravlja dejstvo, da je predsednik Obama med svojim prvim obisku v tujini po ponovni izvolitvi obiskal Izrael, Palestinsko upravo in Jordanijo, in pozdravlja dejstvo, da je bližnjevzhodni mirovni proces ponovno postal osrednja prednostna naloga, kar je razvidno iz sedanjih prizadevanj državnega sekretarja Johna Kerryija; pozdravlja zavezanost predsednika Obame k rešitvi z dvema državama; poziva ZDA, naj se zavzemajo za ustavitev gradnje naselbin in si skupaj z EU prizadevajo za nadaljevanje neposrednih izraelsko-palestinskih pogajanj; se strinja s stališčem predsednika Obame glede sedanje gradnje naselbin in kako pomembno je zagotoviti varnost Izraela;

| 39. | poziva partnerja, naj nadaljujeta s prizadevanji, da bi našla diplomatsko rešitev iranskega jedrskega vprašanja in hitro dosegla usklajeno celostno dolgotrajno rešitev, ki bi povečala mednarodno zaupanje v izključno miroljubno naravo iranskega jedrskega programa, obenem pa spoštovala legitimno pravico Irana do miroljubne uporabe jedrske energije v skladu s Pogodbo o neširjenju; poziva EU in ZDA, naj v okviru EU+3+3 (P5+1) pogajanj z Iranom, razmislita o usklajeni in pogojni odpravi sankcij v zameno za vzajemno dogovorjene in preverljive ukrepe iranske vlade za rešitev vseh odprtih vprašanj v zvezi z njenim jedrskim programom ob polnem upoštevanju določb pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Upravnega odbora IAEA, ter zahtev, ki jih je postavila Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA); poziva oba partnerja, naj uporabita bolj celovit pristop glede odnosov z Iranom, ki bo obravnaval razmere na področju človekovih pravic, pa tudi širše razmere na področju regionalne varnosti in po potrebi vključita iransko civilno družbo in nevladne organizacije; |
| --- | --- |

39.

poziva partnerja, naj nadaljujeta s prizadevanji, da bi našla diplomatsko rešitev iranskega jedrskega vprašanja in hitro dosegla usklajeno celostno dolgotrajno rešitev, ki bi povečala mednarodno zaupanje v izključno miroljubno naravo iranskega jedrskega programa, obenem pa spoštovala legitimno pravico Irana do miroljubne uporabe jedrske energije v skladu s Pogodbo o neširjenju; poziva EU in ZDA, naj v okviru EU+3+3 (P5+1) pogajanj z Iranom, razmislita o usklajeni in pogojni odpravi sankcij v zameno za vzajemno dogovorjene in preverljive ukrepe iranske vlade za rešitev vseh odprtih vprašanj v zvezi z njenim jedrskim programom ob polnem upoštevanju določb pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Upravnega odbora IAEA, ter zahtev, ki jih je postavila Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA); poziva oba partnerja, naj uporabita bolj celovit pristop glede odnosov z Iranom, ki bo obravnaval razmere na področju človekovih pravic, pa tudi širše razmere na področju regionalne varnosti in po potrebi vključita iransko civilno družbo in nevladne organizacije;

| 40. | poziva partnerja, naj skupaj in z usklajevanjem z afganistansko vlado oblikujeta celovit pristop v zvezi z Afganistanom za obdobje po letu 2014; poudarja, da bodo primerno usposobljene in opremljene afganistanske vojaške in policijske sile ob človeškem in družbeno-ekonomskem razvoju, dobrem upravljanju ter politiki pravne države ključni za mir, stabilnost in varnost v državi, poleg tega pa bo potrebna tudi veliko večja zavezanost afganistanskih sosed tem ciljem; poudarja, da je v tej državi potreben tudi demokratičen in vključujoč politični proces; priznava temeljno vlogo Nata pri usklajevanju varnostnega odziva na teroristično grožnjo, ki je prisotna v Afganistanu, vključno z obnovo in sanacijo, in priznava potencialno vlogo Nata v obdobju po letu 2014; |
| --- | --- |

40.

poziva partnerja, naj skupaj in z usklajevanjem z afganistansko vlado oblikujeta celovit pristop v zvezi z Afganistanom za obdobje po letu 2014; poudarja, da bodo primerno usposobljene in opremljene afganistanske vojaške in policijske sile ob človeškem in družbeno-ekonomskem razvoju, dobrem upravljanju ter politiki pravne države ključni za mir, stabilnost in varnost v državi, poleg tega pa bo potrebna tudi veliko večja zavezanost afganistanskih sosed tem ciljem; poudarja, da je v tej državi potreben tudi demokratičen in vključujoč politični proces; priznava temeljno vlogo Nata pri usklajevanju varnostnega odziva na teroristično grožnjo, ki je prisotna v Afganistanu, vključno z obnovo in sanacijo, in priznava potencialno vlogo Nata v obdobju po letu 2014;

| 41. | poudarja pomembnost vzhodnega partnerstva za EU; poudarja potrebo po političnem in ekonomskem približevanju teh sosednjih regij EU in skupnim vrednotam čezatlantskih partnerjev; poziva EU in ZDA, naj se glede tega dejavno usklajujeta in poudarja potrebo po skupnih prizadevanjih za spodbujanje demokratičnih reform, utrjevanje demokratičnih institucij in izboljševanje miroljubnega reševanja sporov; ceni stalno podporo ZDA procesu širitve na zahodni Balkan in spodbuja oba partnerja, naj ohranita usklajen pristop k državam iz te regije; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomembnost vzhodnega partnerstva za EU; poudarja potrebo po političnem in ekonomskem približevanju teh sosednjih regij EU in skupnim vrednotam čezatlantskih partnerjev; poziva EU in ZDA, naj se glede tega dejavno usklajujeta in poudarja potrebo po skupnih prizadevanjih za spodbujanje demokratičnih reform, utrjevanje demokratičnih institucij in izboljševanje miroljubnega reševanja sporov; ceni stalno podporo ZDA procesu širitve na zahodni Balkan in spodbuja oba partnerja, naj ohranita usklajen pristop k državam iz te regije;

| 42. | poziva oba partnerja, naj bolje uskladita svoje politike za kritično sodelovanje z Rusijo; poudarja, da je pomembno sodelovati z Rusijo glede svetovnih izzivov, vključno z razoroževanjem in neširjenjem; poziva EU in ZDA, naj prispevata k procesu ruske modernizacije s posebnim poudarkom na utrditvi demokracije, človekovih pravic in pravne države in spodbujanju raznolike in socialno pravične gospodarske rasti; poudarja pomen spodbujanja neposrednih človeških stikov; v zvezi s tem obžaluje nove omejevalne zakone o nevladnih organizacijah in vse hujši pritisk, ki ga ruske oblasti izvajajo na urade nevladnih organizacij s sedežem v Rusiji; poudarja, da je izvrševanje zavez, ki jih je Rusija sprejela ob pristopu k STO, pomemben del načrta modernizacije države; poziva oba partnerja, naj se udeležita konstruktivnih razprav z Rusijo o zamrznjenih konfliktih; ozdravlja dejstvo, da je kongres ZDA potrdil magnitskijev seznam in opozarja na lastno resolucijo iz oktobra 2012; |
| --- | --- |

42.

poziva oba partnerja, naj bolje uskladita svoje politike za kritično sodelovanje z Rusijo; poudarja, da je pomembno sodelovati z Rusijo glede svetovnih izzivov, vključno z razoroževanjem in neširjenjem; poziva EU in ZDA, naj prispevata k procesu ruske modernizacije s posebnim poudarkom na utrditvi demokracije, človekovih pravic in pravne države in spodbujanju raznolike in socialno pravične gospodarske rasti; poudarja pomen spodbujanja neposrednih človeških stikov; v zvezi s tem obžaluje nove omejevalne zakone o nevladnih organizacijah in vse hujši pritisk, ki ga ruske oblasti izvajajo na urade nevladnih organizacij s sedežem v Rusiji; poudarja, da je izvrševanje zavez, ki jih je Rusija sprejela ob pristopu k STO, pomemben del načrta modernizacije države; poziva oba partnerja, naj se udeležita konstruktivnih razprav z Rusijo o zamrznjenih konfliktih; ozdravlja dejstvo, da je kongres ZDA potrdil magnitskijev seznam in opozarja na lastno resolucijo iz oktobra 2012;

| 43. | ugotavlja, da je do premika mednarodne pozornosti proti vzhodni Aziji prišlo zaradi politične in gospodarske rasti v azijsko-pacifiški regiji; pozdravlja, da sta se EU in ZDA začeli v zadnjem času tesneje posvetovati o tej regiji in meni, da bi to lahko vodilo k tesnejšemu sodelovanju med EU in ZDA glede Azije; zlasti ugotavlja, da je potrebno usklajeno odzivanje na vprašanja, ki bi lahko omajale regionalni mir, zlasti v primeru spora v morju jugozahodne Kitajske, ki v nekaterih azijskih državah spodbuja agresiven nacionalizem in ogroža pomorsko varnost; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da je do premika mednarodne pozornosti proti vzhodni Aziji prišlo zaradi politične in gospodarske rasti v azijsko-pacifiški regiji; pozdravlja, da sta se EU in ZDA začeli v zadnjem času tesneje posvetovati o tej regiji in meni, da bi to lahko vodilo k tesnejšemu sodelovanju med EU in ZDA glede Azije; zlasti ugotavlja, da je potrebno usklajeno odzivanje na vprašanja, ki bi lahko omajale regionalni mir, zlasti v primeru spora v morju jugozahodne Kitajske, ki v nekaterih azijskih državah spodbuja agresiven nacionalizem in ogroža pomorsko varnost;

| 44. | strogo obsoja stopnjujočo se vojno retoriko Severne Koreje ter njene neposredne grožnje, usmerjene proti ZDA, kot odgovor na zadnjo resolucijo varnostnega sveta OZN 2087, ki uvaja strožje sankcije; poziva Pjongjang, naj spoštuje ustrezne resolucije Varnostnega sveta OZN, ki pozivajo k opustitvi programov za jedrsko orožje in balističnih raket; poziva obe strani, naj ostaneta mirni in si za mir prizadevata po diplomatskih poteh; poziva EU, ZDA in Južno Korejo, naj ohranjajo tesni dialog s Kitajsko, da bi obrzdali režim v Pjongjangu; |
| --- | --- |

44.

strogo obsoja stopnjujočo se vojno retoriko Severne Koreje ter njene neposredne grožnje, usmerjene proti ZDA, kot odgovor na zadnjo resolucijo varnostnega sveta OZN 2087, ki uvaja strožje sankcije; poziva Pjongjang, naj spoštuje ustrezne resolucije Varnostnega sveta OZN, ki pozivajo k opustitvi programov za jedrsko orožje in balističnih raket; poziva obe strani, naj ostaneta mirni in si za mir prizadevata po diplomatskih poteh; poziva EU, ZDA in Južno Korejo, naj ohranjajo tesni dialog s Kitajsko, da bi obrzdali režim v Pjongjangu;

| 45. | poziva EU in ZDA, naj si skupaj prizadevata, da se bodo nove kitajske oblasti bolj posvečale svetovnim vprašanjem in konfliktom; pozdravlja dejstvo, da sta se EU in Kitajska dogovorili za redni dialog o obrambni in varnostni politiki, pa tudi o tem, da bosta ohranjali stalen stik med posebnimi predstavniki in posebnimi odposlanci; opozarja, da je treba ohraniti odprt dialog s Kitajsko o dobrem upravljanju in spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

45.

poziva EU in ZDA, naj si skupaj prizadevata, da se bodo nove kitajske oblasti bolj posvečale svetovnim vprašanjem in konfliktom; pozdravlja dejstvo, da sta se EU in Kitajska dogovorili za redni dialog o obrambni in varnostni politiki, pa tudi o tem, da bosta ohranjali stalen stik med posebnimi predstavniki in posebnimi odposlanci; opozarja, da je treba ohraniti odprt dialog s Kitajsko o dobrem upravljanju in spoštovanju človekovih pravic;

o

o o

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladi ZDA in kongresu ZDA. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladi ZDA in kongresu ZDA.

---

(1)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 226.

(2)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 198.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0510.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0388.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0227.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0334.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0455.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0457.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0235.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/127 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/127

---

P7_TA(2013)0281

Obnova in demokratizacija Malija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o obnovi in demokratizaciji Malija (2013/2587(RSP))

(2016/C 065/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 20. aprila 2012 o razmerah v Maliju (1) in z dne 14. junija 2012 o človekovih pravicah in varnostnih razmerah na območju Sahela (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 20. aprila 2012 o razmerah v Maliju (1) in z dne 14. junija 2012 o človekovih pravicah in varnostnih razmerah na območju Sahela (2),

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za varnost in razvoj Sahela, sprejete marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za varnost in razvoj Sahela, sprejete marca 2011,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta ZN 2056 (2012) in 2071 (2012) o razmerah v Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta ZN 2056 (2012) in 2071 (2012) o razmerah v Maliju,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN 2085 (2012), s katero je bila odobrena napotitev mednarodne podporne misije pod afriškim vodstvom v Mali (Afisma), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN 2085 (2012), s katero je bila odobrena napotitev mednarodne podporne misije pod afriškim vodstvom v Mali (Afisma),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. marca, 26. marca, 7. aprila, 21. decembra in 23. decembra 2012 ter z dne 11. januarja, 7. marca in 7. junija 2013 o razmerah v Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. marca, 26. marca, 7. aprila, 21. decembra in 23. decembra 2012 ter z dne 11. januarja, 7. marca in 7. junija 2013 o razmerah v Maliju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 23. marca 2012 o Sahelu, s katerimi je bil odobren koncept kriznega upravljanja za civilno misijo skupne varnostne in obrambne politike za svetovanje, pomoč in usposabljanje v Sahelu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 23. marca 2012 o Sahelu, s katerimi je bil odobren koncept kriznega upravljanja za civilno misijo skupne varnostne in obrambne politike za svetovanje, pomoč in usposabljanje v Sahelu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 31. januarja, 18. februarja, 23. aprila in 27. maja 2013 o Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 31. januarja, 18. februarja, 23. aprila in 27. maja 2013 o Maliju,

| — | ob upoštevanju pisma malijskih prehodnih oblasti generalnemu sekretarju ZN z dne 25. marca 2013, v katerem prosijo za začetek operacije ZN za stabilizacijo in ponovno vzpostavitev oblasti in suverenosti malijske države na njenem celotnem ozemlju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma malijskih prehodnih oblasti generalnemu sekretarju ZN z dne 25. marca 2013, v katerem prosijo za začetek operacije ZN za stabilizacijo in ponovno vzpostavitev oblasti in suverenosti malijske države na njenem celotnem ozemlju,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 26. marca 2013, v katerem predsednik komisije Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav generalnega sekretarja ZN naproša, naj se mednarodna podporna misija v Maliju pod afriškim vodstvom preoblikuje v misijo ZN za stabilizacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 26. marca 2013, v katerem predsednik komisije Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav generalnega sekretarja ZN naproša, naj se mednarodna podporna misija v Maliju pod afriškim vodstvom preoblikuje v misijo ZN za stabilizacijo,

| — | ob upoštevanju Resolucije ZN 2100 (2013), ki jo je varnostni svet sprejel na 6952. zasedanju 25. aprila 2013 in s katero so bile ustanovljene mirovne sile, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije ZN 2100 (2013), ki jo je varnostni svet sprejel na 6952. zasedanju 25. aprila 2013 in s katero so bile ustanovljene mirovne sile,

| — | ob upoštevanju malijskega načrta za prehod, ki ga je tamkajšnja nacionalna skupščina 29. januarja 2013 soglasno odobrila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju malijskega načrta za prehod, ki ga je tamkajšnja nacionalna skupščina 29. januarja 2013 soglasno odobrila,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju vseh afriških in mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, ki jih je Mali podpisal, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh afriških in mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, ki jih je Mali podpisal,

| — | ob upoštevanju pisnih vprašanj O-000040 – B7–0205/2013 in O-000041 – B7–0206/2013 Svetu in Komisiji o obnovi in demokratizaciji Malija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisnih vprašanj O-000040 – B7–0205/2013 in O-000041 – B7–0206/2013 Svetu in Komisiji o obnovi in demokratizaciji Malija,

| — | ob upoštevanju donatorske konference za razvoj z naslovom „Skupaj za novi Mali“, ki je potekala 15. maja 2013 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju donatorske konference za razvoj z naslovom „Skupaj za novi Mali“, ki je potekala 15. maja 2013 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker posledice vojaškega udara v Maliju iz Marca 2012, zasedbe severnega dela države s strani oboroženih uporniških džihadističnih skupin in poznejšega oboroženega konflikta v severnem delu čutijo tudi zunaj Malija in na območju Sahela, odmevajo pa tudi drugod po Afriki in v Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker posledice vojaškega udara v Maliju iz Marca 2012, zasedbe severnega dela države s strani oboroženih uporniških džihadističnih skupin in poznejšega oboroženega konflikta v severnem delu čutijo tudi zunaj Malija in na območju Sahela, odmevajo pa tudi drugod po Afriki in v Evropi;

| B. | ker je Mali ena od desetih najrevnejših držav na svetu in je bila leta 2013 na podlagi indeksa človekovega razvoja iz programa ZN za razvoj med 187 državami uvrščena na 182. mesto; ker je bil Mali že pred to krizo v težavah zaradi socialno-gospodarskih razlik med severom in jugom ter šibkih demokratičnih institucij, slabega upravljanja, korupcije in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

B.

ker je Mali ena od desetih najrevnejših držav na svetu in je bila leta 2013 na podlagi indeksa človekovega razvoja iz programa ZN za razvoj med 187 državami uvrščena na 182. mesto; ker je bil Mali že pred to krizo v težavah zaradi socialno-gospodarskih razlik med severom in jugom ter šibkih demokratičnih institucij, slabega upravljanja, korupcije in organiziranega kriminala;

| C. | ker je stotnik Amadou Haya Sanogo, imenovan za vodjo vojaškega odbora za reformo oboroženih sil in varnost, še vedno nevaren, saj je še vedno sposoben škodovati, ne nazadnje v okviru svoje nove funkcije, ki mu omogoča neposreden stik z vojsko; |
| --- | --- |

C.

ker je stotnik Amadou Haya Sanogo, imenovan za vodjo vojaškega odbora za reformo oboroženih sil in varnost, še vedno nevaren, saj je še vedno sposoben škodovati, ne nazadnje v okviru svoje nove funkcije, ki mu omogoča neposreden stik z vojsko;

| D. | ker so malijske oblasti odobrile načrt za prehod in je bila ustanovljena komisija za dialog in spravo; ker je EU skupaj z prehodnimi malijskimi oblastmi ter drugimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami začela priprave na izvajanje tega načrta za vzpostavitev trajnega miru; |
| --- | --- |

D.

ker so malijske oblasti odobrile načrt za prehod in je bila ustanovljena komisija za dialog in spravo; ker je EU skupaj z prehodnimi malijskimi oblastmi ter drugimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami začela priprave na izvajanje tega načrta za vzpostavitev trajnega miru;

| E. | ker sta politični dialog in sprava med etničnimi skupinami izziva za obnovo Malija, da bi ohranili mir in bi bile različne etnične skupine v državi pripravljene sobivati; ker utegnejo razmere v Kidalu, ki je še vedno pod nadzorom Tuaregov iz nacionalnega gibanja za osvoboditev regije Azawad, v veliki meri ogroziti spravni proces; ker bodo lahko v komisiji za dialog in spravo sodelovale le skupine, ki spoštujejo malijsko ustavo in celovitost njegovega ozemlja; |
| --- | --- |

E.

ker sta politični dialog in sprava med etničnimi skupinami izziva za obnovo Malija, da bi ohranili mir in bi bile različne etnične skupine v državi pripravljene sobivati; ker utegnejo razmere v Kidalu, ki je še vedno pod nadzorom Tuaregov iz nacionalnega gibanja za osvoboditev regije Azawad, v veliki meri ogroziti spravni proces; ker bodo lahko v komisiji za dialog in spravo sodelovale le skupine, ki spoštujejo malijsko ustavo in celovitost njegovega ozemlja;

| F. | ker so na donatorski konferenci v Adis Abebi, ki jo je 29. januarja 2013 organizirala Afriška unija, obljubili skupni znesek v višini 337,2 milijonov EUR za reševanje krize v Maliju, pri čemer je EU namenila 50 milijonov EUR za mednarodno podporno misijo pod afriškim nadzorom, 20 milijonov EUR pa je v okviru instrumenta za stabilnost zagotovila v obliki takojšnje podpore za malijske organe kazenskega pregona, sodstvo, lokalne organe, prizadevanja za dialog in spravo ter prvo fazo priprav za naslednje volitve; |
| --- | --- |

F.

ker so na donatorski konferenci v Adis Abebi, ki jo je 29. januarja 2013 organizirala Afriška unija, obljubili skupni znesek v višini 337,2 milijonov EUR za reševanje krize v Maliju, pri čemer je EU namenila 50 milijonov EUR za mednarodno podporno misijo pod afriškim nadzorom, 20 milijonov EUR pa je v okviru instrumenta za stabilnost zagotovila v obliki takojšnje podpore za malijske organe kazenskega pregona, sodstvo, lokalne organe, prizadevanja za dialog in spravo ter prvo fazo priprav za naslednje volitve;

| G. | ker je Komisija napovedala postopno obnovitev razvojne pomoči v višini 250 milijonov EUR za podporo na področjih, kot so sprava in preprečevanje konfliktov, volilni proces, zagotavljanje osnovnih storitev, vključno z zdravstvenimi storitvami, dostopom do vode in sanitarnimi storitvami, krepitev prehranske varnosti in ponovni zagon gospodarstva; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija napovedala postopno obnovitev razvojne pomoči v višini 250 milijonov EUR za podporo na področjih, kot so sprava in preprečevanje konfliktov, volilni proces, zagotavljanje osnovnih storitev, vključno z zdravstvenimi storitvami, dostopom do vode in sanitarnimi storitvami, krepitev prehranske varnosti in ponovni zagon gospodarstva;

| H. | ker številne mednarodne in nevladne organizacije v Maliju poskušajo pomagati pri zagotavljanju osnovnih storitev lokalnim skupnostim, vključno s pomočjo v hrani, dostopom do vode in zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

H.

ker številne mednarodne in nevladne organizacije v Maliju poskušajo pomagati pri zagotavljanju osnovnih storitev lokalnim skupnostim, vključno s pomočjo v hrani, dostopom do vode in zdravstvene oskrbe;

| I. | ker se mednarodna skupnost in Mali strinjata, da je načrt za trajnostno obnovo Malija (PRED) trdna podlaga za vzajemne obveze in da je treba pri izvajanju tega načrta spremljati in ocenjevati predvidene programe in izdatke ter da je podpora donatorjev za ta načrt odvisna od tega, ali bo Mali spoštoval svoje obveze, zlasti glede izvajanja potrebnih reform v zvezi z demokratičnim vladanjem; |
| --- | --- |

I.

ker se mednarodna skupnost in Mali strinjata, da je načrt za trajnostno obnovo Malija (PRED) trdna podlaga za vzajemne obveze in da je treba pri izvajanju tega načrta spremljati in ocenjevati predvidene programe in izdatke ter da je podpora donatorjev za ta načrt odvisna od tega, ali bo Mali spoštoval svoje obveze, zlasti glede izvajanja potrebnih reform v zvezi z demokratičnim vladanjem;

| J. | ker je bila francoska vojaška operacija Serval, ki se je 11. januarja 2013 začela v podporo malijski vojski v odziv na napad skrajnih islamskih skupin, uspešna pri ponovnem prevzemu nadzora nad mesti in območji na severu, ki so jih zavzeli uporniki, in ker naj bi po navedbah francoske vlade francoske enote aprila 2013 začele postopen umik iz Malija; |
| --- | --- |

J.

ker je bila francoska vojaška operacija Serval, ki se je 11. januarja 2013 začela v podporo malijski vojski v odziv na napad skrajnih islamskih skupin, uspešna pri ponovnem prevzemu nadzora nad mesti in območji na severu, ki so jih zavzeli uporniki, in ker naj bi po navedbah francoske vlade francoske enote aprila 2013 začele postopen umik iz Malija;

| K. | ker ima mednarodna podporna misija v Maliju pod afriškim vodstvom, ki so jo odobrili ZN, v državi že 6 500 vojakov; ker je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun obljubil napotitev mirovnih sil ZN v Mali za stabilizacijo države; |
| --- | --- |

K.

ker ima mednarodna podporna misija v Maliju pod afriškim vodstvom, ki so jo odobrili ZN, v državi že 6 500 vojakov; ker je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun obljubil napotitev mirovnih sil ZN v Mali za stabilizacijo države;

| L. | ker je varnostni svet ZN 25. aprila 2013 na podlagi poglavja VII Listine v skladu s priporočili generalnega sekretarja ZN sprejel Resolucijo 2100 (2013) o združeni misiji ZN za stabilizacijo v Maliju; ker bo ta združena misija s 12 600 vojaki 1. julija 2013 zamenjala mednarodno podporno misijo v Maliju pod afriškim vodstvom, pri čemer bodo lahko francoske vojake na prošnjo generalnega sekretarja ZN v primeru neposredne hude grožnje posredovale v podporo elementov združene misije; |
| --- | --- |

L.

ker je varnostni svet ZN 25. aprila 2013 na podlagi poglavja VII Listine v skladu s priporočili generalnega sekretarja ZN sprejel Resolucijo 2100 (2013) o združeni misiji ZN za stabilizacijo v Maliju; ker bo ta združena misija s 12 600 vojaki 1. julija 2013 zamenjala mednarodno podporno misijo v Maliju pod afriškim vodstvom, pri čemer bodo lahko francoske vojake na prošnjo generalnega sekretarja ZN v primeru neposredne hude grožnje posredovale v podporo elementov združene misije;

| M. | ker se boj proti skrajnim islamskim skupina na severu Malija nadaljuje, čeprav so tamkajšnje razmere po francoskem posredovanju boljše; ker je treba ohraniti zagon proti posameznim terorističnim grožnjam na nekaterih severnih območjih, kot so nedavne grožnje v Timbuktuju in Gau, za kar so potrebne stabilizacijske sile in zmogljivosti za hitro protiukrepanje; ker oboroženi skrajneži vse bolj uporabljajo nesimetrične taktike, kot so gverilske zasede, samomorilski napadi, napadi z avtomobilom bombo in uporaba protipehotnih min; ker je zato srednje- in dolgoročna ohranitev miru in varnosti zelo velik izziv; |
| --- | --- |

M.

ker se boj proti skrajnim islamskim skupina na severu Malija nadaljuje, čeprav so tamkajšnje razmere po francoskem posredovanju boljše; ker je treba ohraniti zagon proti posameznim terorističnim grožnjam na nekaterih severnih območjih, kot so nedavne grožnje v Timbuktuju in Gau, za kar so potrebne stabilizacijske sile in zmogljivosti za hitro protiukrepanje; ker oboroženi skrajneži vse bolj uporabljajo nesimetrične taktike, kot so gverilske zasede, samomorilski napadi, napadi z avtomobilom bombo in uporaba protipehotnih min; ker je zato srednje- in dolgoročna ohranitev miru in varnosti zelo velik izziv;

| N. | ker je treba zaradi razmer v Maliju, ki utegnejo ogroziti mednarodni mir in varnost, ukrepati širše, ne pa zgolj reševati vprašanj ogrožanja varnosti, kar vključuje dolgoročno zavezanost mednarodne skupnosti in odločne ukrepe za reševanje globoko zakoreninjenih političnih, vladnih, razvojnih in humanitarnih problemov; |
| --- | --- |

N.

ker je treba zaradi razmer v Maliju, ki utegnejo ogroziti mednarodni mir in varnost, ukrepati širše, ne pa zgolj reševati vprašanj ogrožanja varnosti, kar vključuje dolgoročno zavezanost mednarodne skupnosti in odločne ukrepe za reševanje globoko zakoreninjenih političnih, vladnih, razvojnih in humanitarnih problemov;

| O. | ker so bile v zadnjih dveh desetletjih v Maliju redne volitve in ker je pred državnim udarom država veljala za uspešno, kar zadeva razvoj demokracije v Afriki, čeprav gospodarstvo te države ni nikoli doseglo zadostnega napredka, ki bi mladim ljudem zagotovil boljšo prihodnost (veliko med njimi se jih je moralo izseliti) ali izboljšal možnosti preživljanja širšega prebivalstva; |
| --- | --- |

O.

ker so bile v zadnjih dveh desetletjih v Maliju redne volitve in ker je pred državnim udarom država veljala za uspešno, kar zadeva razvoj demokracije v Afriki, čeprav gospodarstvo te države ni nikoli doseglo zadostnega napredka, ki bi mladim ljudem zagotovil boljšo prihodnost (veliko med njimi se jih je moralo izseliti) ali izboljšal možnosti preživljanja širšega prebivalstva;

| P. | ker je za ponovni zagon gospodarskega razvoja v Maliju potrebna namenska pomoč s poudarkom na dejanskih potrebah v državi; |
| --- | --- |

P.

ker je za ponovni zagon gospodarskega razvoja v Maliju potrebna namenska pomoč s poudarkom na dejanskih potrebah v državi;

| Q. | ker je malijska kriza večplastna in kompleksna in je ni mogoče razložiti zgolj kot etnični konflikt; ker morajo zato biti rešitve celostne in skladne ter morajo združevati gospodarske, socialne in okoljske politike, katerih cilj je izboljšati življenjski standard prebivalstva, da bi to dosegli pa je treba razumeti pretekle napake, in sicer z analizo notranjih in zunanjih dejavnikov neuspešnega gospodarskega razvoja Malija; |
| --- | --- |

Q.

ker je malijska kriza večplastna in kompleksna in je ni mogoče razložiti zgolj kot etnični konflikt; ker morajo zato biti rešitve celostne in skladne ter morajo združevati gospodarske, socialne in okoljske politike, katerih cilj je izboljšati življenjski standard prebivalstva, da bi to dosegli pa je treba razumeti pretekle napake, in sicer z analizo notranjih in zunanjih dejavnikov neuspešnega gospodarskega razvoja Malija;

| R. | ker so neustavne spremembe vlade glavna ovira za mir, varnost in razvoj; ker člen 25 Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju določa, da posameznim kršiteljem ni dovoljeno sodelovati na volitvah za ponovno vzpostavitev demokratičnega reda ali zasedati odgovornih položajev v političnih institucijah v državi; |
| --- | --- |

R.

ker so neustavne spremembe vlade glavna ovira za mir, varnost in razvoj; ker člen 25 Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju določa, da posameznim kršiteljem ni dovoljeno sodelovati na volitvah za ponovno vzpostavitev demokratičnega reda ali zasedati odgovornih položajev v političnih institucijah v državi;

| S. | ker se je po začetku uporov na severu države in vojaškim udarom 22. marca 2012 položaj človekovih pravic v Maliju zelo poslabšal; |
| --- | --- |

S.

ker se je po začetku uporov na severu države in vojaškim udarom 22. marca 2012 položaj človekovih pravic v Maliju zelo poslabšal;

| T. | ker so v Maliju zelo velike humanitarne potrebe, milijon ljudi je namreč odvisnih od pomoči v hrani, vključno s 174 129 begunci v sosednjih državah in 300 783 razseljenimi ljudmi znotraj države; ker je treba oblikovati celostno strategijo vračanja, ko bodo razmere na severu omogočale varno, prostovoljno in dostojno vrnitev teh ljudi; |
| --- | --- |

T.

ker so v Maliju zelo velike humanitarne potrebe, milijon ljudi je namreč odvisnih od pomoči v hrani, vključno s 174 129 begunci v sosednjih državah in 300 783 razseljenimi ljudmi znotraj države; ker je treba oblikovati celostno strategijo vračanja, ko bodo razmere na severu omogočale varno, prostovoljno in dostojno vrnitev teh ljudi;

| U. | ker 750 000 ljudi potrebuje takojšnjo pomoč v hrani, 660 000 otrokom pa grozi podhranjenost, vključno z 210 000 otroki, ki jim grozi huda podhranjenost; ker je dostop do osnovnih socialnih storitev še vedno omejen, zlati na severu; |
| --- | --- |

U.

ker 750 000 ljudi potrebuje takojšnjo pomoč v hrani, 660 000 otrokom pa grozi podhranjenost, vključno z 210 000 otroki, ki jim grozi huda podhranjenost; ker je dostop do osnovnih socialnih storitev še vedno omejen, zlati na severu;

| V. | ker je bil na mednarodnem srečanju strokovnjakov, ki ga je februarja 2013 organiziral Unesco, sprejet akcijski načrt za obnovo kulturne dediščine in zaščito starih rokopisov v Maliju; |
| --- | --- |

V.

ker je bil na mednarodnem srečanju strokovnjakov, ki ga je februarja 2013 organiziral Unesco, sprejet akcijski načrt za obnovo kulturne dediščine in zaščito starih rokopisov v Maliju;

| W. | ker je spoštovanje človekovih pravic za EU nadvse pomembno; ker prebivalci na severu Malija živijo v strahu, skrajne islamske skupine pa tam sistematično kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

W.

ker je spoštovanje človekovih pravic za EU nadvse pomembno; ker prebivalci na severu Malija živijo v strahu, skrajne islamske skupine pa tam sistematično kršijo človekove pravice;

| X. | ker je bila 15. maja 2013 v Bruslju donatorska konferenca na visoki ravni z naslovom „Skupaj za nov Mali“, katere so se udeležile delegacije iz 108 držav, vključno s 13 voditelji držav in vlad, velikim številom ministrov za zunanje zadeva in visokih predstavnikov regionalnih in mednarodnih institucij skupaj s predstavniki lokalnih organov in civilne družbe; ker so se donatorji obvezali, da bodo v naslednjih dveh letih za Mali namenili 3,25 milijard EUR, pri čemer je največ obljubila EU, in sicer 520 milijonov EUR; |
| --- | --- |

X.

ker je bila 15. maja 2013 v Bruslju donatorska konferenca na visoki ravni z naslovom „Skupaj za nov Mali“, katere so se udeležile delegacije iz 108 držav, vključno s 13 voditelji držav in vlad, velikim številom ministrov za zunanje zadeva in visokih predstavnikov regionalnih in mednarodnih institucij skupaj s predstavniki lokalnih organov in civilne družbe; ker so se donatorji obvezali, da bodo v naslednjih dveh letih za Mali namenili 3,25 milijard EUR, pri čemer je največ obljubila EU, in sicer 520 milijonov EUR;

| Y. | ker bo EU načrtu za trajnostno obnovo Malija skupno namenila 1,35 milijard EUR, od katerih bo Komisija prispevala 523,9 milijonov, vključno z 12 milijoni človekoljubne pomoči, da bi se potešile vsaj najnujnejše potrebe; |
| --- | --- |

Y.

ker bo EU načrtu za trajnostno obnovo Malija skupno namenila 1,35 milijard EUR, od katerih bo Komisija prispevala 523,9 milijonov, vključno z 12 milijoni človekoljubne pomoči, da bi se potešile vsaj najnujnejše potrebe;

| Z. | ker so razmere v Kidalu še vedno negotove in utegnejo ovirati prihajajoče predsedniške volitve kljub temu, da poskuša Burkina Faso pomagati pri reševanju težav; |
| --- | --- |

Z.

ker so razmere v Kidalu še vedno negotove in utegnejo ovirati prihajajoče predsedniške volitve kljub temu, da poskuša Burkina Faso pomagati pri reševanju težav;

| 1. | poudarja svojo zavezanost suverenosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Malija; pozdravlja francosko posredovanje v podporo tem načelom kot prvi korak k obnovi in demokratizaciji Malija; poziva EU, naj v veliki meri sodeluje v tem procesu; |
| --- | --- |

1.

poudarja svojo zavezanost suverenosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Malija; pozdravlja francosko posredovanje v podporo tem načelom kot prvi korak k obnovi in demokratizaciji Malija; poziva EU, naj v veliki meri sodeluje v tem procesu;

| 2. | podpira politični proces pod malijskim vodstvom, da bo lahko ta država dosegla dolgoročno politično stabilnost in gospodarsko blaginjo; poudarja pomen vključujočega nacionalnega dialoga in spravnega procesa v prizadevanju, da se poišče prava demokratična rešitev za ponavljajočo se krizo v državi; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je bila 6. marca 2013 ustanovljena nacionalna komisija za dialog in spravo ter upa, da bo hitro začela delovati; pozdravlja, da je bila na mesto podpredsednice te komisije imenovana Tuareginja, kar kaže na zavezanost k vključenosti in pluralnosti v političnem procesu; |
| --- | --- |

2.

podpira politični proces pod malijskim vodstvom, da bo lahko ta država dosegla dolgoročno politično stabilnost in gospodarsko blaginjo; poudarja pomen vključujočega nacionalnega dialoga in spravnega procesa v prizadevanju, da se poišče prava demokratična rešitev za ponavljajočo se krizo v državi; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je bila 6. marca 2013 ustanovljena nacionalna komisija za dialog in spravo ter upa, da bo hitro začela delovati; pozdravlja, da je bila na mesto podpredsednice te komisije imenovana Tuareginja, kar kaže na zavezanost k vključenosti in pluralnosti v političnem procesu;

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi razmer v Kidalu, kjer Tuaregi iz nacionalnega gibanja za osvoboditev regije Azawad še vedno niso pripravljeni predati nadzora malijski vojski in s tem močno ovirajo proces obnove; poziva vlado in nacionalno gibanje za osvoboditev regije Azawad, naj organizirata predhodno razpravo o sodelovanju tega gibanja v komisiji za nacionalni dialog in spravo; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen zaradi razmer v Kidalu, kjer Tuaregi iz nacionalnega gibanja za osvoboditev regije Azawad še vedno niso pripravljeni predati nadzora malijski vojski in s tem močno ovirajo proces obnove; poziva vlado in nacionalno gibanje za osvoboditev regije Azawad, naj organizirata predhodno razpravo o sodelovanju tega gibanja v komisiji za nacionalni dialog in spravo;

| 4. | poziva k hitremu izvajanju načrta za tranzicijo, dokler se v celotni državi ponovno ne vzpostavita ustavni red in pravna država z organiziranjem demokratičnih, svobodnih, poštenih in preglednih volitev leta 2013; pozdravlja zavezo malijskih oblasti k organiziranju volitev 28. julija in 11. avgusta 2013 ter izjave voditeljev prehodne vlade, da ne bodo kandidirali na volitvah; je seznanjen z izzivi pri organizaciji volitev, vključno z nalogami, kot so zagotavljanje varnosti na severnih območjih, izdaja biometričnih glasovnic in vpis beguncev v volilni imenik, ter poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj povečajo podporo za prihajajoče volitve; v zvezi s tem pozdravlja namero o napotitvi misije EU za opazovanje volitev, kakor je zaprosila malijska vlada; |
| --- | --- |

4.

poziva k hitremu izvajanju načrta za tranzicijo, dokler se v celotni državi ponovno ne vzpostavita ustavni red in pravna država z organiziranjem demokratičnih, svobodnih, poštenih in preglednih volitev leta 2013; pozdravlja zavezo malijskih oblasti k organiziranju volitev 28. julija in 11. avgusta 2013 ter izjave voditeljev prehodne vlade, da ne bodo kandidirali na volitvah; je seznanjen z izzivi pri organizaciji volitev, vključno z nalogami, kot so zagotavljanje varnosti na severnih območjih, izdaja biometričnih glasovnic in vpis beguncev v volilni imenik, ter poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj povečajo podporo za prihajajoče volitve; v zvezi s tem pozdravlja namero o napotitvi misije EU za opazovanje volitev, kakor je zaprosila malijska vlada;

| 5. | ponovno potrjuje, da so predsedniške in parlamentarne volitve prvi korak vrnitve k demokraciji in da je organiziranje volitev bistveno, da se zagotovi verodostojnost in legitimnost prihodnje vlade; |
| --- | --- |

5.

ponovno potrjuje, da so predsedniške in parlamentarne volitve prvi korak vrnitve k demokraciji in da je organiziranje volitev bistveno, da se zagotovi verodostojnost in legitimnost prihodnje vlade;

| 6. | pozdravlja prizadevanja za mediacijo predsednika Burkine Faso pri pogajanjih, ki potekajo v Ouagadougou ju med malijsko vlado in tuareškimi uporniki; poziva k hitremu koncu pogajanj in ponavlja svojo odločenost, da bo podprl ponovno vzpostavitev državne uprave po vsem malijskem ozemlju in prihodnje volitve, vključno v regiji Kidal in v begunskih taboriščih; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prizadevanja za mediacijo predsednika Burkine Faso pri pogajanjih, ki potekajo v Ouagadougou ju med malijsko vlado in tuareškimi uporniki; poziva k hitremu koncu pogajanj in ponavlja svojo odločenost, da bo podprl ponovno vzpostavitev državne uprave po vsem malijskem ozemlju in prihodnje volitve, vključno v regiji Kidal in v begunskih taboriščih;

| 7. | vztraja, da mora vsako politično rešitev za obnovo Malija spremljati jasna in trajnostna strategija o gospodarskem razvoju, ki bo obravnavala problem brezposelnosti, tako da se izboljšajo možnosti prebivalcev za preživljanje, in poudarja, da je treba ponovno začeti zagotavljati osnovne storitve, kot so zdravstvo, izobraževanje, oskrba z vodo in sanitarne storitve, saj je to bistveno za stabilnost države; meni, da je treba izvesti institucionalne reforme, da se zagotovi politična stabilnost in se celotni malijski družbi omogoči sodelovanje pri gradnji prihodnosti države; poudarja tudi, da je treba okrepiti demokratične procese in odgovornost v celotni državi za doseganje boljših rezultatov na področju razvoja; |
| --- | --- |

7.

vztraja, da mora vsako politično rešitev za obnovo Malija spremljati jasna in trajnostna strategija o gospodarskem razvoju, ki bo obravnavala problem brezposelnosti, tako da se izboljšajo možnosti prebivalcev za preživljanje, in poudarja, da je treba ponovno začeti zagotavljati osnovne storitve, kot so zdravstvo, izobraževanje, oskrba z vodo in sanitarne storitve, saj je to bistveno za stabilnost države; meni, da je treba izvesti institucionalne reforme, da se zagotovi politična stabilnost in se celotni malijski družbi omogoči sodelovanje pri gradnji prihodnosti države; poudarja tudi, da je treba okrepiti demokratične procese in odgovornost v celotni državi za doseganje boljših rezultatov na področju razvoja;

| 8. | pozdravlja načrt za trajnostno obnovo za obdobje 2013–2014, ki je del načrta za prehod z dne 29. januarja 2013 in strateškega okvira za rast in zmanjšanje revščine za obdobje 2012–2017 iz decembra 2011 (CSCRP 2012–2017); |
| --- | --- |

8.

pozdravlja načrt za trajnostno obnovo za obdobje 2013–2014, ki je del načrta za prehod z dne 29. januarja 2013 in strateškega okvira za rast in zmanjšanje revščine za obdobje 2012–2017 iz decembra 2011 (CSCRP 2012–2017);

| 9. | je prepričan, da je treba upoštevati regionalno in podregionalno razsežnost, če naj bo načrt za trajnostno obnovo Malija uspešen, zlasti z utrditvijo dobrega upravljanja in okrepljenim gospodarskim povezovanjem, razvojem gospodarske infrastrukture, razvojem človeških virov v zdravstvu in izobraževanju ter vzpostavitvijo partnerstva za aktiviranje virov in spremljanje vrednotenja; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da je treba upoštevati regionalno in podregionalno razsežnost, če naj bo načrt za trajnostno obnovo Malija uspešen, zlasti z utrditvijo dobrega upravljanja in okrepljenim gospodarskim povezovanjem, razvojem gospodarske infrastrukture, razvojem človeških virov v zdravstvu in izobraževanju ter vzpostavitvijo partnerstva za aktiviranje virov in spremljanje vrednotenja;

| 10. | poziva malijsko vlado, naj sodeluje z ustreznimi mednarodnimi in nevladnimi organizacijami, da bi prebivalcem Malija zagotovili ustrezno in usklajeno podporo; |
| --- | --- |

10.

poziva malijsko vlado, naj sodeluje z ustreznimi mednarodnimi in nevladnimi organizacijami, da bi prebivalcem Malija zagotovili ustrezno in usklajeno podporo;

| 11. | meni, da so za reševanje razvojnih izzivov v Maliju nujna ustrezna finančna sredstva in boljše sodelovanje na ravni EU in z drugimi mednarodnimi donatorji; odločno podpira prilagojeni pristop, katerega poudarek je na potrebah države in ki odraža napredek pri izvajanju načrta in ponovni vzpostavitvi pravne države; |
| --- | --- |

11.

meni, da so za reševanje razvojnih izzivov v Maliju nujna ustrezna finančna sredstva in boljše sodelovanje na ravni EU in z drugimi mednarodnimi donatorji; odločno podpira prilagojeni pristop, katerega poudarek je na potrebah države in ki odraža napredek pri izvajanju načrta in ponovni vzpostavitvi pravne države;

| 12. | poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj zahodnoafriškim vladam pomagajo pri boju proti trgovini z mamili in širjenju orožja; poziva države v regiji, naj v središče svoje razvojne politike postavijo uravnoteženo in trajnostno razvojno strategijo, zagotovijo osnovne javne storitve za prebivalstvo na splošno in ustvarijo možnosti za zaposlitev, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

12.

poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj zahodnoafriškim vladam pomagajo pri boju proti trgovini z mamili in širjenju orožja; poziva države v regiji, naj v središče svoje razvojne politike postavijo uravnoteženo in trajnostno razvojno strategijo, zagotovijo osnovne javne storitve za prebivalstvo na splošno in ustvarijo možnosti za zaposlitev, zlasti za mlade;

| 13. | poziva EU, ZN in posamezne države, naj zagotovijo logistično in tehnično podporo, da bodo Malijcem pomagali v boju proti trgovini z mamili in širjenju orožja; poziva vse države na območju Sahela, naj uskladijo svoje posamezne varnostne politike, tako da bodo odločno ukrepale proti tej trgovini; |
| --- | --- |

13.

poziva EU, ZN in posamezne države, naj zagotovijo logistično in tehnično podporo, da bodo Malijcem pomagali v boju proti trgovini z mamili in širjenju orožja; poziva vse države na območju Sahela, naj uskladijo svoje posamezne varnostne politike, tako da bodo odločno ukrepale proti tej trgovini;

| 14. | poudarja, da se varnost in razvoj v Sahelu vzajemno krepita; pozdravlja začetno posredovanje Francije, okrepljeno z mednarodno podporno misijo v Maliju pod afriškim vodstvom (od 1. julija 2013 pa z združeno misijo ZN za stabilizacijo v Maliju), za preprečevanje nadaljnje destabilizacije in nasprotovanje skrajnim silam; poudarja, da ima misija EU za usposabljanje v Maliju pomembno dopolnilno vlogo za zagotavljanje odločilne pomoči pri krepitvi dolgoročnih zmogljivosti malijske vojske; opozarja, da za dolgoročno stabilnost, varnost in ozemeljsko celovitost države ni treba premagati le nasilnih in radikalnih skrajnežev in tistih, ki se ukvarjajo s trgovino z orožjem, mamili in ljudmi, temveč tudi spodbujati druge možnosti, ki bi nadomestile nezakonite dejavnosti obubožanih ljudi in brezposelne mladine; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da se varnost in razvoj v Sahelu vzajemno krepita; pozdravlja začetno posredovanje Francije, okrepljeno z mednarodno podporno misijo v Maliju pod afriškim vodstvom (od 1. julija 2013 pa z združeno misijo ZN za stabilizacijo v Maliju), za preprečevanje nadaljnje destabilizacije in nasprotovanje skrajnim silam; poudarja, da ima misija EU za usposabljanje v Maliju pomembno dopolnilno vlogo za zagotavljanje odločilne pomoči pri krepitvi dolgoročnih zmogljivosti malijske vojske; opozarja, da za dolgoročno stabilnost, varnost in ozemeljsko celovitost države ni treba premagati le nasilnih in radikalnih skrajnežev in tistih, ki se ukvarjajo s trgovino z orožjem, mamili in ljudmi, temveč tudi spodbujati druge možnosti, ki bi nadomestile nezakonite dejavnosti obubožanih ljudi in brezposelne mladine;

| 15. | poudarja, da je treba poiskati regionalno rešitev in jo vključiti v regionalni sporazum, ki ga bo podpirala konferenca držav podregije, zlasti Alžirija in Mavretanija; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba poiskati regionalno rešitev in jo vključiti v regionalni sporazum, ki ga bo podpirala konferenca držav podregije, zlasti Alžirija in Mavretanija;

| 16. | poziva k reformi malijskih oboroženih sil in pospešeni razširitvi varnostnih služb, ki naj poteka pod demokratičnim in civilnim nadzorom, da se zagotovi stabilnost in se pridobi zaupanje v vlogo varnostnega sektorja pri omogočanju trajnega miru in demokracije v državi; |
| --- | --- |

16.

poziva k reformi malijskih oboroženih sil in pospešeni razširitvi varnostnih služb, ki naj poteka pod demokratičnim in civilnim nadzorom, da se zagotovi stabilnost in se pridobi zaupanje v vlogo varnostnega sektorja pri omogočanju trajnega miru in demokracije v državi;

| 17. | poziva malijsko vlado, naj posebno pozornost nameni spodbujanju človekovih pravic na vsem ozemlju Malija in naj preganja vse, ki so resno kršili človekove pravice, ne glede na to, ali so pripadniki radikalnih islamističnih skupin ali malijske vojske; |
| --- | --- |

17.

poziva malijsko vlado, naj posebno pozornost nameni spodbujanju človekovih pravic na vsem ozemlju Malija in naj preganja vse, ki so resno kršili človekove pravice, ne glede na to, ali so pripadniki radikalnih islamističnih skupin ali malijske vojske;

| 18. | pozdravlja prizadevanja afriških držav, ki so prispevale k mednarodni podporni misiji in pozdravlja njeno napotitev v Mali; prav tako pozdravlja sprejetje Resolucije varnostnega sveta ZN 2100 (2013) o ustanovitvi misije ZN za stabilizacijo Malija (MINUSMA), operacije s stalnim mandatom za stabilizacijo države, v podporo uresničitvi časovnega načrta za prehod, za zaščito civilnega prebivalstva, spodbujanje in varstvo človekovih pravic kot tudi v podporo humanitarni pomoči, ohranjanju kulture ter nacionalnemu in mednarodnemu pravosodju; upa, da bo misija ZN za stabilizacijo Malija (MINUSMA) kmalu v celoti delovala in da bodo varnostne razmere omogočale njeno napotitev 1. julija 2013; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja prizadevanja afriških držav, ki so prispevale k mednarodni podporni misiji in pozdravlja njeno napotitev v Mali; prav tako pozdravlja sprejetje Resolucije varnostnega sveta ZN 2100 (2013) o ustanovitvi misije ZN za stabilizacijo Malija (MINUSMA), operacije s stalnim mandatom za stabilizacijo države, v podporo uresničitvi časovnega načrta za prehod, za zaščito civilnega prebivalstva, spodbujanje in varstvo človekovih pravic kot tudi v podporo humanitarni pomoči, ohranjanju kulture ter nacionalnemu in mednarodnemu pravosodju; upa, da bo misija ZN za stabilizacijo Malija (MINUSMA) kmalu v celoti delovala in da bodo varnostne razmere omogočale njeno napotitev 1. julija 2013;

| 19. | pozdravlja začetek misije EU za usposabljanje v Maliju 18. februarja 2013 in njen mandat za podpiranje reforme malijskih oboroženih sil pod demokratičnim civilnim nadzorom; opozarja, da je nujno treba podpreti malijsko vlado in ji zagotoviti, da lahko dolgoročno ohrani ozemeljsko celovitost, kar pomeni, da mora imeti na voljo orodja za obravnavanje nesimetričnih groženj, ki jih povzročajo skrajne islamske skupine in tisti, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, blagom in orožjem; meni, da bi morala EU razmisliti o možnosti, da bi v programe usposabljanja malijskih oboroženih sil vključili merila o dobri praksi, človekovih pravicah in preprečevanju korupcije; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja začetek misije EU za usposabljanje v Maliju 18. februarja 2013 in njen mandat za podpiranje reforme malijskih oboroženih sil pod demokratičnim civilnim nadzorom; opozarja, da je nujno treba podpreti malijsko vlado in ji zagotoviti, da lahko dolgoročno ohrani ozemeljsko celovitost, kar pomeni, da mora imeti na voljo orodja za obravnavanje nesimetričnih groženj, ki jih povzročajo skrajne islamske skupine in tisti, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, blagom in orožjem; meni, da bi morala EU razmisliti o možnosti, da bi v programe usposabljanja malijskih oboroženih sil vključili merila o dobri praksi, človekovih pravicah in preprečevanju korupcije;

| 20. | je seznanjen z dopolnilnim delom misije EUCAP Sahel Niger pri zagotavljanju usposabljanja za krepitev varnostnega sektorja v sosednjih državah in pri usklajevanju z misijo za usposabljanje v Maliju prek uradnika za zvezo v Bamaku; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj določi možnosti za zagotavljanje podobne podpore za reformo širšega varnostnega sektorja v Maliju (vključno s policijo, narodno gardo, žandarskimi silami in sodstvom), med drugim z oceno, ali bi lahko to izvedli tako, da bi razširili mandat misije EU za usposabljanje v Maliju ali misije EUCAP Sahel Niger oziroma ustanovili novo misijo skupne varnostne in obrambne politike za širšo reformo civilnega varnostnega sektorja; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z dopolnilnim delom misije EUCAP Sahel Niger pri zagotavljanju usposabljanja za krepitev varnostnega sektorja v sosednjih državah in pri usklajevanju z misijo za usposabljanje v Maliju prek uradnika za zvezo v Bamaku; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj določi možnosti za zagotavljanje podobne podpore za reformo širšega varnostnega sektorja v Maliju (vključno s policijo, narodno gardo, žandarskimi silami in sodstvom), med drugim z oceno, ali bi lahko to izvedli tako, da bi razširili mandat misije EU za usposabljanje v Maliju ali misije EUCAP Sahel Niger oziroma ustanovili novo misijo skupne varnostne in obrambne politike za širšo reformo civilnega varnostnega sektorja;

| 21. | obsoja kršitve človekovih pravic in poziva, da morajo kršitelji za svoja dejanja odgovarjati; pozdravlja odločitev Mednarodnega kazenskega sodišča za začetek preiskave in poziva malijske oblasti, naj sodelujejo z njim; pozdravlja napotitev prvih opazovalcev stanja človekovih pravic v Mali na podlagi odločitve mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav; poudarja, da sta politična obnova in njena verodostojnost odvisni tudi od uvedbe prehodnih sodnih mehanizmov; |
| --- | --- |

21.

obsoja kršitve človekovih pravic in poziva, da morajo kršitelji za svoja dejanja odgovarjati; pozdravlja odločitev Mednarodnega kazenskega sodišča za začetek preiskave in poziva malijske oblasti, naj sodelujejo z njim; pozdravlja napotitev prvih opazovalcev stanja človekovih pravic v Mali na podlagi odločitve mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav; poudarja, da sta politična obnova in njena verodostojnost odvisni tudi od uvedbe prehodnih sodnih mehanizmov;

| 22. | poziva, naj se prebivalcem v sili še naprej zagotavlja humanitarna pomoč in naj se sprejmejo ukrepi, s katerimi bi zagotovili svobodno in prostovoljno vrnitev beguncev; poudarja, da je treba še naprej jasno razlikovati med humanitarno in politično/varnostno agendo, da bi zagotovili nepristranskost humanitarne dejavnosti, varnost humanitarnih delavcev in dostop do humanitarne pomoči za tiste, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

22.

poziva, naj se prebivalcem v sili še naprej zagotavlja humanitarna pomoč in naj se sprejmejo ukrepi, s katerimi bi zagotovili svobodno in prostovoljno vrnitev beguncev; poudarja, da je treba še naprej jasno razlikovati med humanitarno in politično/varnostno agendo, da bi zagotovili nepristranskost humanitarne dejavnosti, varnost humanitarnih delavcev in dostop do humanitarne pomoči za tiste, ki jo potrebujejo;

| 23. | poziva vse varnostne sile v Maliju, naj varujejo državo, da bo lahko humanitarna pomoč prispela do celotnega prebivalstva; |
| --- | --- |

23.

poziva vse varnostne sile v Maliju, naj varujejo državo, da bo lahko humanitarna pomoč prispela do celotnega prebivalstva;

| 24. | ponovno obsoja ropanje in uničevanje kulturne dediščine; pozdravlja nedavne ukrepe, ki jih je sprejel Unesco za obnovo kulturne dediščine v Maliju; |
| --- | --- |

24.

ponovno obsoja ropanje in uničevanje kulturne dediščine; pozdravlja nedavne ukrepe, ki jih je sprejel Unesco za obnovo kulturne dediščine v Maliju;

| 25. | meni, da bi morala EU zaradi malijske krize ustrezno prilagoditi evropsko strategijo za varnost in razvoj v Sahelu; poudarja, da je treba razvojni in varnostni steber te strategije bolj združiti in bolje uskladiti njene instrumente politike; poudarja, da je treba izboljšati sisteme EU za zgodnje opozarjanje, da bi lahko uresničili preventivno razsežnost strategije; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morala EU zaradi malijske krize ustrezno prilagoditi evropsko strategijo za varnost in razvoj v Sahelu; poudarja, da je treba razvojni in varnostni steber te strategije bolj združiti in bolje uskladiti njene instrumente politike; poudarja, da je treba izboljšati sisteme EU za zgodnje opozarjanje, da bi lahko uresničili preventivno razsežnost strategije;

| 26. | pozdravlja pozitivni izid in sklepe donatorske konference na visoki ravni „Skupaj za nov Mali“, ki sta jo v sodelovanju z Malijem organizirali EU in Francija in je potekala 15. maja 2013 v Bruslju v podporo načrtu za trajnostno obnovo Malija; poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj v okviru nadaljnjih učinkovitih in usklajenih ukrepov po konferenci uresničijo medsebojne zaveze; v zvezi s tem poudarja, da je treba upravljanje v Maliju v celoti reformirati, oblikovati novo politiko decentralizacije in vzpostaviti razmere za trajnostni gospodarski in socialni razvoj v Maliju; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja pozitivni izid in sklepe donatorske konference na visoki ravni „Skupaj za nov Mali“, ki sta jo v sodelovanju z Malijem organizirali EU in Francija in je potekala 15. maja 2013 v Bruslju v podporo načrtu za trajnostno obnovo Malija; poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj v okviru nadaljnjih učinkovitih in usklajenih ukrepov po konferenci uresničijo medsebojne zaveze; v zvezi s tem poudarja, da je treba upravljanje v Maliju v celoti reformirati, oblikovati novo politiko decentralizacije in vzpostaviti razmere za trajnostni gospodarski in socialni razvoj v Maliju;

| 27. | poudarja, da je treba tesneje sodelovati, in meni, da bi morala EU s svojim političnim vplivom in finančnimi vzvodi spodbujati svoje partnerje v regiji, da uskladijo pogosto razdrobljene politične, diplomatske in vojaške pobude in se tako učinkoviteje spopadejo z večplastnimi izzivi, s katerimi se sooča Sahel; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba tesneje sodelovati, in meni, da bi morala EU s svojim političnim vplivom in finančnimi vzvodi spodbujati svoje partnerje v regiji, da uskladijo pogosto razdrobljene politične, diplomatske in vojaške pobude in se tako učinkoviteje spopadejo z večplastnimi izzivi, s katerimi se sooča Sahel;

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, vladi in nacionalni skupščini Malija, Afriški uniji, Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav, generalnemu sekretarju ZN, Svetu ZN za človekove pravice, Organizaciji ZN za izobraževanje, znanost in kulturo. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, vladi in nacionalni skupščini Malija, Afriški uniji, Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav, generalnemu sekretarju ZN, Svetu ZN za človekove pravice, Organizaciji ZN za izobraževanje, znanost in kulturo.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0141.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0263.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/133

---

P7_TA(2013)0282

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju z Afganistanom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o pogajanjih o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in Afganistanom (2013/2665(RSP))

(2016/C 065/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Afganistanu, zlasti resolucije z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (1), resolucije z dne 15. decembra 2011 o proračunskem nadzoru finančne pomoči EU v Afganistanu (2) in resolucije z dne 15. decembra 2011 o položaju žensk v Afganistanu in Pakistanu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Afganistanu, zlasti resolucije z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (1), resolucije z dne 15. decembra 2011 o proračunskem nadzoru finančne pomoči EU v Afganistanu (2) in resolucije z dne 15. decembra 2011 o položaju žensk v Afganistanu in Pakistanu (3),

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o Afganistanu, vključno z resolucijo št. 2096 iz marca 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o Afganistanu, vključno z resolucijo št. 2096 iz marca 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov mednarodnih konferenc o Afganistanu iz let 2011 in 2012, med drugim konference v Bonnu decembra 2011, Chicagu maja 2012, Kabulu junija 2012 in Tokiu julija 2012; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov mednarodnih konferenc o Afganistanu iz let 2011 in 2012, med drugim konference v Bonnu decembra 2011, Chicagu maja 2012, Kabulu junija 2012 in Tokiu julija 2012;

| — | ob upoštevanju izjave delegacije EU za Afganistan v dogovoru z vodji misij EU v Afganistanu z dne 19. novembra 2012 o usmrtitvi oseb, obsojenih na smrtno kazen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave delegacije EU za Afganistan v dogovoru z vodji misij EU v Afganistanu z dne 19. novembra 2012 o usmrtitvi oseb, obsojenih na smrtno kazen,

| — | ob upoštevanju sklepa ministrov za zunanje zadeve EU z dne 27. maja 2013 o podaljšanju policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL) do 31. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa ministrov za zunanje zadeve EU z dne 27. maja 2013 o podaljšanju policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL) do 31. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker EU podpira obnovo in razvoj Afganistana vse od leta 2002 in si še naprej prizadeva za njegovo mirno tranzicijo, vključujoč in trajnosten razvoj ter stabilnost in varnost vse regije; |
| --- | --- |

A.

ker EU podpira obnovo in razvoj Afganistana vse od leta 2002 in si še naprej prizadeva za njegovo mirno tranzicijo, vključujoč in trajnosten razvoj ter stabilnost in varnost vse regije;

| B. | ker se je zagotavljanje pomoči EU med letoma 2011 in 2013 osredotočalo na bistvene sektorje upravljanja (vključno s policijo), kmetijstvo, razvoj podeželja ter zdravstveno in socialno zaščito; |
| --- | --- |

B.

ker se je zagotavljanje pomoči EU med letoma 2011 in 2013 osredotočalo na bistvene sektorje upravljanja (vključno s policijo), kmetijstvo, razvoj podeželja ter zdravstveno in socialno zaščito;

| C. | ker sta EU in Afganistan tik pred zaključkom pogajanj o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj, ki bo sodelovanje med EU in Afganistanom postavil na novo, celovito raven z novim pravnim okvirom; |
| --- | --- |

C.

ker sta EU in Afganistan tik pred zaključkom pogajanj o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj, ki bo sodelovanje med EU in Afganistanom postavil na novo, celovito raven z novim pravnim okvirom;

| D. | ker je Parlament pozval k pripravi petletnega akcijskega načrta za odpravo pridelave opija, ki bi ga nadomestile druge možnosti razvoja v Afganistanu; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament pozval k pripravi petletnega akcijskega načrta za odpravo pridelave opija, ki bi ga nadomestile druge možnosti razvoja v Afganistanu;

| E. | ker EU podpira usposabljanje policijskih sil in gradnjo zmogljivosti v Afganistanu in ker policijska misija EU že od leta 2007 podpira vzdržne in učinkovite civilne policijske sile, ki bodo pomagale vzpostaviti kazenskopravni sistem pod vodstvom Afganistana; |
| --- | --- |

E.

ker EU podpira usposabljanje policijskih sil in gradnjo zmogljivosti v Afganistanu in ker policijska misija EU že od leta 2007 podpira vzdržne in učinkovite civilne policijske sile, ki bodo pomagale vzpostaviti kazenskopravni sistem pod vodstvom Afganistana;

| F. | ker število afganistanskih državljanov, ki so odvisni od drog, po podatkih Urada Združenih narodov za droge in kriminal še naprej narašča, kar ima velike socialne posledice za prebivalstvo; |
| --- | --- |

F.

ker število afganistanskih državljanov, ki so odvisni od drog, po podatkih Urada Združenih narodov za droge in kriminal še naprej narašča, kar ima velike socialne posledice za prebivalstvo;

| G. | ker je bil kljub aktivni vlogi EU pri podpiranju ukrepov za boj proti drogam dosežen le majhen napredek; |
| --- | --- |

G.

ker je bil kljub aktivni vlogi EU pri podpiranju ukrepov za boj proti drogam dosežen le majhen napredek;

| H. | ker učinkovitost pomoči EU za Afganistan trpi zaradi pomanjkanja usklajenosti med donatorji za Afganistan in afganistansko vlado; |
| --- | --- |

H.

ker učinkovitost pomoči EU za Afganistan trpi zaradi pomanjkanja usklajenosti med donatorji za Afganistan in afganistansko vlado;

| I. | ker ima Evropski parlament od sprejetja Lizbonske pogodbe ključno vlogo, da daje potrebno soglasje k novim sporazumom o sodelovanju; |
| --- | --- |

I.

ker ima Evropski parlament od sprejetja Lizbonske pogodbe ključno vlogo, da daje potrebno soglasje k novim sporazumom o sodelovanju;

| 1. | ponovno poudarja, da še naprej podpira izoblikovanje afganistanske države, ki bo imela močnejše demokratične institucije in bo lahko zagotavljala nacionalno suverenost, državno enotnost, ozemeljsko celovitost in blaginjo za prebivalce Afganistana; ponovno zatrjuje, da je treba za mirno prihodnost te države oblikovati stabilno, varno in gospodarsko vzdržno državo, v kateri ne bo terorizma in drog ter ki bo temeljila na načelih pravne države, okrepljenih demokratičnih institucijah, spoštovanju delitve oblasti, močnem parlamentu in zagotavljanju temeljnih pravic; v zvezi s tem ceni pomembni prispevek EU pri razvojnem sodelovanju in policijske misije EU v Afganistanu ter pozdravlja podaljšanje te misije; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da še naprej podpira izoblikovanje afganistanske države, ki bo imela močnejše demokratične institucije in bo lahko zagotavljala nacionalno suverenost, državno enotnost, ozemeljsko celovitost in blaginjo za prebivalce Afganistana; ponovno zatrjuje, da je treba za mirno prihodnost te države oblikovati stabilno, varno in gospodarsko vzdržno državo, v kateri ne bo terorizma in drog ter ki bo temeljila na načelih pravne države, okrepljenih demokratičnih institucijah, spoštovanju delitve oblasti, močnem parlamentu in zagotavljanju temeljnih pravic; v zvezi s tem ceni pomembni prispevek EU pri razvojnem sodelovanju in policijske misije EU v Afganistanu ter pozdravlja podaljšanje te misije;

| 2. | pozdravlja prizadevanja in napredek, dosežen v zadnjem desetletju; vendar znova poudarja svojo zaskrbljenost nad varnostnimi razmerami in nadaljevanjem nasilja v Afganistanu, ki ogroža lokalno prebivalstvo, vključno z ženskami, otroki, nacionalnimi varnostnimi silami in mednarodnim vojaškim in civilnim osebjem; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prizadevanja in napredek, dosežen v zadnjem desetletju; vendar znova poudarja svojo zaskrbljenost nad varnostnimi razmerami in nadaljevanjem nasilja v Afganistanu, ki ogroža lokalno prebivalstvo, vključno z ženskami, otroki, nacionalnimi varnostnimi silami in mednarodnim vojaškim in civilnim osebjem;

| 3. | poziva afganistansko vlado, naj bo po umiku mednarodnih sil pripravljena prevzeti polno odgovornost za svojo varnost; poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za podporo afganistanski vladi in nacionalnim varnostnim silam pri gradnji vojaških in civilnih zmogljivosti, da bi vzpostavili stabilnost in varnost kot pomembna temelja za družbeno-gospodarski razvoj in preprečili nastanek praznine, ki bi lahko nastala po tem, ko bo država po letu 2014 prevzela polno odgovornost za svojo varnost; opozarja, da lahko umik mednarodnih sil leta 2014 povzroči gospodarsko praznino; |
| --- | --- |

3.

poziva afganistansko vlado, naj bo po umiku mednarodnih sil pripravljena prevzeti polno odgovornost za svojo varnost; poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za podporo afganistanski vladi in nacionalnim varnostnim silam pri gradnji vojaških in civilnih zmogljivosti, da bi vzpostavili stabilnost in varnost kot pomembna temelja za družbeno-gospodarski razvoj in preprečili nastanek praznine, ki bi lahko nastala po tem, ko bo država po letu 2014 prevzela polno odgovornost za svojo varnost; opozarja, da lahko umik mednarodnih sil leta 2014 povzroči gospodarsko praznino;

| 4. | podpira pogajanja o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj in poudarja, da bi moral privesti do bolj strateškega pristopa in podpore afganistanskim oblastem med umikom mednarodnih sil in po njem; |
| --- | --- |

4.

podpira pogajanja o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj in poudarja, da bi moral privesti do bolj strateškega pristopa in podpore afganistanskim oblastem med umikom mednarodnih sil in po njem;

| 5. | poudarja, da mora novi sporazum vključevati celovit in trajnosten pristop k obravnavanju izzivov, ki jih ima Afganistan na področju varnosti, gospodarstva, dobrega upravljanja in razvoja, saj so medsebojno povezani; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora novi sporazum vključevati celovit in trajnosten pristop k obravnavanju izzivov, ki jih ima Afganistan na področju varnosti, gospodarstva, dobrega upravljanja in razvoja, saj so medsebojno povezani;

| 6. | poziva afganistanske oblasti, naj pretvorijo vse smrtne kazni v druge oblike kazni in ponovno uvedejo moratorij za usmrtitve z namenom, da se trajno odpravi smrtna kazen; |
| --- | --- |

6.

poziva afganistanske oblasti, naj pretvorijo vse smrtne kazni v druge oblike kazni in ponovno uvedejo moratorij za usmrtitve z namenom, da se trajno odpravi smrtna kazen;

| 7. | obžaluje pomanjkanje političnega zagona za zaključek pogajanj o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj; zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in afganistansko vlado, naj jih hitro zaključita; |
| --- | --- |

7.

obžaluje pomanjkanje političnega zagona za zaključek pogajanj o sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj; zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in afganistansko vlado, naj jih hitro zaključita;

| 8. | poziva EU, naj si v okviru novega sporazuma še naprej prizadeva podpirati demokratične vrednote, pravno državo, zanesljiv sistem upravljanja (vključno z bojem proti korupciji), neodvisno sodstvo, človekove pravice in oblikovanje prave civilne družbe; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, naj si v okviru novega sporazuma še naprej prizadeva podpirati demokratične vrednote, pravno državo, zanesljiv sistem upravljanja (vključno z bojem proti korupciji), neodvisno sodstvo, človekove pravice in oblikovanje prave civilne družbe;

| 9. | obžaluje, da Evropska služba za zunanje delovanje ni ustrezno obveščala Parlamenta o vseh fazah pogajanj, čeprav je to dolžna storiti; opozarja na svoje nove pristojnosti na področju zunanjih zadev, ki so določene v Lizbonski pogodbi, in od Evropske službe za zunanje delovanje in Sveta zahteva polno sodelovanje pri tako pomembnem vprašanju; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da Evropska služba za zunanje delovanje ni ustrezno obveščala Parlamenta o vseh fazah pogajanj, čeprav je to dolžna storiti; opozarja na svoje nove pristojnosti na področju zunanjih zadev, ki so določene v Lizbonski pogodbi, in od Evropske službe za zunanje delovanje in Sveta zahteva polno sodelovanje pri tako pomembnem vprašanju;

| 10. | opozarja na potrebo po nadaljnjem družbeno-gospodarskem razvoju in gospodarski diverzifikaciji; v zvezi s tem opozarja na možnost, da se rast spodbudi z izkoriščanjem energetskih virov in močnejšo usmeritvijo v ekstraktivno industrijo; vendar poudarja tudi, da mora ekstraktivna industrija delovati pregledno in da je treba uporabiti standarde, ki jih določa mednarodna pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji; |
| --- | --- |

10.

opozarja na potrebo po nadaljnjem družbeno-gospodarskem razvoju in gospodarski diverzifikaciji; v zvezi s tem opozarja na možnost, da se rast spodbudi z izkoriščanjem energetskih virov in močnejšo usmeritvijo v ekstraktivno industrijo; vendar poudarja tudi, da mora ekstraktivna industrija delovati pregledno in da je treba uporabiti standarde, ki jih določa mednarodna pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji;

| 11. | opozarja, da so ženske v Afganistanu kljub napredku na področju enakosti spolov in temeljnih pravic v zadnjem desetletju še vedno najbolj ranljiva družbena skupina, saj so še naprej izpostavljene grožnjam, zastraševanju in nasilju ter so žrtve diskriminacijskih zakonov; poudarja potrebo po celoviti vključitvi žensk v družbo tako s pravnega kot praktičnega vidika, da bi zagotovili njihovo polno sodelovanje in okrepili njihovo vlogo; ostro obsoja dejstvo, da so številne ženske tarča nenehnih groženj in nasilja in da je v zadnjih nekaj letih prihajalo do umorov ali poskusov umora uglednih žensk iz afganistanskega javnega življenja, storilci pa niso bili privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da so ženske v Afganistanu kljub napredku na področju enakosti spolov in temeljnih pravic v zadnjem desetletju še vedno najbolj ranljiva družbena skupina, saj so še naprej izpostavljene grožnjam, zastraševanju in nasilju ter so žrtve diskriminacijskih zakonov; poudarja potrebo po celoviti vključitvi žensk v družbo tako s pravnega kot praktičnega vidika, da bi zagotovili njihovo polno sodelovanje in okrepili njihovo vlogo; ostro obsoja dejstvo, da so številne ženske tarča nenehnih groženj in nasilja in da je v zadnjih nekaj letih prihajalo do umorov ali poskusov umora uglednih žensk iz afganistanskega javnega življenja, storilci pa niso bili privedeni pred sodišče;

| 12. | poudarja, da je treba še naprej podpirati razvoj infrastrukture v številnih sektorjih, tudi v šolah, bolnišnicah, prometu, energetskih omrežjih in kmetijstvu, ter krepiti vlogo žensk v Afganistanu, in sicer v skladu z razvojno pomočjo Evropske unije še pred posredovanjem leta 2001; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba še naprej podpirati razvoj infrastrukture v številnih sektorjih, tudi v šolah, bolnišnicah, prometu, energetskih omrežjih in kmetijstvu, ter krepiti vlogo žensk v Afganistanu, in sicer v skladu z razvojno pomočjo Evropske unije še pred posredovanjem leta 2001;

| 13. | obžaluje, da pobuda EU za boj proti drogam do zdaj ni prinesla zadovoljivih rezultatov; opozarja, da proizvodnja drog in trgovina z njimi podpirata skupine tako imenovanih upornikov in spodbujata korupcijo na različnih ravneh; poudarja, da bi morali biti ukrepi proti drogam usmerjeni predvsem v podpiranje alternativnih virov dohodka za kmete; v zvezi s tem poudarja tudi, da je na področju trajnostnega razvoja podeželja in gospodarjenja z vodami potrebna širša strategija; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da pobuda EU za boj proti drogam do zdaj ni prinesla zadovoljivih rezultatov; opozarja, da proizvodnja drog in trgovina z njimi podpirata skupine tako imenovanih upornikov in spodbujata korupcijo na različnih ravneh; poudarja, da bi morali biti ukrepi proti drogam usmerjeni predvsem v podpiranje alternativnih virov dohodka za kmete; v zvezi s tem poudarja tudi, da je na področju trajnostnega razvoja podeželja in gospodarjenja z vodami potrebna širša strategija;

| 14. | opozarja, da več kot 90 % heroina v Evropi prihaja iz Afganistana in da stroški za javno zdravje v evropskih državah dosegajo milijarde dolarjev; vendar ugotavlja, da je pridelava opija pomembno družbeno, gospodarsko in varnostno vprašanje; obžaluje, da se je v letu 2011 povečala za 61 % v primerjavi z letom prej in je leta 2011 predstavljala 9 % afganistanskega BDP; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da več kot 90 % heroina v Evropi prihaja iz Afganistana in da stroški za javno zdravje v evropskih državah dosegajo milijarde dolarjev; vendar ugotavlja, da je pridelava opija pomembno družbeno, gospodarsko in varnostno vprašanje; obžaluje, da se je v letu 2011 povečala za 61 % v primerjavi z letom prej in je leta 2011 predstavljala 9 % afganistanskega BDP;

| 15. | ugotavlja, da sta ZDA in mednarodna skupnost med letoma 2009 in 2011 porabili 1,1 milijarde dolarjev za ukrepe za boj proti drogam, kar pa ni bistveno vplivalo na njihovo proizvodnjo in trgovino z njimi; poudarja, da je Parlament večkrat pozval k oblikovanju petletnega načrta za odpravo opija z natančno določenimi roki in merili uspešnosti, ki bi se izvajal prek namenskega urada z lastnimi sredstvi in osebjem in na podlagi sodelovanja med EU, ZDA in Rusko federacijo, saj je slednja največja žrtev heroina, ki prihaja iz Afganistana, in največji trg opija na svetu; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da sta ZDA in mednarodna skupnost med letoma 2009 in 2011 porabili 1,1 milijarde dolarjev za ukrepe za boj proti drogam, kar pa ni bistveno vplivalo na njihovo proizvodnjo in trgovino z njimi; poudarja, da je Parlament večkrat pozval k oblikovanju petletnega načrta za odpravo opija z natančno določenimi roki in merili uspešnosti, ki bi se izvajal prek namenskega urada z lastnimi sredstvi in osebjem in na podlagi sodelovanja med EU, ZDA in Rusko federacijo, saj je slednja največja žrtev heroina, ki prihaja iz Afganistana, in največji trg opija na svetu;

| 16. | poudarja, da je EU Afganistanu med letoma 2002 in 2011 namenila približno 2,5 milijarde EUR pomoči, ki je obsegala 493 milijonov EUR humanitarne pomoči; obžaluje, da je kljub ogromnim vložkom tuje pomoči njen učinek omejen; poziva Računsko sodišče, naj pripravi posebno poročilo o učinkovitosti pomoči EU Afganistanu v zadnjem desetletju, podobno poročilu o misiji EULEX na Kosovu; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je EU Afganistanu med letoma 2002 in 2011 namenila približno 2,5 milijarde EUR pomoči, ki je obsegala 493 milijonov EUR humanitarne pomoči; obžaluje, da je kljub ogromnim vložkom tuje pomoči njen učinek omejen; poziva Računsko sodišče, naj pripravi posebno poročilo o učinkovitosti pomoči EU Afganistanu v zadnjem desetletju, podobno poročilu o misiji EULEX na Kosovu;

| 17. | je izjemno zaskrbljen nad neučinkovitostjo mednarodne finančne pomoči in afganistanskih vladnih struktur ter nad pomanjkanjem preglednosti in omejenimi mehanizmi za odgovornost donatorjev; |
| --- | --- |

17.

je izjemno zaskrbljen nad neučinkovitostjo mednarodne finančne pomoči in afganistanskih vladnih struktur ter nad pomanjkanjem preglednosti in omejenimi mehanizmi za odgovornost donatorjev;

| 18. | obžaluje, da se velik del evropske in druge mednarodne denarne pomoči izgubi v distribucijski verigi, ter poudarja štiri glavne razloge za to: izgubljanje sredstev, prekomerni stroški posredovanja in varnosti, prekomerno zaračunavanje in korupcija; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da se velik del evropske in druge mednarodne denarne pomoči izgubi v distribucijski verigi, ter poudarja štiri glavne razloge za to: izgubljanje sredstev, prekomerni stroški posredovanja in varnosti, prekomerno zaračunavanje in korupcija;

| 19. | ponovno poudarja, da je usklajevanje pomoči EU z državami članicami in mednarodnimi akterji na podlagi skupnega pristopa in strategije zelo pomembno; pozdravlja strateški dogovor med afganistansko vlado in mednarodno skupnostjo o obnovljenem in trajnem partnerstvu za naslednje desetletje, kot je navedeno v ugotovitvah tokijske konference o Afganistanu in tokijskem okviru vzajemne odgovornosti; |
| --- | --- |

19.

ponovno poudarja, da je usklajevanje pomoči EU z državami članicami in mednarodnimi akterji na podlagi skupnega pristopa in strategije zelo pomembno; pozdravlja strateški dogovor med afganistansko vlado in mednarodno skupnostjo o obnovljenem in trajnem partnerstvu za naslednje desetletje, kot je navedeno v ugotovitvah tokijske konference o Afganistanu in tokijskem okviru vzajemne odgovornosti;

| 20. | poudarja pomen celovitega in vključujočega pristopa k spravi v Afganistanu – ki ga bo vodil in za bo zanj odgovoren – za vse, ki zavračajo nasilje, spoštujejo ustavo, vključno z njenimi določbami o človekovih pravicah, zlasti o pravicah žensk, in so pripravljeni sodelovati pri izoblikovanju mirnega Afganistana; poudarja, da bi moral mirovni proces vključevati politično opozicijo in civilno družbo na splošno, zlasti pa ženske, ter biti čim bolj vključujoč; poziva k okrepitvi vloge visokega mirovnega sveta na tem področju in k njegovi večji usmeritvi v potekajoči mirovni proces; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen celovitega in vključujočega pristopa k spravi v Afganistanu – ki ga bo vodil in za bo zanj odgovoren – za vse, ki zavračajo nasilje, spoštujejo ustavo, vključno z njenimi določbami o človekovih pravicah, zlasti o pravicah žensk, in so pripravljeni sodelovati pri izoblikovanju mirnega Afganistana; poudarja, da bi moral mirovni proces vključevati politično opozicijo in civilno družbo na splošno, zlasti pa ženske, ter biti čim bolj vključujoč; poziva k okrepitvi vloge visokega mirovnega sveta na tem področju in k njegovi večji usmeritvi v potekajoči mirovni proces;

| 21. | opozarja na zaveze afganistanske vlade na mednarodnih konferencah o Afganistanu v Kabulu in Tokiu, da bo okrepila in izboljšala volilni proces v Afganistanu, vključno z dolgoročno volilno reformo, in tako zagotovila, da bodo prihodnje volitve izpolnjevale mednarodne standarde; pozdravlja objavo datuma predsedniških volitev in volitev v pokrajinske svete leta 2014, in priprave nanje, ki potekajo v Afganistanu; poudarja, da je treba spodbuditi udeležbo, ki utegne biti odvisna od varnostnih razmer, zlasti v južnih in vzhodnih provincah; opozarja afganistanske oblasti, da morajo nacionalni in mednarodni opazovalci imeti pregled nad nacionalnim volilnim imenikom ter organizacijo in spremljanjem volilnega procesa na prihodnjih volitvah; poziva EU, naj na podlagi prošnje afganistanskih oblasti zagotovi podporo pri organizaciji prihodnjih volitev; |
| --- | --- |

21.

opozarja na zaveze afganistanske vlade na mednarodnih konferencah o Afganistanu v Kabulu in Tokiu, da bo okrepila in izboljšala volilni proces v Afganistanu, vključno z dolgoročno volilno reformo, in tako zagotovila, da bodo prihodnje volitve izpolnjevale mednarodne standarde; pozdravlja objavo datuma predsedniških volitev in volitev v pokrajinske svete leta 2014, in priprave nanje, ki potekajo v Afganistanu; poudarja, da je treba spodbuditi udeležbo, ki utegne biti odvisna od varnostnih razmer, zlasti v južnih in vzhodnih provincah; opozarja afganistanske oblasti, da morajo nacionalni in mednarodni opazovalci imeti pregled nad nacionalnim volilnim imenikom ter organizacijo in spremljanjem volilnega procesa na prihodnjih volitvah; poziva EU, naj na podlagi prošnje afganistanskih oblasti zagotovi podporo pri organizaciji prihodnjih volitev;

| 22. | poudarja potrebo po regionalnem sodelovanju, ki bo spodbujalo stabilnost in varnost v širši regiji; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje z Rusijo, Pakistanom, osrednjo Azijo, Indijo in Iranom, ki so del regionalnega okvira, da bi se spopadli z izzivi na področju varnostnih vprašanj, čezmejne trgovine z ljudmi in blagom ter boja proti nezakoniti proizvodnji drog in trgovini z njimi; |
| --- | --- |

22.

poudarja potrebo po regionalnem sodelovanju, ki bo spodbujalo stabilnost in varnost v širši regiji; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje z Rusijo, Pakistanom, osrednjo Azijo, Indijo in Iranom, ki so del regionalnega okvira, da bi se spopadli z izzivi na področju varnostnih vprašanj, čezmejne trgovine z ljudmi in blagom ter boja proti nezakoniti proizvodnji drog in trgovini z njimi;

| 23. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj izboljša sodelovanje s Parlamentom v zvezi s pomočjo EU Afganistanu, med drugim tudi v zvezi z napredkom pri pogajanjih; pričakuje popolne informacije o poteku pogajanj in redno poročanje po sprejetju sporazuma; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj izboljša sodelovanje s Parlamentom v zvezi s pomočjo EU Afganistanu, med drugim tudi v zvezi z napredkom pri pogajanjih; pričakuje popolne informacije o poteku pogajanj in redno poročanje po sprejetju sporazuma;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Afganistana, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Afganistana, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 108.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0578.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0591.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/136 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/136

---

P7_TA(2013)0283

Razvojni cilji tisočletja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o razvojnih ciljih tisočletja – opredelitev okvira za obdobje po letu 2015 (2012/2289(INI))

(2016/C 065/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju resolucije „Uresničiti obljube: združeni za doseganje razvojnih ciljev tisočletja“, ki jo je leta 2010 sprejela generalna skupščina Združenih narodov na 65. plenarnem zasedanju na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije „Uresničiti obljube: združeni za doseganje razvojnih ciljev tisočletja“, ki jo je leta 2010 sprejela generalna skupščina Združenih narodov na 65. plenarnem zasedanju na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Združenih narodov Peking + 5, Peking + 10 in Peking + 15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 ter 2. marca 2010, v njih pa so se države članice zavezale k izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi na dvanajstih področjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Združenih narodov Peking + 5, Peking + 10 in Peking + 15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 ter 2. marca 2010, v njih pa so se države članice zavezale k izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi na dvanajstih področjih,

| — | ob upoštevanju istanbulskega akcijskega programa za najmanj razvite države za desetletje 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju istanbulskega akcijskega programa za najmanj razvite države za desetletje 2011–2020,

| — | ob upoštevanju izvajanja akcijskega programa mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, sprejetega v Kairu leta 1994, s katerim je bilo priznano, da spolno in reproduktivno zdravje ter pravice predstavljajo temelj za uresničevanje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvajanja akcijskega programa mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, sprejetega v Kairu leta 1994, s katerim je bilo priznano, da spolno in reproduktivno zdravje ter pravice predstavljajo temelj za uresničevanje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj (UNDP) „Vmesna točka: doseganje razvojnih ciljev tisočletja“, objavljenega januarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj (UNDP) „Vmesna točka: doseganje razvojnih ciljev tisočletja“, objavljenega januarja 2010,

| — | ob upoštevanju poročila o človekovem razvoju za leto 2010 Programa ZN za razvoj (UNDP) „Resnično bogastvo držav: možnosti za človekov razvoj“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o človekovem razvoju za leto 2010 Programa ZN za razvoj (UNDP) „Resnično bogastvo držav: možnosti za človekov razvoj“,

| — | ob upoštevanju poročila ZN „Enakost spolov: pregled napredka za leto 2012“ , ki ocenjuje izboljšanje vidikov glede enakosti spolov na področju osmih razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN „Enakost spolov: pregled napredka za leto 2012“ , ki ocenjuje izboljšanje vidikov glede enakosti spolov na področju osmih razvojnih ciljev tisočletja,

| — | ob upoštevanju poročila o človekovem razvoju za leto 2011 Programa ZN za razvoj (UNDP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o človekovem razvoju za leto 2011 Programa ZN za razvoj (UNDP),

| — | ob upoštevanju sklepne deklaracije s konference ZN o trajnostnem razvoju (Rio+20), ki je potekala od 20. do 22. junija 2012 v Riu de Janeiru, Brazilija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepne deklaracije s konference ZN o trajnostnem razvoju (Rio+20), ki je potekala od 20. do 22. junija 2012 v Riu de Janeiru, Brazilija,

| — | ob upoštevanju Konvencije za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je leta 1979 sprejela generalna skupščina ZN ter opredeljuje vse oblike diskriminacije žensk in določa načrt za nacionalne ukrepe, ki bi odpravili te oblike diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je leta 1979 sprejela generalna skupščina ZN ter opredeljuje vse oblike diskriminacije žensk in določa načrt za nacionalne ukrepe, ki bi odpravili te oblike diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in pravnega okvira za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in pravnega okvira za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju dela posebne skupine strokovnjakov v okviru sistema ZN za razvojno agendo ZN po letu 2015, ki ga s podporo vseh agencij ZN in v posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi skupaj vodita Oddelek za ekonomsko-socialne zadeve ZN (UN DESA) in Program ZN za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela posebne skupine strokovnjakov v okviru sistema ZN za razvojno agendo ZN po letu 2015, ki ga s podporo vseh agencij ZN in v posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi skupaj vodita Oddelek za ekonomsko-socialne zadeve ZN (UN DESA) in Program ZN za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z junija 2012 „Uresničevanje prihodnosti, ki jo želimo za vse“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z junija 2012 „Uresničevanje prihodnosti, ki jo želimo za vse“,

| — | ob upoštevanju dela skupine uglednih osebnosti na visoki ravni pri generalnem sekretarju ZN v zvezi z razvojno agendo po letu 2015 in izida konference Rio+20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela skupine uglednih osebnosti na visoki ravni pri generalnem sekretarju ZN v zvezi z razvojno agendo po letu 2015 in izida konference Rio+20,

| — | ob upoštevanju soglasja iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki je potekala v Monterreyju v Mehiki od 18. do 22. marca 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki je potekala v Monterreyju v Mehiki od 18. do 22. marca 2002,

| — | ob upoštevanju deklaracije in akcijskega načrta, sprejetih na srečanju na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki je potekalo decembra 2011 v Busanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in akcijskega načrta, sprejetih na srečanju na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki je potekalo decembra 2011 v Busanu,

| — | ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1) ter kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1) ter kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2),

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki potrjuje, da mora EU zagotoviti usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki potrjuje, da mora EU zagotoviti usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev,

| — | ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005„Usklajenost politik za razvoj“ (COM(2005)0134) in sklepov Sveta „Usklajenost politik za razvoj“, sprejetih na 3166. seji Sveta za zunanje zadeve dne 14. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005„Usklajenost politik za razvoj“ (COM(2005)0134) in sklepov Sveta „Usklajenost politik za razvoj“, sprejetih na 3166. seji Sveta za zunanje zadeve dne 14. maja 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano“ (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano“ (COM(2010)0127),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010„Humanitarna pomoč v hrani“ (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010„Humanitarna pomoč v hrani“ (COM(2010)0126),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012„Pristop EU k odpornosti: izkušnje s krizami prehranske varnosti“ (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012„Pristop EU k odpornosti: izkušnje s krizami prehranske varnosti“ (COM(2012)0586),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013„Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU“ (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013„Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU“ (COM(2013)0141),

| — | ob upoštevanju Evropskega poročila o razvoju z dne 19. septembra 2008„Razvojni cilji tisočletja na polovici: kje smo in kam moramo iti?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega poročila o razvoju z dne 19. septembra 2008„Razvojni cilji tisočletja na polovici: kje smo in kam moramo iti?“,

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 27. februarja 2013 z naslovom „Dostojno življenje za vse: odpravimo revščino in dajmo svetu trajnostno prihodnost“ (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 27. februarja 2013 z naslovom „Dostojno življenje za vse: odpravimo revščino in dajmo svetu trajnostno prihodnost“ (COM(2013)0092),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. decembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (COM(2011)0840), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. decembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (COM(2011)0840),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011„Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011)0500) in delovnega dokumenta Komisije z istega dne „Proračun za strategijo Evropa 2020: sedanji sistem financiranja, izzivi, ki so pred nami, rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in različne možnosti glede glavnih horizontalnih in sektorskih vprašanj“ (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011„Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011)0500) in delovnega dokumenta Komisije z istega dne „Proračun za strategijo Evropa 2020: sedanji sistem financiranja, izzivi, ki so pred nami, rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in različne možnosti glede glavnih horizontalnih in sektorskih vprašanj“ (SEC(2011)0868),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. decembra 2011: „Evropa v svetu: nov pristop k financiranju zunanjega ukrepanja EU“ (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. decembra 2011: „Evropa v svetu: nov pristop k financiranju zunanjega ukrepanja EU“ (COM(2011)0865),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2011„Priprava večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020“ (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2011„Priprava večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020“ (COM(2011)0837),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o podpori EU trajnostnim spremembam v tranzicijskih družbah, 3218. seja Sveta za zunanje zadeve dne 31. januarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o podpori EU trajnostnim spremembam v tranzicijskih družbah, 3218. seja Sveta za zunanje zadeve dne 31. januarja 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“, 3166. seja Sveta za zunanje zadeve dne 14. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“, 3166. seja Sveta za zunanje zadeve dne 14. maja 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov“ (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov“ (COM(2012)0492),

| — | ob upoštevanju javnih posvetovanj Komisije o pripravi stališča EU „Razvojnemu okviru za obdobje po letu 2015 naproti“ (3), ki so potekala od 15. junija 2012 do 15. septembra 2012 in so bila odprta vsem zainteresiranim stranem, posameznikom, organizacijam (vladnim/nevladnim, parlamentarnim in akademskim organizacijam, organizacijam iz zasebnega sektorja, itd.) in državam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnih posvetovanj Komisije o pripravi stališča EU „Razvojnemu okviru za obdobje po letu 2015 naproti“ (3), ki so potekala od 15. junija 2012 do 15. septembra 2012 in so bila odprta vsem zainteresiranim stranem, posameznikom, organizacijam (vladnim/nevladnim, parlamentarnim in akademskim organizacijam, organizacijam iz zasebnega sektorja, itd.) in državam,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. aprila 2010„Akcijski načrt EU za podporo razvojnim ciljem tisočletja v dvanajstih točkah“ (COM(2010)0159), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. aprila 2010„Akcijski načrt EU za podporo razvojnim ciljem tisočletja v dvanajstih točkah“ (COM(2010)0159),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010„Napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled za pripravo na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010„Napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled za pripravo na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010“ (4),

| — | ob upoštevanju študije o razvojnih ciljih tisočletja in obdobju po letu 2015 – odločno vključevanje EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o razvojnih ciljih tisočletja in obdobju po letu 2015 – odločno vključevanje EU,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0165/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0165/2013),

| A. | ker so razvojni cilji tisočletja izboljšali ozaveščenost o tem, da je odprava svetovne revščine nujen izziv in prednostna naloga za ukrepanje na svetovni ravni, po zaslugi omejenega števila konkretnih in časovno omejenih ciljev; ker je dve leti pred ciljnim datumom leta 2015, ki je določen za razvojne cilje tisočletja, že dosežen velik napredek; dosežen je bil cilj zmanjšanja skrajne revščine za polovico in prav tako cilj zmanjšanja za polovico deleža ljudi, ki nimajo zanesljivega dostopa do saniranih virov pitne vode, izboljšali so se pogoji za več kot 200 milijonov ljudi, ki živijo v barakarskih naseljih, vpis deklet v osnovno šolo je zdaj enak vpisu fantov, opaziti pa je tudi pospešen napredek pri zmanjševanju umrljivosti otrok in mater; ker pa sedanji razvojni cilji tisočletja ne obravnavajo v zadostni meri osnovnih vzrokov revščine, kot so neenakosti v državah in med državami, socialna izključenost, biotska raznovrstnost in upravljanje; |
| --- | --- |

A.

ker so razvojni cilji tisočletja izboljšali ozaveščenost o tem, da je odprava svetovne revščine nujen izziv in prednostna naloga za ukrepanje na svetovni ravni, po zaslugi omejenega števila konkretnih in časovno omejenih ciljev; ker je dve leti pred ciljnim datumom leta 2015, ki je določen za razvojne cilje tisočletja, že dosežen velik napredek; dosežen je bil cilj zmanjšanja skrajne revščine za polovico in prav tako cilj zmanjšanja za polovico deleža ljudi, ki nimajo zanesljivega dostopa do saniranih virov pitne vode, izboljšali so se pogoji za več kot 200 milijonov ljudi, ki živijo v barakarskih naseljih, vpis deklet v osnovno šolo je zdaj enak vpisu fantov, opaziti pa je tudi pospešen napredek pri zmanjševanju umrljivosti otrok in mater; ker pa sedanji razvojni cilji tisočletja ne obravnavajo v zadostni meri osnovnih vzrokov revščine, kot so neenakosti v državah in med državami, socialna izključenost, biotska raznovrstnost in upravljanje;

| B. | ker je Evropsko soglasje o razvoju, ki so ga podpisali Komisija, Svet in Evropski parlament, del pravnega reda; opozarja na pomen in obseg tega dokumenta, ki vsebuje evropski časovni načrt za razvoj ter pravni red in smernice, ki izhajajo iz tega; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropsko soglasje o razvoju, ki so ga podpisali Komisija, Svet in Evropski parlament, del pravnega reda; opozarja na pomen in obseg tega dokumenta, ki vsebuje evropski časovni načrt za razvoj ter pravni red in smernice, ki izhajajo iz tega;

| C. | ker so razvojni cilji tisočletja pomagali opredeliti revščino kot večplastno prikrajšanost v življenju ljudi ter zajemajo izobraževanje, zdravje, okolje, hrano, zaposlovanje, nastanitev in enakost med spoloma; |
| --- | --- |

C.

ker so razvojni cilji tisočletja pomagali opredeliti revščino kot večplastno prikrajšanost v življenju ljudi ter zajemajo izobraževanje, zdravje, okolje, hrano, zaposlovanje, nastanitev in enakost med spoloma;

| D. | ker so svetovni izzivi še vedno prisotni in se bodo po pričakovanjih še povečali – revščina, lakota in podhranjenost, pomanjkanje dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva za vse, omejen dostop do zdravil, pomanjkanje ustrezne in varne sanitarne oskrbe in higiene, nezadostne ravni kakovostnega osnovnega in srednjega izobraževanja, visoka brezposelnost, zlasti brezposelnost mladih, pomanjkanje socialne varnosti in spoštovanja človekovih pravic, neenakosti, vključno z neenakostjo med spoloma, uničevanje okolja in podnebne spremembe – in je zato treba poiskati nove poti razvoja, ki bi lahko pripeljale do vključujočega in trajnostnega razvoja za vse; |
| --- | --- |

D.

ker so svetovni izzivi še vedno prisotni in se bodo po pričakovanjih še povečali – revščina, lakota in podhranjenost, pomanjkanje dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva za vse, omejen dostop do zdravil, pomanjkanje ustrezne in varne sanitarne oskrbe in higiene, nezadostne ravni kakovostnega osnovnega in srednjega izobraževanja, visoka brezposelnost, zlasti brezposelnost mladih, pomanjkanje socialne varnosti in spoštovanja človekovih pravic, neenakosti, vključno z neenakostjo med spoloma, uničevanje okolja in podnebne spremembe – in je zato treba poiskati nove poti razvoja, ki bi lahko pripeljale do vključujočega in trajnostnega razvoja za vse;

| E. | ker je skoraj ena milijarda ljudi na svetu podhranjena in je več kot 200 milijonov ljudi brezposelnih; ker je samo 28 % svetovnega prebivalstva vključenih v celovite sisteme socialne varnosti, kar je odraz visoke stopnje neformalne zaposlitve, in ker približno 1,4 milijarde ljudi nima dostopa do zadostnih energetskih storitev, kar omejuje njihove možnosti, da bi premagali revščino; |
| --- | --- |

E.

ker je skoraj ena milijarda ljudi na svetu podhranjena in je več kot 200 milijonov ljudi brezposelnih; ker je samo 28 % svetovnega prebivalstva vključenih v celovite sisteme socialne varnosti, kar je odraz visoke stopnje neformalne zaposlitve, in ker približno 1,4 milijarde ljudi nima dostopa do zadostnih energetskih storitev, kar omejuje njihove možnosti, da bi premagali revščino;

| F. | ker približno 2,6 milijona otrok v državah v razvoju vsako leto umre zaradi podhranjenosti in ker se bo število podhranjenih zaradi učinkov podnebnih sprememb po pričakovanjih še povečalo; |
| --- | --- |

F.

ker približno 2,6 milijona otrok v državah v razvoju vsako leto umre zaradi podhranjenosti in ker se bo število podhranjenih zaradi učinkov podnebnih sprememb po pričakovanjih še povečalo;

| G. | ker bo približno 140 milijonov deklet do leta 2020 postalo otroških nevest, če se bodo nadaljevale zdajšnje stopnje zgodnjih porok; |
| --- | --- |

G.

ker bo približno 140 milijonov deklet do leta 2020 postalo otroških nevest, če se bodo nadaljevale zdajšnje stopnje zgodnjih porok;

| H. | ker tri četrtine revnih ljudi na svetu živi v državah s srednje visokim dohodkom in ker so se neenakosti v dohodku in premoženju znotraj držav v skladu s kazalci svetovnega razvoja 2008 Svetovne banke od začetka 80. let prejšnjega stoletja povečale, med drugim tudi v državah z visokim dohodkom; ker se je negotovost dohodka in zaposlitve povečala tudi zaradi vzorcev globalizacije, ki temeljijo na zunanjem izvajanju del in slabšem varstvu delavcev; |
| --- | --- |

H.

ker tri četrtine revnih ljudi na svetu živi v državah s srednje visokim dohodkom in ker so se neenakosti v dohodku in premoženju znotraj držav v skladu s kazalci svetovnega razvoja 2008 Svetovne banke od začetka 80. let prejšnjega stoletja povečale, med drugim tudi v državah z visokim dohodkom; ker se je negotovost dohodka in zaposlitve povečala tudi zaradi vzorcev globalizacije, ki temeljijo na zunanjem izvajanju del in slabšem varstvu delavcev;

| I. | ker napovedujejo, da bo leta 2015 več kot 600 milijonov ljudi še vedno uporabljalo nesanirane vodne vire, ki ogrožajo zdravje, in da bo ena milijarda ljudi, od tega 70 % žensk, živela z manj kot 1,25 USD na dan, zlasti v številnih afriških državah, a tudi v državah v vzponu, razvojni cilj tisočletja, da se delež ljudi, ki živijo brez osnovnih sanitarnih storitev, zmanjša za polovico, pa ne bo dosežen do leta 2049, če se bodo sedanji trendi nadaljevali; ker je sedaj skoraj 200 milijonov ljudi brezposelnih – približno 74 milijonov teh je starih od 15 do 24 let in samo 20 % svetovnega prebivalstva je vključenih v ustrezen sistem socialne varnosti, več kot polovica pa nima nobene socialne varnosti; ker bo potrditev leta 2015 kot evropskega leta za razvoj omogočila ozaveščanje v Evropi o pomenu novih razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

I.

ker napovedujejo, da bo leta 2015 več kot 600 milijonov ljudi še vedno uporabljalo nesanirane vodne vire, ki ogrožajo zdravje, in da bo ena milijarda ljudi, od tega 70 % žensk, živela z manj kot 1,25 USD na dan, zlasti v številnih afriških državah, a tudi v državah v vzponu, razvojni cilj tisočletja, da se delež ljudi, ki živijo brez osnovnih sanitarnih storitev, zmanjša za polovico, pa ne bo dosežen do leta 2049, če se bodo sedanji trendi nadaljevali; ker je sedaj skoraj 200 milijonov ljudi brezposelnih – približno 74 milijonov teh je starih od 15 do 24 let in samo 20 % svetovnega prebivalstva je vključenih v ustrezen sistem socialne varnosti, več kot polovica pa nima nobene socialne varnosti; ker bo potrditev leta 2015 kot evropskega leta za razvoj omogočila ozaveščanje v Evropi o pomenu novih razvojnih ciljev tisočletja;

| J. | ker je svetovna prehranska, energetska in finančna kriza v obdobju 2007–2010 skupaj s svetovnim gospodarskim upadom in podnebnimi spremembami pokazala, kako ranljivi so svetovni sistemi preskrbe s hrano, ter izpostavila neuspehe finančnih trgov in trgov primarnih proizvodov ter slabosti mehanizmov globalnega upravljanja; |
| --- | --- |

J.

ker je svetovna prehranska, energetska in finančna kriza v obdobju 2007–2010 skupaj s svetovnim gospodarskim upadom in podnebnimi spremembami pokazala, kako ranljivi so svetovni sistemi preskrbe s hrano, ter izpostavila neuspehe finančnih trgov in trgov primarnih proizvodov ter slabosti mehanizmov globalnega upravljanja;

| K. | ker so vprašanja trajnosti, tudi v zvezi s tem, da je treba nujno zmanjšati svetovne emisije toplogrednih plinov ter doseči bolj uravnoteženo in trajnostno upravljanje naravnih virov in gospodarjenje z njimi, ključni izziv agende za spremembe; |
| --- | --- |

K.

ker so vprašanja trajnosti, tudi v zvezi s tem, da je treba nujno zmanjšati svetovne emisije toplogrednih plinov ter doseči bolj uravnoteženo in trajnostno upravljanje naravnih virov in gospodarjenje z njimi, ključni izziv agende za spremembe;

| L. | ker deklaracija o pravici do razvoja iz leta 1986 potrjuje, da je razvoj temeljna človekova pravica; ker se deklaracija zavzema za pristop, „ki temelji na človekovih pravicah“, za katerega je značilno uresničevanje vseh človekovih pravic (gospodarskih, socialnih, kulturnih, državljanskih in političnih), in ker se enako zavzema za krepitev mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

L.

ker deklaracija o pravici do razvoja iz leta 1986 potrjuje, da je razvoj temeljna človekova pravica; ker se deklaracija zavzema za pristop, „ki temelji na človekovih pravicah“, za katerega je značilno uresničevanje vseh človekovih pravic (gospodarskih, socialnih, kulturnih, državljanskih in političnih), in ker se enako zavzema za krepitev mednarodnega sodelovanja;

| M. | ker bo uresničitev razvojnih ciljev tisočletja pred rokom v veliki meri odvisna od izpolnjevanja globalnega partnerstva za razvoj in ker bi EU in njene države članice morale vztrajati pri svojih zavezah in ne bi smele dopustiti, da bi sedanja gospodarska in finančna kriza zavrla doseženi napredek; |
| --- | --- |

M.

ker bo uresničitev razvojnih ciljev tisočletja pred rokom v veliki meri odvisna od izpolnjevanja globalnega partnerstva za razvoj in ker bi EU in njene države članice morale vztrajati pri svojih zavezah in ne bi smele dopustiti, da bi sedanja gospodarska in finančna kriza zavrla doseženi napredek;

| N. | ker člen 208 PDEU določa, da je zmanjšanje revščine in dolgoročno njeno izkoreninjenje glavni cilj razvojne politike EU; |
| --- | --- |

N.

ker člen 208 PDEU določa, da je zmanjšanje revščine in dolgoročno njeno izkoreninjenje glavni cilj razvojne politike EU;

| O. | ker je 50 let donatorsko usmerjene razvojne politike ustvarilo čezmerno odvisnost in zanašanje (5); |
| --- | --- |

O.

ker je 50 let donatorsko usmerjene razvojne politike ustvarilo čezmerno odvisnost in zanašanje (5);

| P. | ker OZN na vključujoč način tesno sodeluje z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi izkoristila zagon, ki so ga ustvarili razvojni cilji tisočletja, in da bi nadaljevala z ambiciozno razvojno agendo za obdobje po letu 2015, ki bi morala temeljiti na kakovostnejši pomoči, boljšem usklajevanju in spoštovanju načel skladnosti politik; |
| --- | --- |

P.

ker OZN na vključujoč način tesno sodeluje z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi izkoristila zagon, ki so ga ustvarili razvojni cilji tisočletja, in da bi nadaljevala z ambiciozno razvojno agendo za obdobje po letu 2015, ki bi morala temeljiti na kakovostnejši pomoči, boljšem usklajevanju in spoštovanju načel skladnosti politik;

| Q. | ker je Evropska unija v skladu s sklepi Evropskega sveta iz leta 2005 ponovno potrdila zavezo EU glede usklajenosti politik za razvoj v sklepih z dne 14. maja 2012 (6); |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropska unija v skladu s sklepi Evropskega sveta iz leta 2005 ponovno potrdila zavezo EU glede usklajenosti politik za razvoj v sklepih z dne 14. maja 2012 (6);

| R. | ker je EU kot največja svetovna donatorica odločena, da bodo razvojni cilji tisočletja doseženi pravočasno, in je intenzivno vključena v pogajanja o razvojni agendi za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

R.

ker je EU kot največja svetovna donatorica odločena, da bodo razvojni cilji tisočletja doseženi pravočasno, in je intenzivno vključena v pogajanja o razvojni agendi za obdobje po letu 2015;

| S. | ker je ta proces za Evropski parlament še posebej pomemben in ker meni, da bi EU morala biti gonilna sila za okvir za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

S.

ker je ta proces za Evropski parlament še posebej pomemben in ker meni, da bi EU morala biti gonilna sila za okvir za obdobje po letu 2015;

| T. | ker precejšnje število nestabilnih držav ali držav, ki so jih prizadeli konflikti, ni uresničilo niti enega razvojnega cilja tisočletja (7); |
| --- | --- |

T.

ker precejšnje število nestabilnih držav ali držav, ki so jih prizadeli konflikti, ni uresničilo niti enega razvojnega cilja tisočletja (7);

| U. | ker pomanjkanje miru, varnosti, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in politične stabilnosti skupaj s korupcijo in kršitvami človekovih pravic preprečuje revnim državam, da bi dosegle svoj razvojni potencial, |
| --- | --- |

U.

ker pomanjkanje miru, varnosti, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in politične stabilnosti skupaj s korupcijo in kršitvami človekovih pravic preprečuje revnim državam, da bi dosegle svoj razvojni potencial,

| V. | ker kljub gospodarski rasti držav s srednje visokim dohodkom v teh državah živi 75 % vseh revnih ljudi na svetu in ker je treba pri pregledu razvojnih ciljev tisočletja zato upoštevati posebne razmere v državah s srednje visokim dohodkom in hkrati upoštevati načelo diferenciacije, kot je dogovorjeno v novi razvojni agendi; |
| --- | --- |

V.

ker kljub gospodarski rasti držav s srednje visokim dohodkom v teh državah živi 75 % vseh revnih ljudi na svetu in ker je treba pri pregledu razvojnih ciljev tisočletja zato upoštevati posebne razmere v državah s srednje visokim dohodkom in hkrati upoštevati načelo diferenciacije, kot je dogovorjeno v novi razvojni agendi;

I.   
  Razvojni cilji tisočletja in novi izzivi

| 1. | potrjuje, da so razvojni cilji tisočletja, določeni leta 2000, del številnih uspešnih ukrepov v državah s srednje visokim dohodkom in državah v razvoju, in meni, da je treba te rezultate pravilno analizirati za prihodnji okvir, da bi dosegli bolj globalne in trajnostne rezultate; |
| --- | --- |

1.

potrjuje, da so razvojni cilji tisočletja, določeni leta 2000, del številnih uspešnih ukrepov v državah s srednje visokim dohodkom in državah v razvoju, in meni, da je treba te rezultate pravilno analizirati za prihodnji okvir, da bi dosegli bolj globalne in trajnostne rezultate;

| 2. | poudarja, da se je globalno okolje v zadnjem desetletju korenito spremenilo in prav tako narava revščine, vse večja vrzel in neenakost med državami in znotraj njih pa postaja pomembno vprašanje v smislu njenega izkoreninjanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se je globalno okolje v zadnjem desetletju korenito spremenilo in prav tako narava revščine, vse večja vrzel in neenakost med državami in znotraj njih pa postaja pomembno vprašanje v smislu njenega izkoreninjanja;

| 3. | opozarja, da se kljub temu, da so nekatere države v razvoju postale donatorice, še vedno soočajo z visokimi in vse višjimi stopnjami neenakosti, primerljivimi s tovrstnimi stopnjami v drugih državah v razvoju; opozarja, da med drugim podnebne spremembe, nezanesljiva preskrba s hrano, migracije, brezposelnost, demografske spremembe, korupcija, omejeni viri, nevzdržna rast, finančna in gospodarska kriza ter kršitve človekovih pravic predstavljajo zapletene in medsebojno povezane izzive; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da se kljub temu, da so nekatere države v razvoju postale donatorice, še vedno soočajo z visokimi in vse višjimi stopnjami neenakosti, primerljivimi s tovrstnimi stopnjami v drugih državah v razvoju; opozarja, da med drugim podnebne spremembe, nezanesljiva preskrba s hrano, migracije, brezposelnost, demografske spremembe, korupcija, omejeni viri, nevzdržna rast, finančna in gospodarska kriza ter kršitve človekovih pravic predstavljajo zapletene in medsebojno povezane izzive;

| 4. | opozarja, da uničevanje okolja ogroža uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, med drugim tudi cilj izkoreninjenja skrajne revščine in lakote; posebej opozarja, da so vztrajne neenakosti in boji za redke vire nekateri od ključnih vzrokov konfliktov, lakote, negotovosti in nasilja, slednji pa so ključni dejavniki, ki zavirajo človekov razvoj in prizadevanja za dosego trajnostnega razvoja; poziva k celovitejšemu pristopu, ki bo odražal rezultate in nadaljnje ukrepanje s konference Rio+20 o trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da uničevanje okolja ogroža uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, med drugim tudi cilj izkoreninjenja skrajne revščine in lakote; posebej opozarja, da so vztrajne neenakosti in boji za redke vire nekateri od ključnih vzrokov konfliktov, lakote, negotovosti in nasilja, slednji pa so ključni dejavniki, ki zavirajo človekov razvoj in prizadevanja za dosego trajnostnega razvoja; poziva k celovitejšemu pristopu, ki bo odražal rezultate in nadaljnje ukrepanje s konference Rio+20 o trajnostnem razvoju;

| 5. | opozarja na potrebo po skladnosti trgovinskih politik EU in politik, ki se izvajajo na področju razvoja, zlasti v zvezi z najbolj oddaljenimi regijami; |
| --- | --- |

5.

opozarja na potrebo po skladnosti trgovinskih politik EU in politik, ki se izvajajo na področju razvoja, zlasti v zvezi z najbolj oddaljenimi regijami;

| 6. | poziva EU, naj nastopa z odločnim in enotnim stališčem na razpravah o okviru za obdobje po letu 2015 do vrhunskega srečanja ZN ter naj sprejme skupno, učinkovito in ambiciozno stališče o načelih in ciljih, ki bi morali biti del novega razvojnega okvira v obdobju po letu 2015; istočasno opozarja, da mora obstajati enoten, obsežen in celovit okvir z jasnimi merili, ki bo zajemal ključna razvojna vprašanja in vprašanja trajnosti, in da mora biti ta okvir splošen in globalen, da se mora zavzemati za blaginjo, človekove pravice in dobrobit za vse, izražati neposredno in aktivno vključenost vseh držav v njegovo izgradnjo in izvajanje ter posvečati pozornost vlogi in obveznostim bogatejših držav – kar presega zgolj financiranje – pri zagotavljanju njegove uspešnosti; |
| --- | --- |

6.

poziva EU, naj nastopa z odločnim in enotnim stališčem na razpravah o okviru za obdobje po letu 2015 do vrhunskega srečanja ZN ter naj sprejme skupno, učinkovito in ambiciozno stališče o načelih in ciljih, ki bi morali biti del novega razvojnega okvira v obdobju po letu 2015; istočasno opozarja, da mora obstajati enoten, obsežen in celovit okvir z jasnimi merili, ki bo zajemal ključna razvojna vprašanja in vprašanja trajnosti, in da mora biti ta okvir splošen in globalen, da se mora zavzemati za blaginjo, človekove pravice in dobrobit za vse, izražati neposredno in aktivno vključenost vseh držav v njegovo izgradnjo in izvajanje ter posvečati pozornost vlogi in obveznostim bogatejših držav – kar presega zgolj financiranje – pri zagotavljanju njegove uspešnosti;

| 7. | opozarja, da bi bilo treba svetovno partnerstvo za razvoj preoblikovati, da bi upoštevalo spremenjene razmere, in da bi moralo biti tesno povezano z novim obsegom agende za obdobje po letu 2015; poudarja, da bo preoblikovano in okrepljeno svetovno partnerstvo za razvoj nujno za izvajanje agende za obdobje po letu 2015 ter za zagotovitev učinkovitih mehanizmov odgovornosti na vseh ravneh; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi bilo treba svetovno partnerstvo za razvoj preoblikovati, da bi upoštevalo spremenjene razmere, in da bi moralo biti tesno povezano z novim obsegom agende za obdobje po letu 2015; poudarja, da bo preoblikovano in okrepljeno svetovno partnerstvo za razvoj nujno za izvajanje agende za obdobje po letu 2015 ter za zagotovitev učinkovitih mehanizmov odgovornosti na vseh ravneh;

| 8. | meni, da ta poenoteni pristop zahteva ustrezno usklajevanje med EU in njenimi državami članicami pred predstavitvijo na jesenskem vrhunskem srečanju v New Yorku in veliko prepoznavnost v procesu pogajanj pod vodstvom evropskega komisarja za razvoj; poziva EU, ki je največja svetovna donatorica, naj v celoti prevzame svojo vlogo kot glavna akterka za agendo v obdobju po letu 2015; |
| --- | --- |

8.

meni, da ta poenoteni pristop zahteva ustrezno usklajevanje med EU in njenimi državami članicami pred predstavitvijo na jesenskem vrhunskem srečanju v New Yorku in veliko prepoznavnost v procesu pogajanj pod vodstvom evropskega komisarja za razvoj; poziva EU, ki je največja svetovna donatorica, naj v celoti prevzame svojo vlogo kot glavna akterka za agendo v obdobju po letu 2015;

| 9. | poziva, naj bodo med cilje razvojnega okvira za obdobje po letu 2015 vključeni razvojni cilji tisočletja pa tudi cilji trajnostnega razvoja (CTR) ter naj spodbujajo blaginjo in dobrobit za vse, vključno z zapostavljenimi skupinami, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi; poudarja, da mora obstajati dejanska prožnost v skladu z zmogljivostjo za določanje nacionalnih ciljev z neposredno in aktivno udeležbo držav in partnerjev v razvoju, zlasti civilne družbe; opozarja, da morajo bogate države sprejeti trdne zaveze v zvezi z lastnim razvojem in svojimi politikami, ki vplivajo na druge države; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj bodo med cilje razvojnega okvira za obdobje po letu 2015 vključeni razvojni cilji tisočletja pa tudi cilji trajnostnega razvoja (CTR) ter naj spodbujajo blaginjo in dobrobit za vse, vključno z zapostavljenimi skupinami, kot so ženske, otroci, starejši in invalidi; poudarja, da mora obstajati dejanska prožnost v skladu z zmogljivostjo za določanje nacionalnih ciljev z neposredno in aktivno udeležbo držav in partnerjev v razvoju, zlasti civilne družbe; opozarja, da morajo bogate države sprejeti trdne zaveze v zvezi z lastnim razvojem in svojimi politikami, ki vplivajo na druge države;

| 10. | poudarja, da pomanjkanje napredka pri razvojnih ciljih tisočletja, ki so povezani s položajem žensk, ni samo posledica finančnih ali tehničnih ovir, temveč predvsem pomanjkanja politične volje; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da pomanjkanje napredka pri razvojnih ciljih tisočletja, ki so povezani s položajem žensk, ni samo posledica finančnih ali tehničnih ovir, temveč predvsem pomanjkanja politične volje;

II.   
  Izkoreninjenje revščine

| 11. | poziva, da bi morali biti izkoreninjenje revščine, ki je prednostni cilj razvojnega sodelovanja EU, in uresničitev trajnostnega socialnega in okoljskega razvoja v okviru zmogljivosti planeta nujni prednostni nalogi na svetovni ravni za razvojno agendo v obdobju po letu 2015; |
| --- | --- |

11.

poziva, da bi morali biti izkoreninjenje revščine, ki je prednostni cilj razvojnega sodelovanja EU, in uresničitev trajnostnega socialnega in okoljskega razvoja v okviru zmogljivosti planeta nujni prednostni nalogi na svetovni ravni za razvojno agendo v obdobju po letu 2015;

| 12. | poudarja, da neenakost ovira gospodarski razvoj in prizadevanja za zmanjšanje revščine; zlasti opozarja, da je zaradi visokih stopenj neenakosti težko vzpostaviti univerzalne, prerazporedljive in javnofinančno vzdržne sisteme socialnega varstva, ki temeljijo na načelih socialne solidarnosti, visoke stopnje neenakosti pa lahko tudi zvišajo stopnje kriminala ali povzročijo nasilne konflikte, zlasti v večetničnih družbah; meni, da je treba obravnavati strukturne vzroke revščine, da bi lahko dejansko spremenili družbo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da neenakost ovira gospodarski razvoj in prizadevanja za zmanjšanje revščine; zlasti opozarja, da je zaradi visokih stopenj neenakosti težko vzpostaviti univerzalne, prerazporedljive in javnofinančno vzdržne sisteme socialnega varstva, ki temeljijo na načelih socialne solidarnosti, visoke stopnje neenakosti pa lahko tudi zvišajo stopnje kriminala ali povzročijo nasilne konflikte, zlasti v večetničnih družbah; meni, da je treba obravnavati strukturne vzroke revščine, da bi lahko dejansko spremenili družbo;

| 13. | priznava, kako sta razvoj in izkoreninjenje revščine povezana z izzivi miru in varnosti, okolja, človekovih pravic, enakosti spolov, demokracije in dobrega upravljanja; zato poziva k prenovljenemu pristopu k izkoreninjanju revščine, ki upošteva pomen vključujočega gospodarskega razvoja in rasti, prerazporeditve bogastva prek proračunskih sredstev, dostojnega dela, učinkovitega poklicnega usposabljanja, okoljske trajnosti, človekovih pravic in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

13.

priznava, kako sta razvoj in izkoreninjenje revščine povezana z izzivi miru in varnosti, okolja, človekovih pravic, enakosti spolov, demokracije in dobrega upravljanja; zato poziva k prenovljenemu pristopu k izkoreninjanju revščine, ki upošteva pomen vključujočega gospodarskega razvoja in rasti, prerazporeditve bogastva prek proračunskih sredstev, dostojnega dela, učinkovitega poklicnega usposabljanja, okoljske trajnosti, človekovih pravic in dobrega upravljanja;

| 14. | poziva, naj „agenda po razvojnih ciljih tisočletja“ temelji na deklaraciji o pravici do razvoja iz leta 1986, ki ne le trdi, da je razvoj temeljna človekova pravica, temveč ga obravnava tudi kot proces; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj „agenda po razvojnih ciljih tisočletja“ temelji na deklaraciji o pravici do razvoja iz leta 1986, ki ne le trdi, da je razvoj temeljna človekova pravica, temveč ga obravnava tudi kot proces;

| 15. | poziva, naj postane načelo enakosti med spoloma sestavni del v rast usmerjenega pristopa za odpravo revščine in naj se enakost med spoloma vključi v vse programe, politike in strategije EU ter v okvir za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj postane načelo enakosti med spoloma sestavni del v rast usmerjenega pristopa za odpravo revščine in naj se enakost med spoloma vključi v vse programe, politike in strategije EU ter v okvir za obdobje po letu 2015;

| 16. | poudarja, da je vključenost dinamičen pojem, ki presega strategijo „v korist revnih“, in pomeni širjenje usmerjenosti, da bi vključevala ranljive skupine prebivalstva, ki se preživljajo z negotovim delom, zaradi česar je treba razvojno strategijo umestiti v makroekonomski okvir; meni, da bo določanje kvalitativnih kazalnikov bistveno za spremljanje stopnje, do katere je napredek v razvoju vključujoč in trajnosten, in obsega, v katerem se upoštevajo potrebe najbolj prikrajšanih in ranljivih skupin; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je vključenost dinamičen pojem, ki presega strategijo „v korist revnih“, in pomeni širjenje usmerjenosti, da bi vključevala ranljive skupine prebivalstva, ki se preživljajo z negotovim delom, zaradi česar je treba razvojno strategijo umestiti v makroekonomski okvir; meni, da bo določanje kvalitativnih kazalnikov bistveno za spremljanje stopnje, do katere je napredek v razvoju vključujoč in trajnosten, in obsega, v katerem se upoštevajo potrebe najbolj prikrajšanih in ranljivih skupin;

| 17. | v povezavi s tem poziva k širši opredelitvi revščine od tiste, ki temelji samo na bruto domačem proizvodu (BDP); poudarja, da v svetovne in nacionalne povprečne vrednosti ni zajeto veliko število revnih ljudi na svetu; |
| --- | --- |

17.

v povezavi s tem poziva k širši opredelitvi revščine od tiste, ki temelji samo na bruto domačem proizvodu (BDP); poudarja, da v svetovne in nacionalne povprečne vrednosti ni zajeto veliko število revnih ljudi na svetu;

Zdravstvo, prehrana, izobraževanje in socialno varstvo

| 18. | priznava, da obravnavanje podhranjenosti otrok in mater zahteva dolgotrajne razvojne strategije, osredotočene na sektorje, ki vplivajo na podhranjenost, kot so zdravje, izobraževanje, voda in sanitarna oskrba ter kmetijstvo; |
| --- | --- |

18.

priznava, da obravnavanje podhranjenosti otrok in mater zahteva dolgotrajne razvojne strategije, osredotočene na sektorje, ki vplivajo na podhranjenost, kot so zdravje, izobraževanje, voda in sanitarna oskrba ter kmetijstvo;

| 19. | opozarja, da je treba v celoti upoštevati večrazsežnost človekove blaginje; v povezavi s tem opozarja, da so zdravje, prehrana, socialna varnost, enakost med spoloma in izobraževanje ključna gonila izkoreninjanja revščine in vključujočega gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je treba v celoti upoštevati večrazsežnost človekove blaginje; v povezavi s tem opozarja, da so zdravje, prehrana, socialna varnost, enakost med spoloma in izobraževanje ključna gonila izkoreninjanja revščine in vključujočega gospodarskega razvoja;

| 20. | poudarja pomen zmanjšanja razlik med spoloma v izobraževanju, ko gre za povečanje povprečne kakovosti človeškega kapitala, in v zdravstvu, da bi dosegli večji napredek pri izboljšanju zdravja mater in zmanjšanju umrljivosti otrok; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen zmanjšanja razlik med spoloma v izobraževanju, ko gre za povečanje povprečne kakovosti človeškega kapitala, in v zdravstvu, da bi dosegli večji napredek pri izboljšanju zdravja mater in zmanjšanju umrljivosti otrok;

| 21. | poziva EU, naj se močno zavzame za pravico do zdravja najvišjega možnega standarda, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami ter vključevanjem HIV/aidsa, med drugim z zagotavljanjem prostovoljnega načrtovanja družine, varnega splava in kontracepcijskih sredstev; |
| --- | --- |

21.

poziva EU, naj se močno zavzame za pravico do zdravja najvišjega možnega standarda, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami ter vključevanjem HIV/aidsa, med drugim z zagotavljanjem prostovoljnega načrtovanja družine, varnega splava in kontracepcijskih sredstev;

| 22. | poudarja, da okvir razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015 vključuje poseben cilj o odpravi vseh oblik nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da okvir razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015 vključuje poseben cilj o odpravi vseh oblik nasilja nad ženskami;

| 23. | poudarja, da bi morali za glavne cilje agende po letu 2015 določiti dostop do splošnega zdravstvenega zavarovanja, ki bi obsegalo tako zdravljenje kot preventivni pristop, splošen dostop do hrane z ustrezno hranljivo vrednostjo in visoko kakovostno izobrazbo za vse na vseh ravneh, ki omogoča zaposlitev; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morali za glavne cilje agende po letu 2015 določiti dostop do splošnega zdravstvenega zavarovanja, ki bi obsegalo tako zdravljenje kot preventivni pristop, splošen dostop do hrane z ustrezno hranljivo vrednostjo in visoko kakovostno izobrazbo za vse na vseh ravneh, ki omogoča zaposlitev;

| 24. | vztraja, da mora okvir za obdobje po letu 2015 vključevati cilje o dostopnosti in cenovni ustreznosti kakovostne zdravstvene oskrbe s poudarkom na ključnih elementih, kot je spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in kurativni posegi, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, ter HIV/aids, ter konkretne ukrepe za vzpostavitev osnovnih sistemov zdravstvenega varstva, ki zagotavljajo preprečevanje, zdravljenje, oskrbo in podporo za vse ljudi, tudi za najbolj marginalizirane in zapostavljene skupine, kot so manjšine, zaporniki, migranti, osebe brez dokumentov, spolni delavci in uživalci drog; |
| --- | --- |

24.

vztraja, da mora okvir za obdobje po letu 2015 vključevati cilje o dostopnosti in cenovni ustreznosti kakovostne zdravstvene oskrbe s poudarkom na ključnih elementih, kot je spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in kurativni posegi, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, ter HIV/aids, ter konkretne ukrepe za vzpostavitev osnovnih sistemov zdravstvenega varstva, ki zagotavljajo preprečevanje, zdravljenje, oskrbo in podporo za vse ljudi, tudi za najbolj marginalizirane in zapostavljene skupine, kot so manjšine, zaporniki, migranti, osebe brez dokumentov, spolni delavci in uživalci drog;

| 25. | poziva k pospešenim globalnim ukrepom za zmanjšanje umrljivosti mater, novorojenčkov in otrok ter znova potrjuje osrednji pomen univerzalnega dostopa do reproduktivne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

25.

poziva k pospešenim globalnim ukrepom za zmanjšanje umrljivosti mater, novorojenčkov in otrok ter znova potrjuje osrednji pomen univerzalnega dostopa do reproduktivne zdravstvene oskrbe;

| 26. | poziva, naj se tudi v prihodnje podpirajo raziskave za učinkovitejše in bolj trajnostne programe preprečevanja in zdravljenja, vključno z raziskavami in razvijanjem učinkovitih medicinskih posegov, tudi cepiv, zdravil in diagnostike; |
| --- | --- |

26.

poziva, naj se tudi v prihodnje podpirajo raziskave za učinkovitejše in bolj trajnostne programe preprečevanja in zdravljenja, vključno z raziskavami in razvijanjem učinkovitih medicinskih posegov, tudi cepiv, zdravil in diagnostike;

| 27. | ugotavlja, da imajo ženske ključno vlogo na področju prehrane in zanesljive preskrbe s hrano, saj so odgovorne za 80 % kmetovanja v Afriki, čeprav imajo še vedno komaj kakšno možnost, da bi bile lastnice zemlje, ki jo obdelujejo; poudarja, da je izkoreninjenje lakote posledično odvisno od pomoči malim kmetom, da bodo lahko proizvedli dovolj hrane zase in za svoje družine; opozarja, da je med malimi kmeti največ žensk; poziva k pristopu, ki upošteva razlike med spoloma in ki naj bo vključen v vse elemente načrtovanja zanesljive preskrbe s hrano; poudarja, da je treba podhranjenost preprečevati in zdraviti s posredovanjem na podlagi dokazov, pri čemer morajo imeti prednost nosečnice in majhni otroci; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da imajo ženske ključno vlogo na področju prehrane in zanesljive preskrbe s hrano, saj so odgovorne za 80 % kmetovanja v Afriki, čeprav imajo še vedno komaj kakšno možnost, da bi bile lastnice zemlje, ki jo obdelujejo; poudarja, da je izkoreninjenje lakote posledično odvisno od pomoči malim kmetom, da bodo lahko proizvedli dovolj hrane zase in za svoje družine; opozarja, da je med malimi kmeti največ žensk; poziva k pristopu, ki upošteva razlike med spoloma in ki naj bo vključen v vse elemente načrtovanja zanesljive preskrbe s hrano; poudarja, da je treba podhranjenost preprečevati in zdraviti s posredovanjem na podlagi dokazov, pri čemer morajo imeti prednost nosečnice in majhni otroci;

| 28. | poudarja, da je treba pripraviti in izvesti zdravstvene programe za okrepitev zdravstvenih sistemov ob upoštevanju dejstva, da je svetovna gospodarska kriza omejila napredek na področju virusa HIV/aidsa, tuberkuloze, malarije in zapostavljenih tropskih bolezni; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba pripraviti in izvesti zdravstvene programe za okrepitev zdravstvenih sistemov ob upoštevanju dejstva, da je svetovna gospodarska kriza omejila napredek na področju virusa HIV/aidsa, tuberkuloze, malarije in zapostavljenih tropskih bolezni;

| 29. | poudarja pomen cilja boljšega zdravja mater v zvezi z zmanjševanjem stopnje umrljivosti mater in zagotavljanjem splošnega dostopa do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter načrtovanja družine; poudarja, da sta izobraževanje in osveščanje na področju spolnega in reproduktivnega zdravja pomembna kot sestavna dela programa za zdravje žensk; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen cilja boljšega zdravja mater v zvezi z zmanjševanjem stopnje umrljivosti mater in zagotavljanjem splošnega dostopa do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter načrtovanja družine; poudarja, da sta izobraževanje in osveščanje na področju spolnega in reproduktivnega zdravja pomembna kot sestavna dela programa za zdravje žensk;

| 30. | ugotavlja, da je treba vse od začetka izobraževanja posvetiti posebno pozornost izobraževanju obeh spolov o spolnih vprašanjih, da se postopoma spremenijo odnosi in socialni stereotipi ter da enakost spolov postane osnovno načelo družbe v vseh državah sveta; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je treba vse od začetka izobraževanja posvetiti posebno pozornost izobraževanju obeh spolov o spolnih vprašanjih, da se postopoma spremenijo odnosi in socialni stereotipi ter da enakost spolov postane osnovno načelo družbe v vseh državah sveta;

| 31. | poziva, naj bo zagotavljanje humanitarne pomoči EU, ki prispeva k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, dejansko neodvisno od omejitev na področju humanitarne pomoči, ki so jih uvedle ZDA ali druge donatorice, zlasti z zagotavljanjem dostopa do splava za ženske in dekleta, ki so žrtve posilstva v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj bo zagotavljanje humanitarne pomoči EU, ki prispeva k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, dejansko neodvisno od omejitev na področju humanitarne pomoči, ki so jih uvedle ZDA ali druge donatorice, zlasti z zagotavljanjem dostopa do splava za ženske in dekleta, ki so žrtve posilstva v oboroženih spopadih;

| 32. | priznava, da možnosti za dostojno delo omogočajo revnim gospodinjstvom, da se izvlečejo iz revščine, in so ključnega pomena za posameznike in družine, da pridobijo samospoštovanje, občutek pripadnosti skupnosti in način, kako produktivno prispevati vanjo; poziva, naj bosta polna in produktivna zaposlenost ter dostojno delo osrednja cilja razvojne agende po letu 2015, in poziva, naj se ta cilj podpre z izvajanjem dobro premišljenih nacionalnih minimalnih ravni socialne varnosti za zmanjšanje revščine in odpornost proti njej; |
| --- | --- |

32.

priznava, da možnosti za dostojno delo omogočajo revnim gospodinjstvom, da se izvlečejo iz revščine, in so ključnega pomena za posameznike in družine, da pridobijo samospoštovanje, občutek pripadnosti skupnosti in način, kako produktivno prispevati vanjo; poziva, naj bosta polna in produktivna zaposlenost ter dostojno delo osrednja cilja razvojne agende po letu 2015, in poziva, naj se ta cilj podpre z izvajanjem dobro premišljenih nacionalnih minimalnih ravni socialne varnosti za zmanjšanje revščine in odpornost proti njej;

| 33. | poudarja, da so zdravstvene informacije in izobraževanje pomembne prvine za boljše javno zdravje; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so zdravstvene informacije in izobraževanje pomembne prvine za boljše javno zdravje;

| 34. | poziva, da bi bilo posebno pozornost treba nameniti tudi odpravljanju nenalezljivih bolezni, kot je rak; |
| --- | --- |

34.

poziva, da bi bilo posebno pozornost treba nameniti tudi odpravljanju nenalezljivih bolezni, kot je rak;

| 35. | poziva, naj okvir razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015 prispeva h krepitvi vloge žensk in enakosti med spoloma z odpravo razlik med spoloma na vseh ravneh izobraževanja s posebnimi cilji, med katerimi so splošni dostop do kakovostnega izobraževanja in njegovo dokončanje (na osnovni, srednji in višji ravni) ter poklicnega usposabljanja v okolju, kjer vlada politika ustvarjanja delovnih mest za mlade, kakor tudi z odpravo nepismenosti žensk ter dostopom do celovite spolne vzgoje v šoli in zunaj nje; |
| --- | --- |

35.

poziva, naj okvir razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015 prispeva h krepitvi vloge žensk in enakosti med spoloma z odpravo razlik med spoloma na vseh ravneh izobraževanja s posebnimi cilji, med katerimi so splošni dostop do kakovostnega izobraževanja in njegovo dokončanje (na osnovni, srednji in višji ravni) ter poklicnega usposabljanja v okolju, kjer vlada politika ustvarjanja delovnih mest za mlade, kakor tudi z odpravo nepismenosti žensk ter dostopom do celovite spolne vzgoje v šoli in zunaj nje;

III.   
  Dobro upravljanje

| 36. | poudarja, da okvir trajnostnega razvoja za obdobje po letu 2015 zahteva spoštovanje načela demokratičnega upravljanja in človekovih pravic, učinkovite, pregledne in odgovorne institucije in partnerje na vseh ravneh ter močno civilno družbo, ki bo sistematično udeležena v demokratičnem procesu; vztraja, da mora okvir temeljiti na ključnih pojmih participativne demokracije in učinkovitega državljanstva s polnim in večjim uveljavljanjem državljanskih in političnih pravic; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da okvir trajnostnega razvoja za obdobje po letu 2015 zahteva spoštovanje načela demokratičnega upravljanja in človekovih pravic, učinkovite, pregledne in odgovorne institucije in partnerje na vseh ravneh ter močno civilno družbo, ki bo sistematično udeležena v demokratičnem procesu; vztraja, da mora okvir temeljiti na ključnih pojmih participativne demokracije in učinkovitega državljanstva s polnim in večjim uveljavljanjem državljanskih in političnih pravic;

| 37. | poziva EU, naj deli svoje izkušnje in strokovno znanje z državami v razvoju, tako da jim zagotovi dostop do znanja z ustreznih področij trajnostnega razvoja, predvsem pa izkoristi tranzicijske izkušnje držav članic EU; |
| --- | --- |

37.

poziva EU, naj deli svoje izkušnje in strokovno znanje z državami v razvoju, tako da jim zagotovi dostop do znanja z ustreznih področij trajnostnega razvoja, predvsem pa izkoristi tranzicijske izkušnje držav članic EU;

| 38. | meni, da je treba tekoča pogajanja in razprave strukturirati tako, da se bo v novem razvojnem okviru odražala in uresničevala jasna zaveza demokratičnemu upravljanju; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba tekoča pogajanja in razprave strukturirati tako, da se bo v novem razvojnem okviru odražala in uresničevala jasna zaveza demokratičnemu upravljanju;

| 39. | poudarja, da je mogoče podnebne spremembe, nedavno krizo zaradi visokih cen hrane in svetovno finančno krizo povezati s pomanjkanjem ustreznega globalnega upravljanja; zato poudarja, da bi moralo biti globalno upravljanje ključni sestavni del razvojne agende po letu 2015; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je mogoče podnebne spremembe, nedavno krizo zaradi visokih cen hrane in svetovno finančno krizo povezati s pomanjkanjem ustreznega globalnega upravljanja; zato poudarja, da bi moralo biti globalno upravljanje ključni sestavni del razvojne agende po letu 2015;

| 40. | obžaluje pomanjkanje usklajenosti med institucijami globalnega upravljanja, zlasti v zvezi z večstransko trgovinsko, finančno in okoljsko arhitekturo; meni, da je treba, ker so države zaradi nezadostnega globalnega upravljanja kot odgovor na razvojne potrebe svojih regij poiskale regionalne rešitve, takšne ureditve usklajevati ter tako preprečiti politično razdrobljenost in neskladnost z večstranskimi režimi in mednarodnimi standardi; v širšem smislu meni, da so kot dopolnilo nacionalnim prizadevanjem potrebni ukrepi na svetovni ravni; |
| --- | --- |

40.

obžaluje pomanjkanje usklajenosti med institucijami globalnega upravljanja, zlasti v zvezi z večstransko trgovinsko, finančno in okoljsko arhitekturo; meni, da je treba, ker so države zaradi nezadostnega globalnega upravljanja kot odgovor na razvojne potrebe svojih regij poiskale regionalne rešitve, takšne ureditve usklajevati ter tako preprečiti politično razdrobljenost in neskladnost z večstranskimi režimi in mednarodnimi standardi; v širšem smislu meni, da so kot dopolnilo nacionalnim prizadevanjem potrebni ukrepi na svetovni ravni;

| 41. | ugotavlja, da je format okvira razvojnih ciljev tisočletja sicer omogočil določanje konkretnih in časovno omejenih ciljev, ki jih je mogoče spremljati s statistično zanesljivimi kazalniki, vendar primanjkuje zavezanosti ciljem; glede na to svari pred uporabo enega pristopa za vse in meni, da je treba cilje na svetovni ravni prirediti in prilagoditi nacionalnim in regionalnim razmeram in začetnim pogojem; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je format okvira razvojnih ciljev tisočletja sicer omogočil določanje konkretnih in časovno omejenih ciljev, ki jih je mogoče spremljati s statistično zanesljivimi kazalniki, vendar primanjkuje zavezanosti ciljem; glede na to svari pred uporabo enega pristopa za vse in meni, da je treba cilje na svetovni ravni prirediti in prilagoditi nacionalnim in regionalnim razmeram in začetnim pogojem;

| 42. | opozarja, da imajo organi na vseh ravneh ključno vlogo pri agendi za trajnostni razvoj, tako da se udeležujejo političnih razprav, prenašajo zaveze v zakonodajo, zagotavljajo odgovorno ravnanje vlad, ko gre za socialne, okoljske in pravosodne politike, ter se zavzemajo za načelo prevzemanja odgovornosti; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da imajo organi na vseh ravneh ključno vlogo pri agendi za trajnostni razvoj, tako da se udeležujejo političnih razprav, prenašajo zaveze v zakonodajo, zagotavljajo odgovorno ravnanje vlad, ko gre za socialne, okoljske in pravosodne politike, ter se zavzemajo za načelo prevzemanja odgovornosti;

| 43. | poziva mednarodno skupnost, naj posveti posebno pozornost ustvarjanju spodbudnega in v sodelovanje usmerjenega okolja, ki bo organizacijam civilne družbe, zasebnemu sektorju, nepridobitnim fundacijam in drugim neodvisnim razvojnim partnerjem, pa tudi nacionalnim parlamentom in lokalnim organom na lokalni, nacionalni in regionalni ravni omogočilo, da bodo sprejeli svoje odgovornosti pri načrtovanju politik in njihovem spremljanju, da bi imele ustrezno vlogo v okviru za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

43.

poziva mednarodno skupnost, naj posveti posebno pozornost ustvarjanju spodbudnega in v sodelovanje usmerjenega okolja, ki bo organizacijam civilne družbe, zasebnemu sektorju, nepridobitnim fundacijam in drugim neodvisnim razvojnim partnerjem, pa tudi nacionalnim parlamentom in lokalnim organom na lokalni, nacionalni in regionalni ravni omogočilo, da bodo sprejeli svoje odgovornosti pri načrtovanju politik in njihovem spremljanju, da bi imele ustrezno vlogo v okviru za obdobje po letu 2015;

| 44. | nadalje poziva, da je treba mladim, zlasti dekletom in mladim ženskam, omogočiti, da bodo imeli ključno vlogo v okviru za obdobje po letu 2015, in opozarja, da je sodelovanje mladih v upravljanju lahko zelo koristno, vključno s spodbujanjem struktur in postopkov demokratičnega odločanja ter izboljšanjem blaginje mladih in njihovih skupnosti; |
| --- | --- |

44.

nadalje poziva, da je treba mladim, zlasti dekletom in mladim ženskam, omogočiti, da bodo imeli ključno vlogo v okviru za obdobje po letu 2015, in opozarja, da je sodelovanje mladih v upravljanju lahko zelo koristno, vključno s spodbujanjem struktur in postopkov demokratičnega odločanja ter izboljšanjem blaginje mladih in njihovih skupnosti;

Pristop na podlagi človekovih pravic

| 45. | poziva, naj bodo načela o človekovih pravicah podlaga za okvir za obdobje po letu 2015, ki mora obravnavati predvsem vprašanja neenakosti, škodljivih tradicionalnih običajev, diskriminacije, nasilja na podlagi spola, sodelovanja in krepitve položaja marginaliziranih in zapostavljenih ljudi v družbi, s posebnim poudarkom na pravicah mladih, žensk, migrantov, okuženih z virusom HIV, oseb, ki so tarče diskriminacije na podlagi kaste, lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter invalidov; |
| --- | --- |

45.

poziva, naj bodo načela o človekovih pravicah podlaga za okvir za obdobje po letu 2015, ki mora obravnavati predvsem vprašanja neenakosti, škodljivih tradicionalnih običajev, diskriminacije, nasilja na podlagi spola, sodelovanja in krepitve položaja marginaliziranih in zapostavljenih ljudi v družbi, s posebnim poudarkom na pravicah mladih, žensk, migrantov, okuženih z virusom HIV, oseb, ki so tarče diskriminacije na podlagi kaste, lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter invalidov;

| 46. | v povezavi s tem poziva, naj bo obravnavanje vztrajnih neenakosti, s katerimi se soočajo ženske in dekleta, samostojen cilj, ki naj spodbuja potrebno politično voljo, sredstva in zavezanost za trajnostne in učinkovite ukrepe; |
| --- | --- |

46.

v povezavi s tem poziva, naj bo obravnavanje vztrajnih neenakosti, s katerimi se soočajo ženske in dekleta, samostojen cilj, ki naj spodbuja potrebno politično voljo, sredstva in zavezanost za trajnostne in učinkovite ukrepe;

| 47. | poudarja, da mora razvojna agenda ZN za obdobje po letu 2015 vsebovati pristop, ki temelji na človekovih pravicah in vključuje socialne in gospodarske pravice, a tudi državljanske in politične pravice s področja miru in varnosti, ter pravico do razvoja; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da mora razvojna agenda ZN za obdobje po letu 2015 vsebovati pristop, ki temelji na človekovih pravicah in vključuje socialne in gospodarske pravice, a tudi državljanske in politične pravice s področja miru in varnosti, ter pravico do razvoja;

| 48. | priporoča, naj se oblikuje splošen cilj v zvezi z enakostjo; |
| --- | --- |

48.

priporoča, naj se oblikuje splošen cilj v zvezi z enakostjo;

| 49. | spodbuja EU, naj podpira države v razvoju pri razvijanju njihove politične volje in krepitvi prizadevanj za izboljšanje stopnje ratifikacije in izvajanja pravnih instrumentov s področja človekovih pravic za prepoved diskriminacije ali vseh pravnih, političnih, regulatornih ovir in kazenskih določb na podlagi starosti, spola, rase, etnične pripadnosti, kaste, kulture, vere, prepričanja, zakonskega stanu, invalidnosti, okužbe z virusom HIV, nacionalnega izvora, statusa migranta, znanja jezika, spolne usmerjenosti, spolne identitete ali drugih dejavnikov ali statusov; prav tako spodbuja EU, naj podpira države v razvoju pri uvedbi ustreznih socialnih pragov, |
| --- | --- |

49.

spodbuja EU, naj podpira države v razvoju pri razvijanju njihove politične volje in krepitvi prizadevanj za izboljšanje stopnje ratifikacije in izvajanja pravnih instrumentov s področja človekovih pravic za prepoved diskriminacije ali vseh pravnih, političnih, regulatornih ovir in kazenskih določb na podlagi starosti, spola, rase, etnične pripadnosti, kaste, kulture, vere, prepričanja, zakonskega stanu, invalidnosti, okužbe z virusom HIV, nacionalnega izvora, statusa migranta, znanja jezika, spolne usmerjenosti, spolne identitete ali drugih dejavnikov ali statusov; prav tako spodbuja EU, naj podpira države v razvoju pri uvedbi ustreznih socialnih pragov,

| 50. | poziva vse države, naj ratificirajo Konvencijo ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in s tem spodbujajo enakost spolov; |
| --- | --- |

50.

poziva vse države, naj ratificirajo Konvencijo ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in s tem spodbujajo enakost spolov;

Mir, varnost in razvoj

| 51. | poudarja, da so oboroženi konflikti in razmere po konfliktih nekatere od glavnih ovir za razvoj in zmanjšanje revščine ter ogrožajo demokracijo; enako poudarja, da so mir in varnost, razvoj in človekove pravice medsebojno povezani in se medsebojno krepijo; zato spodbuja Unijo, naj uporabi vse pomembne instrumente, kot so mednarodna deklaracija o človekovih pravicah ali tisti iz okvira sporazuma iz Cotonouja, da bi okrepila preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da so oboroženi konflikti in razmere po konfliktih nekatere od glavnih ovir za razvoj in zmanjšanje revščine ter ogrožajo demokracijo; enako poudarja, da so mir in varnost, razvoj in človekove pravice medsebojno povezani in se medsebojno krepijo; zato spodbuja Unijo, naj uporabi vse pomembne instrumente, kot so mednarodna deklaracija o človekovih pravicah ali tisti iz okvira sporazuma iz Cotonouja, da bi okrepila preprečevanje konfliktov;

| 52. | v povezavi s tem poziva, naj ima prednost krepitev zmogljivosti v državah, ki so jih prizadeli konflikti, in nestabilnih državah; meni, da so učinkovita mednarodna partnerstva, metode izmenjave znanja in razvoja zmogljivosti, ki temeljijo na tranzicijskih izkušnjah držav članic EU, osnovana na modelu novega dogovora o delovanju v nestabilnih državah, ki je bil predstavljen na četrtem srečanju na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu, nujna za stabilizacijo in razvoj teh držav; |
| --- | --- |

52.

v povezavi s tem poziva, naj ima prednost krepitev zmogljivosti v državah, ki so jih prizadeli konflikti, in nestabilnih državah; meni, da so učinkovita mednarodna partnerstva, metode izmenjave znanja in razvoja zmogljivosti, ki temeljijo na tranzicijskih izkušnjah držav članic EU, osnovana na modelu novega dogovora o delovanju v nestabilnih državah, ki je bil predstavljen na četrtem srečanju na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu, nujna za stabilizacijo in razvoj teh držav;

| 53. | poziva EU, naj bo še naprej zelo dejavna v nestabilnih državah, tako da zagotavlja celovite odzive, povezane z razvojnimi politikami, humanitarno pomoč in prispeva k zmanjševanju nevarnosti nesreč, preprečevanju konfliktov in utrjevanju države; |
| --- | --- |

53.

poziva EU, naj bo še naprej zelo dejavna v nestabilnih državah, tako da zagotavlja celovite odzive, povezane z razvojnimi politikami, humanitarno pomoč in prispeva k zmanjševanju nevarnosti nesreč, preprečevanju konfliktov in utrjevanju države;

| 54. | meni, da mora okvir za obdobje po letu 2015 odražati cilje izgradnje miru in oblikovanja države, dogovorjene v Busanu; |
| --- | --- |

54.

meni, da mora okvir za obdobje po letu 2015 odražati cilje izgradnje miru in oblikovanja države, dogovorjene v Busanu;

| 55. | poudarja, da bi bilo treba preprečevanje nasilja in diskriminacije, zlasti spolnega nasilja nad dekleti in ženskami, obravnavati v okviru za obdobje po letu 2015 ter da je treba vzpostaviti ali okrepiti celovite sisteme zaščite, ki bodo dostopni vsem; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da bi bilo treba preprečevanje nasilja in diskriminacije, zlasti spolnega nasilja nad dekleti in ženskami, obravnavati v okviru za obdobje po letu 2015 ter da je treba vzpostaviti ali okrepiti celovite sisteme zaščite, ki bodo dostopni vsem;

IV.   
  Trajnost

| 56. | poziva EU, naj na vključujoč in pregleden način prispeva k okrepitvi skladnosti med cilji za trajnostni razvoj v socialnih in okoljskih zadevah in razvojnimi cilji za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

56.

poziva EU, naj na vključujoč in pregleden način prispeva k okrepitvi skladnosti med cilji za trajnostni razvoj v socialnih in okoljskih zadevah in razvojnimi cilji za obdobje po letu 2015;

| 57. | poudarja, da bi moral biti končni rezultat „ena razvojna agenda“, s čimer bi se izognili podvajanju ukrepov in sredstev; poudarja, da bi morala EU glede na dejstvo, da se okoljska in razvojna vprašanja običajno obravnavajo ločeno na svetovni ravni, poiskati nove načine, da bi premagala to delitev in povezala ta med seboj tesno povezana področja, vključno z institucionalnega vidika; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bi moral biti končni rezultat „ena razvojna agenda“, s čimer bi se izognili podvajanju ukrepov in sredstev; poudarja, da bi morala EU glede na dejstvo, da se okoljska in razvojna vprašanja običajno obravnavajo ločeno na svetovni ravni, poiskati nove načine, da bi premagala to delitev in povezala ta med seboj tesno povezana področja, vključno z institucionalnega vidika;

| 58. | poudarja, da je trajnost najpomembnejši izziv, saj neuspeh lahko ogrozi vse razsežnosti človekovega razvoja; zlasti priznava neločljivo povezavo med hrano, trajnostnim in varnim dostopom do energije, vodo, trajnostno uporabo zemljišč, učinkovito rabo naravnih virov, zaščito morskega okolja in drugih ekosistemov ter biotske raznovrstnosti, krčenjem gozdov in blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, zmanjševanjem nevarnosti nesreč, trajnostno proizvodnjo in porabo, socialno vključenostjo in dostojnim delom v okviru boja proti revščini; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je trajnost najpomembnejši izziv, saj neuspeh lahko ogrozi vse razsežnosti človekovega razvoja; zlasti priznava neločljivo povezavo med hrano, trajnostnim in varnim dostopom do energije, vodo, trajnostno uporabo zemljišč, učinkovito rabo naravnih virov, zaščito morskega okolja in drugih ekosistemov ter biotske raznovrstnosti, krčenjem gozdov in blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, zmanjševanjem nevarnosti nesreč, trajnostno proizvodnjo in porabo, socialno vključenostjo in dostojnim delom v okviru boja proti revščini;

| 59. | opozarja, da je univerzalen dostop do čiste pitne vode in sanitarne oskrbe kot horizontalne osnovne socialne storitve za dosego vseh ciljev ter do sodobnih, zanesljivih, dosegljivih, podnebju prijaznih in trajnostnih energetskih storitev za vse ključno gonilo izkoreninjanja revščine in vključujoče trajnostne rasti; |
| --- | --- |

59.

opozarja, da je univerzalen dostop do čiste pitne vode in sanitarne oskrbe kot horizontalne osnovne socialne storitve za dosego vseh ciljev ter do sodobnih, zanesljivih, dosegljivih, podnebju prijaznih in trajnostnih energetskih storitev za vse ključno gonilo izkoreninjanja revščine in vključujoče trajnostne rasti;

| 60. | poudarja, da je za zanesljivo oskrbo z energijo treba izvajati strategije, ki temeljijo na diverzifikaciji virov, vključno s sončno energijo, zaščiti ekosistemov in naravnih virov, zmanjševanju nevarnosti nesreč, integriranem upravljanju vodnih virov, izboljšanju trgov, infrastruktur in regulativnih ukrepov; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je za zanesljivo oskrbo z energijo treba izvajati strategije, ki temeljijo na diverzifikaciji virov, vključno s sončno energijo, zaščiti ekosistemov in naravnih virov, zmanjševanju nevarnosti nesreč, integriranem upravljanju vodnih virov, izboljšanju trgov, infrastruktur in regulativnih ukrepov;

| 61. | poziva tudi h konkretnim ukrepom za spodbujanje in razvoj zdravih morskih ekosistemov, trajnostnega ribištva in trajnostne akvakulture, ki bi lahko imeli pomembno vlogo pri zanesljivi preskrbi s hrano in prehrani ter trajnostnem kmetijstvu; |
| --- | --- |

61.

poziva tudi h konkretnim ukrepom za spodbujanje in razvoj zdravih morskih ekosistemov, trajnostnega ribištva in trajnostne akvakulture, ki bi lahko imeli pomembno vlogo pri zanesljivi preskrbi s hrano in prehrani ter trajnostnem kmetijstvu;

| 62. | poudarja, da je treba nujno primerno izvajati načelo diferenciacije, ki ga določa nova razvojna agenda; poziva države v vzponu, naj prevzamejo svojo odgovornost pri prerazporeditvi bogastva med svojimi državljani prek državnega proračuna, da bi zmanjšale vrzel revščine; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba nujno primerno izvajati načelo diferenciacije, ki ga določa nova razvojna agenda; poziva države v vzponu, naj prevzamejo svojo odgovornost pri prerazporeditvi bogastva med svojimi državljani prek državnega proračuna, da bi zmanjšale vrzel revščine;

V.   
  Stališču EU o razvojnem okviru za obdobje po letu 2015 naproti

Financiranje razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015

| 63. | opozarja na zavezo o dodelitvi 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND) za uradno razvojno pomoč do leta 2015; poudarja, da se mora ta stopnja v prihodnjem okviru ohraniti, in poziva vse države članice, naj to uvedejo z zavezujočo zakonodajo in sprejmejo večletne proračunske časovne razporede za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

63.

opozarja na zavezo o dodelitvi 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND) za uradno razvojno pomoč do leta 2015; poudarja, da se mora ta stopnja v prihodnjem okviru ohraniti, in poziva vse države članice, naj to uvedejo z zavezujočo zakonodajo in sprejmejo večletne proračunske časovne razporede za uresničitev tega cilja;

| 64. | poudarja pomen proračuna Unije, ki bo kos izzivom, s katerimi se sooča, zlasti v kriznih časih in v smislu financiranja razvoja; v povezavi s tem, in da proračun EU ne bi bil več odvisen zgolj od vprašanja stopnje odobritve plačil, poziva k uvedbi lastnih sredstev, kot je davek na finančne transakcije, katerega delež bi bilo treba razvrstiti v razdelek IV proračuna EU; |
| --- | --- |

64.

poudarja pomen proračuna Unije, ki bo kos izzivom, s katerimi se sooča, zlasti v kriznih časih in v smislu financiranja razvoja; v povezavi s tem, in da proračun EU ne bi bil več odvisen zgolj od vprašanja stopnje odobritve plačil, poziva k uvedbi lastnih sredstev, kot je davek na finančne transakcije, katerega delež bi bilo treba razvrstiti v razdelek IV proračuna EU;

| 65. | vztraja, da morajo biti sredstva za boj proti učinkom podnebnih sprememb in za prilagajanje nanje resnično dodatek k že obstoječim zavezam; zato poziva EU, naj predlaga, da se za boj proti podnebnim spremembam poleg uradne razvojne pomoči zagotovijo še druga finančna sredstva, da se bo v razpravah za obdobje po letu 2015 lahko razjasnila vloga uradne razvojne pomoči in sredstev za prilagajanje na podnebne spremembe v okviru trajnostnega izkoreninjanja revščine; |
| --- | --- |

65.

vztraja, da morajo biti sredstva za boj proti učinkom podnebnih sprememb in za prilagajanje nanje resnično dodatek k že obstoječim zavezam; zato poziva EU, naj predlaga, da se za boj proti podnebnim spremembam poleg uradne razvojne pomoči zagotovijo še druga finančna sredstva, da se bo v razpravah za obdobje po letu 2015 lahko razjasnila vloga uradne razvojne pomoči in sredstev za prilagajanje na podnebne spremembe v okviru trajnostnega izkoreninjanja revščine;

| 66. | poziva Komisijo, naj spodbudi razprave z vsemi zainteresiranimi stranmi o mehanizmih financiranja, da bi izpolnili finančne potrebe na področju razvoja v obdobju po letu 2015; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj spodbudi razprave z vsemi zainteresiranimi stranmi o mehanizmih financiranja, da bi izpolnili finančne potrebe na področju razvoja v obdobju po letu 2015;

| 67. | opozarja, da je bila med forumom ZN za razvojno sodelovanje 2012 jasno izpostavljena potreba po večjem usklajevanju in ne konkurenci med različnimi mehanizmi in donatorji; poziva EU, naj spodbuja agendo za učinkovitost pomoči, saj so EU in njene države članice skupaj odgovorne za zmanjšanje razdrobljenosti pomoči; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da je bila med forumom ZN za razvojno sodelovanje 2012 jasno izpostavljena potreba po večjem usklajevanju in ne konkurenci med različnimi mehanizmi in donatorji; poziva EU, naj spodbuja agendo za učinkovitost pomoči, saj so EU in njene države članice skupaj odgovorne za zmanjšanje razdrobljenosti pomoči;

Inovativni mehanizmi financiranja

| 68. | poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z drugimi donatorji na svetovni ravni za razvoj nadaljnjih inovativnih finančnih mehanizmov za razvoj, ker bodo imeli ti skupaj z novimi partnerstvi bistveno vlogo v novem okolju za razvoj, saj bodo dopolnili druga sredstva in kompromise o financiranju trajnostnega razvoja; spominja države članice EU, ki so se dogovorile za uvedbo davka na finančne transakcije, naj del teh sredstev namenijo trajnostnemu razvoju in boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z drugimi donatorji na svetovni ravni za razvoj nadaljnjih inovativnih finančnih mehanizmov za razvoj, ker bodo imeli ti skupaj z novimi partnerstvi bistveno vlogo v novem okolju za razvoj, saj bodo dopolnili druga sredstva in kompromise o financiranju trajnostnega razvoja; spominja države članice EU, ki so se dogovorile za uvedbo davka na finančne transakcije, naj del teh sredstev namenijo trajnostnemu razvoju in boju proti podnebnim spremembam;

| 69. | opozarja, da bi EU morala spodbujati celostni in dopolnilni pristop k financiranju, tudi prek javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

69.

opozarja, da bi EU morala spodbujati celostni in dopolnilni pristop k financiranju, tudi prek javno-zasebnih partnerstev;

| 70. | poziva EU, naj spodbuja socialna, etična in okolju prijazna javna naročila na mednarodni ravni kot orodje za izvajanje okvira za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

70.

poziva EU, naj spodbuja socialna, etična in okolju prijazna javna naročila na mednarodni ravni kot orodje za izvajanje okvira za obdobje po letu 2015;

| 71. | poziva EU, naj ustrezno oceni mehanizem združevanja posojil in nepovratnih sredstev, zlasti z vidika razvoja in finančne dodatnosti, preglednosti in odgovornosti, lokalne avtonomije in tveganja zadolženosti, preden naprej razvija združevanje posojil in nepovratnih sredstev za povečanje finančnih sredstev za razvoj in spodbujanje mikro kreditov; poziva Komisijo, naj objavi smernice in podrobna merila, ki temeljijo na usklajenih strategijah za zmanjševanje revščine in bodo imela jasen učinek na trajnostni razvoj po izvedbi novih ureditev; |
| --- | --- |

71.

poziva EU, naj ustrezno oceni mehanizem združevanja posojil in nepovratnih sredstev, zlasti z vidika razvoja in finančne dodatnosti, preglednosti in odgovornosti, lokalne avtonomije in tveganja zadolženosti, preden naprej razvija združevanje posojil in nepovratnih sredstev za povečanje finančnih sredstev za razvoj in spodbujanje mikro kreditov; poziva Komisijo, naj objavi smernice in podrobna merila, ki temeljijo na usklajenih strategijah za zmanjševanje revščine in bodo imela jasen učinek na trajnostni razvoj po izvedbi novih ureditev;

Povečevanje domačega prihodka z učinkovitim obdavčevanjem in bojem proti korupciji

| 72. | ponavlja svoj poziv, naj postane boj proti korupciji, pranju denarja, davčnim oazam, nezakonitim kapitalskim tokovom in škodljivim davčnim sistemom najpomembnejša prednostna naloga agende EU za področje mednarodnih finančnih in razvojnih institucij, da bi državam v razvoju omogočili povečanje domačih prihodkov; |
| --- | --- |

72.

ponavlja svoj poziv, naj postane boj proti korupciji, pranju denarja, davčnim oazam, nezakonitim kapitalskim tokovom in škodljivim davčnim sistemom najpomembnejša prednostna naloga agende EU za področje mednarodnih finančnih in razvojnih institucij, da bi državam v razvoju omogočili povečanje domačih prihodkov;

| 73. | poudarja, da je treba nujno mobilizirati več domačih sredstev, in zato poziva EU in mednarodno skupnost, naj povečata svojo podporo državam v razvoju pri uveljavitvi učinkovite fiskalne politike in vzdržne davčne osnove pa tudi pri krepitvi usposobljenosti in kvalifikacij njihovih uprav, da bi odpravili nezakonite finančne tokove, izogibanje plačilu davkov, davčne utaje in goljufije ter izboljšali pobiranje davkov; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba nujno mobilizirati več domačih sredstev, in zato poziva EU in mednarodno skupnost, naj povečata svojo podporo državam v razvoju pri uveljavitvi učinkovite fiskalne politike in vzdržne davčne osnove pa tudi pri krepitvi usposobljenosti in kvalifikacij njihovih uprav, da bi odpravili nezakonite finančne tokove, izogibanje plačilu davkov, davčne utaje in goljufije ter izboljšali pobiranje davkov;

| 74. | opozarja, da je kakovost računovodskega poročanja bistvena za učinkovit boj proti davčnim utajam; zato poudarja pomen popolne preglednosti poročanja podjetij o dobičkih in plačanih davkih, zlasti, vendar ne izključno, tistih podjetij, ki se ukvarjajo z izkoriščanjem naravnih virov; zato poziva Komisijo, naj se zavzema za to, da se v mednarodni standard računovodskega poročanja IASB vključi zahteva, da vse večnacionalne korporacije svoje prihodke in plačane davke poročajo po državah; opozarja, da je ta zahteva v skladu s potrebo po izboljšanju družbene odgovornosti večnacionalnih podjetij; |
| --- | --- |

74.

opozarja, da je kakovost računovodskega poročanja bistvena za učinkovit boj proti davčnim utajam; zato poudarja pomen popolne preglednosti poročanja podjetij o dobičkih in plačanih davkih, zlasti, vendar ne izključno, tistih podjetij, ki se ukvarjajo z izkoriščanjem naravnih virov; zato poziva Komisijo, naj se zavzema za to, da se v mednarodni standard računovodskega poročanja IASB vključi zahteva, da vse večnacionalne korporacije svoje prihodke in plačane davke poročajo po državah; opozarja, da je ta zahteva v skladu s potrebo po izboljšanju družbene odgovornosti večnacionalnih podjetij;

Mehanizmi spremljanja in kazalniki

| 75. | poudarja, da je treba nujno preiti na primerno mešanico količinskih in kakovostnih meril razvoja; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da je treba nujno preiti na primerno mešanico količinskih in kakovostnih meril razvoja;

| 76. | opozarja, da je za dosego blaginje in razvoja ter premagovanje novih socialnih in okoljskih izzivov potreben nov sklop kazalnikov poleg BDP, ki bi zato moral vključevati kazalnike, kot so indeks človekovega razvoja, stopnjo revščine na število prebivalcev, indeks vrzeli revščine in Ginijev količnik; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da je za dosego blaginje in razvoja ter premagovanje novih socialnih in okoljskih izzivov potreben nov sklop kazalnikov poleg BDP, ki bi zato moral vključevati kazalnike, kot so indeks človekovega razvoja, stopnjo revščine na število prebivalcev, indeks vrzeli revščine in Ginijev količnik;

| 77. | opozarja, da so jasni in merljivi kazalniki, vključno z učinki in rezultati, ključni za spremljanje in poročanje o doseženem napredku na področju izkoreninjenja revščine ter gospodarskega in socialnega razvoja ter da bi morali vključevati enakost med spoloma, zaposlovanje, socialno varnost (na primer dostop do zdravstvene oskrbe in pokojnin, zaščito pred izpostavljenostjo brezposelnosti in zaščito pred posebno prikrajšanostjo žensk, otrok in starejših za preživetje), invalidnost, migracije in status manjšin; |
| --- | --- |

77.

opozarja, da so jasni in merljivi kazalniki, vključno z učinki in rezultati, ključni za spremljanje in poročanje o doseženem napredku na področju izkoreninjenja revščine ter gospodarskega in socialnega razvoja ter da bi morali vključevati enakost med spoloma, zaposlovanje, socialno varnost (na primer dostop do zdravstvene oskrbe in pokojnin, zaščito pred izpostavljenostjo brezposelnosti in zaščito pred posebno prikrajšanostjo žensk, otrok in starejših za preživetje), invalidnost, migracije in status manjšin;

| 78. | poziva EU, naj razvije ustrezna izhodišča, kazalnike in cilje za merjenje učinka usklajenosti politik za razvoj (UPR); |
| --- | --- |

78.

poziva EU, naj razvije ustrezna izhodišča, kazalnike in cilje za merjenje učinka usklajenosti politik za razvoj (UPR);

Zasebni sektor

| 79. | poudarja, da je treba izvajati vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; zaradi tega poziva vse države, naj vzpostavijo pravi poslovni regulativni okvir, spodbujajo polno in produktivno zaposlenost in dostojno delo, spoštovanje človekovih pravic, vključno s standardi Mednarodne organizacije dela, preglednost ter socialne in okoljske standarde; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je treba izvajati vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; zaradi tega poziva vse države, naj vzpostavijo pravi poslovni regulativni okvir, spodbujajo polno in produktivno zaposlenost in dostojno delo, spoštovanje človekovih pravic, vključno s standardi Mednarodne organizacije dela, preglednost ter socialne in okoljske standarde;

| 80. | meni, da bi moral biti glavni namen podpore zasebnemu sektorju ta, da se državljanom držav v razvoju zagotovi izhod iz revščine in prispeva h krepitvi zasebnega sektorja v državah v razvoju, saj bi v nasprotnem primeru lahko spodbudili neuravnotežen razvoj in rast; |
| --- | --- |

80.

meni, da bi moral biti glavni namen podpore zasebnemu sektorju ta, da se državljanom držav v razvoju zagotovi izhod iz revščine in prispeva h krepitvi zasebnega sektorja v državah v razvoju, saj bi v nasprotnem primeru lahko spodbudili neuravnotežen razvoj in rast;

| 81. | poziva podjetja s sedežem v EU, ki imajo proizvodne obrate v državah v razvoju, naj izpolnjujejo svoje obveznosti spoštovanja človekovih pravic in svoboščin, socialnih in okoljskih standardov, enakosti med spoloma, temeljnih delovnih standardov, mednarodnih dogovorov in plačevanje davkov na pregleden način; |
| --- | --- |

81.

poziva podjetja s sedežem v EU, ki imajo proizvodne obrate v državah v razvoju, naj izpolnjujejo svoje obveznosti spoštovanja človekovih pravic in svoboščin, socialnih in okoljskih standardov, enakosti med spoloma, temeljnih delovnih standardov, mednarodnih dogovorov in plačevanje davkov na pregleden način;

| 82. | opozarja, da je pomembno zaščititi zasebno lastnino ter na ta način izboljšati naložbeno okolje in okrepiti pravno državo; |
| --- | --- |

82.

opozarja, da je pomembno zaščititi zasebno lastnino ter na ta način izboljšati naložbeno okolje in okrepiti pravno državo;

| 83. | poudarja, da je, čeprav ima zasebni sektor ključno vlogo v gospodarstvu, za zagotavljanje osnovnih kakovostnih storitev za državljane in prispevanje k boju proti revščini v prvi vrsti odgovorna država; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da je, čeprav ima zasebni sektor ključno vlogo v gospodarstvu, za zagotavljanje osnovnih kakovostnih storitev za državljane in prispevanje k boju proti revščini v prvi vrsti odgovorna država;

| 84. | poudarja, da morata javni in zasebni sektor poiskati nove načine za uskladitev svojih interesov, zmogljivosti in prizadevanj, da bi tako prispevala k uresničitvi agende v obdobju po letu 2015; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da morata javni in zasebni sektor poiskati nove načine za uskladitev svojih interesov, zmogljivosti in prizadevanj, da bi tako prispevala k uresničitvi agende v obdobju po letu 2015;

| 85. | poudarja, da bi morala biti gospodarska rast in razvoj vzdržna in vključujoča ter da bi morala prispevati k okrepitvi proizvodnih zmogljivosti, ustvarjanju dostojnih delovnih mest in socialne vključenosti za vse, da bi omogočila gospodarsko preobrazbo držav v razvoju; poziva k vzpostavitvi nacionalno opredeljenih socialnih pragov v državah v razvoju in odpravi vseh oblik dela otrok; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da bi morala biti gospodarska rast in razvoj vzdržna in vključujoča ter da bi morala prispevati k okrepitvi proizvodnih zmogljivosti, ustvarjanju dostojnih delovnih mest in socialne vključenosti za vse, da bi omogočila gospodarsko preobrazbo držav v razvoju; poziva k vzpostavitvi nacionalno opredeljenih socialnih pragov v državah v razvoju in odpravi vseh oblik dela otrok;

| 86. | poudarja, da je pravična trgovina trgovinsko partnerstvo, ki temelji na dialogu, preglednosti in spoštovanju ter si prizadeva za večjo enakopravnost v mednarodni trgovini (8). meni, da je pravična trgovina primer uspešnega partnerstva, ki vključuje več zainteresiranih strani po svetu v različnih fazah vzdolž dobavne verige in zagotavlja dostop do trga za prikrajšane proizvajalce, jamči trajnostne možnosti preživetja, spoštuje delovne standarde, odpravlja delo otrok in spodbuja okoljsko trajnostne prakse kmetovanja in proizvodnje; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je pravična trgovina trgovinsko partnerstvo, ki temelji na dialogu, preglednosti in spoštovanju ter si prizadeva za večjo enakopravnost v mednarodni trgovini (8). meni, da je pravična trgovina primer uspešnega partnerstva, ki vključuje več zainteresiranih strani po svetu v različnih fazah vzdolž dobavne verige in zagotavlja dostop do trga za prikrajšane proizvajalce, jamči trajnostne možnosti preživetja, spoštuje delovne standarde, odpravlja delo otrok in spodbuja okoljsko trajnostne prakse kmetovanja in proizvodnje;

Skladnost politik za razvoj in usklajevanje med donatorji

| 87. | poziva EU, naj ob zagotavljanju, da je skladnost politik za razvoj vključeno v okvir za obdobje po letu 2015, tudi vnaprej posveča posebno pozornost naslednjim prednostnim področjem: trgovina in finance, zdravje in izobraževanje, podnebne spremembe, naravni viri, kmetijstvo, ribištvo, zdravstveno varstvo, prehrana in zanesljiva preskrba s hrano, migracije, energija, mirovna in varnostna politika ter človekove pravice; |
| --- | --- |

87.

poziva EU, naj ob zagotavljanju, da je skladnost politik za razvoj vključeno v okvir za obdobje po letu 2015, tudi vnaprej posveča posebno pozornost naslednjim prednostnim področjem: trgovina in finance, zdravje in izobraževanje, podnebne spremembe, naravni viri, kmetijstvo, ribištvo, zdravstveno varstvo, prehrana in zanesljiva preskrba s hrano, migracije, energija, mirovna in varnostna politika ter človekove pravice;

| 88. | opozarja, da je trgovina lahko temeljno gonilo za zmanjševanje revščine, ki zagotavlja večjo pravičnost in preglednost ter spodbuja trajnostni človekov razvoj in gospodarsko rast; v zvezi s tem poziva EU, naj zagotovi skladnost svoje trgovinske politike z razvojnimi cilji EU; |
| --- | --- |

88.

opozarja, da je trgovina lahko temeljno gonilo za zmanjševanje revščine, ki zagotavlja večjo pravičnost in preglednost ter spodbuja trajnostni človekov razvoj in gospodarsko rast; v zvezi s tem poziva EU, naj zagotovi skladnost svoje trgovinske politike z razvojnimi cilji EU;

| 89. | meni, da so razvojni cilji tisočletja resda uspešno pritegnili pozornost k razvojni pomoči, vendar je zgolj osredotočenost na pomoč premalo; meni, da je potreben nov pristop, ki bo vključeval globalno upravljanje in se močno osredotočil na skladnost politik za razvoj ter zagotavljanje svetovnih javnih dobrin; |
| --- | --- |

89.

meni, da so razvojni cilji tisočletja resda uspešno pritegnili pozornost k razvojni pomoči, vendar je zgolj osredotočenost na pomoč premalo; meni, da je potreben nov pristop, ki bo vključeval globalno upravljanje in se močno osredotočil na skladnost politik za razvoj ter zagotavljanje svetovnih javnih dobrin;

| 90. | meni, da mora agenda za razvoj po letu 2015 opredeliti osnovne svetovne javne dobrine ter določiti, na kakšen način se financirajo in katere svetovne institucije so lahko odgovorne za njihovo zagotavljanje; |
| --- | --- |

90.

meni, da mora agenda za razvoj po letu 2015 opredeliti osnovne svetovne javne dobrine ter določiti, na kakšen način se financirajo in katere svetovne institucije so lahko odgovorne za njihovo zagotavljanje;

| 91. | meni, da bi skladnost politik za razvoj morala preseči vidik „ne škoditi“ v Evropi in zunaj njenih meja v smeri bolj celovitega pristopa, ki mednarodno trgovino, okolje in mednarodno finančno strukturo razume kot globalne javne politike, ki pomagajo krepiti globalne razvojne cilje; s tega vidika podpira idejo o ustanovitvi svetovnega gospodarskega sveta v okviru sistema Združenih narodov; |
| --- | --- |

91.

meni, da bi skladnost politik za razvoj morala preseči vidik „ne škoditi“ v Evropi in zunaj njenih meja v smeri bolj celovitega pristopa, ki mednarodno trgovino, okolje in mednarodno finančno strukturo razume kot globalne javne politike, ki pomagajo krepiti globalne razvojne cilje; s tega vidika podpira idejo o ustanovitvi svetovnega gospodarskega sveta v okviru sistema Združenih narodov;

| 92. | opozarja, da lahko skladnost politik za razvoj dejanske in učinkovite rezultate doseže le s skupnimi prizadevanji in aktivnim sodelovanjem razvitih držav in držav v razvoju, gospodarstev v vzponu in mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

92.

opozarja, da lahko skladnost politik za razvoj dejanske in učinkovite rezultate doseže le s skupnimi prizadevanji in aktivnim sodelovanjem razvitih držav in držav v razvoju, gospodarstev v vzponu in mednarodnih organizacij;

| 93. | poudarja, da bi se moral prihodnji okvir za razvoj sklicevati na pomoč in pojem „razvojne učinkovitosti“; zlasti meni, da predstavlja prehod od agende za „učinkovitost pomoči“ na agendo za „razvojno učinkovitost“ kombinacijo razvojne pomoči, pomoči za zagotavljanje svetovnih javnih dobrin in prilagajanja obstoječih struktur globalnega upravljanja, da bi se povečala njihova sposobnost za odzivanje na svetovne izzive; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da bi se moral prihodnji okvir za razvoj sklicevati na pomoč in pojem „razvojne učinkovitosti“; zlasti meni, da predstavlja prehod od agende za „učinkovitost pomoči“ na agendo za „razvojno učinkovitost“ kombinacijo razvojne pomoči, pomoči za zagotavljanje svetovnih javnih dobrin in prilagajanja obstoječih struktur globalnega upravljanja, da bi se povečala njihova sposobnost za odzivanje na svetovne izzive;

| 94. | poziva EU, naj ukrepa kot gonilna sila ter na vključujoč in pregleden način zagotovi dopolnjevanje in delitev dela v razvojnem procesu, med drugim prek večje uporabe skupnega načrtovanja; |
| --- | --- |

94.

poziva EU, naj ukrepa kot gonilna sila ter na vključujoč in pregleden način zagotovi dopolnjevanje in delitev dela v razvojnem procesu, med drugim prek večje uporabe skupnega načrtovanja;

Obsežne smernice za razvojni okvir za obdobje po letu 2015

| 95. | pozdravlja ambiciozno in zanimivo sporočilo Komisije z dne 27. februarja 2013 o dostojnem življenju za vse; |
| --- | --- |

95.

pozdravlja ambiciozno in zanimivo sporočilo Komisije z dne 27. februarja 2013 o dostojnem življenju za vse;

| 96. | poudarja, da bi bilo pri opredeljevanju usklajenega stališča EU za pogajanja o novem razvojnem okviru treba upoštevati naslednja načela:






  a. | razvojna agenda za obdobje po letu 2015 bi morala biti sestavljena tako, da bo odražala nove globalne, regionalne, nacionalne in lokalne razmere in izzive; |
| --- | --- | --- |

96.

poudarja, da bi bilo pri opredeljevanju usklajenega stališča EU za pogajanja o novem razvojnem okviru treba upoštevati naslednja načela:

a.

razvojna agenda za obdobje po letu 2015 bi morala biti sestavljena tako, da bo odražala nove globalne, regionalne, nacionalne in lokalne razmere in izzive;

| b. | opredelitev prihodnje agende mora upoštevati polno sodelovanje in zavezanost držav v razvoju in držav s srednje visokim dohodkom, nove odgovornosti in bremena pa si morajo vse države deliti enakopravno, toda pravično; |
| --- | --- |

b.

opredelitev prihodnje agende mora upoštevati polno sodelovanje in zavezanost držav v razvoju in držav s srednje visokim dohodkom, nove odgovornosti in bremena pa si morajo vse države deliti enakopravno, toda pravično;

| c. | prihodnja agenda bi morala biti ambiciozna, univerzalna, po naravi globalna, večrazsežna in prožna, njeni cilji, ki bi bili prikrojeni vsaki posamezni državi, pa bi morali biti preprosti, jedrnati, usmerjeni v ukrepe, preprosti za razlaganje in prilagojeni lokalnim, nacionalnim in regionalnim okvirom, število konkretnih in merljivih ciljev pa bi moralo biti omejeno; |
| --- | --- |

c.

prihodnja agenda bi morala biti ambiciozna, univerzalna, po naravi globalna, večrazsežna in prožna, njeni cilji, ki bi bili prikrojeni vsaki posamezni državi, pa bi morali biti preprosti, jedrnati, usmerjeni v ukrepe, preprosti za razlaganje in prilagojeni lokalnim, nacionalnim in regionalnim okvirom, število konkretnih in merljivih ciljev pa bi moralo biti omejeno;

| d. | nujno je spoštovanje načel vzajemne odgovornosti, pristojnosti, preglednosti, demokracije, človekovih pravic, prevzemanja odgovornosti, dobrega upravljanja, pravne države, miru in varnosti, enakosti in pravičnosti ter enakosti med spoloma pa tudi zagotavljanje njihove vključenosti v prihodnjo agendo; |
| --- | --- |

d.

nujno je spoštovanje načel vzajemne odgovornosti, pristojnosti, preglednosti, demokracije, človekovih pravic, prevzemanja odgovornosti, dobrega upravljanja, pravne države, miru in varnosti, enakosti in pravičnosti ter enakosti med spoloma pa tudi zagotavljanje njihove vključenosti v prihodnjo agendo;

| e. | za uspešno uresničitev prihodnjih ciljev je odločilna sposobnost vseh držav v razvoju, da izpolnijo svojo odgovornost za blaginjo svojih državljanov, odpravijo revščino najbolj ranljivih skupin, premagajo neenakosti in se istočasno zavzemajo za načela o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

e.

za uspešno uresničitev prihodnjih ciljev je odločilna sposobnost vseh držav v razvoju, da izpolnijo svojo odgovornost za blaginjo svojih državljanov, odpravijo revščino najbolj ranljivih skupin, premagajo neenakosti in se istočasno zavzemajo za načela o človekovih pravicah;

| f. | posebno pozornost bi bilo treba posvetiti pospeševanju enakosti med spoloma in krepitvi vloge deklet in žensk na vseh ravneh družbe; |
| --- | --- |

f.

posebno pozornost bi bilo treba posvetiti pospeševanju enakosti med spoloma in krepitvi vloge deklet in žensk na vseh ravneh družbe;

| g. | opozarja, da bi moral novi okvir povezati gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnost trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

g.

opozarja, da bi moral novi okvir povezati gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnost trajnostnega razvoja;

| h. | nujno je treba mobilizirati vsa možna finančna sredstva in inovativne mehanizme financiranja za razvoj ter posebno pozornost posvetiti:






  (i) | boju proti korupciji, davčnim oazam, davčnim utajam, izogibanju plačila davkov in nezakonitim kapitalskim tokovom; |
| --- | --- | --- |

h.

nujno je treba mobilizirati vsa možna finančna sredstva in inovativne mehanizme financiranja za razvoj ter posebno pozornost posvetiti:

(i)

boju proti korupciji, davčnim oazam, davčnim utajam, izogibanju plačila davkov in nezakonitim kapitalskim tokovom;

| (ii) | odgovornostim gospodarstev v vzponu v razvojni agendi, tudi s spodbujanjem sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja; |
| --- | --- |

(ii)

odgovornostim gospodarstev v vzponu v razvojni agendi, tudi s spodbujanjem sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja;

| (iii) | izboljšanju mehanizmov spremljanja; |
| --- | --- |

(iii)

izboljšanju mehanizmov spremljanja;

| (iv) | uradni razvojni pomoči; in |
| --- | --- |

(iv)

uradni razvojni pomoči; in

| (v) | skladnosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

(v)

skladnosti politik za razvoj;

| i. | zagotoviti bi bilo treba, da bo novi okvir vključeval tudi partnerje, ki niso omejeni samo na nacionalno vlado, da bi lahko ustvarili okolje, ki podpira dejansko demokratično odgovornost in civilno družbo; |
| --- | --- |

i.

zagotoviti bi bilo treba, da bo novi okvir vključeval tudi partnerje, ki niso omejeni samo na nacionalno vlado, da bi lahko ustvarili okolje, ki podpira dejansko demokratično odgovornost in civilno družbo;

| j. | skladnost politik za razvoj bo absolutno ključna za uspešnost prihodnjega okvira, ob upoštevanju spremenljive narave revščine in učinka domačih politik v globalnem okolju; |
| --- | --- |

j.

skladnost politik za razvoj bo absolutno ključna za uspešnost prihodnjega okvira, ob upoštevanju spremenljive narave revščine in učinka domačih politik v globalnem okolju;

| k. | potrebni so jasni mehanizmi odgovornosti, ki bodo zagotavljali, da bodo države izpolnjevale svoje zaveze in učinkovito reševale izzive revščine in trajnosti, obravnavane v okviru za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

k.

potrebni so jasni mehanizmi odgovornosti, ki bodo zagotavljali, da bodo države izpolnjevale svoje zaveze in učinkovito reševale izzive revščine in trajnosti, obravnavane v okviru za obdobje po letu 2015;

o

o o

| 97. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

97.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  Sklepi Sveta 9558/07, 15.5.2007.

(3)  http://ec.europa.eu/europeaid/what/millenium-development-goals/index_en.htm

(4)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 48.

(5)  http://www.ecdpm-talkingpoints.org/african-consultations-post2015-development-agenda.

(6)  Dok. 9317/12.

(7)  OECD et al., 2011, „Conflict, fragility and armed violence are major factors preventing the achievement of the MDGs“ („Konflikti, nestabilnost in oboroženo nasilje so glavni dejavniki, ki preprečujejo uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja“).

(8)  Kot je določeno v listini načel pravične trgovine Svetovne organizacije pravične trgovine.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/150

---

P7_TA(2013)0284

Pravna država v Rusiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o pravni državi v Rusiji (2013/2667(RSP))

(2016/C 065/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucijo z dne 17. februarja 2011 o pravni državi v Rusiji (1), z dne 13. septembra 2012 o politični uporabi sodstva v Rusiji (2) ter z dne 13. decembra 2012, ki vsebuje priporočila Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o pogajanjih o novem sporazumu med EU in Rusijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucijo z dne 17. februarja 2011 o pravni državi v Rusiji (1), z dne 13. septembra 2012 o politični uporabi sodstva v Rusiji (2) ter z dne 13. decembra 2012, ki vsebuje priporočila Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o pogajanjih o novem sporazumu med EU in Rusijo (3),

| — | ob upoštevanju obstoječega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni in Rusko federacijo na drugi strani ter aktualnih pogajanj za nov sporazum med EU in Rusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obstoječega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni in Rusko federacijo na drugi strani ter aktualnih pogajanj za nov sporazum med EU in Rusijo,

| — | ob upoštevanju partnerstva za modernizacijo, ki se je maja 2010 v Rostovu na Donu, in zaveze pravni državi kot temeljni osnovi modernizacije v Rusiji, ki jo je sprejelo rusko vodstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za modernizacijo, ki se je maja 2010 v Rostovu na Donu, in zaveze pravni državi kot temeljni osnovi modernizacije v Rusiji, ki jo je sprejelo rusko vodstvo,

| — | ob upoštevanju ruske ustave, zlasti njenega člena 118, v katerem je navedeno, da so za sojenje v Ruski federaciji pristojna samo sodišča, in njenega člena 120, v katerem je predvideno, da so sodniki neodvisni in podrejeni samo ruski ustavi in zveznemu zakonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ruske ustave, zlasti njenega člena 118, v katerem je navedeno, da so za sojenje v Ruski federaciji pristojna samo sodišča, in njenega člena 120, v katerem je predvideno, da so sodniki neodvisni in podrejeni samo ruski ustavi in zveznemu zakonu,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu,

| — | ob upoštevanje izidov vrhunskega srečanja med EU in Rusijo 3. in 4. junija 2013 in pogajanj o človekovih pravicah 19. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanje izidov vrhunskega srečanja med EU in Rusijo 3. in 4. junija 2013 in pogajanj o človekovih pravicah 19. maja 2013,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o združenju Golos, o stanju NVO v Ruski federaciji in o zadevi Magnicki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o združenju Golos, o stanju NVO v Ruski federaciji in o zadevi Magnicki,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic ter Deklaracije Združenih narodov o pravicah in odgovornosti posameznikov, skupin in organov družbe za uveljavljanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic ter Deklaracije Združenih narodov o pravicah in odgovornosti posameznikov, skupin in organov družbe za uveljavljanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanje podelitve nagrade Saharova za svobodo misli za leto 2009 organizaciji Memorial, ruski nevladni organizaciji, ki se med drugim bori za pravice političnih zapornikov v Rusiji, in ob upoštevanju vse večje podpore Evropskega parlamenta kandidaturi organizacije Memorial za nobelovo nagrado za mir, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanje podelitve nagrade Saharova za svobodo misli za leto 2009 organizaciji Memorial, ruski nevladni organizaciji, ki se med drugim bori za pravice političnih zapornikov v Rusiji, in ob upoštevanju vse večje podpore Evropskega parlamenta kandidaturi organizacije Memorial za nobelovo nagrado za mir,

| — | ob upoštevanju mnenj Beneške komisije o ruskem zveznem zakonu št. 65 z 8. junija 2012 o zbiranju, srečevanju, demonstracijah, shodih in postavljanju stavkovnih straž ter o zakonu o prekrških, ruskem zveznem zakonu o boju proti dejavnostim skrajnežev v Ruski federaciji ter o ruskem zveznem zakonu o zvezni varnostni službi; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Beneške komisije o ruskem zveznem zakonu št. 65 z 8. junija 2012 o zbiranju, srečevanju, demonstracijah, shodih in postavljanju stavkovnih straž ter o zakonu o prekrških, ruskem zveznem zakonu o boju proti dejavnostim skrajnežev v Ruski federaciji ter o ruskem zveznem zakonu o zvezni varnostni službi;

| — | ob upoštevanju člena 122(5) in člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) in člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija ostaja zavezana nadaljnjemu poglabljanju in razvijanju odnosov med EU in Rusijo v skladu z načeli, zapisanimi v partnerstvu za modernizacijo, ki temelji na globoki zavezanosti demokratičnim načelom, spoštovanju temeljnih in človekovih pravic, pravni državi, svobodi govora, svobodi izražanja, svobodi združevanja, spoštovanju človekovega dostojanstva in enakosti; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija ostaja zavezana nadaljnjemu poglabljanju in razvijanju odnosov med EU in Rusijo v skladu z načeli, zapisanimi v partnerstvu za modernizacijo, ki temelji na globoki zavezanosti demokratičnim načelom, spoštovanju temeljnih in človekovih pravic, pravni državi, svobodi govora, svobodi izražanja, svobodi združevanja, spoštovanju človekovega dostojanstva in enakosti;

| B. | ker se je Rusija kot članica Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in kot podpisnica deklaracij Združenih narodov zavezala varovanju in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načel pravne države, |
| --- | --- |

B.

ker se je Rusija kot članica Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in kot podpisnica deklaracij Združenih narodov zavezala varovanju in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načel pravne države,

| C. | ker vlada resna zaskrbljenost glede razvoja dogodkov v Ruski federaciji v zvezi s spoštovanjem in varstvom človekovih pravic ter spoštovanjem skupno dogovorjenih demokratičnih načel, pravil in postopkov; |
| --- | --- |

C.

ker vlada resna zaskrbljenost glede razvoja dogodkov v Ruski federaciji v zvezi s spoštovanjem in varstvom človekovih pravic ter spoštovanjem skupno dogovorjenih demokratičnih načel, pravil in postopkov;

| D. | ker je svoboda tiska in medijev, tako spletnih kot nespletnih, ključni vidik demokratične in odprte družbe, je pa tudi bistvena za boj proti korupciji in varovanje človekovih pravic in pravne države; ker je neodvisni tisk, kot skupno pojavna oblika svobode izražanja, eden od ključnih dejavnikov na medijskem prizorišču in deluje kot čuvaj demokracije; |
| --- | --- |

D.

ker je svoboda tiska in medijev, tako spletnih kot nespletnih, ključni vidik demokratične in odprte družbe, je pa tudi bistvena za boj proti korupciji in varovanje človekovih pravic in pravne države; ker je neodvisni tisk, kot skupno pojavna oblika svobode izražanja, eden od ključnih dejavnikov na medijskem prizorišču in deluje kot čuvaj demokracije;

| E. | ker so številna sojenja in sodni postopki v zadnjih letih, kot so zadeve Magnickega, Hodorkovskega in Politkovske vzbudili dvome v neodvisnost in nepristranskost sodstva Ruske federacije; ker so naštete razvpite zadeve samo primeri, ki so zunaj Rusije najbolj znani, v resnici pa je videti, da gre za sistemsko nezmožnost ruske države, da bi spoštovala načelo pravne države in državljanom zagotavljala pravico; |
| --- | --- |

E.

ker so številna sojenja in sodni postopki v zadnjih letih, kot so zadeve Magnickega, Hodorkovskega in Politkovske vzbudili dvome v neodvisnost in nepristranskost sodstva Ruske federacije; ker so naštete razvpite zadeve samo primeri, ki so zunaj Rusije najbolj znani, v resnici pa je videti, da gre za sistemsko nezmožnost ruske države, da bi spoštovala načelo pravne države in državljanom zagotavljala pravico;

| F. | ker v Rusiji ravno sodijo znanemu pravniku, borcu proti korupciji in družbenemu aktivistu Alekseju Navalnem, zaradi obtožb, za katere sam trdi, da so politično motiviran poskus kaznovanja, saj gre za enega od najbolj razvpitih nasprotnikov vlade; ker Navalni vztrajno razkriva obsežno korupcijo na najvišjih ravneh ruskega državnega aparata; |
| --- | --- |

F.

ker v Rusiji ravno sodijo znanemu pravniku, borcu proti korupciji in družbenemu aktivistu Alekseju Navalnem, zaradi obtožb, za katere sam trdi, da so politično motiviran poskus kaznovanja, saj gre za enega od najbolj razvpitih nasprotnikov vlade; ker Navalni vztrajno razkriva obsežno korupcijo na najvišjih ravneh ruskega državnega aparata;

| G. | ker državni tožilci še naprej preganjajo opozicijske aktiviste, ki so sodelovali na „pohodu milijonov“6. maja 2012, dan pred Putinovo zaprisego kot predsednika; ker so policijske enote za obvladovanje izgredov, v skladu z zanesljivimi neodvisnimi poročili, na trgu Bolotnaja protest nasilno razpustili ter proti udeležencem uporabili nesorazmerno silo in samovoljno nasilje; ker so poročila predsedniškega sveta za človekove pravice, varuha človekovih pravic in neodvisne preiskovalne komisije, ki so jo sestavljali pomembni javni liki, za nasilje obtožili tako ruske oblasti kot policijo; |
| --- | --- |

G.

ker državni tožilci še naprej preganjajo opozicijske aktiviste, ki so sodelovali na „pohodu milijonov“6. maja 2012, dan pred Putinovo zaprisego kot predsednika; ker so policijske enote za obvladovanje izgredov, v skladu z zanesljivimi neodvisnimi poročili, na trgu Bolotnaja protest nasilno razpustili ter proti udeležencem uporabili nesorazmerno silo in samovoljno nasilje; ker so poročila predsedniškega sveta za človekove pravice, varuha človekovih pravic in neodvisne preiskovalne komisije, ki so jo sestavljali pomembni javni liki, za nasilje obtožili tako ruske oblasti kot policijo;

| H. | ker sta v zadnjih mesecih sprejemanje zakonov o registraciji političnih strank, financiranju NVO, pravici do zbiranja, ekstremizmu in obrekovanju ter filtriranje spletnih vsebin znatno prispevala k poslabšanju razmer za razvoj prave civilne družbe v Rusiji; |
| --- | --- |

H.

ker sta v zadnjih mesecih sprejemanje zakonov o registraciji političnih strank, financiranju NVO, pravici do zbiranja, ekstremizmu in obrekovanju ter filtriranje spletnih vsebin znatno prispevala k poslabšanju razmer za razvoj prave civilne družbe v Rusiji;

| I. | ker je ruski parlament julija 2012 sprejel zakon, s katerim je ruskim nekomercialnim organizacijam, ki se ukvarjajo s političnimi dejavnostmi in so financirane iz tujine, podelil status tujega agenta; ker se lanskoletna zakonodaja o nevladnih organizacijah in o svobodi zbiranja uporabljata za zatiranje civilne družbe, zadušitev nasprotnih političnih stališč in nadlegovanje NVO, demokratične opozicije in medijev; |
| --- | --- |

I.

ker je ruski parlament julija 2012 sprejel zakon, s katerim je ruskim nekomercialnim organizacijam, ki se ukvarjajo s političnimi dejavnostmi in so financirane iz tujine, podelil status tujega agenta; ker se lanskoletna zakonodaja o nevladnih organizacijah in o svobodi zbiranja uporabljata za zatiranje civilne družbe, zadušitev nasprotnih političnih stališč in nadlegovanje NVO, demokratične opozicije in medijev;

| J. | ker zvezne oblasti niso storile ničesar, da bi preprečile, da bi diskriminatorna zakonodaja, ki prepoveduje „homoseksualno propagando“, pričela veljati v devetih ruskih regijah; ker je duma nedavno sprejela podoben zakon na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

J.

ker zvezne oblasti niso storile ničesar, da bi preprečile, da bi diskriminatorna zakonodaja, ki prepoveduje „homoseksualno propagando“, pričela veljati v devetih ruskih regijah; ker je duma nedavno sprejela podoben zakon na nacionalni ravni;

| K. | ker so se člani predsedniškega sveta za človekove pravice pritožili, da so žrtve nadlegovanja, ustrahovanja, zasliševanj, preiskav uradov in lastnine ter drugih ukrepov, ki jih izvajajo pripadniki ruskih organov pregona; |
| --- | --- |

K.

ker so se člani predsedniškega sveta za človekove pravice pritožili, da so žrtve nadlegovanja, ustrahovanja, zasliševanj, preiskav uradov in lastnine ter drugih ukrepov, ki jih izvajajo pripadniki ruskih organov pregona;

| L. | ker nezmožnost Rusije, da bi v celoti sprejela demokratične vrednote in okrepila vladavino prava, še naprej ovira razvoj odnosov med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

L.

ker nezmožnost Rusije, da bi v celoti sprejela demokratične vrednote in okrepila vladavino prava, še naprej ovira razvoj odnosov med EU in Rusijo;

| 1. | želi spomniti Rusijo na pomembnost popolnega spoštovanja njenih mednarodnih pravnih obveznosti kot članice Sveta Evrope in temeljnih človekovih pravic ter vladavine prava iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

želi spomniti Rusijo na pomembnost popolnega spoštovanja njenih mednarodnih pravnih obveznosti kot članice Sveta Evrope in temeljnih človekovih pravic ter vladavine prava iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| 2. | izraža resno zaskrbljenost v zvezi z nedavnimi represivnimi zakoni in njihovim samovoljnim izvajanjem s strani ruskih oblasti, kar pogosto vodi do nadlegovanja NVO, aktivistov civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in manjšin; |
| --- | --- |

2.

izraža resno zaskrbljenost v zvezi z nedavnimi represivnimi zakoni in njihovim samovoljnim izvajanjem s strani ruskih oblasti, kar pogosto vodi do nadlegovanja NVO, aktivistov civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in manjšin;

| 3. | je zelo zaskrbljen, ker Rusija ne spoštuje svojih mednarodnih pravnih obveznosti, da bo ščitila svobodo združevanja, izražanja in zbiranja, kar ogroža tako vzdržnost živahne ruske družbe kot tudi njeno sodelovanje z EU; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen, ker Rusija ne spoštuje svojih mednarodnih pravnih obveznosti, da bo ščitila svobodo združevanja, izražanja in zbiranja, kar ogroža tako vzdržnost živahne ruske družbe kot tudi njeno sodelovanje z EU;

| 4. | ponovno poudarja svoje razočaranje nad zakonom, ki ruskim nekomercialnim organizacijam, ki opravljajo politične dejavnosti in so financirane iz tujine, podeljuje status „tujega agenta“; spodbuja ruske oblasti, naj nehajo registrirati NVO kot tuje agente na podlagi zakona, ki povečuje državni nadzor nad temi organizacijami, tako da nenatančno opredeljuje politične dejavnosti, ki so zajete s tem zakonom, stigmatizirati NVO in ustvarjati razmere, ki so sovražne do civilne družbe; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja svoje razočaranje nad zakonom, ki ruskim nekomercialnim organizacijam, ki opravljajo politične dejavnosti in so financirane iz tujine, podeljuje status „tujega agenta“; spodbuja ruske oblasti, naj nehajo registrirati NVO kot tuje agente na podlagi zakona, ki povečuje državni nadzor nad temi organizacijami, tako da nenatančno opredeljuje politične dejavnosti, ki so zajete s tem zakonom, stigmatizirati NVO in ustvarjati razmere, ki so sovražne do civilne družbe;

| 5. | meni, da so razširjeni, ciljno usmerjeni in vsiljivi pregledi, zasegi premoženja in upravne kazni, ki se nalagajo ruskim NVO in njihovim aktivistom, ki domnevno prejemajo tuje financiranje, nedopustni in posegajo v pravico do združevanja; nadalje kritično ocenjuje preglede in pritiske, ki se izvajajo nad mednarodnimi političnimi fundacijami; zelo obžaluje, da se nekaterim NVO že sodi, tako kot organizaciji Memorial v Sankt Petersburgu, ali so že bile obsojene, kot organizacija Golos in center Levada; je zaskrbljen zaradi preiskav, ki so bile sprožene zoper mednarodne nevladne organizacije, ki si prizadevajo za izgradnjo demokracije v Rusiji, vključno z mednarodnimi inštituti; |
| --- | --- |

5.

meni, da so razširjeni, ciljno usmerjeni in vsiljivi pregledi, zasegi premoženja in upravne kazni, ki se nalagajo ruskim NVO in njihovim aktivistom, ki domnevno prejemajo tuje financiranje, nedopustni in posegajo v pravico do združevanja; nadalje kritično ocenjuje preglede in pritiske, ki se izvajajo nad mednarodnimi političnimi fundacijami; zelo obžaluje, da se nekaterim NVO že sodi, tako kot organizaciji Memorial v Sankt Petersburgu, ali so že bile obsojene, kot organizacija Golos in center Levada; je zaskrbljen zaradi preiskav, ki so bile sprožene zoper mednarodne nevladne organizacije, ki si prizadevajo za izgradnjo demokracije v Rusiji, vključno z mednarodnimi inštituti;

| 6. | spodbuja ruske oblasti, naj ublaži te pomisleke tako, da omenjene zakone uskladi z mednarodnimi standardi ter mednarodnimi in ustavnimi zavezami Rusije v zvezi s človekovimi pravicami, vključno z lastno ustavo, zlasti tako, da odpravi neutemeljene pravne, upravne in druge omejitve za delovanje NVO; |
| --- | --- |

6.

spodbuja ruske oblasti, naj ublaži te pomisleke tako, da omenjene zakone uskladi z mednarodnimi standardi ter mednarodnimi in ustavnimi zavezami Rusije v zvezi s človekovimi pravicami, vključno z lastno ustavo, zlasti tako, da odpravi neutemeljene pravne, upravne in druge omejitve za delovanje NVO;

| 7. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj med pogajanji, ki potekajo o prihodnjem večletnem finančnem okviru, in med fazo programiranja, upoštevajo vse slabše razmere za civilno družbo, prisilni umik drugih mednarodnih donatorjev in vse večje zahteve po pomoči EU, ter naj ustrezno poskrbijo za znatno povečanje finančne pomoči Unije za NVO in civilno družbo; |
| --- | --- |

7.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj med pogajanji, ki potekajo o prihodnjem večletnem finančnem okviru, in med fazo programiranja, upoštevajo vse slabše razmere za civilno družbo, prisilni umik drugih mednarodnih donatorjev in vse večje zahteve po pomoči EU, ter naj ustrezno poskrbijo za znatno povečanje finančne pomoči Unije za NVO in civilno družbo;

| 8. | je zelo zaskrbljen zaradi negativnih posledic sprejetja zveznega zakona o „homoseksualni propagandi“, kar bi lahko povečalo diskriminacijo in nasilje do posameznikov LGBTI; |
| --- | --- |

8.

je zelo zaskrbljen zaradi negativnih posledic sprejetja zveznega zakona o „homoseksualni propagandi“, kar bi lahko povečalo diskriminacijo in nasilje do posameznikov LGBTI;

| 9. | poziva ruske oblasti, naj zagotovijo politični pluralizem, svobodo medijev, pravno državo, neodvisnost in nepristranskost sodstva, svobodo govora in združevanja, tudi na spletu, učinkovite in neodvisne sindikate ter nediskriminacijo, ki so nujni pogoji za nadaljnji razvoj in modernizacijo Rusije, pri katerem bodo priznavane in zaščitene pravice vseh njenih državljanov, tako posameznikov kot skupin; ponovno opozarja na dejstvo, da imajo države po mednarodnem pravu obveznost, da posredno ali neposredno finančno podpirajo dejavnosti civilne družbe, zlasti z ustvarjanjem ugodnih razmer in brez poseganja v njihovo neodvisnost; |
| --- | --- |

9.

poziva ruske oblasti, naj zagotovijo politični pluralizem, svobodo medijev, pravno državo, neodvisnost in nepristranskost sodstva, svobodo govora in združevanja, tudi na spletu, učinkovite in neodvisne sindikate ter nediskriminacijo, ki so nujni pogoji za nadaljnji razvoj in modernizacijo Rusije, pri katerem bodo priznavane in zaščitene pravice vseh njenih državljanov, tako posameznikov kot skupin; ponovno opozarja na dejstvo, da imajo države po mednarodnem pravu obveznost, da posredno ali neposredno finančno podpirajo dejavnosti civilne družbe, zlasti z ustvarjanjem ugodnih razmer in brez poseganja v njihovo neodvisnost;

| 10. | je globoko zaskrbljen zaradi poročil o politično motiviranih sojenjih, nepravičnih postopkih in opustitvi preiskovanja resnih zločinov, kot so uboji, nadlegovanje in druga nasilna dejanja, kot se je to zgodilo v zadevah Magnickega, Hodorkovskega, Politkovske in drugih; poziva rusko sodstvo in organe pregona, naj učinkovito, nepristransko in neodvisno izvajajo svoje naloge ter privedejo storilce pred sodišča; |
| --- | --- |

10.

je globoko zaskrbljen zaradi poročil o politično motiviranih sojenjih, nepravičnih postopkih in opustitvi preiskovanja resnih zločinov, kot so uboji, nadlegovanje in druga nasilna dejanja, kot se je to zgodilo v zadevah Magnickega, Hodorkovskega, Politkovske in drugih; poziva rusko sodstvo in organe pregona, naj učinkovito, nepristransko in neodvisno izvajajo svoje naloge ter privedejo storilce pred sodišča;

| 11. | ponovno poudarja svoje priporočilo o skupnih vizumskih omejitvah za ruske uradnike, ki so bili vključeni v zadevi Sergeja Magnickega, in poziva Svet in Komisijo, naj uvedeta vseevropsko vizumsko prepoved ter naj zamrznejo finančna sredstva, ki se nahajajo v EU, vseh uradnikov, vpletenih v smrt Magnickega, ki je še posmrtno preganjan, in vseh drugih storilcev hudih kršitev človekovih pravic v Rusiji; poudarja, da ti posamezniki ne smejo imeti koristi od nobenega sporazuma o vizumskih olajšavah med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja svoje priporočilo o skupnih vizumskih omejitvah za ruske uradnike, ki so bili vključeni v zadevi Sergeja Magnickega, in poziva Svet in Komisijo, naj uvedeta vseevropsko vizumsko prepoved ter naj zamrznejo finančna sredstva, ki se nahajajo v EU, vseh uradnikov, vpletenih v smrt Magnickega, ki je še posmrtno preganjan, in vseh drugih storilcev hudih kršitev človekovih pravic v Rusiji; poudarja, da ti posamezniki ne smejo imeti koristi od nobenega sporazuma o vizumskih olajšavah med EU in Rusijo;

| 12. | poziva države članice, naj olajšajo in pozitivno ocenijo prošnje za vizume preganjanih ruskih političnih aktivistov; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj olajšajo in pozitivno ocenijo prošnje za vizume preganjanih ruskih političnih aktivistov;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da se je nedavno spet začel postopek v zadevi zaradi umora Ane Politkovskaje, in sicer več kot šest let za tem, ko je bila ustreljena, vendar se strinja, da je zelo malo verjetno, da bo v tem postopku odgovorjeno na vprašanje, kdo je umor naročil; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da se je nedavno spet začel postopek v zadevi zaradi umora Ane Politkovskaje, in sicer več kot šest let za tem, ko je bila ustreljena, vendar se strinja, da je zelo malo verjetno, da bo v tem postopku odgovorjeno na vprašanje, kdo je umor naročil;

| 14. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi zadeve Alekseja Navalnega in obsoja domnevno politične motive za njegovo preganjanje; poziva ruske oblasti, naj zagotovijo, da bo lahko v popolnosti užival svoje pravice in da bo njegovo sojenje v skladu z mednarodno sprejetimi standardi pravičnega sojenja; v zvezi s tem poziva delegacijo EU in misije držav članic v Rusiji, naj spremljajo sojenja vseh zagovornikov človekovih pravic, vključno s sojenje Navalnem in drugim, zlasti na regionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi zadeve Alekseja Navalnega in obsoja domnevno politične motive za njegovo preganjanje; poziva ruske oblasti, naj zagotovijo, da bo lahko v popolnosti užival svoje pravice in da bo njegovo sojenje v skladu z mednarodno sprejetimi standardi pravičnega sojenja; v zvezi s tem poziva delegacijo EU in misije držav članic v Rusiji, naj spremljajo sojenja vseh zagovornikov človekovih pravic, vključno s sojenje Navalnem in drugim, zlasti na regionalni ravni;

| 15. | v zvezi z demonstracijami „pohod milijonov“ poziva Rusijo, naj naroči neodvisno preiskavo nasilja na trgu Bolotnaja, zlasti naj razišče domnevno prekomerno uporabo sile proti demonstrantom; je zaskrbljen zaradi domnevno političnih razlogov za kazenske pregone v zvezi z nasiljem na trgu Bolotnaja; |
| --- | --- |

15.

v zvezi z demonstracijami „pohod milijonov“ poziva Rusijo, naj naroči neodvisno preiskavo nasilja na trgu Bolotnaja, zlasti naj razišče domnevno prekomerno uporabo sile proti demonstrantom; je zaskrbljen zaradi domnevno političnih razlogov za kazenske pregone v zvezi z nasiljem na trgu Bolotnaja;

| 16. | poziva ruske oblasti, naj zagotovijo svobodo tiska in medijev, tako na spletu kot sicer, spodbudijo pluralnost medijske krajine, omogočijo medijske platfome, novinarjem in piscem spletnih dnevnikov omogočijo, da bodo lahko neodvisno izpolnjevali svojo vlogo, naj varujejo prost pretok informacij in zagotovijo svobodo izražanja; poudarja pomen zakonodaje o svobodi obveščanja, ki je bistvena, da lahko novinarji in civilna družba opravljata delo čuvaja demokracije; |
| --- | --- |

16.

poziva ruske oblasti, naj zagotovijo svobodo tiska in medijev, tako na spletu kot sicer, spodbudijo pluralnost medijske krajine, omogočijo medijske platfome, novinarjem in piscem spletnih dnevnikov omogočijo, da bodo lahko neodvisno izpolnjevali svojo vlogo, naj varujejo prost pretok informacij in zagotovijo svobodo izražanja; poudarja pomen zakonodaje o svobodi obveščanja, ki je bistvena, da lahko novinarji in civilna družba opravljata delo čuvaja demokracije;

| 17. | poziva Rusijo, naj v celoti sodeluje v posebnih postopkih sveta ZN za človekove pravice, tudi tako da izda stalno vabilo za obisk države in pozitivno odgovori na prošnje za dostop posebnih poročevalcev ZN za zaščito zagovornikov človekovih pravic, za svobodo združevanja in zbiranja in za svobodo izražanja v Rusiji; poziva Rusijo, naj sprejme priporočila, oblikovana v okviru rednega pregleda stanja v Rusiji, ki ga izvaja Svet ZN za človekove pravice, in razveljavi ali spremeni zakonodajo, ki vpliva na delo nevladnih organizacij, ter naj preneha ovirati delo na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

poziva Rusijo, naj v celoti sodeluje v posebnih postopkih sveta ZN za človekove pravice, tudi tako da izda stalno vabilo za obisk države in pozitivno odgovori na prošnje za dostop posebnih poročevalcev ZN za zaščito zagovornikov človekovih pravic, za svobodo združevanja in zbiranja in za svobodo izražanja v Rusiji; poziva Rusijo, naj sprejme priporočila, oblikovana v okviru rednega pregleda stanja v Rusiji, ki ga izvaja Svet ZN za človekove pravice, in razveljavi ali spremeni zakonodajo, ki vpliva na delo nevladnih organizacij, ter naj preneha ovirati delo na področju človekovih pravic;

| 18. | poziva Svet, naj sprejme sklepe Sveta EU za zunanje zadeve o človekovih pravicah v Rusiji, s katerimi bi lahko zagotovili nujno podporo vsem v Rusiji, ki si prizadevajo za varstvo človekovih pravic, poleg tega pa bi lahko zavezali 27 držav članic in institucije EU, da bi pošiljale skupno sporočilo in uporabljale skupni pristop v zvezi s človekovimi pravicami v Rusiji; |
| --- | --- |

18.

poziva Svet, naj sprejme sklepe Sveta EU za zunanje zadeve o človekovih pravicah v Rusiji, s katerimi bi lahko zagotovili nujno podporo vsem v Rusiji, ki si prizadevajo za varstvo človekovih pravic, poleg tega pa bi lahko zavezali 27 držav članic in institucije EU, da bi pošiljale skupno sporočilo in uporabljale skupni pristop v zvezi s človekovimi pravicami v Rusiji;

| 19. | poziva Rusijo, naj sprejme vse možne ukrepe za zaščito vseh članov predsedniškega sveta za človekove pravice in splošneje vseh, ki se borijo za človekove pravice v Rusiji, pred nadlegovanjem in ustrahovanjem; |
| --- | --- |

19.

poziva Rusijo, naj sprejme vse možne ukrepe za zaščito vseh članov predsedniškega sveta za človekove pravice in splošneje vseh, ki se borijo za človekove pravice v Rusiji, pred nadlegovanjem in ustrahovanjem;

| 20. | spodbuja predsednika Sveta in Komisije, pa tudi podpredsednico Komisije/visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj še naprej pozorno spremljajo te primere, naj izpostavijo ta vprašanja v različnih oblikah in na sestankih z ruskimi predstavniki ter naj Parlamentu poročajo o izmenjavah mnenj z ruskimi oblastmi; |
| --- | --- |

20.

spodbuja predsednika Sveta in Komisije, pa tudi podpredsednico Komisije/visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj še naprej pozorno spremljajo te primere, naj izpostavijo ta vprašanja v različnih oblikah in na sestankih z ruskimi predstavniki ter naj Parlamentu poročajo o izmenjavah mnenj z ruskimi oblastmi;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 37.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0352.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0505.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/154 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/154

---

P7_TA(2013)0285

Azerbajdžan: primer Ilgarja Mamadova

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o Azerbajdžanu: primer Ilgarja Mamadova (2013/2668(RSP))

(2016/C 065/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Azerbajdžanu, zlasti tistih o človekovih pravicah in načelu pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Azerbajdžanu, zlasti tistih o človekovih pravicah in načelu pravne države,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja 9. februarja 2013 o aretacijah Tofika Jakubluja, kolumnista in namestnika predsednika opozicijske stranke Musavat, in Ilgarja Mamadova, vodje in predsedniškega kandidata stranke Republikanske alternative (REAL), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja 9. februarja 2013 o aretacijah Tofika Jakubluja, kolumnista in namestnika predsednika opozicijske stranke Musavat, in Ilgarja Mamadova, vodje in predsedniškega kandidata stranke Republikanske alternative (REAL),

| — | ob upoštevanju skupne izjave tiskovnih predstavnikov Catherine Ashton in komisarja Füleja 7. junija 2013 o omejevanju svobode izražanja v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave tiskovnih predstavnikov Catherine Ashton in komisarja Füleja 7. junija 2013 o omejevanju svobode izražanja v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda 3. maja 2013 o novih obtožbah zoper Ilgarja Mamadova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda 3. maja 2013 o novih obtožbah zoper Ilgarja Mamadova,

| — | ob upoštevanju izjave kongresa lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope 18. marca 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave kongresa lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope 18. marca 2013,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z zahtevo za izpustitev Mamadova in Jakubluja, ki jo je podalo 52 azerbajdžanskih organizacij civilne družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z zahtevo za izpustitev Mamadova in Jakubluja, ki jo je podalo 52 azerbajdžanskih organizacij civilne družbe,

| — | ob upoštevanju odnosov med EU in Azerbajdžanom, ki so bili vzpostavljeni leta 1999, o čemer pričajo izvajanje akcijskega načrta evropske sosedske politike, oblikovanje vzhodnega partnerstva, pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom ter sodelovanje Azerbajdžana v parlamentarni skupščini Euronest, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odnosov med EU in Azerbajdžanom, ki so bili vzpostavljeni leta 1999, o čemer pričajo izvajanje akcijskega načrta evropske sosedske politike, oblikovanje vzhodnega partnerstva, pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom ter sodelovanje Azerbajdžana v parlamentarni skupščini Euronest,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Azerbajdžanom o pridružitvenem sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Azerbajdžanom o pridružitvenem sporazumu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (1),

| — | ob upoštevanju poročila o napredku Azerbajdžana pri izvajanju evropske sosedske politike z dne 20 marca 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku Azerbajdžana pri izvajanju evropske sosedske politike z dne 20 marca 2013,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so azerbajdžanske oblasti 4. februarja 2013 odvzele prostost Ilgarju Mamadovu, vodji opozicijskega gibanja REAL in direktorju Šole Sveta Evrope za politične študije v Bakuju, in Tofiku Jakubluju, namestniku predsednika opozicijske stranke Musavat, in ker sta od takrat nezakonito pridržana; ker je Mamadov obtožen hujskanja k upiranju v mestu Ismaili, potem ko je to mesto obiskal; |
| --- | --- |

A.

ker so azerbajdžanske oblasti 4. februarja 2013 odvzele prostost Ilgarju Mamadovu, vodji opozicijskega gibanja REAL in direktorju Šole Sveta Evrope za politične študije v Bakuju, in Tofiku Jakubluju, namestniku predsednika opozicijske stranke Musavat, in ker sta od takrat nezakonito pridržana; ker je Mamadov obtožen hujskanja k upiranju v mestu Ismaili, potem ko je to mesto obiskal;

| B. | ker je bil njegov preiskovalni pripor dvakrat podaljšan, kar je jasen poskus, da bi ga zadržali za zapahi do bližnjih volitev; ker je bil Mamadov po nedavnih poročilih zaprt v kaznovalno celico, kar je botrovalo skrbem, da se ga izpostavlja; |
| --- | --- |

B.

ker je bil njegov preiskovalni pripor dvakrat podaljšan, kar je jasen poskus, da bi ga zadržali za zapahi do bližnjih volitev; ker je bil Mamadov po nedavnih poročilih zaprt v kaznovalno celico, kar je botrovalo skrbem, da se ga izpostavlja;

| C. | ker je kljub sprejetju akcijskega načrta evropske sosedske politike stanje človekovih pravic v Azerbajdžanu v zadnjih letih čedalje slabše, nevladne organizacije in neodvisni mediji pa so tarča vse močnejših pritiskov in ustrahovanja, kar povzroča vsesplošen strah med opozicijskimi silami in zagovorniki človekovih pravic, pa tudi mladino in aktivisti v družbenih omrežjih, ter samocenzuro pri novinarjih; |
| --- | --- |

C.

ker je kljub sprejetju akcijskega načrta evropske sosedske politike stanje človekovih pravic v Azerbajdžanu v zadnjih letih čedalje slabše, nevladne organizacije in neodvisni mediji pa so tarča vse močnejših pritiskov in ustrahovanja, kar povzroča vsesplošen strah med opozicijskimi silami in zagovorniki človekovih pravic, pa tudi mladino in aktivisti v družbenih omrežjih, ter samocenzuro pri novinarjih;

| D. | ker je opozicijska stranka REAL Mamadova pred odvzemom prostosti potrdila kot svojega kandidata na predsedniških volitvah v Azerbajdžanu, ki so napovedane za oktober 2013; |
| --- | --- |

D.

ker je opozicijska stranka REAL Mamadova pred odvzemom prostosti potrdila kot svojega kandidata na predsedniških volitvah v Azerbajdžanu, ki so napovedane za oktober 2013;

| E. | ker so zagovorniki človekovih pravic in predstavniki civilne družbe mnenja, da je aretacija Ilgarja Mamadova nezakonita, da so v ozadju politični razlogi in da gre za poskus ustrahovanja opozicije; |
| --- | --- |

E.

ker so zagovorniki človekovih pravic in predstavniki civilne družbe mnenja, da je aretacija Ilgarja Mamadova nezakonita, da so v ozadju politični razlogi in da gre za poskus ustrahovanja opozicije;

| F. | ker so Komisija, parlamentarna skupščina Sveta Evrope in vlade držav članic izrazile resno zaskrbljenost zaradi tega primera; |
| --- | --- |

F.

ker so Komisija, parlamentarna skupščina Sveta Evrope in vlade držav članic izrazile resno zaskrbljenost zaradi tega primera;

| G. | ker je EU izrazila resno zaskrbljenost zaradi uporabe selektivne pravice za politične namene; |
| --- | --- |

G.

ker je EU izrazila resno zaskrbljenost zaradi uporabe selektivne pravice za politične namene;

| H. | ker predstavniku Sveta Evrope v Bakuju ni bil dovoljen vstop na prvo sodno obravnavo februarja 2013 in ker poleg tega skupini veleposlanikov Sveta Evrope, ki so pred nedavnim obiskali Azerbajdžan, ni bilo dovoljeno videti Mamadova; |
| --- | --- |

H.

ker predstavniku Sveta Evrope v Bakuju ni bil dovoljen vstop na prvo sodno obravnavo februarja 2013 in ker poleg tega skupini veleposlanikov Sveta Evrope, ki so pred nedavnim obiskali Azerbajdžan, ni bilo dovoljeno videti Mamadova;

| I. | ker je svoboda tiska in medijev, tako spletnih kot klasičnih, bistven vidik demokratične in odprte družbe ter temelj za varstvo človekovih pravic in spoštovanje načela pravne države; |
| --- | --- |

I.

ker je svoboda tiska in medijev, tako spletnih kot klasičnih, bistven vidik demokratične in odprte družbe ter temelj za varstvo človekovih pravic in spoštovanje načela pravne države;

| J. | ker so novinarji, pisci spletnih dnevnikov, aktivisti in drugi svobodomisleci v Azerbajdžanu še naprej resno ovirani pri uveljavljanju svoje svobode izražanja, izpostavljeni pregonu na podlagi lažnih obtožnic, nadlegovanju, ustrahovanju in fizičnim napadom; |
| --- | --- |

J.

ker so novinarji, pisci spletnih dnevnikov, aktivisti in drugi svobodomisleci v Azerbajdžanu še naprej resno ovirani pri uveljavljanju svoje svobode izražanja, izpostavljeni pregonu na podlagi lažnih obtožnic, nadlegovanju, ustrahovanju in fizičnim napadom;

| K. | ker so v centralnem Bakuju demonstracije od leta 2006 dejansko prepovedane in ker so bile nedavno uvedene nove, stroge kazni in daljša obdobja administrativnega pripora za organizatorje ali udeležence nedovoljenih javnih zborovanj; |
| --- | --- |

K.

ker so v centralnem Bakuju demonstracije od leta 2006 dejansko prepovedane in ker so bile nedavno uvedene nove, stroge kazni in daljša obdobja administrativnega pripora za organizatorje ali udeležence nedovoljenih javnih zborovanj;

| L. | ker so azerbajdžanske oblasti pred nedavnim zahtevale znižanje ravni misije Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) v Bakuju na raven „urada za usklajevanje projektov“, kar velja za poskus omejitve pričakovanih kritik OVSE glede predsedniških volitev, napovedanih za oktober 2013; |
| --- | --- |

L.

ker so azerbajdžanske oblasti pred nedavnim zahtevale znižanje ravni misije Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) v Bakuju na raven „urada za usklajevanje projektov“, kar velja za poskus omejitve pričakovanih kritik OVSE glede predsedniških volitev, napovedanih za oktober 2013;

| M. | ker je azerbajdžanski parlament (mili medžlis) v nasprotju s svojimi zavezami sprejel spremembe kazenskega zakonika, ki zdaj določa do tri leta zapora za obrekovanje v spletu, kar je nadaljnja ovira za uresničitev pogojev, potrebnih za neodvisne in nepristranske medije v Azerbajdžanu; |
| --- | --- |

M.

ker je azerbajdžanski parlament (mili medžlis) v nasprotju s svojimi zavezami sprejel spremembe kazenskega zakonika, ki zdaj določa do tri leta zapora za obrekovanje v spletu, kar je nadaljnja ovira za uresničitev pogojev, potrebnih za neodvisne in nepristranske medije v Azerbajdžanu;

| N. | ker trenutno poteka posvetovanje med Azerbajdžanom in beneško komisijo Sveta Evrope o reformi azerbajdžanske zakonodaje glede obrekovanja, ki jo je treba izvesti zaradi dveh sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v škodo Azerbajdžana; ker je azerbajdžanski parlament kljub temu sprejel nove zakonodajne spremembe, katerih namen je lažje uveljavljanje določb o obrekovanju pri spletnih oblikah izražanja; |
| --- | --- |

N.

ker trenutno poteka posvetovanje med Azerbajdžanom in beneško komisijo Sveta Evrope o reformi azerbajdžanske zakonodaje glede obrekovanja, ki jo je treba izvesti zaradi dveh sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v škodo Azerbajdžana; ker je azerbajdžanski parlament kljub temu sprejel nove zakonodajne spremembe, katerih namen je lažje uveljavljanje določb o obrekovanju pri spletnih oblikah izražanja;

| O. | ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in bo po sistemu rotacije leta 2014 prevzel predsedovanje tej organizaciji in ker je tudi podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

O.

ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in bo po sistemu rotacije leta 2014 prevzel predsedovanje tej organizaciji in ker je tudi podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| P. | ker Azerbajdžan dejavno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu ter v pogajanjih o pridružitvenem sporazumu in o razširitvi pobud za sodelovanje, ki izvirajo iz vzhodnega partnerstva, ker je ustanovni član skupne parlamentarne skupščine Euronest in ker se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in načelo pravne države, ki so osrednje vrednote teh pobud; |
| --- | --- |

P.

ker Azerbajdžan dejavno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu ter v pogajanjih o pridružitvenem sporazumu in o razširitvi pobud za sodelovanje, ki izvirajo iz vzhodnega partnerstva, ker je ustanovni član skupne parlamentarne skupščine Euronest in ker se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in načelo pravne države, ki so osrednje vrednote teh pobud;

| Q. | ker je Azerbajdžan sprejel nove zakone, s katerimi je razširil opredelitev kaznivega dejanja obrekovanja, strožje uredil financiranje nevladnih organizacij in uvedel strožje kazni za kazniva dejanja v zvezi z javnimi zborovanji; |
| --- | --- |

Q.

ker je Azerbajdžan sprejel nove zakone, s katerimi je razširil opredelitev kaznivega dejanja obrekovanja, strožje uredil financiranje nevladnih organizacij in uvedel strožje kazni za kazniva dejanja v zvezi z javnimi zborovanji;

| R. | ker je Azerbajdžan zasedel mesto nestalne države članice Varnostnega sveta Združenih narodov za obdobje 2012–2013 in se je zavezal, da bo podpiral vrednote, zapisane v ustanovni listini Združenih narodov in splošni deklaraciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

R.

ker je Azerbajdžan zasedel mesto nestalne države članice Varnostnega sveta Združenih narodov za obdobje 2012–2013 in se je zavezal, da bo podpiral vrednote, zapisane v ustanovni listini Združenih narodov in splošni deklaraciji o človekovih pravicah;

| S. | ker je leto 2013 pomembno volilno leto za Azerbajdžan, ki se je zavezal k izboljšanju splošnih razmer za demokratične volitve; |
| --- | --- |

S.

ker je leto 2013 pomembno volilno leto za Azerbajdžan, ki se je zavezal k izboljšanju splošnih razmer za demokratične volitve;

| 1. | poudarja, da je popolno spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načela pravne države jedro sodelovanja v vzhodnem partnerstvu in zavez, ki jih je Azerbajdžan sprejel v Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je popolno spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načela pravne države jedro sodelovanja v vzhodnem partnerstvu in zavez, ki jih je Azerbajdžan sprejel v Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi;

| 2. | strogo obsoja pridržanje Mamadova, poziva k njegovi takojšnji in brezpogojni izpustitvi in prenehanju njegovega pregona, azerbajdžanske oblasti pa prosi, naj sprožijo hitro, pravično, pregledno in neodvisno preiskavo obtožb zoper njega; |
| --- | --- |

2.

strogo obsoja pridržanje Mamadova, poziva k njegovi takojšnji in brezpogojni izpustitvi in prenehanju njegovega pregona, azerbajdžanske oblasti pa prosi, naj sprožijo hitro, pravično, pregledno in neodvisno preiskavo obtožb zoper njega;

| 3. | poziva EU, naj pomaga Republiki Azerbajdžan in jo še naprej podpira v prizadevanjih za utrditev demokracije in pravne države ter za reformiranje pravosodnega sistema in sistema kazenskega pregona, pri čemer naj posebno pozornost posveti varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, naj pomaga Republiki Azerbajdžan in jo še naprej podpira v prizadevanjih za utrditev demokracije in pravne države ter za reformiranje pravosodnega sistema in sistema kazenskega pregona, pri čemer naj posebno pozornost posveti varstvu človekovih pravic;

| 4. | je zelo zaskrbljen zaradi poročil zagovornikov človekovih pravic ter domačih in mednarodnih nevladnih organizacij glede domnevnih lažnih obtožb zoper politike, aktiviste in novinarje; |
| --- | --- |

4.

je zelo zaskrbljen zaradi poročil zagovornikov človekovih pravic ter domačih in mednarodnih nevladnih organizacij glede domnevnih lažnih obtožb zoper politike, aktiviste in novinarje;

| 5. | obsoja vsakršno ustrahovanje, odvzem prostosti, pridržanje ali pregon vodij ali članov opozicijskih strank, aktivistov, novinarjev in piscev spletnih dnevnikov zgolj zato, ker so izrazili svoje mnenje ter uveljavili svoje temeljne pravice in svoboščine v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

5.

obsoja vsakršno ustrahovanje, odvzem prostosti, pridržanje ali pregon vodij ali članov opozicijskih strank, aktivistov, novinarjev in piscev spletnih dnevnikov zgolj zato, ker so izrazili svoje mnenje ter uveljavili svoje temeljne pravice in svoboščine v skladu z mednarodnimi standardi;

| 6. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj nedvoumno spoštujejo svobodo tiska in medijev, tako spletnih kot klasičnih, ter zagotovijo svobodo izražanja; |
| --- | --- |

6.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj nedvoumno spoštujejo svobodo tiska in medijev, tako spletnih kot klasičnih, ter zagotovijo svobodo izražanja;

| 7. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj reformirajo zakonodajo glede obrekovanja, tako da bo obrekovanje kaznovano s sorazmernimi denarnimi kaznimi, ne pa z zaporom; |
| --- | --- |

7.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj reformirajo zakonodajo glede obrekovanja, tako da bo obrekovanje kaznovano s sorazmernimi denarnimi kaznimi, ne pa z zaporom;

| 8. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj v celoti spoštujejo svobodo zborovanja azerbajdžanskega prebivalstva; |
| --- | --- |

8.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj v celoti spoštujejo svobodo zborovanja azerbajdžanskega prebivalstva;

| 9. | pozdravlja tekoča pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom in ponavlja svoje stališče, da bi moral takšen sporazum vključevati določbe in merila za varstvo in spodbujanje človekovih pravic, zlasti v zvezi s svobodo medijev, svobodo izražanja, združevanja in zbiranja, ki odražajo načela in pravice, vključene v azerbajdžansko ustavo, ter zaveze, ki jih je Azerbajdžan sprejel v Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja tekoča pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom in ponavlja svoje stališče, da bi moral takšen sporazum vključevati določbe in merila za varstvo in spodbujanje človekovih pravic, zlasti v zvezi s svobodo medijev, svobodo izražanja, združevanja in zbiranja, ki odražajo načela in pravice, vključene v azerbajdžansko ustavo, ter zaveze, ki jih je Azerbajdžan sprejel v Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi;

| 10. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj zakonodajo o volitvah, svobodi zbiranja, svobodi združevanja in svobodi medijev uskladijo z mednarodnimi standardi ter zagotovijo njeno popolno izvajanje; |
| --- | --- |

10.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj zakonodajo o volitvah, svobodi zbiranja, svobodi združevanja in svobodi medijev uskladijo z mednarodnimi standardi ter zagotovijo njeno popolno izvajanje;

| 11. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj strogo izvaja načelo „več za več“ in se še posebej osredotoči na vključujoče, svobodne in poštene volitve, neodvisnost pravosodja, demokratične reforme in temeljne pravice in svoboščine ter jasno določi, kakšne bodo posledice zaostajanja pri reformah; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj strogo izvaja načelo „več za več“ in se še posebej osredotoči na vključujoče, svobodne in poštene volitve, neodvisnost pravosodja, demokratične reforme in temeljne pravice in svoboščine ter jasno določi, kakšne bodo posledice zaostajanja pri reformah;

| 12. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj si bolj prizadevajo za reformo vseh področij pravosodnega sistema: pregona, sojenja, izreka kazni, odvzema prostosti in pritožb; |
| --- | --- |

12.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj si bolj prizadevajo za reformo vseh področij pravosodnega sistema: pregona, sojenja, izreka kazni, odvzema prostosti in pritožb;

| 13. | poziva predsednika Komisije Joséja Manuela Barrosa, naj predsedniku Ilhamu Alijevu med njegovim načrtovanim obiskom v Bruslju omeni skrbi EU v zvezi s človekovimi pravicami v Azerbajdžanu, kot je bilo opisano v zadnjem poročilu o napredku pri izvajanju evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

13.

poziva predsednika Komisije Joséja Manuela Barrosa, naj predsedniku Ilhamu Alijevu med njegovim načrtovanim obiskom v Bruslju omeni skrbi EU v zvezi s človekovimi pravicami v Azerbajdžanu, kot je bilo opisano v zadnjem poročilu o napredku pri izvajanju evropske sosedske politike;

| 14. | podpira delo Evropske službe za zunanje delovanje in poziva delegacijo EU v Bakuju, naj še naprej podrobno spremlja vprašanja človekovih pravic pred prihajajočimi volitvami, izrazi podporo zagovornikom človekovih pravic z udeleževanjem dogodkov, ki jih organizira civilna družba, in se jasno postavi na njihovo stran, podrobno spremlja sodne obravnave in podpira svobodo medijev, med drugim z zahtevami za nemoteno oddajanje neodvisnih radijskih in televizijskih kanalov med volilno kampanjo; |
| --- | --- |

14.

podpira delo Evropske službe za zunanje delovanje in poziva delegacijo EU v Bakuju, naj še naprej podrobno spremlja vprašanja človekovih pravic pred prihajajočimi volitvami, izrazi podporo zagovornikom človekovih pravic z udeleževanjem dogodkov, ki jih organizira civilna družba, in se jasno postavi na njihovo stran, podrobno spremlja sodne obravnave in podpira svobodo medijev, med drugim z zahtevami za nemoteno oddajanje neodvisnih radijskih in televizijskih kanalov med volilno kampanjo;

| 15. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj hiši človekovih pravic v Azerbajdžanu brezpogojno dovolijo ponovno odprtje, Center za spremljanje volitev in demokratične študije ter Klub za človekove pravice pa registrirajo brez nadaljnjih zamud ali upravnih obremenitev; |
| --- | --- |

15.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj hiši človekovih pravic v Azerbajdžanu brezpogojno dovolijo ponovno odprtje, Center za spremljanje volitev in demokratične študije ter Klub za človekove pravice pa registrirajo brez nadaljnjih zamud ali upravnih obremenitev;

| 16. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj spoštujejo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, ki zadevajo Azerbajdžan; |
| --- | --- |

16.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj spoštujejo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, ki zadevajo Azerbajdžan;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Komisiji, vladi in parlamentu Republike Azerbajdžan, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Komisiji, vladi in parlamentu Republike Azerbajdžan, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/157 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/157

---

P7_TA(2013)0286

Položaj muslimanov Rohingja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o položaju muslimanov Rohingja (2013/2669(RSP))

(2016/C 065/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru, zlasti resolucije z dne 20. aprila 2012 (1), 13. septembra 2012 (2) in 22. novembra 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru, zlasti resolucije z dne 20. aprila 2012 (1), 13. septembra 2012 (2) in 22. novembra 2012 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o obnovitvi dostopa Burme/Mjanmara do splošnih tarifnih preferencialov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o obnovitvi dostopa Burme/Mjanmara do splošnih tarifnih preferencialov (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve z dne 22. aprila 2013 o Mjanmaru/Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve z dne 22. aprila 2013 o Mjanmaru/Burmi,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 27. novembra 2012 o resoluciji Generalne skupščine Združenih narodov iz leta 2012 o razmerah človekovih pravic v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 27. novembra 2012 o resoluciji Generalne skupščine Združenih narodov iz leta 2012 o razmerah človekovih pravic v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 1. junija 2013 o sporazumu, ki sta ga sklenila vlada Mjanmara/Burme in Organizacija za neodvisnost Kačinov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 1. junija 2013 o sporazumu, ki sta ga sklenila vlada Mjanmara/Burme in Organizacija za neodvisnost Kačinov,

| — | ob upoštevanju izjave komisarke EU za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje Kristaline Georgieve z dne 9. avgusta 2012 o položaju muslimanov Rohingja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke EU za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje Kristaline Georgieve z dne 9. avgusta 2012 o položaju muslimanov Rohingja,

| — | ob upoštevanju končnega poročila delegacije v Burmo/Mjanmar od 3. do 5. aprila 2013 Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila delegacije v Burmo/Mjanmar od 3. do 5. aprila 2013 Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svežnja omejevalnih ukrepov Evropske unije, kot so določeni v Sklepu Sveta 2010/232/SVZP z dne 26. aprila 2010, kot je bil nazadnje spremenjen z Uredbo Sveta (EU) št. 1083/2011 z dne 27. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja omejevalnih ukrepov Evropske unije, kot so določeni v Sklepu Sveta 2010/232/SVZP z dne 26. aprila 2010, kot je bil nazadnje spremenjen z Uredbo Sveta (EU) št. 1083/2011 z dne 27. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 23. marca 2013 o nasilnih spopadih v mestu Meiktila v Burmi/Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 23. marca 2013 o nasilnih spopadih v mestu Meiktila v Burmi/Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 2. aprila 2013 o smrti 13 otrok zaradi požara v muslimanski šoli v Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 2. aprila 2013 o smrti 13 otrok zaradi požara v muslimanski šoli v Burmi,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 67/233 o položaju človekovih pravic v Mjanmaru z dne 24. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 67/233 o položaju človekovih pravic v Mjanmaru z dne 24. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju poziva Sveta OZN za človekove pravice z dne 13. novembra 2012 vladam v Jugovzhodni Aziji, naj svoje meje ohranijo odprte za ljudi, ki iz Burme bežijo po morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva Sveta OZN za človekove pravice z dne 13. novembra 2012 vladam v Jugovzhodni Aziji, naj svoje meje ohranijo odprte za ljudi, ki iz Burme bežijo po morju,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov z dne 6. marca 2013 o položaju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru ter njegove izjave z dne 11. junija 2013, da so kršitve človekovih pravic, ki v državi Rakhine potekajo zoper pripadnike ljudstva Rohingja, močno razširjene in sistematične, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov z dne 6. marca 2013 o položaju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru ter njegove izjave z dne 11. junija 2013, da so kršitve človekovih pravic, ki v državi Rakhine potekajo zoper pripadnike ljudstva Rohingja, močno razširjene in sistematične,

| — | ob upoštevanju izjave Aun San Suu Kyi z dne 27. maja 2013 o politiki dveh otrok za muslimane Rohingja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Aun San Suu Kyi z dne 27. maja 2013 o politiki dveh otrok za muslimane Rohingja,

| — | ob upoštevanju sklepa, sprejetega na vrhunskem srečanju združenja ASEAN novembra 2011, da bo združenju leta 2014 predsedovala Burma/Mjanmar, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, sprejetega na vrhunskem srečanju združenja ASEAN novembra 2011, da bo združenju leta 2014 predsedovala Burma/Mjanmar,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je organizacija Human Rights Watch 22. aprila 2013 objavila z naslovom Edino še molitev nam ostaja: zločini zoper človečnost in etnično čiščenje muslimanskega ljudstva Rohingja v državi Rakhine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je organizacija Human Rights Watch 22. aprila 2013 objavila z naslovom Edino še molitev nam ostaja: zločini zoper človečnost in etnično čiščenje muslimanskega ljudstva Rohingja v državi Rakhine,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se preganjanje manjšine Rohingja in nasilje nad njimi še vedno stopnjujeta predvsem z uničevanjem lastnine, verskih objektov, z množičnimi aretacijami, samovoljnim zapiranjem, mučenjem, posiljevanjem ter omejevanjem svobode gibanja, pravice do poroke in dostopa do izobraževanja; |
| --- | --- |

A.

ker se preganjanje manjšine Rohingja in nasilje nad njimi še vedno stopnjujeta predvsem z uničevanjem lastnine, verskih objektov, z množičnimi aretacijami, samovoljnim zapiranjem, mučenjem, posiljevanjem ter omejevanjem svobode gibanja, pravice do poroke in dostopa do izobraževanja;

| B. | ker se je versko nasilje, ki se je začelo v državi Rakhine, razširilo po vsej Burmi; ker naj bi med marcem in majem 2013 prišlo do več napadov proti muslimanom v Mandalayu, provincah Pegu in Rangoon ter v državah Kachin in Shan, med katerimi je bilo ubitih 46 oseb, 14 000 ljudi pa se je moralo zaradi njih razseliti; |
| --- | --- |

B.

ker se je versko nasilje, ki se je začelo v državi Rakhine, razširilo po vsej Burmi; ker naj bi med marcem in majem 2013 prišlo do več napadov proti muslimanom v Mandalayu, provincah Pegu in Rangoon ter v državah Kachin in Shan, med katerimi je bilo ubitih 46 oseb, 14 000 ljudi pa se je moralo zaradi njih razseliti;

| C. | ker se je sektaško nasilje sedaj razširilo na novo regijo Burme, saj je množica 28. maja 2013 požigala trgovine v mestu Lashi, v državi Shan, v vasi Parein pa je med spopadom zaradi naselitve razseljene manjšine policija 4. junija 2013 ubila tri pripadnice ljudstva Rohingja; |
| --- | --- |

C.

ker se je sektaško nasilje sedaj razširilo na novo regijo Burme, saj je množica 28. maja 2013 požigala trgovine v mestu Lashi, v državi Shan, v vasi Parein pa je med spopadom zaradi naselitve razseljene manjšine policija 4. junija 2013 ubila tri pripadnice ljudstva Rohingja;

| D. | ker je 130 000 pripadnikov ljudstva Rohingja še vedno v taboriščih in na drugih območjih, vlada Burme/Mjanmara pa je dovolila le omejen in neprimeren humanitaren dostop do ogroženih skupin ljudstva Rohingja; ker jih je veliko na območjih, izpostavljenih poplavam, kjer jim grozijo monsunsko deževje in cikloni, domov pa se ne morejo vrniti zaradi neprestanega nasilja, ker so njihovi domovi uničeni ali ker jim varnostne sile na straži ne dovolijo zapustiti taborišč; |
| --- | --- |

D.

ker je 130 000 pripadnikov ljudstva Rohingja še vedno v taboriščih in na drugih območjih, vlada Burme/Mjanmara pa je dovolila le omejen in neprimeren humanitaren dostop do ogroženih skupin ljudstva Rohingja; ker jih je veliko na območjih, izpostavljenih poplavam, kjer jim grozijo monsunsko deževje in cikloni, domov pa se ne morejo vrniti zaradi neprestanega nasilja, ker so njihovi domovi uničeni ali ker jim varnostne sile na straži ne dovolijo zapustiti taborišč;

| E. | ker je več deset tisoč pripadnikov ljudstva Rohingja pred preganjanjem zbežalo po morju in ker jih je na stotine izgubilo življenje v potopljenih čolnih ali ker so jih potisnili v morje; ker naj bi bilo skoraj 1 700 pripadnikov ljudstva Rohingja, ki so bežali iz Burme, priprtih v tajskih centrih za pridržanje priseljencev v groznih pogojih; |
| --- | --- |

E.

ker je več deset tisoč pripadnikov ljudstva Rohingja pred preganjanjem zbežalo po morju in ker jih je na stotine izgubilo življenje v potopljenih čolnih ali ker so jih potisnili v morje; ker naj bi bilo skoraj 1 700 pripadnikov ljudstva Rohingja, ki so bežali iz Burme, priprtih v tajskih centrih za pridržanje priseljencev v groznih pogojih;

| F. | ker je 23. aprila 2013 neodvisna preiskovalna komisija, ki je bila ustanovljena avgusta 2012, da bi preiskala sektaško nasilje v državi Rakhine, objavila poročilo s priporočili za ublažitev napetosti, vendar ni želela priznati identitete ljudstva Rohingja ali pokazati na odgovorne za kršitve človekovih pravic med nemiri in se je raje izrekla za „začasno ločitev“ muslimanske in budistične skupnosti ter priporočila izvajanje nesprejemljivih programov nadzorovanih rojstev za muslimane |
| --- | --- |

F.

ker je 23. aprila 2013 neodvisna preiskovalna komisija, ki je bila ustanovljena avgusta 2012, da bi preiskala sektaško nasilje v državi Rakhine, objavila poročilo s priporočili za ublažitev napetosti, vendar ni želela priznati identitete ljudstva Rohingja ali pokazati na odgovorne za kršitve človekovih pravic med nemiri in se je raje izrekla za „začasno ločitev“ muslimanske in budistične skupnosti ter priporočila izvajanje nesprejemljivih programov nadzorovanih rojstev za muslimane

| G. | ker je burmanski predsednik U Thein Sein v govoru 6. maja 2013 sicer zagotovil, da bo njegova vlada zagotovila temeljne pravice muslimanov v državi Rakhine, in je tudi že naredil nekaj korakov v smeri širjenja državljanskih svoboščin v državi, pa lahko dramatični položaj pripadnikov ljudstva Rohingja in medetnične razmere kljub temu zamajejo celotni reformni proces v Burmi/Mjanmanru; ker zanesljiva neodvisna poročila opozarjajo na to, da so birmanske oblasti vpletene v zločine proti človečnosti nad pripadniki ljudstva Rohingja, zaradi katerih je prišlo do versko zelo razdeljene države Rakhine; |
| --- | --- |

G.

ker je burmanski predsednik U Thein Sein v govoru 6. maja 2013 sicer zagotovil, da bo njegova vlada zagotovila temeljne pravice muslimanov v državi Rakhine, in je tudi že naredil nekaj korakov v smeri širjenja državljanskih svoboščin v državi, pa lahko dramatični položaj pripadnikov ljudstva Rohingja in medetnične razmere kljub temu zamajejo celotni reformni proces v Burmi/Mjanmanru; ker zanesljiva neodvisna poročila opozarjajo na to, da so birmanske oblasti vpletene v zločine proti človečnosti nad pripadniki ljudstva Rohingja, zaradi katerih je prišlo do versko zelo razdeljene države Rakhine;

| H. | ker je vlada Burme/Mjanmara nedavno izjavila, da bo ponovno uvedla politiko dveh dovoljenih otrok, ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice v Burmi/Mjanmaru Tomás Ojea Quintana to namero obsodil kot diskriminatoren in prisilen ukrep, ki krši temeljne človekove pravice tega ljudstva, pa tudi mednarodne obveznosti glede človekovih pravic, ki jih je sprejela Burma; |
| --- | --- |

H.

ker je vlada Burme/Mjanmara nedavno izjavila, da bo ponovno uvedla politiko dveh dovoljenih otrok, ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice v Burmi/Mjanmaru Tomás Ojea Quintana to namero obsodil kot diskriminatoren in prisilen ukrep, ki krši temeljne človekove pravice tega ljudstva, pa tudi mednarodne obveznosti glede človekovih pravic, ki jih je sprejela Burma;

| I. | ker je mednarodna skupnost pozvala burmansko vlado, naj ponovno preuči zakon o državljanstvu iz leta 1982 ter pripadnikom manjšine Rohingja zagotovi status ljudstva z državo in začne reševati vzroke za dolgotrajno diskriminacijo tega ljudstva; |
| --- | --- |

I.

ker je mednarodna skupnost pozvala burmansko vlado, naj ponovno preuči zakon o državljanstvu iz leta 1982 ter pripadnikom manjšine Rohingja zagotovi status ljudstva z državo in začne reševati vzroke za dolgotrajno diskriminacijo tega ljudstva;

| J. | ker je bil junija 2012 aretiran in na 17-letno zaporno kazen obsojen 65-letni zdravnik in priznan vodja skupnosti v državi Rakhine, dr. Tun Aung, kar so skupine za človekove pravice, med njimi tudi Amnesty Internatinal, odločno obsodile, ker naj bi šlo za politično motivirane obtožbe; |
| --- | --- |

J.

ker je bil junija 2012 aretiran in na 17-letno zaporno kazen obsojen 65-letni zdravnik in priznan vodja skupnosti v državi Rakhine, dr. Tun Aung, kar so skupine za človekove pravice, med njimi tudi Amnesty Internatinal, odločno obsodile, ker naj bi šlo za politično motivirane obtožbe;

| K. | ker organizacija Human Rights Watch v svojem poročilu z naslovom Edino še molitev nam ostaja: zločini zoper človečnost in etnično čiščenje muslimanskega ljudstva Rohingja v državi Rakhine, objavljenem 22. aprila 2013, ugotavlja, da so zlorabe nad tem ljudstvom v preteklem letu, pri katerih naj bi sodelovali državni organi, tako hude, da jih lahko označimo kot zločin proti človečnosti in etnično čiščenje; ker so v poročilu razkriti dokazi o štirih masovnih grobiščih v državi Rakhine, ki naj bi nastali leta 2012; |
| --- | --- |

K.

ker organizacija Human Rights Watch v svojem poročilu z naslovom Edino še molitev nam ostaja: zločini zoper človečnost in etnično čiščenje muslimanskega ljudstva Rohingja v državi Rakhine, objavljenem 22. aprila 2013, ugotavlja, da so zlorabe nad tem ljudstvom v preteklem letu, pri katerih naj bi sodelovali državni organi, tako hude, da jih lahko označimo kot zločin proti človečnosti in etnično čiščenje; ker so v poročilu razkriti dokazi o štirih masovnih grobiščih v državi Rakhine, ki naj bi nastali leta 2012;

| L. | ker ima svoboda tiska spletnih in klasičnih medijev osrednjo vlogo pri razkrivanju in dokumentiranju zlorab človekovih pravic ter pri dokazovanju odgovornosti vodilnih oblasti; |
| --- | --- |

L.

ker ima svoboda tiska spletnih in klasičnih medijev osrednjo vlogo pri razkrivanju in dokumentiranju zlorab človekovih pravic ter pri dokazovanju odgovornosti vodilnih oblasti;

| M. | ker je po splošni deklaraciji o človekovih pravicah vsakdo upravičen do azila zaradi preganjanja; |
| --- | --- |

M.

ker je po splošni deklaraciji o človekovih pravicah vsakdo upravičen do azila zaradi preganjanja;

| 1. | obsoja hude kršitve človekovih pravic in nasilje nad muslimanskim ljudstvom Rohingja v Burmi/Mjanmaru in vse strani poziva, naj se vzdržijo nasilja; |
| --- | --- |

1.

obsoja hude kršitve človekovih pravic in nasilje nad muslimanskim ljudstvom Rohingja v Burmi/Mjanmaru in vse strani poziva, naj se vzdržijo nasilja;

| 2. | izreka sožalje žrtvam nasilja in nezakonitega preganjanja v Burmi/Mjanmaru; |
| --- | --- |

2.

izreka sožalje žrtvam nasilja in nezakonitega preganjanja v Burmi/Mjanmaru;

| 3. | je seznanjen z ukrepi, ki so jih v preteklem letu za začetek demokratičnih reform sprejeli predsednik U Thein Sein in drugi reformatorji v Burmi/Mjanmaru; vseeno pa obžaluje, da vladi ni uspelo, da bi pripadnike ljudstva Rohingja zaščitila pred organiziranim nasiljem, zato poziva vlado in celotno burmansko/mjanmarsko družbo, naj nemudoma ukrepa in preneha zlorabljati človekove pravice ter odgovorne za silovite spopade in z njimi povezane zlorabe privede pred sodišče; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z ukrepi, ki so jih v preteklem letu za začetek demokratičnih reform sprejeli predsednik U Thein Sein in drugi reformatorji v Burmi/Mjanmaru; vseeno pa obžaluje, da vladi ni uspelo, da bi pripadnike ljudstva Rohingja zaščitila pred organiziranim nasiljem, zato poziva vlado in celotno burmansko/mjanmarsko družbo, naj nemudoma ukrepa in preneha zlorabljati človekove pravice ter odgovorne za silovite spopade in z njimi povezane zlorabe privede pred sodišče;

| 4. | poziva vlado Burme/Mjanmara, naj zagotovi, da bodo varnostne sile naredile vse, kar je v njihovi moči in zaščitile muslimansko ljudstvo Rohingja pred nasilnimi dejanji; izraža globoko zaskrbljenost nad navedbami, po katerih naj bi pripadniki burmanskih varnostnih sil sodelovali v nasilju, in ponavlja nujni poziv po celoviti in neodvisni preiskavi teh navedb, tudi ob pomoči OZN; |
| --- | --- |

4.

poziva vlado Burme/Mjanmara, naj zagotovi, da bodo varnostne sile naredile vse, kar je v njihovi moči in zaščitile muslimansko ljudstvo Rohingja pred nasilnimi dejanji; izraža globoko zaskrbljenost nad navedbami, po katerih naj bi pripadniki burmanskih varnostnih sil sodelovali v nasilju, in ponavlja nujni poziv po celoviti in neodvisni preiskavi teh navedb, tudi ob pomoči OZN;

| 5. | poudarja, da je kot odziv na težak humanitarni položaj vseh razseljenih oseb v Burmi/Mjanmaru, zlasti pripadnikov ljudstva Rohingja, nujno takojšnje ukrepanje; ponovno poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj agencijam OZN in človekoljubnim nevladnim organizacijam, novinarjem in diplomatom zagotovi neoviran dostop do vseh območij v državi, tudi do države Rakhine, ter omogoči neomejen dostop do človekoljubne pomoči vsem prebivalcem, prizadetim zaradi konflikta in sektaškega nasilja; poziva burmanske oblasti, naj nemudoma izboljšajo pogoje v begunskih taboriščih, kjer živijo pripadniki ljudstva Rohingje; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je kot odziv na težak humanitarni položaj vseh razseljenih oseb v Burmi/Mjanmaru, zlasti pripadnikov ljudstva Rohingja, nujno takojšnje ukrepanje; ponovno poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj agencijam OZN in človekoljubnim nevladnim organizacijam, novinarjem in diplomatom zagotovi neoviran dostop do vseh območij v državi, tudi do države Rakhine, ter omogoči neomejen dostop do človekoljubne pomoči vsem prebivalcem, prizadetim zaradi konflikta in sektaškega nasilja; poziva burmanske oblasti, naj nemudoma izboljšajo pogoje v begunskih taboriščih, kjer živijo pripadniki ljudstva Rohingje;

| 6. | poziva vse države v tamkajšnji regiji, naj spoštujejo svoje mednarodne obveznosti glede pravic beguncev in odprejo svoje meje pripadnikom ljudstva Rohingja, ki iščejo azil, ter jim nudijo vsaj začasno zaščito, hkrati pa pomagajo burmanski vladi pri iskanju dolgotrajnih pravičnih rešitev za odpravo temeljnih vzrokov; |
| --- | --- |

6.

poziva vse države v tamkajšnji regiji, naj spoštujejo svoje mednarodne obveznosti glede pravic beguncev in odprejo svoje meje pripadnikom ljudstva Rohingja, ki iščejo azil, ter jim nudijo vsaj začasno zaščito, hkrati pa pomagajo burmanski vladi pri iskanju dolgotrajnih pravičnih rešitev za odpravo temeljnih vzrokov;

| 7. | poziva tajsko vlado, naj nemudoma napravi konec nehumanemu pridržanju vsaj 1 700 iskalcem azila, pripadnikov ljudstva Rohingja, in jim omogoči dostop do begunskih agencij OZN; obžaluje, da tajska vlada še vedno ni izdala dovoljenja Visokemu komisariatu OZN za begunce, ki med pripadniki Rohingja želi opraviti pregled in opredeliti njihov status begunca; |
| --- | --- |

7.

poziva tajsko vlado, naj nemudoma napravi konec nehumanemu pridržanju vsaj 1 700 iskalcem azila, pripadnikov ljudstva Rohingja, in jim omogoči dostop do begunskih agencij OZN; obžaluje, da tajska vlada še vedno ni izdala dovoljenja Visokemu komisariatu OZN za begunce, ki med pripadniki Rohingja želi opraviti pregled in opredeliti njihov status begunca;

| 8. | poziva vlado, naj dovoli odprtje pisarne Urada visoke komisarke za človekove pravice v Mjanmaru in regionalnih pisarn po provincah, da bi te lahko ustrezno spremljale položaj človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

8.

poziva vlado, naj dovoli odprtje pisarne Urada visoke komisarke za človekove pravice v Mjanmaru in regionalnih pisarn po provincah, da bi te lahko ustrezno spremljale položaj človekovih pravic v državi;

| 9. | pozdravlja obljubo predsednika U Thein Seina, da bodo odgovorne za nasilje kazensko preganjali, ter njegovo zavezanost vzpostavitvi družbe večih kultur, etničnih skupin in religij; predsednika U Thein Seina še poziva k dodatnim ukrepom za krepitev pravne države in odpravo temeljnih vzrokov nasilja; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja obljubo predsednika U Thein Seina, da bodo odgovorne za nasilje kazensko preganjali, ter njegovo zavezanost vzpostavitvi družbe večih kultur, etničnih skupin in religij; predsednika U Thein Seina še poziva k dodatnim ukrepom za krepitev pravne države in odpravo temeljnih vzrokov nasilja;

| 10. | pozdravlja izjavo predsednika U Thein Seina z dne 4. junija 2013 o tem, da bodo izpuščeni vsi politični zaporniki v Burmi/Mjanmaru; ponavlja stališče, da bi morali biti vsi politični zaporniki, tudi dr. Tun Aung, izpuščeni brez dodatnega odlašanja ali pogojev in da se jim morajo povrniti vse njihove pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja izjavo predsednika U Thein Seina z dne 4. junija 2013 o tem, da bodo izpuščeni vsi politični zaporniki v Burmi/Mjanmaru; ponavlja stališče, da bi morali biti vsi politični zaporniki, tudi dr. Tun Aung, izpuščeni brez dodatnega odlašanja ali pogojev in da se jim morajo povrniti vse njihove pravice in svoboščine;

| 11. | poziva vlado, naj še naprej izvaja trajne rešitve za odpravo temeljnih vzrokov napetosti, kar vključuje tudi ureditev statusa ljudstva Rohingja; ponavlja že izražene pozive za spremembo ali odpravo zakona o državljanstvu iz leta 1982, da bi se ljudstvu Rohingja zagotovil enak dostop do burmanskega državljanstva, pravic in dolžnosti iz njega – spremenjeni ali novi zakon je treba uskladiti z mednarodnimi standardi človekovih pravic in s prevzetimi obveznostmi po členu 7 konvencije OZN o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

11.

poziva vlado, naj še naprej izvaja trajne rešitve za odpravo temeljnih vzrokov napetosti, kar vključuje tudi ureditev statusa ljudstva Rohingja; ponavlja že izražene pozive za spremembo ali odpravo zakona o državljanstvu iz leta 1982, da bi se ljudstvu Rohingja zagotovil enak dostop do burmanskega državljanstva, pravic in dolžnosti iz njega – spremenjeni ali novi zakon je treba uskladiti z mednarodnimi standardi človekovih pravic in s prevzetimi obveznostmi po členu 7 konvencije OZN o človekovih pravicah;

| 12. | kritizira izjavo burmanskega/mjanmarskega ministra za priseljence Khin Yija z dne 11. junija 2013, ko je izrazil podporo ponovni uvedbi politike dveh dovoljenih otrok; |
| --- | --- |

12.

kritizira izjavo burmanskega/mjanmarskega ministra za priseljence Khin Yija z dne 11. junija 2013, ko je izrazil podporo ponovni uvedbi politike dveh dovoljenih otrok;

| 13. | pozdravlja nedavno izjavo opozicijske voditeljice Aung San Suu Kyi v znak protesta proti ponovni uvedbi politike dveh dovoljenih otrok za pripadnike ljudstva Rohingja in burmansko vlado poziva, naj takoj prekliče ta predpis in vse druge ukrepe prisilne in diskriminatorne politike, pravila, predpise ali zakone; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja nedavno izjavo opozicijske voditeljice Aung San Suu Kyi v znak protesta proti ponovni uvedbi politike dveh dovoljenih otrok za pripadnike ljudstva Rohingja in burmansko vlado poziva, naj takoj prekliče ta predpis in vse druge ukrepe prisilne in diskriminatorne politike, pravila, predpise ali zakone;

| 14. | poudarja, kako pomembne so potrebne zakonodajne in upravne spremembe za zagotovitev kar najširše udeležbe burmanskega prebivalstva, tudi manjšin, na volitvah leta 2014; |
| --- | --- |

14.

poudarja, kako pomembne so potrebne zakonodajne in upravne spremembe za zagotovitev kar najširše udeležbe burmanskega prebivalstva, tudi manjšin, na volitvah leta 2014;

| 15. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico EU, naj to vprašanje sproži na najvišji možni politični ravni v Burmi/Mjanmaru in med kontakti, ki jih ima med članicami združenja ASEAN; |
| --- | --- |

15.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico EU, naj to vprašanje sproži na najvišji možni politični ravni v Burmi/Mjanmaru in med kontakti, ki jih ima med članicami združenja ASEAN;

| 16. | opozarja, da je Evropska unija nedavno z Burmo/Mjanmarom ponovno vzpostavila splošni sistem tarifnih preferencialov (GSP); ponavlja, da je treba preferenciale pogojevati s spoštovanjem temeljnih svoboščin in človekovih pravic; poziva Komisijo, naj od blizu spremlja napredek burmanskih oblasti pri spoštovanju teh pogojev; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da je Evropska unija nedavno z Burmo/Mjanmarom ponovno vzpostavila splošni sistem tarifnih preferencialov (GSP); ponavlja, da je treba preferenciale pogojevati s spoštovanjem temeljnih svoboščin in človekovih pravic; poziva Komisijo, naj od blizu spremlja napredek burmanskih oblasti pri spoštovanju teh pogojev;

| 17. | poziva Komisijo, naj tedaj, ko bo Parlamentu in Svetu predložila delegirani akt za nadaljnjo uporabo sistema GSP za Burmo/Mjanmar po 31. decembru 2013, priloži poročilo z ugotovitvami, da v državi ne prihaja do resnih in sistematičnih kršitev načel iz konvencij, ki so navedene v uredbi o GSP, pri tem pa naj posebno pozornost v poročilu nameni ljudstvu Rohingja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj tedaj, ko bo Parlamentu in Svetu predložila delegirani akt za nadaljnjo uporabo sistema GSP za Burmo/Mjanmar po 31. decembru 2013, priloži poročilo z ugotovitvami, da v državi ne prihaja do resnih in sistematičnih kršitev načel iz konvencij, ki so navedene v uredbi o GSP, pri tem pa naj posebno pozornost v poročilu nameni ljudstvu Rohingja;

| 18. | poziva Komisijo, naj pred oblikovanjem predlogov za pogajalske smernice učinkovito in celovito oceni učinek, ki ga bo na človekove pravice imel načrtovani dvostranski sporazum o vlaganju, pri čemer naj se v tem procesu tesno posvetuje s Parlamentom in civilno družbo; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pred oblikovanjem predlogov za pogajalske smernice učinkovito in celovito oceni učinek, ki ga bo na človekove pravice imel načrtovani dvostranski sporazum o vlaganju, pri čemer naj se v tem procesu tesno posvetuje s Parlamentom in civilno družbo;

| 19. | pričakuje, da se bo evropska služba za zunanje delovanje s Parlamentom redno posvetovala in ga obveščala o procesu vzpostavljanja dialoga o človekovih pravicah z Burmo/Mjanmarom; službo za zunanje delovanje in države članice poziva, naj pripravijo seznam jasnih standardov s področja človekovih pravic, na osnovi katerih bo možno ocenjevati napredek burmanskih oblasti pri reformah; poudarja, da je treba nadaljnji razvoj odnosov EU z burmanskim vodstvom pogojevati z otipljivim napredkom, zlasti kar zadeva položaj ljudstva Rohingja; |
| --- | --- |

19.

pričakuje, da se bo evropska služba za zunanje delovanje s Parlamentom redno posvetovala in ga obveščala o procesu vzpostavljanja dialoga o človekovih pravicah z Burmo/Mjanmarom; službo za zunanje delovanje in države članice poziva, naj pripravijo seznam jasnih standardov s področja človekovih pravic, na osnovi katerih bo možno ocenjevati napredek burmanskih oblasti pri reformah; poudarja, da je treba nadaljnji razvoj odnosov EU z burmanskim vodstvom pogojevati z otipljivim napredkom, zlasti kar zadeva položaj ljudstva Rohingja;

| 20. | poziva k vključitvi močnega in prepoznavnega elementa civilne družbe, ob soudeležbi pripadnikov ljudstva Rohingja, v projektno skupino EU-Burma, ki bo po modelu projektne skupine EU-Egipt začela delovati še letos; |
| --- | --- |

20.

poziva k vključitvi močnega in prepoznavnega elementa civilne družbe, ob soudeležbi pripadnikov ljudstva Rohingja, v projektno skupino EU-Burma, ki bo po modelu projektne skupine EU-Egipt začela delovati še letos;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Burme/Mjanmara, generalnemu sekretarju združenja ASEAN, medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice, posebnemu predstavniku OZN za človekove pravice v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce in Svetu OZN za človekove pravice in vladam in parlamentom drugih držav v tamkajšnji regiji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Burme/Mjanmara, generalnemu sekretarju združenja ASEAN, medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice, posebnemu predstavniku OZN za človekove pravice v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce in Svetu OZN za človekove pravice in vladam in parlamentom drugih držav v tamkajšnji regiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0142.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0355.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0464.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0218.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Torek, 11. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/162

---

P7_TA(2013)0234

68. zasedanje generalne skupščine Organizacije združenih narodov

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 11. junija 2013 o 68. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (2013/2034(INI))

(2016/C 065/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 34 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 34 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o 68. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (OZN) Alexandra grofa Lambsdorfskega v imenu skupine ALDE (B7-0083/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o 68. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (OZN) Alexandra grofa Lambsdorfskega v imenu skupine ALDE (B7-0083/2013),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču in razveljavitvi Skupnega stališča 2003/444/SZVP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču in razveljavitvi Skupnega stališča 2003/444/SZVP,

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 67. zasedanje generalne skupščine OZN, ki jih je Svet sprejel 23. julija 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 67. zasedanje generalne skupščine OZN, ki jih je Svet sprejel 23. julija 2012 (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. septembra 2003 z naslovom „Evropska unija in Združeni narodi: izbira večstranskosti“ (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. septembra 2003 z naslovom „Evropska unija in Združeni narodi: izbira večstranskosti“ (COM(2003)0526),

| — | ob upoštevanju 67. zasedanja generalne skupščine OZN, zlasti njenih resolucij o pogodbi o trgovini z orožjem (2), štiriletnem celovitem pregledu politike operativnih dejavnosti za razvoj sistema Združenih narodov (3), svobodi vere in verovanja (4), spodbujanju demokratičnega in enakopravnega mednarodnega reda (5), krepitvi mednarodnega sodelovanja na področju človekovih pravic (6), načelu pravne države na državni in mednarodni ravni (7) in ženskah, razoroževanju, neširjenju in nadzoru nad oborožitvijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 67. zasedanja generalne skupščine OZN, zlasti njenih resolucij o pogodbi o trgovini z orožjem (2), štiriletnem celovitem pregledu politike operativnih dejavnosti za razvoj sistema Združenih narodov (3), svobodi vere in verovanja (4), spodbujanju demokratičnega in enakopravnega mednarodnega reda (5), krepitvi mednarodnega sodelovanja na področju človekovih pravic (6), načelu pravne države na državni in mednarodni ravni (7) in ženskah, razoroževanju, neširjenju in nadzoru nad oborožitvijo (8),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (9),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 31. oktobra 2003, s katero je bila sprejeta konvencija OZN proti korupciji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 31. oktobra 2003, s katero je bila sprejeta konvencija OZN proti korupciji (10),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1325 o ženskah, miru in varnosti, sprejete 31. oktobra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1325 o ženskah, miru in varnosti, sprejete 31. oktobra 2000,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 5. julija 2012 o spodbujanju, varstvu in uživanju človekovih pravic na internetu, ki priznava pomen varstva človekovih pravic in prostega pretoka informacij na internetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 5. julija 2012 o spodbujanju, varstvu in uživanju človekovih pravic na internetu, ki priznava pomen varstva človekovih pravic in prostega pretoka informacij na internetu,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o 67. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 13. junija 2012 o 67. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (11),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o EU kot globalnem akterju: njena vloga v mednarodnih organizacijah (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o EU kot globalnem akterju: njena vloga v mednarodnih organizacijah (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o 22. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o 22. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (15),

| — | ob upoštevanju poročila skupne delegacije Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice na 67. zasedanju generalne skupščine OZN z dne 28. in 29. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupne delegacije Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice na 67. zasedanju generalne skupščine OZN z dne 28. in 29. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju člena 121(3) in člena 97 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121(3) in člena 97 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0202/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0202/2013),

| A. | ker je ob naraščajoči globalizaciji in medsebojni povezanosti držav in družb vedno večja potreba po skupnih pravilih in mehanizmih za sprejemanje odločitev, da bi se skupaj spoprijeli z novimi svetovnimi izzivi, vedno večje pa so tudi možnosti zanje; |
| --- | --- |

A.

ker je ob naraščajoči globalizaciji in medsebojni povezanosti držav in družb vedno večja potreba po skupnih pravilih in mehanizmih za sprejemanje odločitev, da bi se skupaj spoprijeli z novimi svetovnimi izzivi, vedno večje pa so tudi možnosti zanje;

| B. | ker razdrobljenost sprejemanja odločitev po svetu in množenje mednarodnih in nadnacionalnih forumov na novo zapletata mednarodne odnose; |
| --- | --- |

B.

ker razdrobljenost sprejemanja odločitev po svetu in množenje mednarodnih in nadnacionalnih forumov na novo zapletata mednarodne odnose;

| C. | ker se EU zavzema za učinkovito večstranskost, pri čemer je v njenem središču kot močna organizacija celoten sistem OZN; ker je OZN v središču svetovnega upravljanja; |
| --- | --- |

C.

ker se EU zavzema za učinkovito večstranskost, pri čemer je v njenem središču kot močna organizacija celoten sistem OZN; ker je OZN v središču svetovnega upravljanja;

| D. | ker je trdno in stabilno partnerstvo med EU in OZN pomemben temelj in prispeva k delovanju OZN v okviru vseh treh stebrov – miru in varnosti, človekovih pravic in razvoja –, EU pa mora v tem okviru izpolniti svojo odgovornost za skupno reševanje svetovnih izzivov; |
| --- | --- |

D.

ker je trdno in stabilno partnerstvo med EU in OZN pomemben temelj in prispeva k delovanju OZN v okviru vseh treh stebrov – miru in varnosti, človekovih pravic in razvoja –, EU pa mora v tem okviru izpolniti svojo odgovornost za skupno reševanje svetovnih izzivov;

| E. | ker so spoštovanje, spodbujanje in varovanje univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic temelji delovanja EU na mednarodni ravni; ker sta demokracija in pravna država stebra trajnega miru, saj zagotavljata človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

E.

ker so spoštovanje, spodbujanje in varovanje univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic temelji delovanja EU na mednarodni ravni; ker sta demokracija in pravna država stebra trajnega miru, saj zagotavljata človekove pravice in temeljne svoboščine;

| 1. | Na Svet naslovi naslednja priporočila: |
| --- | --- |

1.

Na Svet naslovi naslednja priporočila:

EU kot globalni akter

| (a) | naj zagotovi stalno usklajenost in prepoznavnost EU kot globalnega akterja v OZN; naj okrepi zmogljivosti EU za usklajeno, hitro in celovito posredovanje na svetovni ravni in za dosledno in pravočasno delovanje; naj zagotovi polno izvajanje resolucije generalne skupščine OZN z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov; |
| --- | --- |

(a)

naj zagotovi stalno usklajenost in prepoznavnost EU kot globalnega akterja v OZN; naj okrepi zmogljivosti EU za usklajeno, hitro in celovito posredovanje na svetovni ravni in za dosledno in pravočasno delovanje; naj zagotovi polno izvajanje resolucije generalne skupščine OZN z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov;

| (b) | naj spodbuja učinkovito večstranskost z izboljšanjem reprezentativnosti, preglednosti, odgovornosti, učinkovitosti in uspešnosti OZN, da bi s tem izboljšali njeno delovanje na terenu; naj opozori, da je treba vzpostaviti novo institucionalno ravnovesje med vse večjo vlogo skupine G-20, Združenimi narodi in njihovimi agencijami ter tudi mednarodnimi finančnimi institucijami; |
| --- | --- |

(b)

naj spodbuja učinkovito večstranskost z izboljšanjem reprezentativnosti, preglednosti, odgovornosti, učinkovitosti in uspešnosti OZN, da bi s tem izboljšali njeno delovanje na terenu; naj opozori, da je treba vzpostaviti novo institucionalno ravnovesje med vse večjo vlogo skupine G-20, Združenimi narodi in njihovimi agencijami ter tudi mednarodnimi finančnimi institucijami;

| (c) | naj začne bolj dejavno sodelovati s strateškimi in drugimi dvostranskimi in večstranskimi partnerji za spodbujanje učinkovitega reševanja težav in, kjer je to mogoče, deluje v smeri skupnih naporov za doseganje boljših rezultatov; |
| --- | --- |

(c)

naj začne bolj dejavno sodelovati s strateškimi in drugimi dvostranskimi in večstranskimi partnerji za spodbujanje učinkovitega reševanja težav in, kjer je to mogoče, deluje v smeri skupnih naporov za doseganje boljših rezultatov;

EU in upravljanje na svetovni ravni

| (d) | naj izboljša sodelovanje s partnerji za večjo učinkovitost in usklajenost OZN kot organizacije za 21. stoletje; |
| --- | --- |

(d)

naj izboljša sodelovanje s partnerji za večjo učinkovitost in usklajenost OZN kot organizacije za 21. stoletje;

| (e) | naj spodbuja celovito in sporazumno reformo varnostnega sveta OZN (VSZN); naj predloži konkreten predlog, kako bi kot osrednji dolgoročni cilj EU dobili skupni sedež EU v razširjenem VSZN; naj prevzame pobudo, da bodo države članice EU oblikovale skupno stališče v zvezi s tem; naj nadalje spodbuja preglednost in boljšo usklajenost politik in stališč članic VSZN, ki prihajajo iz EU; naj zagotovi, da tiste države članice EU, ki imajo stalni sedež v VSZN podpirajo mnenja in stališča Unije kot sredstva EU za usklajeno delovanje v VSZN; |
| --- | --- |

(e)

naj spodbuja celovito in sporazumno reformo varnostnega sveta OZN (VSZN); naj predloži konkreten predlog, kako bi kot osrednji dolgoročni cilj EU dobili skupni sedež EU v razširjenem VSZN; naj prevzame pobudo, da bodo države članice EU oblikovale skupno stališče v zvezi s tem; naj nadalje spodbuja preglednost in boljšo usklajenost politik in stališč članic VSZN, ki prihajajo iz EU; naj zagotovi, da tiste države članice EU, ki imajo stalni sedež v VSZN podpirajo mnenja in stališča Unije kot sredstva EU za usklajeno delovanje v VSZN;

| (f) | naj si še naprej usklajeno prizadeva za krepitev vloge in avtoritete generalne skupščine OZN ter njeno uspešnost in učinkovitost, med drugim tudi z izboljšanjem svojih metod dela; |
| --- | --- |

(f)

naj si še naprej usklajeno prizadeva za krepitev vloge in avtoritete generalne skupščine OZN ter njeno uspešnost in učinkovitost, med drugim tudi z izboljšanjem svojih metod dela;

| (g) | naj pospešuje bolj institucionalizirano sodelovanje drugih zainteresiranih strani (predstavnikov civilne družbe in akademskega sveta) pri delu generalne skupščine OZN; naj okrepi sistem OZN s širšim in večjim sodelovanjem civilnih strokovnjakov; |
| --- | --- |

(g)

naj pospešuje bolj institucionalizirano sodelovanje drugih zainteresiranih strani (predstavnikov civilne družbe in akademskega sveta) pri delu generalne skupščine OZN; naj okrepi sistem OZN s širšim in večjim sodelovanjem civilnih strokovnjakov;

| (h) | naj spodbuja izvajanje obveznih razkritij plačil nadnacionalnih družb za vsako državo posebej, in sicer v bančnem in ekstraktivnem sektorju, ki so ustanovljene ali ki kotirajo na finančnih trgih v nacionalnih jurisdikcijah partneric; |
| --- | --- |

(h)

naj spodbuja izvajanje obveznih razkritij plačil nadnacionalnih družb za vsako državo posebej, in sicer v bančnem in ekstraktivnem sektorju, ki so ustanovljene ali ki kotirajo na finančnih trgih v nacionalnih jurisdikcijah partneric;

Mir in varnost

| (i) | naj spodbuja vključitev vidika izgradnje miru v operacije ohranjanja miru in izboljša usklajevanje med temi operacijami in ekipami OZN v posameznih državah in razvojnimi akterji; |
| --- | --- |

(i)

naj spodbuja vključitev vidika izgradnje miru v operacije ohranjanja miru in izboljša usklajevanje med temi operacijami in ekipami OZN v posameznih državah in razvojnimi akterji;

| (j) | naj sodeluje pri krepitvi vloge in zmogljivosti regionalnih organizacij pri ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov, civilnem in vojaškem kriznem upravljanju in reševanju konfliktov; naj spodbuja skupne ocenjevalne misije ter okrepi sodelovanje med EU in njenimi partnericami (tudi z Afriško unijo in podregionalnimi organizacijami, Natom, OVSE, Zvezo jugovzhodnih azijskih držav (ASEAN), ekonomskim odborom za Latinsko Ameriko in Karibe (CELAC), Arabsko ligo itn.) pri preprečevanju konfliktov in v postkonfliktnih državah; |
| --- | --- |

(j)

naj sodeluje pri krepitvi vloge in zmogljivosti regionalnih organizacij pri ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov, civilnem in vojaškem kriznem upravljanju in reševanju konfliktov; naj spodbuja skupne ocenjevalne misije ter okrepi sodelovanje med EU in njenimi partnericami (tudi z Afriško unijo in podregionalnimi organizacijami, Natom, OVSE, Zvezo jugovzhodnih azijskih držav (ASEAN), ekonomskim odborom za Latinsko Ameriko in Karibe (CELAC), Arabsko ligo itn.) pri preprečevanju konfliktov in v postkonfliktnih državah;

| (k) | na zahtevo naj Združenim narodom zagotovi podporo bojnih skupin EU za misije za uveljavljanje miru in za države članice, da bi polno sodelovale v njihovi uporabi za misije, ki jih je odobril varnostni svet ali generalna skupščina Združenih narodov; |
| --- | --- |

(k)

na zahtevo naj Združenim narodom zagotovi podporo bojnih skupin EU za misije za uveljavljanje miru in za države članice, da bi polno sodelovale v njihovi uporabi za misije, ki jih je odobril varnostni svet ali generalna skupščina Združenih narodov;

| (l) | naj zagotovi, da mandati misij za ohranjanje miru odražajo potrebo po podpiranju postopkov, povezanih z volitvami, vključno z misijami za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

(l)

naj zagotovi, da mandati misij za ohranjanje miru odražajo potrebo po podpiranju postopkov, povezanih z volitvami, vključno z misijami za opazovanje volitev;

| (m) | naj si prizadeva, da se načelo odgovornosti zaščititi uveljavi kot nova norma mednarodnega prava v obsegu, za katerega so se članice OZN sporazumele na svetovnem vrhu leta 2005; |
| --- | --- |

(m)

naj si prizadeva, da se načelo odgovornosti zaščititi uveljavi kot nova norma mednarodnega prava v obsegu, za katerega so se članice OZN sporazumele na svetovnem vrhu leta 2005;

| (n) | naj zagotovi, da bodo morebitne prihodnje spremembe in uporabe načela odgovornosti za zaščito dosledne in povsem skladne z mednarodnim humanitarnim pravom, istočasno pa si je treba prizadevati za možnost univerzalne uporabe kot orodja za preventivno diplomacijo in gonilno silo za človeški razvoj; |
| --- | --- |

(n)

naj zagotovi, da bodo morebitne prihodnje spremembe in uporabe načela odgovornosti za zaščito dosledne in povsem skladne z mednarodnim humanitarnim pravom, istočasno pa si je treba prizadevati za možnost univerzalne uporabe kot orodja za preventivno diplomacijo in gonilno silo za človeški razvoj;

| (o) | naj nadalje ukrepa na podlagi predlogov Parlamenta v njegovem priporočilu Svetu o načelu OZN „odgovornost zaščititi“ („R2P“) (16) in naj skupaj s partnerji zagotovi, da bo koncept odgovornosti zaščititi osredotočen na preprečevanje, zaščito in obnovo po koncu konfliktov v primerih zaskrbljujočih dogodkov genocida, etničnega čiščenja, vojnih zločinov ali zločinov proti človeštvu, vendar se nikoli ne bo uporabljal kot izgovor za uresničevanje posameznih ali nacionalnih interesov ali interesov mednarodnih koalicij, ki temeljijo na geostrateških ali ekonomskih interesih s ciljem spremembe režima; naj pomaga državam pri izgradnji tovrstnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(o)

naj nadalje ukrepa na podlagi predlogov Parlamenta v njegovem priporočilu Svetu o načelu OZN „odgovornost zaščititi“ („R2P“) (16) in naj skupaj s partnerji zagotovi, da bo koncept odgovornosti zaščititi osredotočen na preprečevanje, zaščito in obnovo po koncu konfliktov v primerih zaskrbljujočih dogodkov genocida, etničnega čiščenja, vojnih zločinov ali zločinov proti človeštvu, vendar se nikoli ne bo uporabljal kot izgovor za uresničevanje posameznih ali nacionalnih interesov ali interesov mednarodnih koalicij, ki temeljijo na geostrateških ali ekonomskih interesih s ciljem spremembe režima; naj pomaga državam pri izgradnji tovrstnih zmogljivosti;

| (p) | naj razvije merila, ki bi jih bilo treba upoštevati pri izvajanju načela odgovornosti zaščititi, zlasti tretjega stebra, vključno z vojaškimi posredovanji, kot so sorazmernost, predhodna jasnost o ciljih politike in uporaba temeljitih ocen učinka; |
| --- | --- |

(p)

naj razvije merila, ki bi jih bilo treba upoštevati pri izvajanju načela odgovornosti zaščititi, zlasti tretjega stebra, vključno z vojaškimi posredovanji, kot so sorazmernost, predhodna jasnost o ciljih politike in uporaba temeljitih ocen učinka;

| (q) | naj okrepi vlogo EU kot globalnega političnega akterja, ki bo odigral dejavno vlogo v preventivni diplomaciji; |
| --- | --- |

(q)

naj okrepi vlogo EU kot globalnega političnega akterja, ki bo odigral dejavno vlogo v preventivni diplomaciji;

| (r) | naj zahteva od vseh strani, državnih ali nedržavnih akterjev, neposredno ali posredno udeleženih v oboroženih konfliktih, da v celoti spoštujejo mednarodne obveznosti, vključno z obveznostjo zagotavljanja humanitarne pomoči tistim, ki jo potrebujejo, s posebnim poudarkom na zaščiti civilistov, in naj se zavzemajo za mirno in diplomatsko reševanje vseh sporov; |
| --- | --- |

(r)

naj zahteva od vseh strani, državnih ali nedržavnih akterjev, neposredno ali posredno udeleženih v oboroženih konfliktih, da v celoti spoštujejo mednarodne obveznosti, vključno z obveznostjo zagotavljanja humanitarne pomoči tistim, ki jo potrebujejo, s posebnim poudarkom na zaščiti civilistov, in naj se zavzemajo za mirno in diplomatsko reševanje vseh sporov;

| (s) | naj podpre resoluciji varnostnega sveta ZN 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti; naj poudari in zagotovi udeležbo žensk v mirovnih procesih; naj prizna potrebo po vključevanju vprašanj spola v preprečevanje konfliktov, operacije ohranjanja miru, humanitarno pomoč in obnovo po konfliktih; |
| --- | --- |

(s)

naj podpre resoluciji varnostnega sveta ZN 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti; naj poudari in zagotovi udeležbo žensk v mirovnih procesih; naj prizna potrebo po vključevanju vprašanj spola v preprečevanje konfliktov, operacije ohranjanja miru, humanitarno pomoč in obnovo po konfliktih;

| (t) | naj sodeluje z OZN v boju proti svetovnim grožnjam za varnost, kot so širjenje jedrskega orožja, organizirani kriminal in terorizem; naj okrepi prizadevanja za dokončanje pogajanj o celoviti konvenciji o mednarodnem terorizmu; |
| --- | --- |

(t)

naj sodeluje z OZN v boju proti svetovnim grožnjam za varnost, kot so širjenje jedrskega orožja, organizirani kriminal in terorizem; naj okrepi prizadevanja za dokončanje pogajanj o celoviti konvenciji o mednarodnem terorizmu;

| (u) | naj sodeluje z večstranskimi in dvostranskimi partnerji in tako odločno in uspešno povečuje pritisk, da bi se takoj končalo kršenje človekovih pravic in nasilja v Siriji; naj s partnerji, zlasti ZDA, Turčijo in Arabsko ligo, preuči vse možnosti za uveljavitev načela R2P za pomoč Sircem in za ustavitev prelivanja krvi; naj pritisne na sirsko vlado in vse vpletene v krizi, naj v celoti spoštujejo mednarodno humanitarno pravo ter humanitarnim organizacijam dopustijo hitro nudenje čezmejne humanitarne pomoči, osnovne javne storitve in poln dostop humanitarnih organizacij; naj pozove mednarodne partnerje k izpolnitvi svojih finančnih obveznosti, povezanih z zagotavljanjem pomoči sirskim beguncem in tako UNHCR in drugim organizacijam pomagajo zagotoviti potrebno pomoč; naj s partnerji preuči, kako bi lahko čim bolj zmanjšali učinek sirske krize na sosednje države; |
| --- | --- |

(u)

naj sodeluje z večstranskimi in dvostranskimi partnerji in tako odločno in uspešno povečuje pritisk, da bi se takoj končalo kršenje človekovih pravic in nasilja v Siriji; naj s partnerji, zlasti ZDA, Turčijo in Arabsko ligo, preuči vse možnosti za uveljavitev načela R2P za pomoč Sircem in za ustavitev prelivanja krvi; naj pritisne na sirsko vlado in vse vpletene v krizi, naj v celoti spoštujejo mednarodno humanitarno pravo ter humanitarnim organizacijam dopustijo hitro nudenje čezmejne humanitarne pomoči, osnovne javne storitve in poln dostop humanitarnih organizacij; naj pozove mednarodne partnerje k izpolnitvi svojih finančnih obveznosti, povezanih z zagotavljanjem pomoči sirskim beguncem in tako UNHCR in drugim organizacijam pomagajo zagotoviti potrebno pomoč; naj s partnerji preuči, kako bi lahko čim bolj zmanjšali učinek sirske krize na sosednje države;

| (v) | naj v skladu z ustreznimi resolucijami VSZN spodbuja prizadevanja te regije in mednarodne skupnosti, da poiščejo politično rešitev za konflikt v Maliju in podpirajo prehod v demokracijo z utrjevanjem institucij prehoda s spodbujanjem, med drugim tudi z mediacijo, vključujočega nacionalnega dialoga in sprave ter svobodnih, poštenih in preglednih volitev; naj podpre tudi pobude za ozemeljsko celovitost Malija in varnost malijskega prebivalstva; naj poudari pomen ohranjanja stabilnosti v regiji Sahela in preprečevanja negativnega vpliva na stabilnost držav v soseščini Malija; naj svoje ukrepe uskladi z regionalnimi in mednarodnimi partnerji, vključno z Afriško unijo in ECOWAS; naj podpre mirovno misijo pod vodstvom OZN in nalogo zagotavljanja vojaškega usposabljanja malijskih oboroženih sil v okviru EUTM Mali, in spodbuja države članice naj sodelujejo pri tem; naj še naprej zagotavlja pomoč MISMA (Mission Internationale de Soutien au Mali – mednarodna podporna misija v Maliju); |
| --- | --- |

(v)

naj v skladu z ustreznimi resolucijami VSZN spodbuja prizadevanja te regije in mednarodne skupnosti, da poiščejo politično rešitev za konflikt v Maliju in podpirajo prehod v demokracijo z utrjevanjem institucij prehoda s spodbujanjem, med drugim tudi z mediacijo, vključujočega nacionalnega dialoga in sprave ter svobodnih, poštenih in preglednih volitev; naj podpre tudi pobude za ozemeljsko celovitost Malija in varnost malijskega prebivalstva; naj poudari pomen ohranjanja stabilnosti v regiji Sahela in preprečevanja negativnega vpliva na stabilnost držav v soseščini Malija; naj svoje ukrepe uskladi z regionalnimi in mednarodnimi partnerji, vključno z Afriško unijo in ECOWAS; naj podpre mirovno misijo pod vodstvom OZN in nalogo zagotavljanja vojaškega usposabljanja malijskih oboroženih sil v okviru EUTM Mali, in spodbuja države članice naj sodelujejo pri tem; naj še naprej zagotavlja pomoč MISMA (Mission Internationale de Soutien au Mali – mednarodna podporna misija v Maliju);

| (w) | naj pozdravi dejstvo, da je generalna skupščina Združenih narodov 2. aprila 2013 sprejela pogodbo o trgovini z orožjem, ki bo veljala za širok nabor orožja, vključno s strelivom; naj dejavno spodbuja k hitremu podpisu, ratifikaciji ter učinkovitemu in splošnemu izvajanju pogodbe o trgovini z orožjem v vseh državah članica OZN, vključno z državami, ki so največje svetovne proizvajalke orožja; naj bo na čelu prizadevanj pri določanju najvišjih skupnih standardov, tudi v zvezi s stanjem človekovih pravic v državah prejemnicah za ureditev mednarodne trgovine z orožjem in boj proti nezakonitemu prekupčevanju, kar bo preprečevalo konflikte, zmanjšalo človeško trpljenje in korupcijo in izboljšalo mednarodni mir in varnost; |
| --- | --- |

(w)

naj pozdravi dejstvo, da je generalna skupščina Združenih narodov 2. aprila 2013 sprejela pogodbo o trgovini z orožjem, ki bo veljala za širok nabor orožja, vključno s strelivom; naj dejavno spodbuja k hitremu podpisu, ratifikaciji ter učinkovitemu in splošnemu izvajanju pogodbe o trgovini z orožjem v vseh državah članica OZN, vključno z državami, ki so največje svetovne proizvajalke orožja; naj bo na čelu prizadevanj pri določanju najvišjih skupnih standardov, tudi v zvezi s stanjem človekovih pravic v državah prejemnicah za ureditev mednarodne trgovine z orožjem in boj proti nezakonitemu prekupčevanju, kar bo preprečevalo konflikte, zmanjšalo človeško trpljenje in korupcijo in izboljšalo mednarodni mir in varnost;

| (x) | naj okrepi svoja prizadevanja za izpolnjevanje večstranskih zavez za zmanjšanje količine jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(x)

naj okrepi svoja prizadevanja za izpolnjevanje večstranskih zavez za zmanjšanje količine jedrskega orožja;

Človekove pravice, demokracija in pravna država

| (y) | naj okrepi mednarodna prizadevanja, katerih cilj je zagotoviti, da se vse človekove pravice, opredeljene v konvencijah OZN, obravnavajo kot univerzalne, nedeljive ter medsebojno odvisne in povezane ter da se zagotavlja njihovo spoštovanje; naj nasprotuje poskusom spodkopavanja humanitarnega prava v boju proti terorizmu; naj spodbuja vključevanje človekovih pravic, vključno z digitalnimi svoboščinami in temeljnimi svoboščinami, v vse vidike dela OZN; |
| --- | --- |

(y)

naj okrepi mednarodna prizadevanja, katerih cilj je zagotoviti, da se vse človekove pravice, opredeljene v konvencijah OZN, obravnavajo kot univerzalne, nedeljive ter medsebojno odvisne in povezane ter da se zagotavlja njihovo spoštovanje; naj nasprotuje poskusom spodkopavanja humanitarnega prava v boju proti terorizmu; naj spodbuja vključevanje človekovih pravic, vključno z digitalnimi svoboščinami in temeljnimi svoboščinami, v vse vidike dela OZN;

| (z) | naj si prizadeva okrepiti postopek splošnega rednega pregleda, tako da bi priporočila vključili v dvostranske in večstranske pogovore z državami članicami OZN, zlasti v dialoge OZN o človekovih pravicah; naj pripomore k vzpostavitvi okolja, v katerem bodo lahko NVO prispevale k različnim fazam postopka splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

(z)

naj si prizadeva okrepiti postopek splošnega rednega pregleda, tako da bi priporočila vključili v dvostranske in večstranske pogovore z državami članicami OZN, zlasti v dialoge OZN o človekovih pravicah; naj pripomore k vzpostavitvi okolja, v katerem bodo lahko NVO prispevale k različnim fazam postopka splošnega rednega pregleda;

| (aa) | naj se bori proti nestrpnosti, negativnim stereotipom, stigmatizaciji, diskriminaciji in spodbujanju nasilja; naj z globoko zaskrbljenostjo prizna, da se v različnih delih sveta pojavlja vse več nasilja proti članom verskih in drugih skupnosti; |
| --- | --- |

(aa)

naj se bori proti nestrpnosti, negativnim stereotipom, stigmatizaciji, diskriminaciji in spodbujanju nasilja; naj z globoko zaskrbljenostjo prizna, da se v različnih delih sveta pojavlja vse več nasilja proti članom verskih in drugih skupnosti;

| (ab) | naj obravnava omejevanje svobode tiska in medijev po vsem svetu in se bojuje proti nasilju do novinarjev in avtorjev spletnih dnevnikov ter naj varuje in spodbuja svobodo izražanja na spletu in drugje; |
| --- | --- |

(ab)

naj obravnava omejevanje svobode tiska in medijev po vsem svetu in se bojuje proti nasilju do novinarjev in avtorjev spletnih dnevnikov ter naj varuje in spodbuja svobodo izražanja na spletu in drugje;

| (ac) | naj se zavzame za splošno podporo Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodišča (ICC) in si prizadeva za okrepitev delovnih zmogljivosti tega sodišča, da bi se zmanjšalo število nekaznovanih zločinov proti človeštvu; |
| --- | --- |

(ac)

naj se zavzame za splošno podporo Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodišča (ICC) in si prizadeva za okrepitev delovnih zmogljivosti tega sodišča, da bi se zmanjšalo število nekaznovanih zločinov proti človeštvu;

| (ad) | naj spodbuja zavezanost mednarodnemu redu, temelječem na načelu pravne države, ki je nujen za mirno sobivanje držav ter za vzpostavitev odpornejših držav in trajnega miru; naj v zvezi s tem poudari, da so demokracija ter podpora in spoštovanje načela pravne države medsebojno povezani in bi jih zato morali spodbujati kot cilj zunanje politike EU; |
| --- | --- |

(ad)

naj spodbuja zavezanost mednarodnemu redu, temelječem na načelu pravne države, ki je nujen za mirno sobivanje držav ter za vzpostavitev odpornejših držav in trajnega miru; naj v zvezi s tem poudari, da so demokracija ter podpora in spoštovanje načela pravne države medsebojno povezani in bi jih zato morali spodbujati kot cilj zunanje politike EU;

| (ae) | naj okrepi podporo državam, ki zanjo zaprosijo, pri izvajanju njihovih mednarodnih obveznosti v obliki okrepljene tehnične pomoči, gradnje institucij ter krepitve zmogljivosti; |
| --- | --- |

(ae)

naj okrepi podporo državam, ki zanjo zaprosijo, pri izvajanju njihovih mednarodnih obveznosti v obliki okrepljene tehnične pomoči, gradnje institucij ter krepitve zmogljivosti;

| (af) | naj spremlja priporočila politične deklaracije, sprejete na visokem srečanju o načelu pravne države septembra 2012, z nadaljnjimi ukrepi; naj podpre ustanovitev skupne svetovne kontaktne točke za načelo pravne države; naj v celoti podpre vlogo Skupine za pravno državo – usklajevanje in viri pri splošnem usklajevanju, tudi v izogib razdrobljenosti med službami (oddelek za politične zadeve, program OZN za razvoj itd.); |
| --- | --- |

(af)

naj spremlja priporočila politične deklaracije, sprejete na visokem srečanju o načelu pravne države septembra 2012, z nadaljnjimi ukrepi; naj podpre ustanovitev skupne svetovne kontaktne točke za načelo pravne države; naj v celoti podpre vlogo Skupine za pravno državo – usklajevanje in viri pri splošnem usklajevanju, tudi v izogib razdrobljenosti med službami (oddelek za politične zadeve, program OZN za razvoj itd.);

| (ag) | naj opozori, da je korupcija kršitev človekovih pravic in da je Evropska unija zahtevala izključno pristojnost za podpis Konvencije OZN proti korupciji; naj zahteva, da visoka predstavnica/podpredsednica predloži akcijski načrt EU proti korupciji za učinkovito spremljanje priporočil konvencije, na primer na podlagi obveznosti držav članic, da objavljajo in razširjajo informacije o korupciji; naj zagotovi kanale za poročanje o teh kršitvah ter pravni okvir za zaščito prič in sredstva za zagotavljanje sodelovanja civilne družbe; |
| --- | --- |

(ag)

naj opozori, da je korupcija kršitev človekovih pravic in da je Evropska unija zahtevala izključno pristojnost za podpis Konvencije OZN proti korupciji; naj zahteva, da visoka predstavnica/podpredsednica predloži akcijski načrt EU proti korupciji za učinkovito spremljanje priporočil konvencije, na primer na podlagi obveznosti držav članic, da objavljajo in razširjajo informacije o korupciji; naj zagotovi kanale za poročanje o teh kršitvah ter pravni okvir za zaščito prič in sredstva za zagotavljanje sodelovanja civilne družbe;

Trajnostni razvoj

| (ah) | naj prispeva h krepitvi skladnosti politik za razvoj in odločnega boja proti revščini ter izboljšanju učinkovitosti razvojne pomoči, saj to ostaja ključno za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

(ah)

naj prispeva h krepitvi skladnosti politik za razvoj in odločnega boja proti revščini ter izboljšanju učinkovitosti razvojne pomoči, saj to ostaja ključno za doseganje razvojnih ciljev tisočletja;

| (ai) | naj v razvojne strategije vključi presojo in upravljanje zmanjševanja tveganja nesreč, da se zavarujejo človeška življenja in preživetje prebivalstva; |
| --- | --- |

(ai)

naj v razvojne strategije vključi presojo in upravljanje zmanjševanja tveganja nesreč, da se zavarujejo človeška življenja in preživetje prebivalstva;

| (aj) | naj izboljša povezavo med nujno pomočjo, sanacijo, zmanjševanjem tveganja nesreč in razvojem in okrepi usklajenost med humanitarnimi in razvojnimi akterji, da bi zagotovili nepretrgano pomoč in utrdili odpornost, saj potrebo po tem nakazujejo ponavljajoče se prehranske krize na območju Sahela in v Afriškem rogu; |
| --- | --- |

(aj)

naj izboljša povezavo med nujno pomočjo, sanacijo, zmanjševanjem tveganja nesreč in razvojem in okrepi usklajenost med humanitarnimi in razvojnimi akterji, da bi zagotovili nepretrgano pomoč in utrdili odpornost, saj potrebo po tem nakazujejo ponavljajoče se prehranske krize na območju Sahela in v Afriškem rogu;

| (ak) | naj si prizadeva za celovito uveljavitev rezultatov konference Rio+20, med drugim s spodbujanjem trajnega razvoja kot vodilnega načela za dolgoročni svetovni razvoj; naj spoštuje mednarodne obveznosti EU in držav članic, da 0,7 % bruto nacionalnega dohodka namenijo za razvojno pomoč ne glede na učinke finančne in gospodarske krize na EU 27; |
| --- | --- |

(ak)

naj si prizadeva za celovito uveljavitev rezultatov konference Rio+20, med drugim s spodbujanjem trajnega razvoja kot vodilnega načela za dolgoročni svetovni razvoj; naj spoštuje mednarodne obveznosti EU in držav članic, da 0,7 % bruto nacionalnega dohodka namenijo za razvojno pomoč ne glede na učinke finančne in gospodarske krize na EU 27;

| (al) | naj sodeluje pri pravočasnem zagonu političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj, da bi uskladili stalni nadzor in ocenjevanje napredka pri doseganju zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

(al)

naj sodeluje pri pravočasnem zagonu političnega foruma na visoki ravni za trajnostni razvoj, da bi uskladili stalni nadzor in ocenjevanje napredka pri doseganju zastavljenih ciljev;

| (am) | naj spodbuja vsesplošni dostop do vode in dostopne in trajnostne energetske storitve, saj so temeljnega pomena za izkoreninjenje revščine in za vključujočo rast; |
| --- | --- |

(am)

naj spodbuja vsesplošni dostop do vode in dostopne in trajnostne energetske storitve, saj so temeljnega pomena za izkoreninjenje revščine in za vključujočo rast;

| (an) | naj si usklajeno prizadeva za doseganje ciljev agende za razvojne cilje tisočletja po letu 2015; naj s pogajanji doseže en sam nabor ciljev za trajnostni razvoj, ki bodo imeli svetovni doseg in bodo usmerjeni k dejanjem, merljivi, časovno omejeni in ki jih bo mogoče enostavno predstaviti; naj stremi k ciljem, ki bodo vključevali trajnost, enakopravnost in upravljanje; |
| --- | --- |

(an)

naj si usklajeno prizadeva za doseganje ciljev agende za razvojne cilje tisočletja po letu 2015; naj s pogajanji doseže en sam nabor ciljev za trajnostni razvoj, ki bodo imeli svetovni doseg in bodo usmerjeni k dejanjem, merljivi, časovno omejeni in ki jih bo mogoče enostavno predstaviti; naj stremi k ciljem, ki bodo vključevali trajnost, enakopravnost in upravljanje;

| (ao) | naj podpre pobudo predsednika generalne skupščine OZN, da predstavi civilni družbi razvojno agendo za obdobje po letu 2015 z organizacijo posebnega dogodka o dosežkih razvojnih ciljev tisočletja, ki bi potekal med 68. zasedanjem generalne skupščine OZN leta 2013 kot pomemben del posvetovanja s civilno družbo, saj bi ta dogodek lahko prispeval k povezavi ciljev trajnostnega razvoja in razvojnega procesa za obdobje po letu 2015 v „skupno pot“; |
| --- | --- |

(ao)

naj podpre pobudo predsednika generalne skupščine OZN, da predstavi civilni družbi razvojno agendo za obdobje po letu 2015 z organizacijo posebnega dogodka o dosežkih razvojnih ciljev tisočletja, ki bi potekal med 68. zasedanjem generalne skupščine OZN leta 2013 kot pomemben del posvetovanja s civilno družbo, saj bi ta dogodek lahko prispeval k povezavi ciljev trajnostnega razvoja in razvojnega procesa za obdobje po letu 2015 v „skupno pot“;

| (ap) | naj zahteva, da novi okvir za sodelovanje po letu 2015 spremlja predvidljiva in realistična agenda o financiranju, v skladu z dogovorjenimi cilji; |
| --- | --- |

(ap)

naj zahteva, da novi okvir za sodelovanje po letu 2015 spremlja predvidljiva in realistična agenda o financiranju, v skladu z dogovorjenimi cilji;

Svetovno medparlamentarno sodelovanje

| (aq) | naj spodbuja sodelovanje med vladami in parlamenti glede svetovnih vprašanj; naj krepi svetovno upravljanje in omogoči obsežnejše sodelovanje javnosti in parlamentov v dejavnostih OZN; |
| --- | --- |

(aq)

naj spodbuja sodelovanje med vladami in parlamenti glede svetovnih vprašanj; naj krepi svetovno upravljanje in omogoči obsežnejše sodelovanje javnosti in parlamentov v dejavnostih OZN;

Splošno

| (ar) | naj okrepi nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, ki jih je sprejel Parlament, vključno s pozivom Evropski službi za zunanje delovanje, naj Parlamentu poroča o izidu seje VSZN; |
| --- | --- |

(ar)

naj okrepi nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, ki jih je sprejel Parlament, vključno s pozivom Evropski službi za zunanje delovanje, naj Parlamentu poroča o izidu seje VSZN;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu ter visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, in v vednost Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu ter visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, in v vednost Komisiji.

---

(1)  Svet Evropske unije, 9820/1/12.

(2)  Resolucija generalne skupščine OZN A/RES/67/234.

(3)  Resolucija generalne skupščine OZN A/RES/67/226.

(4)  Resolucija generalne skupščine OZN A/RES/67/179.

(5)  Resolucija generalne skupščine OZN A/RES/67/175.

(6)  Resolucija generalne skupščine OZN A/RES/67/169.

(7)  Resolucija generalne skupščine OZN A/RES/67/97.

(8)  Resolucija generalne skupščine OZN A/RES/67/48.

(9)  Resolucija Generalne skupščine OZN A/RES/65/276.

(10)  Resolucija Generalne skupščine OZN A/RES/58/4.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0240.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0180.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0229.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0334.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0055.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0180.

---

Četrtek, 13. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/168

---

P7_TA(2013)0278

Pregled organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013

Priporočilo Evropskega parlamenta visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednici Evropske komisije, Svetu in Komisiji z dne 13. junija 2013 o pregledu organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje v letu 2013 (2012/2253(INI))

(2016/C 065/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 27(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki predvideva ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), katere naloga je pomagati visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 27(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki predvideva ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), katere naloga je pomagati visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju člena 21(3) PEU, ki določa, da visoki predstavnik pomaga Svetu in Komisiji pri zagotavljanju doslednosti med različnimi področji zunanjega delovanja Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21(3) PEU, ki določa, da visoki predstavnik pomaga Svetu in Komisiji pri zagotavljanju doslednosti med različnimi področji zunanjega delovanja Unije,

| — | ob upoštevanju člena 26(2) PEU, ki predvideva, da Svet in visoki predstavnik skrbita za enotnost, doslednost in učinkovitost delovanja Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26(2) PEU, ki predvideva, da Svet in visoki predstavnik skrbita za enotnost, doslednost in učinkovitost delovanja Unije,

| — | ob upoštevanju tretjega odstavka člena 35 PEU, ki določa, da diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter delegacije Unije prispevajo k uresničevanju pravic državljanov Unije do zaščite na ozemlju tretjih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega odstavka člena 35 PEU, ki določa, da diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter delegacije Unije prispevajo k uresničevanju pravic državljanov Unije do zaščite na ozemlju tretjih držav,

| — | ob upoštevanju člena 36 PEU, ki določa, da se visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednik Komisije (v nadaljevanju: visoki predstavnik/podpredsednik) redno posvetuje z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike in ga obvešča o razvoju teh politik ter skrbi, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 36 PEU, ki določa, da se visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednik Komisije (v nadaljevanju: visoki predstavnik/podpredsednik) redno posvetuje z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike in ga obvešča o razvoju teh politik ter skrbi, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo,

| — | ob upoštevanju člena 42 PEU, ki daje visokemu predstavniku/podpredsedniku pristojnosti za pripravo predlogov na področju skupne varnostne in obrambne politike, vključno z začetkom misij, in sicer tako uporabo nacionalnih sredstev kot sredstev Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 42 PEU, ki daje visokemu predstavniku/podpredsedniku pristojnosti za pripravo predlogov na področju skupne varnostne in obrambne politike, vključno z začetkom misij, in sicer tako uporabo nacionalnih sredstev kot sredstev Unije,

| — | ob upoštevanju člena 13(3) Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljevanju: sklep o ESZD), ki določa, da visoki predstavnik do sredine leta 2013 pregleda organizacijo in delovanje ESZD, ki med drugim zajema izvajanje členov 6(6) in 6(8) o geografski uravnoteženosti, in po potrebi priloži zakonodajni predlog za revizijo tega sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13(3) Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljevanju: sklep o ESZD), ki določa, da visoki predstavnik do sredine leta 2013 pregleda organizacijo in delovanje ESZD, ki med drugim zajema izvajanje členov 6(6) in 6(8) o geografski uravnoteženosti, in po potrebi priloži zakonodajni predlog za revizijo tega sklepa,

| — | ob upoštevanju členov 298 in 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določata zakonodajni postopek, ki se uporablja za kadrovske zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 298 in 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določata zakonodajni postopek, ki se uporablja za kadrovske zadeve,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice/podpredsednice Komisije o politični odgovornosti (v nadaljevanju: izjava visoke predstavnice/podpredsednice) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice/podpredsednice Komisije o politični odgovornosti (v nadaljevanju: izjava visoke predstavnice/podpredsednice) (1),

| — | ob upoštevanju poročila o osebju ESZD za leto 2012 z dne 24. julija 2012, ki je bilo predstavljeno v skladu s členom 6(9) sklepa o ESZD, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o osebju ESZD za leto 2012 z dne 24. julija 2012, ki je bilo predstavljeno v skladu s členom 6(9) sklepa o ESZD,

| — | ob upoštevanju člena 97 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 97 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za pravne zadeve (A7–0147/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za pravne zadeve (A7–0147/2013),

| A. | ker je Lizbonska pogodba uvedla cilj zagotavljanja enotnega, doslednega in učinkovitega zunanjega delovanja Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Lizbonska pogodba uvedla cilj zagotavljanja enotnega, doslednega in učinkovitega zunanjega delovanja Evropske unije;

| B. | ker je ESZD nov organ hibridne narave, oblikovan na osnovi skupnosti in medvladnih virov, in v Evropski uniji nima precedensa, in ker od njega ne moremo pričakovati, da bo že dve leti po ustanovitvi polno deloval; ker mora zato pregled njegove organizacije in delovanja temeljiti na pošteni in konstruktivni kritiki; |
| --- | --- |

B.

ker je ESZD nov organ hibridne narave, oblikovan na osnovi skupnosti in medvladnih virov, in v Evropski uniji nima precedensa, in ker od njega ne moremo pričakovati, da bo že dve leti po ustanovitvi polno deloval; ker mora zato pregled njegove organizacije in delovanja temeljiti na pošteni in konstruktivni kritiki;

| C. | ker se mora uspeh ESZD meriti glede na njeno zmožnost uresničevanja celovitega pristopa Evropske unije k aktualnim zunanjepolitičnim izzivom ter odgovornostim in glede na njeno zmožnost učinkovitejše porabe skromnih virov z boljšim sodelovanjem in ekonomijo obsega na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

C.

ker se mora uspeh ESZD meriti glede na njeno zmožnost uresničevanja celovitega pristopa Evropske unije k aktualnim zunanjepolitičnim izzivom ter odgovornostim in glede na njeno zmožnost učinkovitejše porabe skromnih virov z boljšim sodelovanjem in ekonomijo obsega na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni;

| D. | ker je trojna vloga visokega predstavnika/podpredsednika najbolj oprijemljiv izraz iskanja večje skladnosti v zunanjem delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker je trojna vloga visokega predstavnika/podpredsednika najbolj oprijemljiv izraz iskanja večje skladnosti v zunanjem delovanju Evropske unije;

| E. | ker sedanja struktura znotraj Komisije neustrezno odraža posebno vlogo visokega predstavnika/podpredsednika v zvezi z zunanjim delovanjem Evropske unije; |
| --- | --- |

E.

ker sedanja struktura znotraj Komisije neustrezno odraža posebno vlogo visokega predstavnika/podpredsednika v zvezi z zunanjim delovanjem Evropske unije;

| F. | ker številne vloge visokega predstavnika/podpredsednika, določene z Lizbonsko pogodbo, zahtevajo uvedbo političnega namestnika ali namestnikov, ki mu pomaga pri izpolnjevanju nalog; |
| --- | --- |

F.

ker številne vloge visokega predstavnika/podpredsednika, določene z Lizbonsko pogodbo, zahtevajo uvedbo političnega namestnika ali namestnikov, ki mu pomaga pri izpolnjevanju nalog;

| G. | ker je zaradi strukturnih in postopkovnih razlogov operativno odločanje in izvajanje na področju skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike prepočasno; ker se je to znova pokazalo s krizo v Maliju, saj postopki odločanja in sklepi o financiranju v zvezi s to krizo niso bili hitro sprejeti in izvedeni; |
| --- | --- |

G.

ker je zaradi strukturnih in postopkovnih razlogov operativno odločanje in izvajanje na področju skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike prepočasno; ker se je to znova pokazalo s krizo v Maliju, saj postopki odločanja in sklepi o financiranju v zvezi s to krizo niso bili hitro sprejeti in izvedeni;

| H. | ker mora biti ESZD smotrna, usmerjena k rezultatom, imeti učinkovito strukturo in biti sposobna nuditi podporo političnemu vodstvu v zunanjih odnosih, zlasti na področju skupne zunanje in varnostne politike, ter pomagati pri odločanju v Svetu; ker bi zato morala biti zmožna hitro in na usklajen način zagotavljati strokovno znanje iz različnih oddelkov, vključno iz Komisije; ker je v sedanji strukturi ESZD preveč vodstvenih struktur in preveč ravni odločanja; |
| --- | --- |

H.

ker mora biti ESZD smotrna, usmerjena k rezultatom, imeti učinkovito strukturo in biti sposobna nuditi podporo političnemu vodstvu v zunanjih odnosih, zlasti na področju skupne zunanje in varnostne politike, ter pomagati pri odločanju v Svetu; ker bi zato morala biti zmožna hitro in na usklajen način zagotavljati strokovno znanje iz različnih oddelkov, vključno iz Komisije; ker je v sedanji strukturi ESZD preveč vodstvenih struktur in preveč ravni odločanja;

| I. | ker se še ne izkoriščajo možnosti za takojšnjo napotitev, ki jo nudijo bojne skupine Evropske unije; |
| --- | --- |

I.

ker se še ne izkoriščajo možnosti za takojšnjo napotitev, ki jo nudijo bojne skupine Evropske unije;

| J. | ker so pretekle izkušnje jasno pokazale, da je treba za izvajanje misij skupne varnostne in obrambne politike vzpostaviti stalno operativno poveljstvo v Bruslju; |
| --- | --- |

J.

ker so pretekle izkušnje jasno pokazale, da je treba za izvajanje misij skupne varnostne in obrambne politike vzpostaviti stalno operativno poveljstvo v Bruslju;

| K. | ker je v primeru arabskih revolucij postalo jasno, da Evropska unija ne zmore zagotoviti prerazporeditve sredstev v tako kratkem času, vključno z osebjem, bi bila kos novim političnim prednostnim nalogam; ker morata velikost in profil osebja delegacij Evropske unije odražati strateške interese Unije; |
| --- | --- |

K.

ker je v primeru arabskih revolucij postalo jasno, da Evropska unija ne zmore zagotoviti prerazporeditve sredstev v tako kratkem času, vključno z osebjem, bi bila kos novim političnim prednostnim nalogam; ker morata velikost in profil osebja delegacij Evropske unije odražati strateške interese Unije;

| L. | ker bi morala biti vloga ESZD pri določanju strateških smernic in pri prispevanju k izvajanju instrumentov Evropske unije za zunanje financiranje okrepljena v skladu s ključnimi smernicami zunanje politike Evropske unije; |
| --- | --- |

L.

ker bi morala biti vloga ESZD pri določanju strateških smernic in pri prispevanju k izvajanju instrumentov Evropske unije za zunanje financiranje okrepljena v skladu s ključnimi smernicami zunanje politike Evropske unije;

| M. | ker je treba zagotoviti večjo usklajenost in dobro upravljanje razvojnih vprašanj na mednarodni ravni, da bi se tako Evropski uniji omogočilo, da nastopi enotno in da se poveča njena prepoznavnost; |
| --- | --- |

M.

ker je treba zagotoviti večjo usklajenost in dobro upravljanje razvojnih vprašanj na mednarodni ravni, da bi se tako Evropski uniji omogočilo, da nastopi enotno in da se poveča njena prepoznavnost;

| N. | ker naj bi ESZD, zlasti v času proračunskih omejitev, pospeševala sinergije, ne samo v institucionalnem okviru Evropske unije, temveč tudi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

N.

ker naj bi ESZD, zlasti v času proračunskih omejitev, pospeševala sinergije, ne samo v institucionalnem okviru Evropske unije, temveč tudi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami;

| O. | ker smo v času, ko vlade držav članic zmanjšujejo svoji diplomatsko in konzularno prisotnost, in bi morali na ESZD gledati kot na priložnost za spodbujanje boljšega sodelovanja in sinergij ter jo dodatno uporabiti; |
| --- | --- |

O.

ker smo v času, ko vlade držav članic zmanjšujejo svoji diplomatsko in konzularno prisotnost, in bi morali na ESZD gledati kot na priložnost za spodbujanje boljšega sodelovanja in sinergij ter jo dodatno uporabiti;

| P. | ker si je treba bolj prizadevati, da ne bi prihajalo do podvajanja prizadevanj in struktur med ESZD, Komisijo – zlasti med GD DEVCO in Uradom Evropske skupnosti za humanitarno pomoč (ECHO) – ter sekretariatom Sveta; |
| --- | --- |

P.

ker si je treba bolj prizadevati, da ne bi prihajalo do podvajanja prizadevanj in struktur med ESZD, Komisijo – zlasti med GD DEVCO in Uradom Evropske skupnosti za humanitarno pomoč (ECHO) – ter sekretariatom Sveta;

| Q. | ker je bil dosežen cilj, v skladu s katerim tretjina osebja prihaja iz držav članic, in ker mora biti osebje, ki prihaja iz treh sestavnih delov (iz Komisije, sekretariata Sveta in nacionalnih diplomatskih služb) primerno razporejeno na vseh ravneh ter med delegacijami in sedežem; |
| --- | --- |

Q.

ker je bil dosežen cilj, v skladu s katerim tretjina osebja prihaja iz držav članic, in ker mora biti osebje, ki prihaja iz treh sestavnih delov (iz Komisije, sekretariata Sveta in nacionalnih diplomatskih služb) primerno razporejeno na vseh ravneh ter med delegacijami in sedežem;

| R. | ker so ženske nezadostno zastopane na delovnih mestih AD in vodilnih položajih ter preveč zastopane na delovnih mestih AST; |
| --- | --- |

R.

ker so ženske nezadostno zastopane na delovnih mestih AD in vodilnih položajih ter preveč zastopane na delovnih mestih AST;

| S. | ker morajo biti vse spremembe v zvezi s kadrovskimi predpisi sprejete s postopkom soodločanja; |
| --- | --- |

S.

ker morajo biti vse spremembe v zvezi s kadrovskimi predpisi sprejete s postopkom soodločanja;

| T. | ker je jasno, da mora ESZD razviti zmogljivost, da bo prepoznavala relevantne izkušnje in se uči na osnovi preteklih operativnih izkušenj, zlasti na področju preprečevanja konfliktov, posredovanj v konfliktih, kriznega upravljanja, sprave in vzpostavljanja miru; |
| --- | --- |

T.

ker je jasno, da mora ESZD razviti zmogljivost, da bo prepoznavala relevantne izkušnje in se uči na osnovi preteklih operativnih izkušenj, zlasti na področju preprečevanja konfliktov, posredovanj v konfliktih, kriznega upravljanja, sprave in vzpostavljanja miru;

| U. | ker je treba dve leti in pol po sprejetju izjave visoke predstavnice/podpredsednice natančno oceniti politično odgovornost ESZD do Parlamenta, zlasti, v kolikšni meri se posvetuje s Parlamentom o strateških odločitvah in koliko upošteva njegovo mnenje in vložek; |
| --- | --- |

U.

ker je treba dve leti in pol po sprejetju izjave visoke predstavnice/podpredsednice natančno oceniti politično odgovornost ESZD do Parlamenta, zlasti, v kolikšni meri se posvetuje s Parlamentom o strateških odločitvah in koliko upošteva njegovo mnenje in vložek;

| V. | ker bi morala ta presoja obravnavati tudi načine za izboljšanje predstavitve visokega predstavnika/podpredsednika in uradnikov ESZD, vključno z vodji delegacij in posebnimi predstavniki Evropske unije, Parlamentu in njegovim organom, ter kako ESZD ukrepa na podlagi resolucij Parlamenta; |
| --- | --- |

V.

ker bi morala ta presoja obravnavati tudi načine za izboljšanje predstavitve visokega predstavnika/podpredsednika in uradnikov ESZD, vključno z vodji delegacij in posebnimi predstavniki Evropske unije, Parlamentu in njegovim organom, ter kako ESZD ukrepa na podlagi resolucij Parlamenta;

| W. | ker je parlamentarni nadzor nad ESZD bistvenega pomena, če naj državljani Evropske unije bolje razumejo in podpirajo evropsko zunanje delovanje; ker parlamentarni nadzor povečuje legitimnost tega delovanja; |
| --- | --- |

W.

ker je parlamentarni nadzor nad ESZD bistvenega pomena, če naj državljani Evropske unije bolje razumejo in podpirajo evropsko zunanje delovanje; ker parlamentarni nadzor povečuje legitimnost tega delovanja;

| X. | ker je v sedanjih finančnih krogih znotraj delegacij premalo prožnosti, kar slabo vpliva na delovno obremenitev osebja; |
| --- | --- |

X.

ker je v sedanjih finančnih krogih znotraj delegacij premalo prožnosti, kar slabo vpliva na delovno obremenitev osebja;

| 1. | naslovi spodnja priporočila na visoko predstavnico/podpredsednico, Svet in Komisiji, ob upoštevanju dejstva, da je bil dosežen dober napredek pri vzpostavljanju ESZD, vendar je možno doseči še več, ko gre za sinergijo, usklajevanje med institucijami in političnim vodstvom ter prepoznavnostjo, zaradi priložnosti, ki jih ponuja kombinacija vlog visokega predstavnika, podpredsednika Komisije in predsednika Sveta za zunanje zadeve, tako da se izboljšajo poglavitne značilnosti službe, in sicer: |
| --- | --- |

1.

naslovi spodnja priporočila na visoko predstavnico/podpredsednico, Svet in Komisiji, ob upoštevanju dejstva, da je bil dosežen dober napredek pri vzpostavljanju ESZD, vendar je možno doseči še več, ko gre za sinergijo, usklajevanje med institucijami in političnim vodstvom ter prepoznavnostjo, zaradi priložnosti, ki jih ponuja kombinacija vlog visokega predstavnika, podpredsednika Komisije in predsednika Sveta za zunanje zadeve, tako da se izboljšajo poglavitne značilnosti službe, in sicer:

O vodstvu ter smotrnejši in učinkovitejši strukturi za diplomacijo 21. stoletja

| 2. | nuditi pomoč visokemu predstavniku/podpredsedniku pri uresničevanju njegovih številnih dolžnosti, kot nalaga PEU, tako da se predvidi imenovanje političnih namestnikov, ki bi bili odgovorni Parlamentu, in bi se predstavili njegovim pristojnim odborom pred začetkom dela ter bi bili pooblaščeni za delovanje v imenu visokega predstavnika/podpredsednika; zagotoviti tudi, da lahko komisarji skupine RELEX v celoti zastopajo visokega predstavnika/podpredsednika pri parlamentarnih zadevah in na mednarodni ravni; poleg tega je treba razmisliti o sodelovanju zunanjih ministrov držav članic pri posebnih nalogah in misijah v imenu Unije, saj bi to okrepilo skupna stališča Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

nuditi pomoč visokemu predstavniku/podpredsedniku pri uresničevanju njegovih številnih dolžnosti, kot nalaga PEU, tako da se predvidi imenovanje političnih namestnikov, ki bi bili odgovorni Parlamentu, in bi se predstavili njegovim pristojnim odborom pred začetkom dela ter bi bili pooblaščeni za delovanje v imenu visokega predstavnika/podpredsednika; zagotoviti tudi, da lahko komisarji skupine RELEX v celoti zastopajo visokega predstavnika/podpredsednika pri parlamentarnih zadevah in na mednarodni ravni; poleg tega je treba razmisliti o sodelovanju zunanjih ministrov držav članic pri posebnih nalogah in misijah v imenu Unije, saj bi to okrepilo skupna stališča Evropske unije;

| 3. | zaradi zgoraj naštetega je treba poenostaviti vodstveno strukturo ESZD in okrepiti vlogo izvršnega generalnega sekretarja te službe, tako da se uvede jasna vodstvena struktura, ki bi podpirala učinkovito sprejemanje odločitev in pravočasen politični odziv; v tem okviru je treba tudi racionalizirati delovna mesta operativnega in upravnega direktorja, ki vodita upravo, ter zmanjšati in poenostaviti hierarhično strukturo upravnih direktoratov, jasno določiti ustrezne pristojnosti znotraj vodstvene strukture ESZD, pregledati trenutno strukturo, ki temelji na upravnem odboru, za čim bolj uspešno, jasno in učinkovito sprejemanje odločitev; na enak način je treba zagotoviti, da bo visoki predstavnik/podpredsednik deležen političnih nasvetov od vseh zadevnih institucionalnih akterjev, na primer prek političnega sveta, da se mu omogoči, da preuči vpliv ukrepov, ki bi jih izvedla ESZD; |
| --- | --- |

3.

zaradi zgoraj naštetega je treba poenostaviti vodstveno strukturo ESZD in okrepiti vlogo izvršnega generalnega sekretarja te službe, tako da se uvede jasna vodstvena struktura, ki bi podpirala učinkovito sprejemanje odločitev in pravočasen politični odziv; v tem okviru je treba tudi racionalizirati delovna mesta operativnega in upravnega direktorja, ki vodita upravo, ter zmanjšati in poenostaviti hierarhično strukturo upravnih direktoratov, jasno določiti ustrezne pristojnosti znotraj vodstvene strukture ESZD, pregledati trenutno strukturo, ki temelji na upravnem odboru, za čim bolj uspešno, jasno in učinkovito sprejemanje odločitev; na enak način je treba zagotoviti, da bo visoki predstavnik/podpredsednik deležen političnih nasvetov od vseh zadevnih institucionalnih akterjev, na primer prek političnega sveta, da se mu omogoči, da preuči vpliv ukrepov, ki bi jih izvedla ESZD;

| 4. | izboljšati in okrepiti vlogo visokega predstavnika/podpredsednika na področju usklajevanja in predlaganja pobud ter njegovo vodilno vlogo, zlasti kot predsednika Sveta za zunanje zadeve, tako da se zagotovi, da bo v naslednjem mandatu Komisije v celoti dosegel svoj potencial kot podpredsednik Komisije, in se mu dodeli vodenje komisarjev skupine RELEX, po potrebi pa tudi drugih komisarjev, katerih portfelji imajo zunanjo razsežnost, da se dodatno razvije praksa skupnih predlogov in skupnih odločitev; |
| --- | --- |

4.

izboljšati in okrepiti vlogo visokega predstavnika/podpredsednika na področju usklajevanja in predlaganja pobud ter njegovo vodilno vlogo, zlasti kot predsednika Sveta za zunanje zadeve, tako da se zagotovi, da bo v naslednjem mandatu Komisije v celoti dosegel svoj potencial kot podpredsednik Komisije, in se mu dodeli vodenje komisarjev skupine RELEX, po potrebi pa tudi drugih komisarjev, katerih portfelji imajo zunanjo razsežnost, da se dodatno razvije praksa skupnih predlogov in skupnih odločitev;

| 5. | v celoti uizkoristi učinek sinergij ESZD in v tem okviru predvideti možnost glasovanja s kvalificirano večino o zadevah ESZD, kot določa člen 31(2) PEU, in formalno preučiti razširitev glasovanja s kvalificirano večino o zadevah ESZD s pomočjo ustrezne premostitvene klavzule; |
| --- | --- |

5.

v celoti uizkoristi učinek sinergij ESZD in v tem okviru predvideti možnost glasovanja s kvalificirano večino o zadevah ESZD, kot določa člen 31(2) PEU, in formalno preučiti razširitev glasovanja s kvalificirano večino o zadevah ESZD s pomočjo ustrezne premostitvene klavzule;

| 6. | v skladu s členom 9(3) sklepa o ESZD zagotoviti, da bo imela ESZD vodilno vlogo pri določanju strategij o ustreznih instrumentih za zunanje financiranje in da ji bo v ta namen na voljo strokovno znanje in izkušnje za vodenje na teh področjih; |
| --- | --- |

6.

v skladu s členom 9(3) sklepa o ESZD zagotoviti, da bo imela ESZD vodilno vlogo pri določanju strategij o ustreznih instrumentih za zunanje financiranje in da ji bo v ta namen na voljo strokovno znanje in izkušnje za vodenje na teh področjih;

| 7. | istočasno pa zaščititi „skupnostni“ značaj sosedske politike, ob upoštevanju tega, da Parlament zavrača odločanje o politikah Unije na medvladni ravni in Pogodba Komisiji podeljuje glavno odgovornost za sklepanje mednarodnih sporazumov za Unijo in v njenem imenu; |
| --- | --- |

7.

istočasno pa zaščititi „skupnostni“ značaj sosedske politike, ob upoštevanju tega, da Parlament zavrača odločanje o politikah Unije na medvladni ravni in Pogodba Komisiji podeljuje glavno odgovornost za sklepanje mednarodnih sporazumov za Unijo in v njenem imenu;

| 8. | dodatno izboljšati vmesnik med direktoratom za instrumente zunanje politike in ESZD; |
| --- | --- |

8.

dodatno izboljšati vmesnik med direktoratom za instrumente zunanje politike in ESZD;

| 9. | zagotoviti, da bodo posebni predstavniki Evropske unije tesno sodelovali pri delu ESZD, tako da se te predstavnike in njihovo osebje vključi v strukturo ESZD, in da se jim, kadar je le mogoče, hkrati dodeli tudi vloga vodje delegacij Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

zagotoviti, da bodo posebni predstavniki Evropske unije tesno sodelovali pri delu ESZD, tako da se te predstavnike in njihovo osebje vključi v strukturo ESZD, in da se jim, kadar je le mogoče, hkrati dodeli tudi vloga vodje delegacij Evropske unije;

| 10. | izvesti sistematično in temeljito revizijo, da se poenotijo strukture, povezane z zunanjo politiko, ki sta jih vzpostavila Komisija in sekretariat Sveta, da se odpravijo obstoječa podvajanja in spodbudi stroškovna učinkovitost; omogočiti, da bo to poročilo na voljo Parlamentu; |
| --- | --- |

10.

izvesti sistematično in temeljito revizijo, da se poenotijo strukture, povezane z zunanjo politiko, ki sta jih vzpostavila Komisija in sekretariat Sveta, da se odpravijo obstoječa podvajanja in spodbudi stroškovna učinkovitost; omogočiti, da bo to poročilo na voljo Parlamentu;

| 11. | hkrati pa nadalje razviti prakso skupnih tehničnih in logističnih služb med institucijami, da se doseže ekonomija obsega in izboljša učinkovitost; kot prvi korak je treba pod „enotno skupno strukturo“ postaviti različne logistične službe Komisije in ESZD za zgodnje opozarjanje, oceno tveganja in varnostne naloge, ki pokrivajo dogodke zunaj Unije, v katerih morajo te službe sodelovati; |
| --- | --- |

11.

hkrati pa nadalje razviti prakso skupnih tehničnih in logističnih služb med institucijami, da se doseže ekonomija obsega in izboljša učinkovitost; kot prvi korak je treba pod „enotno skupno strukturo“ postaviti različne logistične službe Komisije in ESZD za zgodnje opozarjanje, oceno tveganja in varnostne naloge, ki pokrivajo dogodke zunaj Unije, v katerih morajo te službe sodelovati;

| 12. | v sodelovanju z državami članicami določiti možnosti glede srednjeročnega in dolgoročnega obdobja za doseganje ekonomij obsega med diplomatskimi službami držav članic in ESZD v tretjih državah, tudi ko gre za opravljanje konzularnih služb; |
| --- | --- |

12.

v sodelovanju z državami članicami določiti možnosti glede srednjeročnega in dolgoročnega obdobja za doseganje ekonomij obsega med diplomatskimi službami držav članic in ESZD v tretjih državah, tudi ko gre za opravljanje konzularnih služb;

| 13. | sprejeti usklajen pristop glede vodenja delovnih skupin Sveta, in ukiniti izmenjujoče se predsedstvo teh skupin; |
| --- | --- |

13.

sprejeti usklajen pristop glede vodenja delovnih skupin Sveta, in ukiniti izmenjujoče se predsedstvo teh skupin;

| 14. | v skladu s členom 24 PEU zagotoviti, da bodo države članice dejavno in v celoti podpirale zunanjo in varnostno politiko Unije, v duhu lojalnosti in vzajemne solidarnosti, in da bodo delovale v skladu z ukrepanjem Unije in pomagale ESZD pri izvajanju njenega mandata; |
| --- | --- |

14.

v skladu s členom 24 PEU zagotoviti, da bodo države članice dejavno in v celoti podpirale zunanjo in varnostno politiko Unije, v duhu lojalnosti in vzajemne solidarnosti, in da bodo delovale v skladu z ukrepanjem Unije in pomagale ESZD pri izvajanju njenega mandata;

| 15. | s tem namenom spodbujati tesnejše sodelovanje z državami članicami in razviti skupno politično poročanje med delegacijami in veleposlaništvi; |
| --- | --- |

15.

s tem namenom spodbujati tesnejše sodelovanje z državami članicami in razviti skupno politično poročanje med delegacijami in veleposlaništvi;

O primerni strukturi za zagotovitev celovitega pristopa

| 16. | izkoristiti vse možnosti, ki jih ponuja Lizbonska pogodba, tako da bi si prizadevali za celoviti pristop, ki bo vključeval diplomatska, gospodarska, razvojna in – kot zadnje sredstvo in ob polnem spoštovanju Ustanovne listine Združenih narodov – vojaška sredstva, v skladu s skupnimi smernicami strateške politike Unije, da se zaščitita in spodbudita varnost in blaginja najprej državljanov Evropske unije in njihovih sosedov kot tudi drugje; v tem okviru je treba zagotoviti skladnost med srednje- in dolgoročnimi ukrepi; poleg tega je treba zagotoviti, da bo imela ESZD sposobnost za strateško razmišljanje in oblikovanje predlogov za izvajanje pomembnih inovacij, ki jih omogoča Lizbonska pogodba, kot je zaupanje izvajanja nekaterih nalog skupinam sposobnih držav članic, ter razvoj stalnega strukturnega sodelovanja, vključno z uporabo bojnih skupin; |
| --- | --- |

16.

izkoristiti vse možnosti, ki jih ponuja Lizbonska pogodba, tako da bi si prizadevali za celoviti pristop, ki bo vključeval diplomatska, gospodarska, razvojna in – kot zadnje sredstvo in ob polnem spoštovanju Ustanovne listine Združenih narodov – vojaška sredstva, v skladu s skupnimi smernicami strateške politike Unije, da se zaščitita in spodbudita varnost in blaginja najprej državljanov Evropske unije in njihovih sosedov kot tudi drugje; v tem okviru je treba zagotoviti skladnost med srednje- in dolgoročnimi ukrepi; poleg tega je treba zagotoviti, da bo imela ESZD sposobnost za strateško razmišljanje in oblikovanje predlogov za izvajanje pomembnih inovacij, ki jih omogoča Lizbonska pogodba, kot je zaupanje izvajanja nekaterih nalog skupinam sposobnih držav članic, ter razvoj stalnega strukturnega sodelovanja, vključno z uporabo bojnih skupin;

| 17. | s tem namenom nadalje razvijati primerno strukturo (na primer opredeljeno kot krizni odbor), ki bo vključevala preprečevanja konfliktov, krizno odzivanje, graditev miru, zadevne instrumente zunanje politike, varnostno politiko in strukture skupne varnostne in obrambne politike, in zagotavljala usklajevanje med geografskimi referati, delegacijami in drugimi politični oddelki, ki se ukvarjajo s kriznim upravljanjem, na podlagi koncepta krizne platforme; zagotoviti celovito skladnost in izogibanje podvajanja znotraj ESZD; poleg tega je treba okrepiti medinstitucionalno usklajevanje in pojasniti vloge; |
| --- | --- |

17.

s tem namenom nadalje razvijati primerno strukturo (na primer opredeljeno kot krizni odbor), ki bo vključevala preprečevanja konfliktov, krizno odzivanje, graditev miru, zadevne instrumente zunanje politike, varnostno politiko in strukture skupne varnostne in obrambne politike, in zagotavljala usklajevanje med geografskimi referati, delegacijami in drugimi politični oddelki, ki se ukvarjajo s kriznim upravljanjem, na podlagi koncepta krizne platforme; zagotoviti celovito skladnost in izogibanje podvajanja znotraj ESZD; poleg tega je treba okrepiti medinstitucionalno usklajevanje in pojasniti vloge;

| 18. | zagotoviti učinkovito in integrirano načrtovanje ter hitrejše odločanje pri operacijah skupne varnostne in obrambne politike, tako da se združijo ustrezne načrtovalne zmogljivosti iz direktorata za krizno upravljanje in načrtovanje ter civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij; poleg tega ustvariti tudi stalno strukturo vodenja, tako da se oblikuje stalno vojaško operativno poveljstvo, ki bo na isti lokaciji kot civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij, da se omogoči uspešno izvajanje vojaških in civilnih operacij, hkrati pa zaščitijo strukture poveljevanja obeh teles; |
| --- | --- |

18.

zagotoviti učinkovito in integrirano načrtovanje ter hitrejše odločanje pri operacijah skupne varnostne in obrambne politike, tako da se združijo ustrezne načrtovalne zmogljivosti iz direktorata za krizno upravljanje in načrtovanje ter civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij; poleg tega ustvariti tudi stalno strukturo vodenja, tako da se oblikuje stalno vojaško operativno poveljstvo, ki bo na isti lokaciji kot civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij, da se omogoči uspešno izvajanje vojaških in civilnih operacij, hkrati pa zaščitijo strukture poveljevanja obeh teles;

O spremembi finančnih postopkov za učinkovito zunanje delovanje

| 19. | v celoti uporabiti vse prilagodljivosti iz finančne uredbe, ki se nanašajo na finančno upravljanje upravnih odhodkov in odhodkov iz poslovanja, da se vodje delegacij pooblasti, kjer okoliščine to zahtevajo, da svoje funkcije prenesejo na namestnika in osebje Komisije ter tako olajšajo upravljanje in nemoteno delovanje delegacij ter omogočijo vodjem delegacij, da se osredotočijo na svoje politične naloge; |
| --- | --- |

19.

v celoti uporabiti vse prilagodljivosti iz finančne uredbe, ki se nanašajo na finančno upravljanje upravnih odhodkov in odhodkov iz poslovanja, da se vodje delegacij pooblasti, kjer okoliščine to zahtevajo, da svoje funkcije prenesejo na namestnika in osebje Komisije ter tako olajšajo upravljanje in nemoteno delovanje delegacij ter omogočijo vodjem delegacij, da se osredotočijo na svoje politične naloge;

| 20. | v službi za instrumente zunanje politike pospešiti postopke vodenja financ skupne zunanje in varnostne politike s ciljem zagotavljanja prožnega in pravočasnega odziva na krizne razmere in zlasti zagotoviti, da se bodo civilne operacije skupne varnostne in obrambne politike začele hitro in učinkovito; v zvezi s tem preučiti, ali je mogoče uvesti spremembe finančne uredbe, ne da bi zmanjšali nadzor; |
| --- | --- |

20.

v službi za instrumente zunanje politike pospešiti postopke vodenja financ skupne zunanje in varnostne politike s ciljem zagotavljanja prožnega in pravočasnega odziva na krizne razmere in zlasti zagotoviti, da se bodo civilne operacije skupne varnostne in obrambne politike začele hitro in učinkovito; v zvezi s tem preučiti, ali je mogoče uvesti spremembe finančne uredbe, ne da bi zmanjšali nadzor;

| 21. | povečati prilagodljivost in odzivnost zunanje pomoči Evropske unije s ponovnim pregledom pravil o odločanju glede načrtovanja in porabe instrumentov za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

21.

povečati prilagodljivost in odzivnost zunanje pomoči Evropske unije s ponovnim pregledom pravil o odločanju glede načrtovanja in porabe instrumentov za zunanje financiranje;

| 22. | izboljšati finančno odgovornost, tako da se razširi preglednost vseh proračunskih vrstic skupne zunanje in varnostne politike, vključno z operacijami skupne varnostne in obrambne politike, posebnimi predstavniki Evropske unije, neširjenjem orožja in preprečevanjem konfliktov; |
| --- | --- |

22.

izboljšati finančno odgovornost, tako da se razširi preglednost vseh proračunskih vrstic skupne zunanje in varnostne politike, vključno z operacijami skupne varnostne in obrambne politike, posebnimi predstavniki Evropske unije, neširjenjem orožja in preprečevanjem konfliktov;

O delegacijah

| 23. | ESZD omogočiti večji vpliv pri (pre)razporejanju osebja Komisije v delegacije Evropske unije, da se zagotovi, da bodo profili osebja in velikost delegacij Evropske unije odražali strateške interese in politične prednostne naloge Unije; |
| --- | --- |

23.

ESZD omogočiti večji vpliv pri (pre)razporejanju osebja Komisije v delegacije Evropske unije, da se zagotovi, da bodo profili osebja in velikost delegacij Evropske unije odražali strateške interese in politične prednostne naloge Unije;

| 24. | sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo vodje delegacij Evropske unije imenovani na osnovi zaslug in dobrega znanja o interesih, vrednotah in politikah Unije, da se zagotovi motivacija in najvišja stopnja kakovosti ter učinkovitosti med izbranimi za tako občutljive funkcije; |
| --- | --- |

24.

sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo vodje delegacij Evropske unije imenovani na osnovi zaslug in dobrega znanja o interesih, vrednotah in politikah Unije, da se zagotovi motivacija in najvišja stopnja kakovosti ter učinkovitosti med izbranimi za tako občutljive funkcije;

| 25. | omogočiti, zlasti v delegacijah, ki imajo majhno število osebja ESZD, da bo vodja delegacije v skladu s členom 5(2) sklepa o ESZD lahko naročil tudi osebju Komisije, naj opravi politično analizo in pripravi politično poročilo; |
| --- | --- |

25.

omogočiti, zlasti v delegacijah, ki imajo majhno število osebja ESZD, da bo vodja delegacije v skladu s členom 5(2) sklepa o ESZD lahko naročil tudi osebju Komisije, naj opravi politično analizo in pripravi politično poročilo;

| 26. | v tem okviru okrepiti pristojnosti vodij delegacij glede na vse osebje, vključno z osebjem Komisije, in zagotoviti, da bo vodja delegacije naslovnik vseh navodil, ki jih izda sedež; |
| --- | --- |

26.

v tem okviru okrepiti pristojnosti vodij delegacij glede na vse osebje, vključno z osebjem Komisije, in zagotoviti, da bo vodja delegacije naslovnik vseh navodil, ki jih izda sedež;

| 27. | resno si prizadevati za razvoj priložnosti, ki jih ponujata sklep o ESZD in PEU, zlasti tako, da se okrepi usklajevalna vloga delegacij, predvsem v kriznih razmerah, in da se jim omogoči, da lahko državljanom Evropske unije nudijo konzularno zaščito v državah članicah, ki v posamezni državi nimajo predstavništva; zagotoviti, da dodatne naloge ne bodo odvzemale sredstev obstoječim politikam, institucijam in prednostnim nalogam na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

27.

resno si prizadevati za razvoj priložnosti, ki jih ponujata sklep o ESZD in PEU, zlasti tako, da se okrepi usklajevalna vloga delegacij, predvsem v kriznih razmerah, in da se jim omogoči, da lahko državljanom Evropske unije nudijo konzularno zaščito v državah članicah, ki v posamezni državi nimajo predstavništva; zagotoviti, da dodatne naloge ne bodo odvzemale sredstev obstoječim politikam, institucijam in prednostnim nalogam na ravni Evropske unije;

| 28. | velika večina delegacij Evropske unije se sedaj osredotoča na človekove pravice, da se zagotovi, da se vprašanja človekovih pravic in zlasti pravic žensk vključijo v vsako delegacijo in urad Evropske unije; poleg tega je treba omogočiti prepoznavnost evropski kulturi, ki temelji na raznovrstnosti; po potrebi zagotoviti, da imajo delegacije Evropske unije med obstoječim osebjem uradnika za zvezo za Evropski parlament, ki mora delegacijam Parlamenta v tretjih državah nuditi primerno pomoč in preiskave, na podlagi načela, da delegacije EU zastopajo vse institucije EU na enak način; |
| --- | --- |

28.

velika večina delegacij Evropske unije se sedaj osredotoča na človekove pravice, da se zagotovi, da se vprašanja človekovih pravic in zlasti pravic žensk vključijo v vsako delegacijo in urad Evropske unije; poleg tega je treba omogočiti prepoznavnost evropski kulturi, ki temelji na raznovrstnosti; po potrebi zagotoviti, da imajo delegacije Evropske unije med obstoječim osebjem uradnika za zvezo za Evropski parlament, ki mora delegacijam Parlamenta v tretjih državah nuditi primerno pomoč in preiskave, na podlagi načela, da delegacije EU zastopajo vse institucije EU na enak način;

| 29. | poleg tega zagotoviti, da imajo delegacije strokovno znanje in izkušnje na tistih področjih politike (na primer podnebne spremembe, energetska varnost, socialna politika in politika dela, kultura itd.), ki so pomembne za odnose Evropske unije z zadevnimi državami; |
| --- | --- |

29.

poleg tega zagotoviti, da imajo delegacije strokovno znanje in izkušnje na tistih področjih politike (na primer podnebne spremembe, energetska varnost, socialna politika in politika dela, kultura itd.), ki so pomembne za odnose Evropske unije z zadevnimi državami;

| 30. | po potrebi zagotoviti, da ima vsaka delegacija atašeja za varnost in obrambo, zlasti tam, kjer delegacije delujejo v politično nestabilnih ali negotovih razmerah, oziroma kjer so se nedavno zaključile operacije ali misije skupne varnostne in obrambne politike, da se zagotovi nemoteno delovanje in primerno spremljanje političnega okolja; |
| --- | --- |

30.

po potrebi zagotoviti, da ima vsaka delegacija atašeja za varnost in obrambo, zlasti tam, kjer delegacije delujejo v politično nestabilnih ali negotovih razmerah, oziroma kjer so se nedavno zaključile operacije ali misije skupne varnostne in obrambne politike, da se zagotovi nemoteno delovanje in primerno spremljanje političnega okolja;

| 31. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj naroči pregled varnostne ureditve in zahtev v delegacijah EU v tujini ter se prepriča, da varnostne odločitve sprejema ESZD, ne pa zunanji pogodbeniki za področje varnosti; |
| --- | --- |

31.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj naroči pregled varnostne ureditve in zahtev v delegacijah EU v tujini ter se prepriča, da varnostne odločitve sprejema ESZD, ne pa zunanji pogodbeniki za področje varnosti;

O izvajanju izjave o politični odgovornosti

| 32. | v skladu s štiristranskim sporazumom, ki je bil podpisan junija 2010 v Madridu, zagotoviti popolno in učinkovito izvajanje obveznosti iz člena 36 PEU, da se ustrezno upošteva mnenja Parlamenta, na primer s proaktivnim in sistematičnim posvetovanjem z ustreznim odborom Parlamenta, pred sprejetjem strategij in mandatov na področju skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

32.

v skladu s štiristranskim sporazumom, ki je bil podpisan junija 2010 v Madridu, zagotoviti popolno in učinkovito izvajanje obveznosti iz člena 36 PEU, da se ustrezno upošteva mnenja Parlamenta, na primer s proaktivnim in sistematičnim posvetovanjem z ustreznim odborom Parlamenta, pred sprejetjem strategij in mandatov na področju skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike;

| 33. | zagotoviti popolno politično poročanje delegacij Unije glavnim nosilcem funkcij Parlamenta na podlagi reguliranega dostopa; |
| --- | --- |

33.

zagotoviti popolno politično poročanje delegacij Unije glavnim nosilcem funkcij Parlamenta na podlagi reguliranega dostopa;

| 34. | v skladu s členom 218(10) PEU zagotoviti, da se Parlament nemudoma in v celoti obvesti o vseh fazah postopka pogajanj o mednarodnih sporazumih, vključno s sporazumi, sklenjenimi na področju skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

34.

v skladu s členom 218(10) PEU zagotoviti, da se Parlament nemudoma in v celoti obvesti o vseh fazah postopka pogajanj o mednarodnih sporazumih, vključno s sporazumi, sklenjenimi na področju skupne zunanje in varnostne politike;

| 35. | v skladu s pozitivno izkušnjo na novo imenovanih vodij delegacij in posebnih predstavnikov Evropske unije, ki se pred prevzemom svojega položaja predstavijo odboru AFET, razširiti to prakso na novoimenovane vodje misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

35.

v skladu s pozitivno izkušnjo na novo imenovanih vodij delegacij in posebnih predstavnikov Evropske unije, ki se pred prevzemom svojega položaja predstavijo odboru AFET, razširiti to prakso na novoimenovane vodje misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike;

| 36. | zagotoviti, da ustrezni odbor Parlamenta uradno potrdi nove vodje delegacij, ki jih je imenoval visoki predstavnik/podpredsednik, še pred prevzemom njihove funkcije; |
| --- | --- |

36.

zagotoviti, da ustrezni odbor Parlamenta uradno potrdi nove vodje delegacij, ki jih je imenoval visoki predstavnik/podpredsednik, še pred prevzemom njihove funkcije;

| 37. | sistematično izmenjati mnenja z ustreznim odborom Parlamenta pred vsako sejo Sveta za zunanje zadeve in mu po vsaki seji poročati; |
| --- | --- |

37.

sistematično izmenjati mnenja z ustreznim odborom Parlamenta pred vsako sejo Sveta za zunanje zadeve in mu po vsaki seji poročati;

O usposabljanju in utrjevanju evropskega diplomatskega občutka pripadnosti (fr. esprit de corps)

| 38. | spodbujati skupno usposabljanje in druge konkretne ukrepe za utrjevanje občutka pripadnosti med osebjem ESZD z različnim diplomatskim, kulturnim in institucionalnim ozadjem, in upoštevati skupne pobude za usposabljanje osebja ESZD in nacionalnih diplomatov, kot del njihovega stalnega poklicnega razvoja; |
| --- | --- |

38.

spodbujati skupno usposabljanje in druge konkretne ukrepe za utrjevanje občutka pripadnosti med osebjem ESZD z različnim diplomatskim, kulturnim in institucionalnim ozadjem, in upoštevati skupne pobude za usposabljanje osebja ESZD in nacionalnih diplomatov, kot del njihovega stalnega poklicnega razvoja;

| 39. | v tem duhu pregledati ustrezne obstoječe programe usposabljanja in izobraževanja na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni, in jih utrditi poleg že obstoječe Evropske akademije za varnost in obrambo; |
| --- | --- |

39.

v tem duhu pregledati ustrezne obstoječe programe usposabljanja in izobraževanja na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni, in jih utrditi poleg že obstoječe Evropske akademije za varnost in obrambo;

O bazi potencialnega novega osebja

| 40. | nadaljevati in okrepiti prizadevanja za boljšo zastopanost obeh spolov, ob upoštevanju zaslug in usposobljenosti; poudariti pomen doseganja ravnotežja na ravni vodij delegacij in drugih vodstvenih ravneh; uvesti prehodne ukrepe ob istočasnem razvoju akcijskega načrta, ki bo zajemal programe spremljanja, posebno usposabljanje in delovno okolje, ki bo prijazno za družine, da se spodbudi zastopanost žensk in obravnavajo strukturne ovire za njihovo diplomatsko kariero; |
| --- | --- |

40.

nadaljevati in okrepiti prizadevanja za boljšo zastopanost obeh spolov, ob upoštevanju zaslug in usposobljenosti; poudariti pomen doseganja ravnotežja na ravni vodij delegacij in drugih vodstvenih ravneh; uvesti prehodne ukrepe ob istočasnem razvoju akcijskega načrta, ki bo zajemal programe spremljanja, posebno usposabljanje in delovno okolje, ki bo prijazno za družine, da se spodbudi zastopanost žensk in obravnavajo strukturne ovire za njihovo diplomatsko kariero;

| 41. | za sprejetje vseh potrebnih ukrepov za obnovitev geografske zastopanosti na najvišjih ravneh in na vseh drugih ravneh in pozicijah, da se okrepi in spodbudi politična odgovornost uradnikov in držav članic za ESZD na enak način, kot določata člena 6(6) in 6(8) sklepa o ESZD; |
| --- | --- |

41.

za sprejetje vseh potrebnih ukrepov za obnovitev geografske zastopanosti na najvišjih ravneh in na vseh drugih ravneh in pozicijah, da se okrepi in spodbudi politična odgovornost uradnikov in držav članic za ESZD na enak način, kot določata člena 6(6) in 6(8) sklepa o ESZD;

| 42. | ker je bil dosežen cilj, da tretjina osebja prihaja iz držav članic, je treba zagotoviti, da osebje iz nacionalnih ministrstev ne bo skoncentrirano na vodilnih mestih, da se poklicne možnosti ponudijo vsem, in se sedaj osredotoči na trajnostno zaposlovanje novega osebja Evropske unije; poleg tega raziskati, kako bi se lahko nacionalni diplomati, ki delajo v ESZD, tam prijavljali za stalna delovna mesta; |
| --- | --- |

42.

ker je bil dosežen cilj, da tretjina osebja prihaja iz držav članic, je treba zagotoviti, da osebje iz nacionalnih ministrstev ne bo skoncentrirano na vodilnih mestih, da se poklicne možnosti ponudijo vsem, in se sedaj osredotoči na trajnostno zaposlovanje novega osebja Evropske unije; poleg tega raziskati, kako bi se lahko nacionalni diplomati, ki delajo v ESZD, tam prijavljali za stalna delovna mesta;

| 43. | da bi razvili resničen evropski občutek pripadnosti in zagotovili, da bo ESZD služila samo skupnim evropskim interesom, je treba preprečiti vsak poskus držav članic, da bi vplivale na izbirni postopek osebja ESZD; ker je sedaj prehodno obdobje končano, zagotoviti, da bo ESZD sposobna samostojno izvesti izbirni postopek, odprt tudi za uradnike iz vseh institucij Evropske unije ter za zunanje kandidate prek javnih natečajev; |
| --- | --- |

43.

da bi razvili resničen evropski občutek pripadnosti in zagotovili, da bo ESZD služila samo skupnim evropskim interesom, je treba preprečiti vsak poskus držav članic, da bi vplivale na izbirni postopek osebja ESZD; ker je sedaj prehodno obdobje končano, zagotoviti, da bo ESZD sposobna samostojno izvesti izbirni postopek, odprt tudi za uradnike iz vseh institucij Evropske unije ter za zunanje kandidate prek javnih natečajev;

| 44. | zaradi posebne vloge Evropskega parlamenta glede opredelitve ciljev in osnovnih izbir skupne zunanje in varnostne politike, pristojnosti Parlamenta kot proračunskega organa, njegove vloge v demokratičnem pogledu zunanje politike kot tudi prakse parlamentarnih zunanjih odnosov, zlasti razmisliti o možnosti, da se uradniki iz Evropskega parlamenta lahko od 1. julija 2013 dalje prijavijo na delovna mesta v ESZD na enak način kot uradniki iz Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

44.

zaradi posebne vloge Evropskega parlamenta glede opredelitve ciljev in osnovnih izbir skupne zunanje in varnostne politike, pristojnosti Parlamenta kot proračunskega organa, njegove vloge v demokratičnem pogledu zunanje politike kot tudi prakse parlamentarnih zunanjih odnosov, zlasti razmisliti o možnosti, da se uradniki iz Evropskega parlamenta lahko od 1. julija 2013 dalje prijavijo na delovna mesta v ESZD na enak način kot uradniki iz Sveta in Komisije;

| 45. | zagotoviti, da bo imelo osebje ESZD ustrezna raznovrstna znanja in spretnosti za odzivanje na konflikte, zlasti tako, da razvijajo spretnosti na področju mediacije in dialoga; |
| --- | --- |

45.

zagotoviti, da bo imelo osebje ESZD ustrezna raznovrstna znanja in spretnosti za odzivanje na konflikte, zlasti tako, da razvijajo spretnosti na področju mediacije in dialoga;

Dolgoročni pogledi

| 46. | v okviru prihodnje konvencije poziva, da se na dnevni red uvrsti dodatni razvoj skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike ter vloga ESZD, vključno s spremembo imena; |
| --- | --- |

46.

v okviru prihodnje konvencije poziva, da se na dnevni red uvrsti dodatni razvoj skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike ter vloga ESZD, vključno s spremembo imena;

o

o o

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 210, 3.8.2010, str. 1.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/174 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/174

---

P7_TA(2013)0279

Spodbujanje in zaščita svobode veroizpovedi ali prepričanja

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2013 o osnutku smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (2013/2082(INI))

(2016/C 065/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je v imenu skupine PPE vložila Laima Liucija Andrikienė, o osnutku smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (B7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je v imenu skupine PPE vložila Laima Liucija Andrikienė, o osnutku smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (B7-0164/2013),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Deklaracije ZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Deklaracije ZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in splošne pripombe št. 22 Odbora ZN za človekove pravice (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in splošne pripombe št. 22 Odbora ZN za človekove pravice (1),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi vere ali prepričanja iz let 2009 in 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi vere ali prepričanja iz let 2009 in 2011 (2),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012 (3),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011„Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop“ (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011„Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop“ (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku Evropske unije za človekove pravice (4) in Sklepa Sveta 2012/440/SZVP z dne 25. julija 2012 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku Evropske unije za človekove pravice (4) in Sklepa Sveta 2012/440/SZVP z dne 25. julija 2012 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2012 o pregledu strategije EU o človekovih pravicah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2012 o pregledu strategije EU o človekovih pravicah (6),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter zadevnih politikah EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter zadevnih politikah EU (7),

| — | ob upoštevanju člena 36 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 36 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju osnutka smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (v nadaljnjem besedilu: „smernice“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja (v nadaljnjem besedilu: „smernice“),

| — | ob upoštevanju člena 121(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0203/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0203/2013),

| A. | ker so v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, načeli enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava vodilna načela vseh oblik zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

A.

ker so v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, načeli enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava vodilna načela vseh oblik zunanjega delovanja EU;

| B. | ker so svoboda veroizpovedi ali prepričanja, vključno s teističnimi, neteističnimi in ateističnimi prepričanji, pravica do neverovanja ter pravica do spremembe veroizpovedi ali prepričanja univerzalne človekove pravice in temeljne svoboščine vsakega človeka, povezane z drugimi človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, kot je zapisano v členu 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

B.

ker so svoboda veroizpovedi ali prepričanja, vključno s teističnimi, neteističnimi in ateističnimi prepričanji, pravica do neverovanja ter pravica do spremembe veroizpovedi ali prepričanja univerzalne človekove pravice in temeljne svoboščine vsakega človeka, povezane z drugimi človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, kot je zapisano v členu 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah;

| C. | ker je Evropski parlament večkrat pozval k ambicioznemu naboru orodij za spodbujanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja kot dela zunanje politike EU; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski parlament večkrat pozval k ambicioznemu naboru orodij za spodbujanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja kot dela zunanje politike EU;

| D. | ker je Evropski parlament v zvezi s tem pozdravil zavezo EU k oblikovanju smernic o svobodi veroizpovedi ali prepričanja v skladu z akcijskim načrtom EU o človekovih pravicah in demokraciji ter je poudaril, da morajo biti Parlament in organizacije civilne družbe vključeni v pripravo teh smernic; |
| --- | --- |

D.

ker je Evropski parlament v zvezi s tem pozdravil zavezo EU k oblikovanju smernic o svobodi veroizpovedi ali prepričanja v skladu z akcijskim načrtom EU o človekovih pravicah in demokraciji ter je poudaril, da morajo biti Parlament in organizacije civilne družbe vključeni v pripravo teh smernic;

| E. | ker imajo v skladu s standardi mednarodnega prava vse države dolžnost, da zagotovijo učinkovito zaščito vsem svojim državljanom in vsem drugim osebam pod svojo jurisdikcijo; ker je preganjanje posameznikov in njihovih družin, skupnosti, verskih objektov in ustanov na podlagi verske pripadnosti, stališč ali legitimnega javnega izražanja veroizpovedi ali prepričanja v nekaterih regijah sveta zelo razširjeno; ker v vseh regijah po svetu, tudi v Evropi in njeni soseščini, še vedno obstaja diskriminacija zaradi veroizpovedi ali prepričanja in ker se v mnogih državah pripadnikom določenih verskih skupnosti, vključno z verskimi manjšinami in neverniki, še vedno odrekajo človekove pravice in so redno žrtve diskriminacije, aretacij, obsodb in včasih celo usmrtitev; |
| --- | --- |

E.

ker imajo v skladu s standardi mednarodnega prava vse države dolžnost, da zagotovijo učinkovito zaščito vsem svojim državljanom in vsem drugim osebam pod svojo jurisdikcijo; ker je preganjanje posameznikov in njihovih družin, skupnosti, verskih objektov in ustanov na podlagi verske pripadnosti, stališč ali legitimnega javnega izražanja veroizpovedi ali prepričanja v nekaterih regijah sveta zelo razširjeno; ker v vseh regijah po svetu, tudi v Evropi in njeni soseščini, še vedno obstaja diskriminacija zaradi veroizpovedi ali prepričanja in ker se v mnogih državah pripadnikom določenih verskih skupnosti, vključno z verskimi manjšinami in neverniki, še vedno odrekajo človekove pravice in so redno žrtve diskriminacije, aretacij, obsodb in včasih celo usmrtitev;

| 1. | na Svet naslavlja naslednja priporočila: |
| --- | --- |

1.

na Svet naslavlja naslednja priporočila:

Razlogi za ukrepanje

| (a) | spodbujanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja ter preprečevanje kršenja te pravice morata biti prednostni nalogi zunanjih politik EU; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja ter preprečevanje kršenja te pravice morata biti prednostni nalogi zunanjih politik EU;

| (b) | v številnih delih sveta se še vedno izvaja nasilje nad pripadniki verskih skupnosti in manjšin ali nad ljudmi, ki nimajo verskih prepričanj, pa tudi njihovo preganjanje in diskriminacija; pomanjkanje verske strpnosti, pripravljenosti na dialog in verskega sožitja pogosto privede do političnih nemirov, nasilja in odkritih oboroženih konfliktov, ki ogrožajo življenja in spodkopavajo regionalno stabilnost; Evropska unija bi morala kot temeljni del svoje politike na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja jasno in nemudoma obsoditi vse oblike nasilja in diskriminacije; posebno pozornost bi bilo treba posvetiti položaju tistih, ki so spremenili svojo veroizpoved ali prepričanje, saj so v številnih državah v praksi tarča družbenih pritiskov, ustrahovanja ali celo fizičnega nasilja; |
| --- | --- |

(b)

v številnih delih sveta se še vedno izvaja nasilje nad pripadniki verskih skupnosti in manjšin ali nad ljudmi, ki nimajo verskih prepričanj, pa tudi njihovo preganjanje in diskriminacija; pomanjkanje verske strpnosti, pripravljenosti na dialog in verskega sožitja pogosto privede do političnih nemirov, nasilja in odkritih oboroženih konfliktov, ki ogrožajo življenja in spodkopavajo regionalno stabilnost; Evropska unija bi morala kot temeljni del svoje politike na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja jasno in nemudoma obsoditi vse oblike nasilja in diskriminacije; posebno pozornost bi bilo treba posvetiti položaju tistih, ki so spremenili svojo veroizpoved ali prepričanje, saj so v številnih državah v praksi tarča družbenih pritiskov, ustrahovanja ali celo fizičnega nasilja;

Namen in področje uporabe

| (c) | namen in področje uporabe smernic EU bi morali biti spodbujanje in zaščita svobode veroizpovedi ali prepričanja v tretjih državah, vključitev svobode veroizpovedi ali prepričanja v celotno zunanje delovanje EU in njene politike na področju človekovih pravic ter razvoj jasnih referenčnih standardov, meril, norm in praktične usmeritve, s katerimi bi okrepili spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja pri delu uradnikov institucij EU in držav članic ter tako prispevali k povečanju skladnosti, učinkovitosti in prepoznavnosti v zunanjih odnosih EU; |
| --- | --- |

(c)

namen in področje uporabe smernic EU bi morali biti spodbujanje in zaščita svobode veroizpovedi ali prepričanja v tretjih državah, vključitev svobode veroizpovedi ali prepričanja v celotno zunanje delovanje EU in njene politike na področju človekovih pravic ter razvoj jasnih referenčnih standardov, meril, norm in praktične usmeritve, s katerimi bi okrepili spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja pri delu uradnikov institucij EU in držav članic ter tako prispevali k povečanju skladnosti, učinkovitosti in prepoznavnosti v zunanjih odnosih EU;

Opredelitev pojmov

| (d) | ker bo uspešno izvajanje smernic odvisno od tega, bi morali biti pojmi, ki so uporabljeni, jasno opredeljeni, pravica do svobode veroizpovedi ali prepričanja pa ustrezno in v celoti zaščitena v skladu z mednarodnim pravom, tako na javni in zasebni kot na individualni, kolektivni in institucionalni ravni, vključno s pravico posameznika, da verjame ali ne, pravico do spremembe veroizpovedi ali prepričanja, svobodo izražanja, zbiranja in združevanja ter pravico staršev do izobraževanja svojih otrok v skladu s svojim moralnimi prepričanji, in sicer verskimi ali neverskimi; prav tako je treba jasno opredeliti in v celoti zaščititi priznavanje pravne osebnosti verskih ustanov in na prepričanju osnovanih ustanov ter spoštovanje njihove avtonomije, pravico do ugovora vesti, pravico do azila, pravico do spoštovanja dni počitka in praznovanja praznikov in slovesnosti v skladu z načeli lastne veroizpovedi ali prepričanja ter temeljno pravico do zaščite lastnine; |
| --- | --- |

(d)

ker bo uspešno izvajanje smernic odvisno od tega, bi morali biti pojmi, ki so uporabljeni, jasno opredeljeni, pravica do svobode veroizpovedi ali prepričanja pa ustrezno in v celoti zaščitena v skladu z mednarodnim pravom, tako na javni in zasebni kot na individualni, kolektivni in institucionalni ravni, vključno s pravico posameznika, da verjame ali ne, pravico do spremembe veroizpovedi ali prepričanja, svobodo izražanja, zbiranja in združevanja ter pravico staršev do izobraževanja svojih otrok v skladu s svojim moralnimi prepričanji, in sicer verskimi ali neverskimi; prav tako je treba jasno opredeliti in v celoti zaščititi priznavanje pravne osebnosti verskih ustanov in na prepričanju osnovanih ustanov ter spoštovanje njihove avtonomije, pravico do ugovora vesti, pravico do azila, pravico do spoštovanja dni počitka in praznovanja praznikov in slovesnosti v skladu z načeli lastne veroizpovedi ali prepričanja ter temeljno pravico do zaščite lastnine;

Operativne smernice

| (e) | smernice bi morale temeljiti na mednarodnem pravu in pogodbah, ki jih priznava in jih je ratificirala mednarodna skupnost; |
| --- | --- |

(e)

smernice bi morale temeljiti na mednarodnem pravu in pogodbah, ki jih priznava in jih je ratificirala mednarodna skupnost;

Sorazmernost

| (f) | kot je navedeno v osnutku smernic in v skladu z načeli, ki jih je sprejela mednarodna skupnost, se posameznika ne sme prisiliti v veroizpoved ali prepričanje ali k njuni spremembi, prav tako pa se ne sme omejevati svobode staršev in skrbnikov, da zagotovijo versko in moralno vzgojo; vsako drugo obliko izražanja pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja lahko omejujejo samo zakonsko določeni predpisi, ki so potrebni za zaščito javne varnosti, reda, zdravja ali morale oziroma temeljnih pravic in svoboščin drugih (8); obenem je treba dosledno interpretirati omejitve, ki morajo biti neposredno povezane in sorazmerne z zaščitenimi pravicami drugih, doseči pa je treba ustrezno ravnovesje; v smernicah je zato treba poudariti merilo sorazmernosti; |
| --- | --- |

(f)

kot je navedeno v osnutku smernic in v skladu z načeli, ki jih je sprejela mednarodna skupnost, se posameznika ne sme prisiliti v veroizpoved ali prepričanje ali k njuni spremembi, prav tako pa se ne sme omejevati svobode staršev in skrbnikov, da zagotovijo versko in moralno vzgojo; vsako drugo obliko izražanja pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja lahko omejujejo samo zakonsko določeni predpisi, ki so potrebni za zaščito javne varnosti, reda, zdravja ali morale oziroma temeljnih pravic in svoboščin drugih (8); obenem je treba dosledno interpretirati omejitve, ki morajo biti neposredno povezane in sorazmerne z zaščitenimi pravicami drugih, doseči pa je treba ustrezno ravnovesje; v smernicah je zato treba poudariti merilo sorazmernosti;

Svoboda izražanja

| (g) | svoboda veroizpovedi ali prepričanja in svoboda izražanja sta pravici, ki se medsebojno krepita, kadar pa se ti dve pravici uveljavljata ena zoper drugo, bi morala EU upoštevati, da lahko sodobna medijska orodja omogočijo večjo povezanost med kulturami in verami; zato je treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi se izognili medkulturnemu nasilju kot odzivu na uveljavljanje svobode izražanja, povezano s kritiziranjem in zlasti posmehovanjem ali norčevanjem; zato bi morala EU v tem smislu prispevati k zmanjšanju teh napetosti, na primer s spodbujanjem medsebojnega razumevanja in dialoga ter brez izjeme obsoditi vsakršno nasilje, ki je odziv na takšno izražanje, ter odločno nasprotovati vsem poskusom kriminalizacije svobode govora v povezavi z verskimi vprašanji, kot so zakoni o bogokletstvu; |
| --- | --- |

(g)

svoboda veroizpovedi ali prepričanja in svoboda izražanja sta pravici, ki se medsebojno krepita, kadar pa se ti dve pravici uveljavljata ena zoper drugo, bi morala EU upoštevati, da lahko sodobna medijska orodja omogočijo večjo povezanost med kulturami in verami; zato je treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi se izognili medkulturnemu nasilju kot odzivu na uveljavljanje svobode izražanja, povezano s kritiziranjem in zlasti posmehovanjem ali norčevanjem; zato bi morala EU v tem smislu prispevati k zmanjšanju teh napetosti, na primer s spodbujanjem medsebojnega razumevanja in dialoga ter brez izjeme obsoditi vsakršno nasilje, ki je odziv na takšno izražanje, ter odločno nasprotovati vsem poskusom kriminalizacije svobode govora v povezavi z verskimi vprašanji, kot so zakoni o bogokletstvu;

Kolektivna razsežnost svobode veroizpovedi ali prepričanja

| (h) | v smernicah bi bilo treba poudariti, da je bistvena komponenta svobode veroizpovedi ali prepričanja pravica vsakega posameznika do izražanja veroizpovedi ali prepričanja samostojno ali v skupnosti z drugimi; to zajema:






  — | pravico do verskih obredov in zbiranja v povezavi z veroizpovedjo ali prepričanjem ter do ustanovitve in vzdrževanja objektov in verskih krajev v te namene; |
| --- | --- | --- |

(h)

v smernicah bi bilo treba poudariti, da je bistvena komponenta svobode veroizpovedi ali prepričanja pravica vsakega posameznika do izražanja veroizpovedi ali prepričanja samostojno ali v skupnosti z drugimi; to zajema:

—

pravico do verskih obredov in zbiranja v povezavi z veroizpovedjo ali prepričanjem ter do ustanovitve in vzdrževanja objektov in verskih krajev v te namene;

| — | pravico do nesodelovanja pri kakršni koli verski dejavnosti ali dogodku; |
| --- | --- |

—

pravico do nesodelovanja pri kakršni koli verski dejavnosti ali dogodku;

| — | pravico do ustanovitve in vzdrževanja ustreznih verskih, medijskih, izobraževalnih, zdravstvenih, socialnih, dobrodelnih ali humanitarnih ustanov; |
| --- | --- |

—

pravico do ustanovitve in vzdrževanja ustreznih verskih, medijskih, izobraževalnih, zdravstvenih, socialnih, dobrodelnih ali humanitarnih ustanov;

| — | pravico prositi za prostovoljne finančne in druge prispevke od posameznikov in ustanov ter jih prejemati; |
| --- | --- |

—

pravico prositi za prostovoljne finančne in druge prispevke od posameznikov in ustanov ter jih prejemati;

| — | pravico do usposabljanja, določanja, izvolitve ali imenovanja na podlagi nasledstva ustreznih vodij, v skladu z zahtevami in standardi veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

—

pravico do usposabljanja, določanja, izvolitve ali imenovanja na podlagi nasledstva ustreznih vodij, v skladu z zahtevami in standardi veroizpovedi ali prepričanja;

| — | pravico do navezovanja in vzdrževanja stikov s posamezniki in skupnostmi v zvezi z vprašanji veroizpovedi in prepričanja na nacionalni in mednarodni ravni; prav tako bi bilo treba v smernicah omeniti, da pravica do izražanja veroizpovedi v skupnosti z drugimi, ki mora vedno spoštovati osebne svoboščine posameznika, ne bi smela biti po nepotrebnem omejena na uradno priznane verske objekte, poleg tega bi morala EU obsojati vse oblike neupravičenega omejevanja svobode do zbiranja; v smernicah je treba poudariti, da so države dolžne ostati nevtralne in nepristranske do verskih skupin, tudi kar zadeva simbolično in finančno podporo; |
| --- | --- |

—

pravico do navezovanja in vzdrževanja stikov s posamezniki in skupnostmi v zvezi z vprašanji veroizpovedi in prepričanja na nacionalni in mednarodni ravni; prav tako bi bilo treba v smernicah omeniti, da pravica do izražanja veroizpovedi v skupnosti z drugimi, ki mora vedno spoštovati osebne svoboščine posameznika, ne bi smela biti po nepotrebnem omejena na uradno priznane verske objekte, poleg tega bi morala EU obsojati vse oblike neupravičenega omejevanja svobode do zbiranja; v smernicah je treba poudariti, da so države dolžne ostati nevtralne in nepristranske do verskih skupin, tudi kar zadeva simbolično in finančno podporo;

| (i) | meni, da sekularnost, opredeljena kot stroga ločitev med verskimi in političnimi oblastmi, pomeni zavračanje vsakršnega vmešavanja verske sfere v delovanje vlade in vsakršnega vmešavanja javne sfere v verske zadeve, razen če je to potrebno za vzdrževanje javnega reda, miru in varnosti (to zajema tudi spoštovanje svoboščin drugih), in zagotavlja, da imajo vsi, tako verniki kot agnostiki in ateisti, enako svobodo vesti; |
| --- | --- |

(i)

meni, da sekularnost, opredeljena kot stroga ločitev med verskimi in političnimi oblastmi, pomeni zavračanje vsakršnega vmešavanja verske sfere v delovanje vlade in vsakršnega vmešavanja javne sfere v verske zadeve, razen če je to potrebno za vzdrževanje javnega reda, miru in varnosti (to zajema tudi spoštovanje svoboščin drugih), in zagotavlja, da imajo vsi, tako verniki kot agnostiki in ateisti, enako svobodo vesti;

Pogoji za registracijo

| (j) | EU bi morala ukrepati, kadar pogoji za registracijo verskih ali s prepričanjem povezanih organizacij neupravičeno omejujejo svobodo veroizpovedi ali prepričanja; registracija ne bi smela biti pogoj za uveljavljanje posameznikove človekove pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja, saj ta ne more biti pogojena z upravnimi ali zakonskimi zahtevami; EU bi morala pozvati k razveljavitvi vseh zakonov, kot je o obvezni navedbi veroizpovedi v dokumentih o osebnem stanju, če vodijo k diskriminaciji oseb, ki ne verujejo ali so spremenile veroizpoved ali prepričanje; |
| --- | --- |

(j)

EU bi morala ukrepati, kadar pogoji za registracijo verskih ali s prepričanjem povezanih organizacij neupravičeno omejujejo svobodo veroizpovedi ali prepričanja; registracija ne bi smela biti pogoj za uveljavljanje posameznikove človekove pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja, saj ta ne more biti pogojena z upravnimi ali zakonskimi zahtevami; EU bi morala pozvati k razveljavitvi vseh zakonov, kot je o obvezni navedbi veroizpovedi v dokumentih o osebnem stanju, če vodijo k diskriminaciji oseb, ki ne verujejo ali so spremenile veroizpoved ali prepričanje;

Izobraževanje

| (k) | v skladu z mednarodno sprejetimi standardi imajo starši ali zakoniti skrbniki otroka svobodo zagotoviti, da so njihovi otroci deležni verskega in moralnega izobraževanja, skladnega z njihovimi prepričanji, otroka pa se ne sme prisilno poučevati o veroizpovedi ali prepričanju v nasprotju z željami njegovih staršev ali zakonitih skrbnikov, ob čemer mora biti vodilno načelo največja korist otroka; pravica staršev, da svoje otroke vzgajajo v skladu s svojim verskim ali neverskim prepričanjem, vključuje pravico, da zavrnejo vsakršno neprimerno vmešavanje državnih ali nedržavnih akterjev v vzgojo otrok, če to ni v skladu z njihovim verskim ali neverskim prepričanjem; v smernicah bi bilo treba poudariti ta vidik svobode veroizpovedi ali prepričanja ter prav tako zagotoviti sekularizacijo javnega šolstva, delegacije EU pa bi morale ustrezno ukrepati, če je to načelo kršeno; |
| --- | --- |

(k)

v skladu z mednarodno sprejetimi standardi imajo starši ali zakoniti skrbniki otroka svobodo zagotoviti, da so njihovi otroci deležni verskega in moralnega izobraževanja, skladnega z njihovimi prepričanji, otroka pa se ne sme prisilno poučevati o veroizpovedi ali prepričanju v nasprotju z željami njegovih staršev ali zakonitih skrbnikov, ob čemer mora biti vodilno načelo največja korist otroka; pravica staršev, da svoje otroke vzgajajo v skladu s svojim verskim ali neverskim prepričanjem, vključuje pravico, da zavrnejo vsakršno neprimerno vmešavanje državnih ali nedržavnih akterjev v vzgojo otrok, če to ni v skladu z njihovim verskim ali neverskim prepričanjem; v smernicah bi bilo treba poudariti ta vidik svobode veroizpovedi ali prepričanja ter prav tako zagotoviti sekularizacijo javnega šolstva, delegacije EU pa bi morale ustrezno ukrepati, če je to načelo kršeno;

Družinska in socialna zakonodaja

| (l) | EU bi morala biti zlasti pozorna na diskriminacijo na podlagi veroizpovedi ali prepričanja v družinski in socialni zakonodaji tretjih držav, predvsem, a ne izključno, v zvezi s pravico do poroke in skrbništva nad otroki; |
| --- | --- |

(l)

EU bi morala biti zlasti pozorna na diskriminacijo na podlagi veroizpovedi ali prepričanja v družinski in socialni zakonodaji tretjih držav, predvsem, a ne izključno, v zvezi s pravico do poroke in skrbništva nad otroki;

Pravica do ugovora vesti

| (m) | v smernice bi bilo treba vključiti pravico do ugovora vesti vojaški dolžnosti kot legitimno uveljavljanje pravice do svobode misli, vesti in vere; EU bi morala pozvati države s sistemom obveznega služenja vojaškega roka, naj omogočijo nadomestno služenje z nevojaškim ali civilnim značajem v javnem interesu in brez kaznovalne narave ter naj ugovornike vesti ne kaznujejo, vključno z zaporno kaznijo, zaradi nesluženja vojaškega roka; |
| --- | --- |

(m)

v smernice bi bilo treba vključiti pravico do ugovora vesti vojaški dolžnosti kot legitimno uveljavljanje pravice do svobode misli, vesti in vere; EU bi morala pozvati države s sistemom obveznega služenja vojaškega roka, naj omogočijo nadomestno služenje z nevojaškim ali civilnim značajem v javnem interesu in brez kaznovalne narave ter naj ugovornike vesti ne kaznujejo, vključno z zaporno kaznijo, zaradi nesluženja vojaškega roka;

Azil

| (n) | EU bi morala spodbujati tretje države, da sprejmejo begunce, preganjane zaradi veroizpovedi ali prepričanja, ter jim omogočijo zaščito z azilom, zlasti kadar se jim grozi s smrtjo ali nasiljem; države članice EU bi morale okrepiti prizadevanja za sprejemanje beguncev, preganjanih zaradi veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

(n)

EU bi morala spodbujati tretje države, da sprejmejo begunce, preganjane zaradi veroizpovedi ali prepričanja, ter jim omogočijo zaščito z azilom, zlasti kadar se jim grozi s smrtjo ali nasiljem; države članice EU bi morale okrepiti prizadevanja za sprejemanje beguncev, preganjanih zaradi veroizpovedi ali prepričanja;

Podpiranje civilne družbe in sodelovanje z njo

| (o) | spodbujanje širokega spektra organizacij civilne družbe, vključno z organizacijami za človekove pravice ter verskimi in na prepričanju osnovanimi skupinami, in sodelovanje z njimi bosta pri oblikovanju in izvajanju smernic bistvenega pomena za spodbujanje in zaščito svobode veroizpovedi ali prepričanja, zato bi morale kontaktne točke za človekove pravice v delegacijah EU ohranjati redne stike s temi organizacijami, da bi lahko čim prej zaznale težave, ki se porajajo na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja v posameznih državah; |
| --- | --- |

(o)

spodbujanje širokega spektra organizacij civilne družbe, vključno z organizacijami za človekove pravice ter verskimi in na prepričanju osnovanimi skupinami, in sodelovanje z njimi bosta pri oblikovanju in izvajanju smernic bistvenega pomena za spodbujanje in zaščito svobode veroizpovedi ali prepričanja, zato bi morale kontaktne točke za človekove pravice v delegacijah EU ohranjati redne stike s temi organizacijami, da bi lahko čim prej zaznale težave, ki se porajajo na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja v posameznih državah;

Spremljanje in ocenjevanje

| (p) | Evropska služba za zunanje delovanje, za katero je odgovoren visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, mora zagotoviti ustrezno in stalno spremljanje in ocenjevanje razmer na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu, v letnem poročilu EU o človekovih pravicah v svetu pa bi moralo biti temu vprašanju še naprej namenjeno poglavje, vključno s priporočili za izboljšave; spremljanje razmer na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja bi moralo biti eno od bistvenih vprašanj med drugimi vprašanji o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah v odnosih EU s tretjimi državami, zlasti v okviru evropske sosedske politike; to bi se moralo odražati v vseh sporazumih ter dokumentih o pregledih in poročilih; posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral biti v sklopu vseh svojih dejavnosti še posebej pozoren na vprašanja v zvezi s spodbujanjem in zaščito svobode veroizpovedi ali prepričanja ter bi moral imeti vidno vlogo pri spodbujanju teh svoboščin v okviru zunanjih odnosov EU; prav tako bi se moral povezati z Evropskim parlamentom in pristojnimi odbori ter jih obveščati o bistvenih področjih in doseženem napredku ter sodelovati z ustreznimi nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(p)

Evropska služba za zunanje delovanje, za katero je odgovoren visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, mora zagotoviti ustrezno in stalno spremljanje in ocenjevanje razmer na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja v svetu, v letnem poročilu EU o človekovih pravicah v svetu pa bi moralo biti temu vprašanju še naprej namenjeno poglavje, vključno s priporočili za izboljšave; spremljanje razmer na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja bi moralo biti eno od bistvenih vprašanj med drugimi vprašanji o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah v odnosih EU s tretjimi državami, zlasti v okviru evropske sosedske politike; to bi se moralo odražati v vseh sporazumih ter dokumentih o pregledih in poročilih; posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral biti v sklopu vseh svojih dejavnosti še posebej pozoren na vprašanja v zvezi s spodbujanjem in zaščito svobode veroizpovedi ali prepričanja ter bi moral imeti vidno vlogo pri spodbujanju teh svoboščin v okviru zunanjih odnosov EU; prav tako bi se moral povezati z Evropskim parlamentom in pristojnimi odbori ter jih obveščati o bistvenih področjih in doseženem napredku ter sodelovati z ustreznimi nevladnimi organizacijami;

| (q) | sprejeti je treba niz instrumentov za spremljanje, ocenjevanje in podporo smernic EU; ta mora biti osredotočen na operativna orodja za boljše odražanje prednostnih področij ukrepanja iz smernic in mora med drugim:






  — | zagotoviti podroben seznam za preverjanje analize razmer, da bi spremljali in nadzirali razmere na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja v zadevnih državah za opredelitev napredka ali nazadovanj; |
| --- | --- | --- |

(q)

sprejeti je treba niz instrumentov za spremljanje, ocenjevanje in podporo smernic EU; ta mora biti osredotočen na operativna orodja za boljše odražanje prednostnih področij ukrepanja iz smernic in mora med drugim:

—

zagotoviti podroben seznam za preverjanje analize razmer, da bi spremljali in nadzirali razmere na področju svobode veroizpovedi ali prepričanja v zadevnih državah za opredelitev napredka ali nazadovanj;

| — | od vodij misij EU zahtevati, da redno poročajo o vprašanjih svobode veroizpovedi ali prepričanja s podrobno oceno razmer ter o kršitvah te pravice in zatiranju njenih zagovornikov ali drugih posameznikov, z opredelitvijo konkretnih primerov očitnih kršitev pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja; ta poročila vodij misij morajo biti v kar največji meri standardizirana, da se jih lahko med sabo primerja; |
| --- | --- |

—

od vodij misij EU zahtevati, da redno poročajo o vprašanjih svobode veroizpovedi ali prepričanja s podrobno oceno razmer ter o kršitvah te pravice in zatiranju njenih zagovornikov ali drugih posameznikov, z opredelitvijo konkretnih primerov očitnih kršitev pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja; ta poročila vodij misij morajo biti v kar največji meri standardizirana, da se jih lahko med sabo primerja;

| — | poudariti konkretne ukrepe mednarodnih forumov ali dejavnosti razvojnega sodelovanja, ki so bistveni za zaščito in spodbujanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja, vključno z učinkovitim obravnavanjem konkretnih primerov (posamezniki, skupine, manjšine, ustanove) diskriminacije ali preganjanja zaradi vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

—

poudariti konkretne ukrepe mednarodnih forumov ali dejavnosti razvojnega sodelovanja, ki so bistveni za zaščito in spodbujanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja, vključno z učinkovitim obravnavanjem konkretnih primerov (posamezniki, skupine, manjšine, ustanove) diskriminacije ali preganjanja zaradi vere ali prepričanja;

| — | ponovno poudariti, da je lahko podpora za žrtve diskriminacije ali preganjanja zaradi vere ali prepričanja mnogovrstna, vključno s povabilom teh žrtev v institucije EU, da bi poročale o svojih razmerah; |
| --- | --- |

—

ponovno poudariti, da je lahko podpora za žrtve diskriminacije ali preganjanja zaradi vere ali prepričanja mnogovrstna, vključno s povabilom teh žrtev v institucije EU, da bi poročale o svojih razmerah;

o tem nizu instrumentov (obvestilu) se je treba posvetovati z interesnimi stranmi, pripraviti pa ga je treba do konca leta 2013;

Uporaba zunanjih finančnih instrumentov

| (r) | Zunanji finančni instrumenti EU bi se morali uporabljati kot spodbude in kot odvračalni ukrepi (na primer zamrznitev sredstev) v zvezi s svobodo veroizpovedi ali prepričanja v posamezni državi, saj je to sestavni del ocene splošnih razmer na področju človekovih pravic v dani državi; v primeru resnega poslabšanja teh razmer, tudi v zvezi s svobodo veroizpovedi in prepričanja, bi morala EU uporabiti veljavne klavzule o človekovih pravicah v zunanjih sporazumih EU s to državo; uporaba klavzul o človekovih pravicah v zunanjih sporazumih EU mora biti zavezujoča in sistematično vključena v vse sporazume EU s tretjimi državam; |
| --- | --- |

(r)

Zunanji finančni instrumenti EU bi se morali uporabljati kot spodbude in kot odvračalni ukrepi (na primer zamrznitev sredstev) v zvezi s svobodo veroizpovedi ali prepričanja v posamezni državi, saj je to sestavni del ocene splošnih razmer na področju človekovih pravic v dani državi; v primeru resnega poslabšanja teh razmer, tudi v zvezi s svobodo veroizpovedi in prepričanja, bi morala EU uporabiti veljavne klavzule o človekovih pravicah v zunanjih sporazumih EU s to državo; uporaba klavzul o človekovih pravicah v zunanjih sporazumih EU mora biti zavezujoča in sistematično vključena v vse sporazume EU s tretjimi državam;

Ukrepanje EU v večstranskih forumih

| (s) | EU bi morala nadaljevati svoje pobude v večstranskih forumih, da bi spodbujala in zaščitila svobodo veroizpovedi ali prepričanja; kjer je to primerno, bi morala EU na zahtevo pomagati tretjim državam pri pripravi zakonodaje o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

(s)

EU bi morala nadaljevati svoje pobude v večstranskih forumih, da bi spodbujala in zaščitila svobodo veroizpovedi ali prepričanja; kjer je to primerno, bi morala EU na zahtevo pomagati tretjim državam pri pripravi zakonodaje o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja;

Ocenjevanje

| (t) | v skladu s členom 36 Pogodbe o Evropski uniji bi moral biti Evropski parlament vključen v oceno izvajanja smernic, ki se opravi najpozneje tri leta po začetku njihove veljavnosti; ocena bi morala temeljiti na analizi odgovora EU na konkretne razmere v zvezi s kršenjem svobode veroizpovedi ali prepričanja v tretjih državah; Evropski parlament bi moral biti redno obveščen o zadevnih področjih in dogodkih, o katerih poročajo delegacije EU; njegovi pristojni odbori bi morali prejeti podrobne informacije; |
| --- | --- |

(t)

v skladu s členom 36 Pogodbe o Evropski uniji bi moral biti Evropski parlament vključen v oceno izvajanja smernic, ki se opravi najpozneje tri leta po začetku njihove veljavnosti; ocena bi morala temeljiti na analizi odgovora EU na konkretne razmere v zvezi s kršenjem svobode veroizpovedi ali prepričanja v tretjih državah; Evropski parlament bi moral biti redno obveščen o zadevnih področjih in dogodkih, o katerih poročajo delegacije EU; njegovi pristojni odbori bi morali prejeti podrobne informacije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter v vednost Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter v vednost Komisiji.

---

(1)  Splošna pripomba, ki jo je Odbor ZN za človekove pravice sprejel v skladu s členom 40(4) mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah CCPR/C/21/Rev.1/Add.4, 27. september 1993.

(2)  Svet Evropske unije, 24.11.2009, 21.2.2011.

(3)  Svet Evropske unije, 11855/12.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0250.

(5)  UL L 200, 27.7.2012, str. 21.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0504.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489, P7_TA(2012)0126, P7_TA(2012)0503.

(8)

Deklaracija ZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, člen 1(3), A/RES/36/55.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 11. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/180 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/180

---

P7_TA(2013)0236

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu (2013/2019(IMM))

(2016/C 065/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu, ki jo je 16. januarja 2013 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi z zahtevo z dne 2. januarja 2013 vodje urada za preprečevanje pri glavni policijski upravi, ki je deloval v imenu glavnega policijskega inšpektorja, in razglašene na plenarnem zasedanju 4. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu, ki jo je 16. januarja 2013 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi z zahtevo z dne 2. januarja 2013 vodje urada za preprečevanje pri glavni policijski upravi, ki je deloval v imenu glavnega policijskega inšpektorja, in razglašene na plenarnem zasedanju 4. februarja 2013,

| — | po zagovoru Jacka Olgierda Kurskega v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Jacka Olgierda Kurskega v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske ter členov 7, 7b(1) in 7c v zvezi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvrševanju mandata poslanca ali senatorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske ter členov 7, 7b(1) in 7c v zvezi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvrševanju mandata poslanca ali senatorja,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0187/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0187/2013),

| A. | ker je generalni državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jacku Olgierdu Kurskemu v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je generalni državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jacku Olgierdu Kurskemu v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| C. | ker v skladu s členom 105(2) ustave Republike Poljske poslanci v času svojega mandata ne morejo kazensko odgovarjati brez predhodne odobritve parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 105(2) ustave Republike Poljske poslanci v času svojega mandata ne morejo kazensko odgovarjati brez predhodne odobritve parlamenta;

| D. | ker je Jacek Olgierd Kurski obtožen prometnega prekrška po členu 92(1) Zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 (poljski uradni list 2010, št. 46, vnos 275, kakor je bil spremenjen); |
| --- | --- |

D.

ker je Jacek Olgierd Kurski obtožen prometnega prekrška po členu 92(1) Zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 (poljski uradni list 2010, št. 46, vnos 275, kakor je bil spremenjen);

| E. | ker domnevna dejanja nimajo neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Jacka Olgierda Kurskega kot poslanca Evropskega parlamenta ali ne predstavljajo mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

E.

ker domnevna dejanja nimajo neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Jacka Olgierda Kurskega kot poslanca Evropskega parlamenta ali ne predstavljajo mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| F. | ker obtožba očitno nima nobene zveze s položajem Jacka Olgierda Kurskega kot poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

F.

ker obtožba očitno nima nobene zveze s položajem Jacka Olgierda Kurskega kot poslanca Evropskega parlamenta;

| G. | ker ni razloga za sum, da gre za fumus persecutionis; |
| --- | --- |

G.

ker ni razloga za sum, da gre za fumus persecutionis;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Jacku Olgierdu Kurskemu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Jacku Olgierdu Kurskemu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje generalnemu državnemu tožilcu Republike poljske in Jacku Olgiergu Kurskemu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje generalnemu državnemu tožilcu Republike poljske in Jacku Olgiergu Kurskemu.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, ZOdl., str. 195, sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, ZOdl., str. 2391, sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05 , ZOdl., str. II-2849, sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929, sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135; sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/181 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/181

---

P7_TA(2013)0237

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Malgorzati Handzlik

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Małgorzati Handzlik (2012/2238(IMM))

(2016/C 065/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Małgorzati Handzlik, ki jo je 3. julija 2012 posredovalo državno tožilstvo Republike Poljske v povezavi s preiskavo urada varšavskega okrožnega tožilstva VI DS 312/10 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 10. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Małgorzati Handzlik, ki jo je 3. julija 2012 posredovalo državno tožilstvo Republike Poljske v povezavi s preiskavo urada varšavskega okrožnega tožilstva VI DS 312/10 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 10. septembra 2012,

| — | po zaslišanju Małgorzate Handzlik v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zaslišanju Małgorzate Handzlik v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | po zaslišanju Giovannija Kesslerja, generalnega direktorja Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Rogerja Vanhaerena, generalnega direktorja za finance Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

po zaslišanju Giovannija Kesslerja, generalnega direktorja Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Rogerja Vanhaerena, generalnega direktorja za finance Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju 105. člena ustave Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 105. člena ustave Republike Poljske,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0195/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0195/2013),

| A. | ker je državno tožilstvo Republike Poljske zahtevalo odvzem poslanske imunitete poslanki Evropskega parlamenta Małgorzati Handzlik v povezavi s preiskavo in morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je državno tožilstvo Republike Poljske zahtevalo odvzem poslanske imunitete poslanki Evropskega parlamenta Małgorzati Handzlik v povezavi s preiskavo in morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| C. | ker člen 105(2) ustave Republike Poljske določa, da se lahko poslanci parlamenta sodno preganjajo le ob pristanku parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker člen 105(2) ustave Republike Poljske določa, da se lahko poslanci parlamenta sodno preganjajo le ob pristanku parlamenta;

| D. | ker se zahteva državnega tožilca nanaša na postopek glede domnevnega kaznivega dejanja v skladu s poljskim kazenskim zakonikom z dne 6. junija 1997; |
| --- | --- |

D.

ker se zahteva državnega tožilca nanaša na postopek glede domnevnega kaznivega dejanja v skladu s poljskim kazenskim zakonikom z dne 6. junija 1997;

| E. | ker se materialne obtožbe nanašajo na poskus kršitve členov 270(1) in 286(1) tega zakonika, ki zadevata goljufijo oziroma uporabo ponarejenih dokumentov; |
| --- | --- |

E.

ker se materialne obtožbe nanašajo na poskus kršitve členov 270(1) in 286(1) tega zakonika, ki zadevata goljufijo oziroma uporabo ponarejenih dokumentov;

| F. | ker je Małgorzata Handzlik dejansko obtožena poskusa goljufije zoper finančne interese Unije, s tem ko je predložila ponarejene dokumente, da bi pridobila povrnitev stroškov za udeležbo na jezikovnem tečaju, ki se ga ni udeležila; |
| --- | --- |

F.

ker je Małgorzata Handzlik dejansko obtožena poskusa goljufije zoper finančne interese Unije, s tem ko je predložila ponarejene dokumente, da bi pridobila povrnitev stroškov za udeležbo na jezikovnem tečaju, ki se ga ni udeležila;

| G. | ker domnevna dejanja ne predstavljajo mnenja ali glasu, ki bi bilo izrečeno pri opravljanju dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker domnevna dejanja ne predstavljajo mnenja ali glasu, ki bi bilo izrečeno pri opravljanju dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker je mogoče o postopku izraziti resne pomisleke, glede na okoliščine, v katerih so različni vpleteni organi obravnavala zadevo Małgorzate Handzlik, in ob upoštevanju, da gre za majhen znesek, status in izvor dokazov pa sta negotova; |
| --- | --- |

H.

ker je mogoče o postopku izraziti resne pomisleke, glede na okoliščine, v katerih so različni vpleteni organi obravnavala zadevo Małgorzate Handzlik, in ob upoštevanju, da gre za majhen znesek, status in izvor dokazov pa sta negotova;

| I. | ker se zato zdi, da bi bilo v tej zadevi mogoče sklepati o obstoju fumus persecutionis; |
| --- | --- |

I.

ker se zato zdi, da bi bilo v tej zadevi mogoče sklepati o obstoju fumus persecutionis;

| J. | ker Małgorzati Handzlik zato ne bi smeli odvzeti parlamentarne imunitete; |
| --- | --- |

J.

ker Małgorzati Handzlik zato ne bi smeli odvzeti parlamentarne imunitete;

| 1. | se odloči ne odvzeti imunitete Małgorzati Handzlik; |
| --- | --- |

1.

se odloči ne odvzeti imunitete Małgorzati Handzlik;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje državnemu tožilstvu Republike Poljske in Małgorzati Handzlik. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje državnemu tožilstvu Republike Poljske in Małgorzati Handzlik.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, ZOdl., str. 195, sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, ZOdl., str. 2391, sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05 , ZOdl., str. II-2849, sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929, sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135; sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/182

---

P7_TA(2013)0238

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Alexandru Alvaru

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Alexandru Alvaru (2013/2106(IMM))

(2016/C 065/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Alexandru Alvaru, ki jo je dne 8. maja 2013 posredovalo nemško zvezno ministrstvo za pravosodje v zvezi s postopkom pred glavnim državnim tožilcem v Kölnu (Nemčija) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 23. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Alexandru Alvaru, ki jo je dne 8. maja 2013 posredovalo nemško zvezno ministrstvo za pravosodje v zvezi s postopkom pred glavnim državnim tožilcem v Kölnu (Nemčija) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 23. maja 2013,

| — | po zagovoru Alexandra Alvara v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Alexandra Alvara v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju 46. člena ustave (Grundgesetz) Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 46. člena ustave (Grundgesetz) Zvezne republike Nemčije,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0188/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0188/2013),

| A. | ker je glavni državni tožilec iz Kölna v Nemčiji zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu in podpredsedniku Evropskega parlamenta Alexandru Alvaru v povezavi z začetkom preiskave glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je glavni državni tožilec iz Kölna v Nemčiji zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu in podpredsedniku Evropskega parlamenta Alexandru Alvaru v povezavi z začetkom preiskave glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker se zahteva glavnega državnega tožilca nanaša na preiskavo hude prometne nesreče, v kateri je bil udeležen Alexander Alvaro; |
| --- | --- |

B.

ker se zahteva glavnega državnega tožilca nanaša na preiskavo hude prometne nesreče, v kateri je bil udeležen Alexander Alvaro;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker je v skladu s členom 46(2) nemške ustave poslanca dovoljeno klicati na odgovornost za kaznivo dejanje le z dovoljenjem Parlamenta, razen če je bil prijet med storitvijo kaznivega dejanja ali v teku naslednjega dne; |
| --- | --- |

D.

ker je v skladu s členom 46(2) nemške ustave poslanca dovoljeno klicati na odgovornost za kaznivo dejanje le z dovoljenjem Parlamenta, razen če je bil prijet med storitvijo kaznivega dejanja ali v teku naslednjega dne;

| E. | ker mora zato Parlament Alexandru Alvaru odvzeti parlamentarno imuniteto, če naj se postopki zoper njega nadaljujejo; |
| --- | --- |

E.

ker mora zato Parlament Alexandru Alvaru odvzeti parlamentarno imuniteto, če naj se postopki zoper njega nadaljujejo;

| F. | ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in člen 46(2) nemške ustave ne izključujeta odvzema imunitete Alexandru Alvaru; |
| --- | --- |

F.

ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in člen 46(2) nemške ustave ne izključujeta odvzema imunitete Alexandru Alvaru;

| G. | ker je zato priporočljivo, da se v tem primeru poslanska imuniteta odvzame; |
| --- | --- |

G.

ker je zato priporočljivo, da se v tem primeru poslanska imuniteta odvzame;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Alexandru Alvaru; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Alexandru Alvaru;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Zvezne republike Nemčije in Alexandru Alvaru. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Zvezne republike Nemčije in Alexandru Alvaru.

---

Sreda, 12. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/184 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/184

---

P7_TA(2013)0250

Številčna sestava stalnih odborov

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o številčni sestavi stalnih odborov (2013/2671(RSO))

(2016/C 065/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju sklepov z dne 15. julija 2009 (1), 14. decembra 2011 (2) in 18. januarja 2012 (3) o številčni sestavi stalnih odborov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z dne 15. julija 2009 (1), 14. decembra 2011 (2) in 18. januarja 2012 (3) o številčni sestavi stalnih odborov,

| — | ob upoštevanju člena 183 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 183 Poslovnika,

| 1. | sklene spremeniti številčno sestavo stalnih odborov, kot sledi:






  I. | Odbor za zunanje zadeve: 79 članov |
| --- | --- | --- |

1.

sklene spremeniti številčno sestavo stalnih odborov, kot sledi:

I.

Odbor za zunanje zadeve: 79 članov

| II. | Odbor za razvoj: 30 članov |
| --- | --- |

II.

Odbor za razvoj: 30 članov

| III. | Odbor za mednarodno trgovino: 31 članov |
| --- | --- |

III.

Odbor za mednarodno trgovino: 31 članov

| IV. | Odbor za proračun: 45 članov |
| --- | --- |

IV.

Odbor za proračun: 45 članov

| V. | Odbor za proračunski nadzor: 31 članov |
| --- | --- |

V.

Odbor za proračunski nadzor: 31 članov

| VI. | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve: 50 članov |
| --- | --- |

VI.

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve: 50 članov

| VII. | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve: 50 članov |
| --- | --- |

VII.

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve: 50 članov

| VIII. | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane: 71 članov |
| --- | --- |

VIII.

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane: 71 članov

| IX. | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko: 61 članov |
| --- | --- |

IX.

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko: 61 članov

| X. | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov: 41 članov |
| --- | --- |

X.

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov: 41 članov

| XI. | Odbor za promet in turizem: 47 članov |
| --- | --- |

XI.

Odbor za promet in turizem: 47 članov

| XII. | Odbor za regionalni razvoj: 50 članov |
| --- | --- |

XII.

Odbor za regionalni razvoj: 50 članov

| XIII. | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja: 44 članov |
| --- | --- |

XIII.

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja: 44 članov

| XIV. | Odbor za ribištvo: 25 članov |
| --- | --- |

XIV.

Odbor za ribištvo: 25 članov

| XV. | Odbor za kulturo in izobraževanje: 31 članov |
| --- | --- |

XV.

Odbor za kulturo in izobraževanje: 31 članov

| XVI. | Odbor za pravne zadeve: 25 članov |
| --- | --- |

XVI.

Odbor za pravne zadeve: 25 članov

| XVII. | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve: 60 članov |
| --- | --- |

XVII.

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve: 60 članov

| XVIII. | Odbor za ustavne zadeve: 26 članov |
| --- | --- |

XVIII.

Odbor za ustavne zadeve: 26 članov

| XIX. | Odbor za pravice žensk in enakost spolov: 35 članov |
| --- | --- |

XIX.

Odbor za pravice žensk in enakost spolov: 35 članov

| XX. | Odbor za peticije: 35 članov; |
| --- | --- |

XX.

Odbor za peticije: 35 članov;

| 2. | sklene, da bo ta sklep začel veljati 1. julija 2013; |
| --- | --- |

2.

sklene, da bo ta sklep začel veljati 1. julija 2013;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 34.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0570.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0001.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 11. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/185 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/185

---

P7_TA(2013)0235

Dolgoročni načrt za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže – 1 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0021),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0042/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0042/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0141/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2012)0013

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2013 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 423/2004 (3) daje Svetu pooblastilo za spremljanje in pregled največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža
  , ki jih določa
  . [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 423/2004 (3) daje Svetu pooblastilo za spremljanje in pregled največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža
  , ki jih določa
  . [Sprememba 1]

| (2) | V skladu s členom 290 Pogodbe se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za dopolnjevanje ali spreminjanje nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta z delegiranimi akti. |
| --- | --- |

(2)

[Sprememba 2]

| (3) | Za spreminjanje ali dopolnjevanje nekaterih nebistvenih elementov Uredbe (ES) št. 1342/2008 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z naslednjim:






  — | spremembami ugotovljenih vrednosti največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža, ko se doseže ciljna stopnja smrtnosti zaradi ribolova; |
| --- | --- | --- |

(3)

Za spreminjanje ali dopolnjevanje nekaterih nebistvenih elementov Uredbe (ES) št. 1342/2008 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z naslednjim:

—

spremembami ugotovljenih vrednosti največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža, ko se doseže ciljna stopnja smrtnosti zaradi ribolova;

| — | pravili o prilagoditvi ribolovnega napora, kadar je skupina plovil izključena iz ureditve napora ali vanjo ponovno vključena; |
| --- | --- |

—

pravili o prilagoditvi ribolovnega napora, kadar je skupina plovil izključena iz ureditve napora ali vanjo ponovno vključena;

| — | pravili za metodo izračuna ribolovne zmogljivosti iz člena 14(3) in prilagoditev največjih stopenj zmogljivosti zaradi stalne ukinitve ribolovne aktivnosti in prenosov zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

pravili za metodo izračuna ribolovne zmogljivosti iz člena 14(3) in prilagoditev največjih stopenj zmogljivosti zaradi stalne ukinitve ribolovne aktivnosti in prenosov zmogljivosti;

| — | pravili o metodi izračuna za prilagoditev največjega dovoljenega ribolovnega napora v povezavi z upravljanjem kvot; |
| --- | --- |

—

pravili o metodi izračuna za prilagoditev največjega dovoljenega ribolovnega napora v povezavi z upravljanjem kvot;

| — | pravili o metodi izračuna za prilagoditev največjega dovoljenega ribolovnega napora zaradi prenosa ribolovnega napora med skupinami napora; |
| --- | --- |

—

pravili o metodi izračuna za prilagoditev največjega dovoljenega ribolovnega napora zaradi prenosa ribolovnega napora med skupinami napora;

| — | spremembami sestave geografskih območij in skupin orodij iz Priloge I. |
| --- | --- |

—

spremembami sestave geografskih območij in skupin orodij iz Priloge I.

| (4) | Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na ravni strokovnj. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(4)

Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na ravni strokovnj. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (5) | V skladu s členom 291 Pogodbe je treba za izvajanje pravno zavezujočih aktov v enotnih pogojih z izvedbenimi akti na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. |
| --- | --- |

(5)

[Sprememba 3]

| (6) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Uredbe (ES) št. 1342/2008 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede podrobnih pravil o postopku in obliki posredovanja informacij, ki se zahtevajo v skladu s to uredbo, Komisiji ter o obliki posebnih ribolovnih dovoljenj in seznama plovil s takšnimi posebnimi dovoljenji. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4). |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Uredbe (ES) št. 1342/2008 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede podrobnih pravil o postopku in obliki posredovanja informacij, ki se zahtevajo v skladu s to uredbo, Komisiji ter o obliki posebnih ribolovnih dovoljenj in seznama plovil s takšnimi posebnimi dovoljenji. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4).

| (7) | Zaradi začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije je treba razjasniti postopek odločanja iz člena 30. |
| --- | --- |

(7)

[Sprememba 4]

| (8) | Uredbo (ES) št. 1342/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1342/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 se spremeni:

| (-1) | V členu 8 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Če se je stalež trske iz odstavka 1 tri zaporedna leta izkoriščal s stopnjo smrtnosti zaradi ribolova skoraj 0,4, Komisija oceni uporabo tega člena.


  Komisija po potrebi pripravi ustrezne predloge za spremembo dolgoročnega načrta, ki se sprejmejo po rednem zakonodajnem postopku, da bi zagotovila izkoriščenje na ravni največjega trajnostnega donosa
  .“ [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(-1)

V členu 8 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Če se je stalež trske iz odstavka 1 tri zaporedna leta izkoriščal s stopnjo smrtnosti zaradi ribolova skoraj 0,4, Komisija oceni uporabo tega člena.


  Komisija po potrebi pripravi ustrezne predloge za spremembo dolgoročnega načrta, ki se sprejmejo po rednem zakonodajnem postopku, da bi zagotovila izkoriščenje na ravni največjega trajnostnega donosa
  .“ [Sprememba 5]

| (1) | V členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kadar se doseže ciljna stopnja smrtnosti zaradi ribolova iz člena 5(2) ali če znanstveni podatki kažejo

  kadar Komisija na podlagi priporočil STECF in po potrebi drugih znanstvenih podatkov ter po celovitem posvetovanju z ustreznim regionalnim svetovalnim odborom ugotovi
  , da navedeni cilj ali najnižje in previdnostne ravni drstitvene biomase iz člena 6 ali stopnje smrtnosti zaradi ribolova iz člena 7(2) niso več primerni za ohranjanje majhnega tveganja za izčrpavanje staleža in največjega trajnostnega donosa, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 31a glede sprememb

  , s katerimi določi nove
  vrednosti za ravni iz člena
  iz člena
  5(2), člena 6 in člena 7(2).“[Sprememba 6] |
| --- | --- |

(1)

V členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar se doseže ciljna stopnja smrtnosti zaradi ribolova iz člena 5(2) ali če znanstveni podatki kažejo

  kadar Komisija na podlagi priporočil STECF in po potrebi drugih znanstvenih podatkov ter po celovitem posvetovanju z ustreznim regionalnim svetovalnim odborom ugotovi
  , da navedeni cilj ali najnižje in previdnostne ravni drstitvene biomase iz člena 6 ali stopnje smrtnosti zaradi ribolova iz člena 7(2) niso več primerni za ohranjanje majhnega tveganja za izčrpavanje staleža in največjega trajnostnega donosa, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 31a glede sprememb

  , s katerimi določi nove
  vrednosti za ravni iz člena
  iz člena
  5(2), člena 6 in člena 7(2).“[Sprememba 6]

| (2) | Člen 11 se spremeni:






  (a) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice Komisiji vsako leto zagotovijo ustrezne informacije, na podlagi katerih se ugotovi, ali so navedeni pogoji še vedno izpolnjeni.“ |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 11 se spremeni:

(a)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice Komisiji vsako leto zagotovijo ustrezne informacije, na podlagi katerih se ugotovi, ali so navedeni pogoji še vedno izpolnjeni.“

| (b) | Dodata se naslednja odstavka:
  „4.   Na Komisijo se v skladu s členom 31a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev pravil o prilagoditvi ribolovnega napora, kadar se skupina plovil izključi iz ureditve napora ali se vanjo ponovno vključi v skladu s členom 11(2) ter kadar plovilo ne izpolnjuje več zahtev iz odločitve o izključitvi.
  5.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o postopku in obliki posredovanja informacij iz člena 11(3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32(2).“ |
| --- | --- |

(b)

Dodata se naslednja odstavka:

„4.   Na Komisijo se v skladu s členom 31a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev pravil o prilagoditvi ribolovnega napora, kadar se skupina plovil izključi iz ureditve napora ali se vanjo ponovno vključi v skladu s členom 11(2) ter kadar plovilo ne izpolnjuje več zahtev iz odločitve o izključitvi.

5.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o postopku in obliki posredovanja informacij iz člena 11(3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32(2).“

| (2a) | V členu 13 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:


  „
  7.
     
  Komisija zaprosi STECF, da vsako leti opravi primerjavo med zmanjšanjem smrtnosti trsk, do katerega bi prišlo zaradi uporabe odstavka 2(c), in pričakovanim zmanjšanjem zaradi prilagoditve napora iz člena 12(4). Komisija na podlagi tega mnenja


  po potrebi pripravi ustrezne predloge za prilagoditev ribolovnemu naporu, ki se naslednje leto lahko


  uporablja


  za ustrezno skupino orodja.“ [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(2a)

V členu 13 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„
  7.
     
  Komisija zaprosi STECF, da vsako leti opravi primerjavo med zmanjšanjem smrtnosti trsk, do katerega bi prišlo zaradi uporabe odstavka 2(c), in pričakovanim zmanjšanjem zaradi prilagoditve napora iz člena 12(4). Komisija na podlagi tega mnenja


  po potrebi pripravi ustrezne predloge za prilagoditev ribolovnemu naporu, ki se naslednje leto lahko


  uporablja


  za ustrezno skupino orodja.“ [Sprememba 7]

| (3) | V členu 14 se doda naslednji odstavek:
  „5.   Države članice Komisijo obveščajo o podlagi za izračun največje ribolovne zmogljivosti iz odstavka 3 in o kakršnih koli prilagoditvah zaradi stalne ukinitve ribolovne aktivnosti in prenosov zmogljivosti v skladu s členom 16(3).“ |
| --- | --- |

(3)

V členu 14 se doda naslednji odstavek:

„5.   Države članice Komisijo obveščajo o podlagi za izračun največje ribolovne zmogljivosti iz odstavka 3 in o kakršnih koli prilagoditvah zaradi stalne ukinitve ribolovne aktivnosti in prenosov zmogljivosti v skladu s členom 16(3).“

| (4) | Vstavi se člen:
  „Člen 14a
  Pooblastila Komisije
  1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a, da se določijo pravila za metodo izračuna ribolovne zmogljivosti iz člena 14(3) in prilagoditev največjih stopenj zmogljivosti zaradi stalne ukinitve ribolovne aktivnosti in prenosov zmogljivosti v skladu s členom 16(3).
  2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o:






  (a) | obliki posebnih ribolovnih dovoljenj iz člena 14(2) in postopkih, s katerimi države članice dajo na voljo seznam plovil s posebnimi dovoljenji, kot določa člen 14(4); |
| --- | --- | --- |

(4)

Vstavi se člen:

„Člen 14a

Pooblastila Komisije

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a, da se določijo pravila za metodo izračuna ribolovne zmogljivosti iz člena 14(3) in prilagoditev največjih stopenj zmogljivosti zaradi stalne ukinitve ribolovne aktivnosti in prenosov zmogljivosti v skladu s členom 16(3).

2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o:

(a)

obliki posebnih ribolovnih dovoljenj iz člena 14(2) in postopkih, s katerimi države članice dajo na voljo seznam plovil s posebnimi dovoljenji, kot določa člen 14(4);

| (b) | postopku in obliki posredovanja informacij Komisiji iz člena 14(5). |
| --- | --- |

(b)

postopku in obliki posredovanja informacij Komisiji iz člena 14(5).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32(2).“

| (5) | V členu 16 se dodajo naslednji odstavki:
  „4.   Države članice Komisijo obveščajo o kakršnih koli prilagoditvah napora v skladu s tem členom.
  5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a za določitev pravil za metodo izračuna, ki državam članicam omogoči prilagoditev največjega dovoljenega ribolovnega napora v zvezi z upravljanjem kvot.
  6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o postopku in obliki posredovanja informacij iz odstavka 4. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32(2).“ |
| --- | --- |

(5)

V členu 16 se dodajo naslednji odstavki:

„4.   Države članice Komisijo obveščajo o kakršnih koli prilagoditvah napora v skladu s tem členom.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a za določitev pravil za metodo izračuna, ki državam članicam omogoči prilagoditev največjega dovoljenega ribolovnega napora v zvezi z upravljanjem kvot.

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o postopku in obliki posredovanja informacij iz odstavka 4. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32(2).“

| (6) | V členu 17 se dodajo naslednji odstavki:
  „6.   Države članice Komisijo obveščajo o kakršnih koli prilagoditvah napora v skladu s tem členom.
  7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a za določitev pravil za metodo izračuna, ki državam članicam zaradi prenosa ribolovnega napora med skupinami napora omogoči prilagoditev največjega dovoljenega ribolovnega napora.
  8.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o postopku in obliki posredovanja informacij iz odstavka 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32(2).“ |
| --- | --- |

(6)

V členu 17 se dodajo naslednji odstavki:

„6.   Države članice Komisijo obveščajo o kakršnih koli prilagoditvah napora v skladu s tem členom.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a za določitev pravil za metodo izračuna, ki državam članicam zaradi prenosa ribolovnega napora med skupinami napora omogoči prilagoditev največjega dovoljenega ribolovnega napora.

8.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobna pravila o postopku in obliki posredovanja informacij iz odstavka 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32(2).“

| (7) | Člen 30 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 30
  Postopek odločanja
  Kadar ta uredba določa, da Svet sprejema odločitve, Svet ravna v skladu s Pogodbo.“ |
| --- | --- |

(7)

Člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 30

Postopek odločanja

Kadar ta uredba določa, da Svet sprejema odločitve, Svet ravna v skladu s Pogodbo.“

| (8) | V členu 31 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a za spremembo Priloge I k tej uredbi na podlagi naslednjih načel:“ |
| --- | --- |

(8)

V členu 31 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a za spremembo Priloge I k tej uredbi na podlagi naslednjih načel:“

| (9) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 31a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz členov 
  člena
  10(1),
  člena
  11(4),
  člena 14(a)(1) 14a(1)
  ,
  člena
  16(5),
  člena
  17(7) in
  člena
  31 se dodeli za nedoločen čas

  prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (*).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 8]

  3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče dodelitev pooblastila

  Pooblastilo
  iz členov 
  člena
  10(1),
  člena
  11(4),
  člena

  14(a)(1)

  14a(1)
  ,
  člena
  16(5),
  člena
  17(7) in
  člena
  31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov]

  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členov

  členom
   10(1),
  členom
  11(4),
  členom 14(a)(1) 14a(1)
  ,
  členom
  16(5),
  členom
  17(7) in

  ali členom
  31, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“[Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov]


  (*)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.
  " |
| --- | --- |

(9)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz členov 
  člena
  10(1),
  člena
  11(4),
  člena 14(a)(1) 14a(1)
  ,
  člena
  16(5),
  člena
  17(7) in
  člena
  31 se dodeli za nedoločen čas

  prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (*).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 8]

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče dodelitev pooblastila

  Pooblastilo
  iz členov 
  člena
  10(1),
  člena
  11(4),
  člena

  14(a)(1)

  14a(1)
  ,
  člena
  16(5),
  člena
  17(7) in
  člena
  31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov]

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členov

  členom
   10(1),
  členom
  11(4),
  členom 14(a)(1) 14a(1)
  ,
  členom
  16(5),
  členom
  17(7) in

  ali členom
  31, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“[Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov]

(*)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.
  "

| (10) | Člen 32 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 32
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta s 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (**).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

  (**)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“" |
| --- | --- |

(10)

Člen 32 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 32

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta s 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (**).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

(**)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“"

| (11) | Člen 34 se nadomesti z naslednjim:




  „Člen 34




  Pregled




  1.
     
  Komisija na podlagi mnenja STECF in po posvetovanju z ustreznim regionalnim svetovalnim svetom najpozneje tretje leto uporabe te uredbe in zatem vsako tretje zaporedno leto njene uporabe oceni vpliv upravljalnih ukrepov na zadevne staleže trsk in ribolov teh staležev.


  Komisija po potrebi pripravi ustrezne predloge za spremembo dolgoročnega načrta, ki se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom.




  2.
     
  Odstavek 1 ne posega v prenos pooblastila iz te uredbe.“ [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(11)

Člen 34 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 34

Pregled

1.
     
  Komisija na podlagi mnenja STECF in po posvetovanju z ustreznim regionalnim svetovalnim svetom najpozneje tretje leto uporabe te uredbe in zatem vsako tretje zaporedno leto njene uporabe oceni vpliv upravljalnih ukrepov na zadevne staleže trsk in ribolov teh staležev.


  Komisija po potrebi pripravi ustrezne predloge za spremembo dolgoročnega načrta, ki se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom.

2.
     
  Odstavek 1 ne posega v prenos pooblastila iz te uredbe.“ [Sprememba 11]

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. “

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 204.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013.

2

(3)  UL L 348, 24.12.2008, str. 20.

3

(4)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

4

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/190

---

P7_TA(2013)0241

Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 065/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06353/1/2013 – C7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06353/1/2013 – C7-0142/2013),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0285),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0185/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0185/2013),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, 3.7.2012, P7_TA(2012)0272.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/191 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/191

---

P7_TA(2013)0242

Živila, namenjena dojenčkom in majhnim otrokom, in živila za posebne zdravstvene namene ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, živilih za posebne zdravstvene namene in popolnih prehranskih nadomestkih za nadzor nad telesno težo ter razveljavitvi Direktive Sveta 92/52/EGS, direktiv Komisije 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES in 2006/141/ES, Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 065/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05394/1/2013 – C7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05394/1/2013 – C7-0133/2013),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja italijanskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja italijanskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1) , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1) ,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije glede stališča Sveta v prvi obravnavi (COM(2013)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije glede stališča Sveta v prvi obravnavi (COM(2013)0241),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0353),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0191/2013) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0191/2013)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 24, 28.1.2012, str. 119.

(2)  Sprejeta besedila, 14.6.2012, P7_TA(2012)0255.

---

PRILOGA ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o pesticidih

Pri izvajanju člena 11(1)(b) bo Komisija zlasti pozorna na pesticide, ki vsebujejo aktivne snovi, varovala ali sinergiste, razvrščene v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 (1) kot mutagene snovi kategorije 1A ali 1B, rakotvorne snovi kategorije 1A ali 1B, strupene za razmnoževanje kategorije 1A ali 1B ali za katere se šteje, da lahko povzročajo endokrine motnje, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, ali ki so zelo strupene ali ki lahko povzročijo kritične učinke, kot so razvojni nevrotoksični ali imunotoksični učinki, da bi se preprečila njihova uporaba.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006, UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/192 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/192

---

P7_TA(2013)0243

Zdravstvene in varnostne zahteve v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (XX. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0348), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0348),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0191/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zavez predstavnika Sveta v pismu z dne 10. aprila 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez predstavnika Sveta v pismu z dne 10. aprila 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0009/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0009/2013),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0152

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (20. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) in razveljavitvi Direktive 2004/40/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/35/EU.)

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/193

---

P7_TA(2013)0244

Dolgoročni načrt za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže – 2 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0498), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0498),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0290/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. decembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. decembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0146/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 44, 15.2.2013, str. 125.

---

P7_TC1-COD(2012)0236

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Znanstveno oceno izvajanja Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (3), ki jo je opravil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), je pokazal številne težave v zvezi z uporabo navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Znanstveno oceno izvajanja Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (3), ki jo je opravil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), je pokazal številne težave v zvezi z uporabo navedene uredbe.

| (2) | Države članice so uporabljale različne metode za izračun ribolovnega napora v referenčnih letih in za izračun sporočene uporabe napora v okviru načrta. To je omogočilo višjo raven uporabljenega ribolovnega napora, kot je navedeno v načrtu, zato je treba to situacijo popraviti
  s poenotenjem metodologij izračuna napora v državah članicah
  . [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Države članice so uporabljale različne metode za izračun ribolovnega napora v referenčnih letih in za izračun sporočene uporabe napora v okviru načrta. To je omogočilo višjo raven uporabljenega ribolovnega napora, kot je navedeno v načrtu, zato je treba to situacijo popraviti
  s poenotenjem metodologij izračuna napora v državah članicah
  . [Sprememba 1]

| (3) | Nezmožnost analitičnega vrednotenja na nekaterih geografskih območjih onemogoča uporabo pravil o nadzoru ulova, kar pomeni samodejno 25-odstotno letno zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova in ribolovnega napora. Od začetka izvajanja načrta se je ribolovni napor, dodeljen zadevnim območjem, občutno zmanjšal. Znanstvena ocena, ki jo je opravil STECF, kaže, da bi bilo v nekaterih primerih za določanje celotnega dovoljenega ulova primerneje uporabiti parametre, ki niso smrtnost zaradi ribolova, ter opustiti samodejno zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova in ribolovnega napora. |
| --- | --- |

(3)

Nezmožnost analitičnega vrednotenja na nekaterih geografskih območjih onemogoča uporabo pravil o nadzoru ulova, kar pomeni samodejno 25-odstotno letno zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova in ribolovnega napora. Od začetka izvajanja načrta se je ribolovni napor, dodeljen zadevnim območjem, občutno zmanjšal. Znanstvena ocena, ki jo je opravil STECF, kaže, da bi bilo v nekaterih primerih za določanje celotnega dovoljenega ulova primerneje uporabiti parametre, ki niso smrtnost zaradi ribolova, ter opustiti samodejno zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova in ribolovnega napora.

| (3a) | Obnovo ribjih staležev bi bilo treba omogočiti z ohranjanjem stopnje smrtnosti zaradi ribolova na trajnostni ravni, ki temelji na znanstvenem mnenju. Države članice bi morale prednostno oblikovati in spodbujati ukrepe ter spodbude, ki so namenjeni preprečevanju neželenega ulova. Finančno bi bilo treba podpreti ukrepe za uporabo selektivnega orodja. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3a)

Obnovo ribjih staležev bi bilo treba omogočiti z ohranjanjem stopnje smrtnosti zaradi ribolova na trajnostni ravni, ki temelji na znanstvenem mnenju. Države članice bi morale prednostno oblikovati in spodbujati ukrepe ter spodbude, ki so namenjeni preprečevanju neželenega ulova. Finančno bi bilo treba podpreti ukrepe za uporabo selektivnega orodja. [Sprememba 2]

| (4) | Načrt predvideva možnost, da se izključijo plovila, katerih dejavnosti ne prispevajo znatno k smrtnosti trske. Da bi se izognili preusmeritvi ribolovnega napora, povezanega s temi dejavnostmi, na dejavnosti ribolova na trsko, je treba zmanjšati osnovo za ribolovni napor. Da bi se izognili upravnemu bremenu, ki izhaja iz stalnega preračunavanja osnov za ribolovni napor, in sicer vsakič, ko se odloči, da se nekatere dejavnosti izključijo, je zaželeno, da se določijo jasna merila za izključitev, tako da bodo osnove za ribolovni napor lahko dokončno opredeljene. |
| --- | --- |

(4)

Načrt predvideva možnost, da se izključijo plovila, katerih dejavnosti ne prispevajo znatno k smrtnosti trske. Da bi se izognili preusmeritvi ribolovnega napora, povezanega s temi dejavnostmi, na dejavnosti ribolova na trsko, je treba zmanjšati osnovo za ribolovni napor. Da bi se izognili upravnemu bremenu, ki izhaja iz stalnega preračunavanja osnov za ribolovni napor, in sicer vsakič, ko se odloči, da se nekatere dejavnosti izključijo, je zaželeno, da se določijo jasna merila za izključitev, tako da bodo osnove za ribolovni napor lahko dokončno opredeljene.

| (5) | Da bi olajšali bolj selektivne ribolovne dejavnosti v okviru popolnoma dokumentiranega ribolova, pri katerem se celoten ulov všteje v kvoto, je plovila, ki sodelujejo pri poskusih popolnoma dokumentiranega ribolova, primerno izvzeti iz ureditve ribolovnega napora. |
| --- | --- |

(5)

Da bi olajšali bolj selektivne ribolovne dejavnosti v okviru popolnoma dokumentiranega ribolova, pri katerem se celoten ulov všteje v kvoto, je plovila, ki sodelujejo pri poskusih popolnoma dokumentiranega ribolova, primerno izvzeti iz ureditve ribolovnega napora.

| (6) | Dodelitve največjega dovoljenega ribolovnega napora za glavno orodje za ulov trske so se znatno zmanjšale po začetku veljavnosti načrta. To bi lahko imelo pomemben gospodarski in družbeni vpliv na segmente ladjevja, ki uporabljajo isto orodje, vendar večinoma za ribolov na druge vrste rib. Za obravnavo takšnih družbenih in gospodarskih vprašanj bi bilo treba uvesti mehanizem za ukinitev nadaljnjih prilagoditev ribolovnega napora. |
| --- | --- |

(6)

Dodelitve največjega dovoljenega ribolovnega napora za glavno orodje za ulov trske so se znatno zmanjšale po začetku veljavnosti načrta. To bi lahko imelo pomemben gospodarski in družbeni vpliv na segmente ladjevja, ki uporabljajo isto orodje, vendar večinoma za ribolov na druge vrste rib. Za obravnavo takšnih družbenih in gospodarskih vprašanj bi bilo treba uvesti mehanizem za ukinitev nadaljnjih prilagoditev ribolovnega napora.

| (7) | Ker se določena jezikovna različica člena 13(2)(b) razlikuje od drugih jezikovnih različic, bi bilo treba spremeniti besedilo te določbe, da se zagotovi enotno izvajanje tega člena. |
| --- | --- |

(7)

Ker se določena jezikovna različica člena 13(2)(b) razlikuje od drugih jezikovnih različic, bi bilo treba spremeniti besedilo te določbe, da se zagotovi enotno izvajanje tega člena.

| (8) | Zaradi visokih stopenj zavržkov trske, ki so bili opaženi v obdobju izvajanja načrta, je potrebno, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje
  in po možnosti odpravo
  zavržkov, med drugim z dodelitvijo ribolovnih možnosti plovilom tako, da kvote kar v največjem obsegu ustrezajo pričakovanemu ulovu. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(8)

Zaradi visokih stopenj zavržkov trske, ki so bili opaženi v obdobju izvajanja načrta, je potrebno, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje
  in po možnosti odpravo
  zavržkov, med drugim z dodelitvijo ribolovnih možnosti plovilom tako, da kvote kar v največjem obsegu ustrezajo pričakovanemu ulovu. [Sprememba 3]

| (9) | Nepravilno izvajana odstopanja od načrta iz členov 11 in 13 pomenijo tveganja za uspeh načrta. Ocena izvajanja teh odstopanj je pokazala, da je treba okrepiti spremljanje in nadzor ter zahteve za popolno dokumentacijo, ki takšna odstopanja utemeljujejo. Glede na to, da okvir Unije za nadzor ribištva temelji na tveganju, bi bilo treba dejavnostim, za katere veljajo odstopanja, dodeliti „izjemno visoko stopnjo“ tveganja. |
| --- | --- |

(9)

Nepravilno izvajana odstopanja od načrta iz členov 11 in 13 pomenijo tveganja za uspeh načrta. Ocena izvajanja teh odstopanj je pokazala, da je treba okrepiti spremljanje in nadzor ter zahteve za popolno dokumentacijo, ki takšna odstopanja utemeljujejo. Glede na to, da okvir Unije za nadzor ribištva temelji na tveganju, bi bilo treba dejavnostim, za katere veljajo odstopanja, dodeliti „izjemno visoko stopnjo“ tveganja.

| (10) | Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (4) je razveljavila vrsto členov Uredbe (ES) št. 1342/2008, ki so se sklicevali na prilogi II in III. Ker ni drugih sklicevanj na prilogi II in III Uredbe (ES) št. 1342/2008, bi bilo treba navedeni prilogi črtati. |
| --- | --- |

(10)

Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (4) je razveljavila vrsto členov Uredbe (ES) št. 1342/2008, ki so se sklicevali na prilogi II in III. Ker ni drugih sklicevanj na prilogi II in III Uredbe (ES) št. 1342/2008, bi bilo treba navedeni prilogi črtati.

| (11) | Uredbo (ES) št. 1342/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (ES) št. 1342/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1342/2008 se spremeni:

| (1) | Člen 4 se nadomesti:
  „Člen 4
  Izračun ribolovnega napora
  1.   Za namene te uredbe se ribolovni napor skupine plovil izračuna kot seštevek proizvodov v zmogljivosti, izraženi v kW, za posamezno plovilo in števila dni prisotnosti posameznega plovila na območju iz Priloge I. Dan prisotnosti na območju je katero koli neprekinjeno obdobje 24 ur ali del tega obdobja, med katerim je plovilo prisotno na območju in odsotno iz pristanišča
  ali med katerim se njegovo ribolovno orodje uporablja na območju
  . [Sprememba 4]

  2.   Države članice
  izračunavajo dneve
  prisotnosti na območju
  v skladu s členom 26 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike

   (*)

  .



  (*)  

  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.
  “[Sprememba 5]" |
| --- | --- |

(1)

Člen 4 se nadomesti:

„Člen 4

Izračun ribolovnega napora

1.   Za namene te uredbe se ribolovni napor skupine plovil izračuna kot seštevek proizvodov v zmogljivosti, izraženi v kW, za posamezno plovilo in števila dni prisotnosti posameznega plovila na območju iz Priloge I. Dan prisotnosti na območju je katero koli neprekinjeno obdobje 24 ur ali del tega obdobja, med katerim je plovilo prisotno na območju in odsotno iz pristanišča
  ali med katerim se njegovo ribolovno orodje uporablja na območju
  . [Sprememba 4]

2.   Države članice
  izračunavajo dneve
  prisotnosti na območju
  v skladu s členom 26 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike

   (*)

  .

(*)  

  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.
  “[Sprememba 5]"

| (1a) | V člen 8 se vstavi naslednji odstavek:




  „5a
     
  Ne glede na odstavke 2 do 5 lahko Svet odloča o drugačni ravni celotnega dovoljenega ulova, če bi bila glede na znanstveno mnenje ta raven ustreznejša za izpolnitev ciljev načrta.“ [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(1a)

V člen 8 se vstavi naslednji odstavek:

„5a
     
  Ne glede na odstavke 2 do 5 lahko Svet odloča o drugačni ravni celotnega dovoljenega ulova, če bi bila glede na znanstveno mnenje ta raven ustreznejša za izpolnitev ciljev načrta.“ [Sprememba 6]

| (2) | Člen 9 se nadomesti:
  „Člen 9
  Posebni postopek določanja celotnega dovoljenega ulova
  1.   Kadar ni dovolj informacij, da bi se celotni dovoljeni ulov določil v skladu s členom 7, se celotni dovoljeni ulov za staleže trske v Kattegatu, na zahodu Škotske in v Irskem morju določi na raven, navedeno v znanstvenem mnenju. Vendar če je raven, navedena v znanstvenem mnenju, za več kot 20 % višja od celotnega dovoljenega ulova v prejšnjem letu, se celotni dovoljeni ulov določi na raven, ki je za 20 % višja od celotnega dovoljenega ulova v prejšnjem letu, oziroma če je raven, navedena v znanstvenem mnenju, za več kot
  20
   % nižja od celotnega dovoljenega ulova v prejšnjem letu, se celotni dovoljeni ulov določi na raven, ki je za
  20
   % nižja od celotnega dovoljenega ulova v prejšnjem letu.
  2.   
  Z odstopanjem od odstavka 1, kadar glede na znanstveno mnenje usmerjenega ribolova ne bi smelo biti in da:










  (i) | bi bilo prilov treba kar najbolj zmanjšati ali omejiti na raven, ki jo priporoča STECF ali ICES, in/ali |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 9 se nadomesti:

„Člen 9

Posebni postopek določanja celotnega dovoljenega ulova

1.   Kadar ni dovolj informacij, da bi se celotni dovoljeni ulov določil v skladu s členom 7, se celotni dovoljeni ulov za staleže trske v Kattegatu, na zahodu Škotske in v Irskem morju določi na raven, navedeno v znanstvenem mnenju. Vendar če je raven, navedena v znanstvenem mnenju, za več kot 20 % višja od celotnega dovoljenega ulova v prejšnjem letu, se celotni dovoljeni ulov določi na raven, ki je za 20 % višja od celotnega dovoljenega ulova v prejšnjem letu, oziroma če je raven, navedena v znanstvenem mnenju, za več kot
  20
   % nižja od celotnega dovoljenega ulova v prejšnjem letu, se celotni dovoljeni ulov določi na raven, ki je za
  20
   % nižja od celotnega dovoljenega ulova v prejšnjem letu.

2.   
  Z odstopanjem od odstavka 1, kadar glede na znanstveno mnenje usmerjenega ribolova ne bi smelo biti in da:

(i)

bi bilo prilov treba kar najbolj zmanjšati ali omejiti na raven, ki jo priporoča STECF ali ICES, in/ali

| (ii) | bi bilo treba ulov trske omejiti na raven, ki jo priporoča STECF ali ICES, |
| --- | --- |

(ii)

bi bilo treba ulov trske omejiti na raven, ki jo priporoča STECF ali ICES,

Svet odloči, da v naslednjem letu ne bo uporabil letnih prilagoditev celotnega dovoljenega ulova, pod pogojem, da se določeni celotni dovoljeni ulov nanaša samo na prilov. [Sprememba 7]

3.   Kadar ni dovolj informacij za določitev celotnega dovoljenega ulova v skladu s členom 8, se celotni dovoljeni ulov za staleže trske v Severnem morju, Skagerraku in vzhodnem Rokavskem prelivu določi s smiselno uporabo odstavkov 1 in 2 tega člena, razen če po posvetovanjih z Norveško pride do dogovora o drugačni ravni celotnega dovoljenega ulova.“

| (3) | V členu 11 se odstavka 2 in 3 črtata. |
| --- | --- |

(3)

V členu 11 se odstavka 2 in 3 črtata.

| (4) | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 11a
  Izključitev ribolovnega napora, ki se izkorišča na nekaterih območjih, globinah ali z nekaterimi orodji
  1.   Ribolovni napor, ki ga izkoristi plovilo med potovanjem, država članica lahko izključi,
  dokler je izpolnjen eden od naslednjih pogojev
  : [Sprememba 9]







  (a) | celotno ribolovno dejavnost med tem potovanjem zadevno plovilo opravlja zunaj območij razširjenosti trske, navedenih v skladu z odstavkom 2,
  ali |
| --- | --- | --- |

(4)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 11a

Izključitev ribolovnega napora, ki se izkorišča na nekaterih območjih, globinah ali z nekaterimi orodji

1.   Ribolovni napor, ki ga izkoristi plovilo med potovanjem, država članica lahko izključi,
  dokler je izpolnjen eden od naslednjih pogojev
  : [Sprememba 9]

(a)

celotno ribolovno dejavnost med tem potovanjem zadevno plovilo opravlja zunaj območij razširjenosti trske, navedenih v skladu z odstavkom 2,

ali

| (b) | celotno ribolovno dejavnost med tem potovanjem zadevno plovilo izvaja v globini, večji od 300 m;
  ali |
| --- | --- |

(b)

celotno ribolovno dejavnost med tem potovanjem zadevno plovilo izvaja v globini, večji od 300 m;

ali

| (c) | med tem potovanjem zadevno ribiško plovilo na krovu
  uporablja
  eno regulirano orodje in je to ribolovno orodje navedeno v skladu z odstavkom 2
  ; če ima plovilo med ribolovnim potovanjem na krovu drugo orodje, se shrani v skladu s členom 47 Uredbe (ES) št. 1224/2009
  . [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(c)

med tem potovanjem zadevno ribiško plovilo na krovu
  uporablja
  eno regulirano orodje in je to ribolovno orodje navedeno v skladu z odstavkom 2
  ; če ima plovilo med ribolovnim potovanjem na krovu drugo orodje, se shrani v skladu s členom 47 Uredbe (ES) št. 1224/2009
  . [Sprememba 10]

2.   Na podlagi podatkov, ki jih zagotovijo države članice v skladu z odstavkom 3 in znanstvenim mnenjem, Svet določi seznam območij zunaj območij razširjenosti trske in seznam orodij s tehničnimi lastnostmi, ki omogočajo, da je ulov trsk manjši od 1,5 % celotnega ulova, izraženega v teži.
  Ko je orodje ali območje, ki ga predloži posamezna država članica, odobreno, ga lahko uporabljajo druge države članice. [Sprememba 11]

3.   Države članice zagotovijo ustrezne podatke, da bi Komisija lahko ocenila, ali se morata območje ali orodje uvrstiti na seznam območij in seznam orodij iz odstavka 2.

4.   Komisija lahko sprejme izvedbene akt, ki določajo podrobna pravila o obliki in postopku pošiljanja podatkov Komisiji iz odstavka 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32.“

„Člen 11b

Prilagoditev osnove za izračun največjega dovoljenega ribolovnega napora

1.   Ribolovni napor iz člena 11a(1), ki se je uporabil za določitev osnove iz člena 12(2)(a), se v skladu s tem členom odšteje od osnove.

2.   Zahtevke za prilagoditev osnove iz odstavka 1 države članice predložijo Komisiji
  vsako leto
  do
  31. decembra
  . [Sprememba 12]

3.   Prilagojene osnove se uporabijo za izračun največjega dovoljenega ribolovnega napora za zadevno skupino napora z upoštevanjem letnega odstotka prilagoditve, ki se uporablja od začetka veljavnosti načrta.

4.   Ribolovni napor iz člena 11a se za zadevno skupino napora lahko izključi šele po tem, ko se največji dovoljeni ribolovni napor preračuna v skladu s tem členom.

5.   Komisija lahko sprejme izvedbene akt, ki določajo podrobna pravila o obliki in postopku pošiljanja zahtevkov Komisiji iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32.

Člen 11c

Izključitev plovil, ki sodelujejo pri poskusih popolnoma dokumentiranega ribolova

1.   Ribolovni napor, ki ga je izkoristilo plovilo, ki sodeluje pri poskusih popolnoma dokumentiranega ribolova, pri katerem se ves ulov trsk, vključno z zavržki, všteje v kvoto, lahko države članice izključijo iz ureditve ribolovnega napora.

2.   Kadar se uporabi odstavek 1, države članice prilagodijo največji dovoljeni ribolovni napor, določen v skladu s členom 12(1) za zadevno skupino napora.
  Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobna pravila glede prilagoditve največjega dovoljenega ribolovnega napora iz prvega stavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32. [Sprememba 13]

3.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o kakršnih koli prilagoditvah največjega dovoljenega ribolovnega napora iz odstavka 2. Uradno obvestilo vključuje podrobne podatke o plovilih, ki so izključena, in o odšteti količini ribolovnega napora na plovilo ter za vsa plovila skupaj.

[Sprememba 14]

5.   Komisija lahko sprejme izvedbe akte, ki določajo podrobna pravila o obliki in postopku uradnega obveščanja iz odstavka 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 32.

Člen 11d

Ukrepi, ki zadevajo
  že pridobljene
  izključitve [Sprememba 15]

Izključitve iz ureditve ribolovnega napora, ki so veljale že pred ... (**)
  , se še naprej uporabljajo, dokler so izpolnjeni pogoji, pod katerimi so bile te izključitve odobrene. Države članice Komisiji vsako leto pošljejo potrebne informacije, ki ji omogočajo, da ugotovi, če so ti pogoji še vedno izpolnjeni.“[Sprememba 16]

(**)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.
  "

| (5) | Člen 12 se spremeni:






  (a) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   V primeru združenih skupin napora, katerih odstotek skupnega ulova, izračunan v skladu z odstavkom 3(d), je enak ali presega 20 %, se uporablja letna prilagoditev. Največji dovoljeni ribolovni napor zadevnih skupin se izračuna na naslednji način:






  (a) | kadar se uporabljata člen 7 ali 8, se na osnovo uporabi enaka odstotna prilagoditev, kakor je določeno v navedenih členih za smrtnost zaradi ribolova; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Člen 12 se spremeni:

(a)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   V primeru združenih skupin napora, katerih odstotek skupnega ulova, izračunan v skladu z odstavkom 3(d), je enak ali presega 20 %, se uporablja letna prilagoditev. Največji dovoljeni ribolovni napor zadevnih skupin se izračuna na naslednji način:

(a)

kadar se uporabljata člen 7 ali 8, se na osnovo uporabi enaka odstotna prilagoditev, kakor je določeno v navedenih členih za smrtnost zaradi ribolova;

| (b) | kadar se uporablja
  člen 9
  , se uporabi enaka odstotna prilagoditev ribolovnega napora, kot je prilagoditev celotnega dovoljenega ulova v primerjavi s predhodnim letom.“ |
| --- | --- |

(b)

kadar se uporablja
  člen 9
  , se uporabi enaka odstotna prilagoditev ribolovnega napora, kot je prilagoditev celotnega dovoljenega ulova v primerjavi s predhodnim letom.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:
  „6.   Z odstopanjem od odstavka 4, kadar se je največji dovoljeni ribolovni napor zmanjšal štiri leta zapored, lahko Svet odloči, da v naslednjem letu ali v naslednjih letih ne bo uporabil letne prilagoditve največjega dovoljenega ribolovnega napora.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„6.   Z odstopanjem od odstavka 4, kadar se je največji dovoljeni ribolovni napor zmanjšal štiri leta zapored, lahko Svet odloči, da v naslednjem letu ali v naslednjih letih ne bo uporabil letne prilagoditve največjega dovoljenega ribolovnega napora.“

| (5a) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 12a




  Da se dosežejo trajnostne stopnje smrtnosti zaradi ribolova, ki temeljijo na znanstvenem mnenju, se izvede postopna odprava zavržkov. Države članice uvedejo ukrepe za selektivno orodje in druge ukrepe v ta namen s finančno podporo iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo. Države članice se o ukrepih, ki jih sprejmejo, posvetujejo z ustreznim regionalnim svetovalnim svetom, pa tudi z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja in/ali Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo ter ustreznimi zainteresiranimi stranmi.“ [Spremembi 8 in 18] |
| --- | --- |

(5a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Da se dosežejo trajnostne stopnje smrtnosti zaradi ribolova, ki temeljijo na znanstvenem mnenju, se izvede postopna odprava zavržkov. Države članice uvedejo ukrepe za selektivno orodje in druge ukrepe v ta namen s finančno podporo iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo. Države članice se o ukrepih, ki jih sprejmejo, posvetujejo z ustreznim regionalnim svetovalnim svetom, pa tudi z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja in/ali Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo ter ustreznimi zainteresiranimi stranmi.“ [Spremembi 8 in 18]

| (6) | V členu 13(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | v svoji končni sestavi ulova, vključno z zavržki, ne dosega 5-odstotnega deleža trske v celotnem obdobju upravljanja;“ |
| --- | --- | --- |

(6)

V členu 13(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

v svoji končni sestavi ulova, vključno z zavržki, ne dosega 5-odstotnega deleža trske v celotnem obdobju upravljanja;“

| (7) | V členu 14 se dodata naslednja odstavka:
  „5.   Kadar znanstveni podatki kažejo, da je
  prišlo v celotnem obdobju upravljanja do znatnih zavržkov
  trske
  pri posameznem orodju
  , zadevna država članica sprejme takojšnje ukrepe za zmanjšanje zavržkov trske. [Sprememba 19]

  6.   Kakor je določeno v členu 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009, države članice vzpostavijo sisteme za zagotovitev skladnosti s pogoji iz členov 11a, 11b, 11c in 13 ter jih vključijo v svoje nacionalne programe nadzora. Države članice na podlagi obvladovanja tveganja, določenega v členu 5 Uredbe (ES) št. 1224/2009, plovilom, ki izvajajo dejavnosti na podlagi zgoraj navedenih členov, določijo stopnjo tveganja ‚zelo veliko tveganje‘.“ |
| --- | --- |

(7)

V členu 14 se dodata naslednja odstavka:

„5.   Kadar znanstveni podatki kažejo, da je
  prišlo v celotnem obdobju upravljanja do znatnih zavržkov
  trske
  pri posameznem orodju
  , zadevna država članica sprejme takojšnje ukrepe za zmanjšanje zavržkov trske. [Sprememba 19]

6.   Kakor je določeno v členu 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009, države članice vzpostavijo sisteme za zagotovitev skladnosti s pogoji iz členov 11a, 11b, 11c in 13 ter jih vključijo v svoje nacionalne programe nadzora. Države članice na podlagi obvladovanja tveganja, določenega v členu 5 Uredbe (ES) št. 1224/2009, plovilom, ki izvajajo dejavnosti na podlagi zgoraj navedenih členov, določijo stopnjo tveganja ‚zelo veliko tveganje‘.“

| (7a) | V členu 16(3) se črtajo besede „v letu 2009“. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(7a)

V členu 16(3) se črtajo besede „v letu 2009“. [Sprememba 20]

| (7b) | V členu 17 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Če je ulov na enoto napora skupine orodja dajalke manjši od ulova na enoto napora skupine orodja prejemnice, država članica uporabi korekcijski faktor za količino napora v skupini orodja prejemnice, da se vzpostavi ravnotežje z večjim ulovom na enoto napora slednje. Države članice ne izvajajo teh prilagoditev, kadar lahko utemeljijo, da je prenos opravljen z namenom izogibanja ulovu trske ali omejitve zavržkov v skladu z zakonodajo Unije o uporabi ribolovne opreme.“ [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(7b)

V členu 17 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Če je ulov na enoto napora skupine orodja dajalke manjši od ulova na enoto napora skupine orodja prejemnice, država članica uporabi korekcijski faktor za količino napora v skupini orodja prejemnice, da se vzpostavi ravnotežje z večjim ulovom na enoto napora slednje. Države članice ne izvajajo teh prilagoditev, kadar lahko utemeljijo, da je prenos opravljen z namenom izogibanja ulovu trske ali omejitve zavržkov v skladu z zakonodajo Unije o uporabi ribolovne opreme.“ [Sprememba 21]

| (8) | Člen 32 se nadomesti:
  „Člen 32
  Postopek odbora
  1.   Komisiji pomaga odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. 2. 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (***).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

  (***)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“" |
| --- | --- |

(8)

Člen 32 se nadomesti:

„Člen 32

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. 2. 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (***).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

(***)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“"

| (9) | Prilogi II in III se črtata. |
| --- | --- |

(9)

Prilogi II in III se črtata.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 44, 15.2.2013, str. 125.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013.

2

(3)  UL L 348, 24.12.2008, str. 20.

3

(4)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

4

---

Sreda, 12. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/199

---

P7_TA(2013)0249

Imenovanje novega člana Evropske komisije

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o potrditvi imenovanja Nevena Mimice za člana Komisije (2013/0806(NLE))

(2016/C 065/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške, zlasti člena 21(1) Akta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške, zlasti člena 21(1) Akta,

| — | ob upoštevanju predloga hrvaške vlade z dne 25. aprila 2013 z namenom imenovanja Nevena Mimice za člana Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga hrvaške vlade z dne 25. aprila 2013 z namenom imenovanja Nevena Mimice za člana Komisije,

| — | ob upoštevanju pisma Sveta z dne 2. maja 2013, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, o imenovanju novega člana Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Sveta z dne 2. maja 2013, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, o imenovanju novega člana Komisije,

| — | ob upoštevanju zaslišanja Nevena Mimice 4. junija 2013, ki ga je vodil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, v povezavi z Odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane, in izjave o oceni, ki je bila pripravljena po zaslišanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaslišanja Nevena Mimice 4. junija 2013, ki ga je vodil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, v povezavi z Odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane, in izjave o oceni, ki je bila pripravljena po zaslišanju,

| — | ob upoštevanju člena 106 in Priloge XVII Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106 in Priloge XVII Poslovnika,

| 1. | potrjuje imenovanje Nevena Mimico za člana Komisije za preostanek njenega mandata do 31. oktobra 2014, |
| --- | --- |

1.

potrjuje imenovanje Nevena Mimico za člana Komisije za preostanek njenega mandata do 31. oktobra 2014,

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic in Republike Hrvaške. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic in Republike Hrvaške.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/199

---

P7_TA(2013)0251

Imenovanje člana Računskega sodišča

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o imenovanju Nevena Matesa za člana Računskega sodišča (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 065/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0106/2013),

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0182/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0182/2013),

| A. | ker je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 27. maja 2013 poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 27. maja 2013 poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču;

| 1. | ne odobri predloga Sveta, da se Nevena Matesa imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

ne odobri predloga Sveta, da se Nevena Matesa imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/200

---

P7_TA(2013)0252

Imenovanje člana Računskega sodišča

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o imenovanju Georgeja Pufana za člana Računskega sodišča (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 065/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0115/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0115/2013),

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0181/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0181/2013),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 27. maja 2013 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 27. maja 2013 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Georgeja Pufana imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Georgeja Pufana imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/200

---

P7_TA(2013)0253

Nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0332), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0332),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0158/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0144/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 351, 15.11.2012, str. 90.

---

P7_TC1-COD(2012)0162

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (3) daje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe, pri čemer nekatera izvedbena pooblastila pridržuje Svetu. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (3) daje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe, pri čemer nekatera izvedbena pooblastila pridržuje Svetu.

| (2) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba nekatera pooblastila, podeljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba nekatera pooblastila, podeljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Za uporabo nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1005/2008 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z naslednjim:






  — | izvzetjem iz zahtev po določenih podatkih, naloženih ribiškim plovilom, ali določitvijo različnih rokov za obveščanje za določene kategorije ribiških plovil, |
| --- | --- | --- |

(3)

Za uporabo nekaterih določb Uredbe (ES) št. 1005/2008 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z naslednjim:

—

izvzetjem iz zahtev po določenih podatkih, naloženih ribiškim plovilom, ali določitvijo različnih rokov za obveščanje za določene kategorije ribiških plovil,

| — | določitvijo okvirnih vrednosti za inšpekcije iztovarjanja in pretovarjanja, ki ju izvajajo ribiška plovila tretjih držav, |
| --- | --- |

—

določitvijo okvirnih vrednosti za inšpekcije iztovarjanja in pretovarjanja, ki ju izvajajo ribiška plovila tretjih držav,

| — | pripravo seznama proizvodov, ki so izključeni iz področja uporabe potrdil o ulovu, |
| --- | --- |

—

pripravo seznama proizvodov, ki so izključeni iz področja uporabe potrdil o ulovu,

| — | prilagoditvijo sistema potrdil o ulovu za nekatere ribiške proizvode, pridobljene z majhnimi ribiškimi plovili, vključno z možnostjo uporabe poenostavljenega potrdila o ulovu, |
| --- | --- |

—

prilagoditvijo sistema potrdil o ulovu za nekatere ribiške proizvode, pridobljene z majhnimi ribiškimi plovili, vključno z možnostjo uporabe poenostavljenega potrdila o ulovu,

| — | prilagoditvijo roka za predložitev potrdila o ulovu glede na vrsto ribiškega proizvoda, razdaljo do kraja vstopa na ozemlje Unije ali vrsto uporabljenega prevoza, |
| --- | --- |

—

prilagoditvijo roka za predložitev potrdila o ulovu glede na vrsto ribiškega proizvoda, razdaljo do kraja vstopa na ozemlje Unije ali vrsto uporabljenega prevoza,

| — | določitvijo pravil za odobritev, spremembo ali odvzem potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem ali za začasni preklic ali odvzem statusa gospodarskega subjekta z dovoljenjem ter o pogojih veljavnosti potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem in |
| --- | --- |

—

določitvijo pravil za odobritev, spremembo ali odvzem potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem ali za začasni preklic ali odvzem statusa gospodarskega subjekta z dovoljenjem ter o pogojih veljavnosti potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem in

| — | določitvijo meril Unije za preverjanja v okviru obvladovanja tveganja. |
| --- | --- |

—

določitvijo meril Unije za preverjanja v okviru obvladovanja tveganja.

| (4) | Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami za sprejetje delegiranih aktov opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki
  , da bo imela objektivne, temeljite, popolne in posodobljene podatke
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(4)

Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami za sprejetje delegiranih aktov opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki
  , da bo imela objektivne, temeljite, popolne in posodobljene podatke
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 1]

| (5) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Uredbe (ES) št. 1005/2008 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s:






  — | pripravo obrazcev za predhodno obvestilo, |
| --- | --- | --- |

(5)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Uredbe (ES) št. 1005/2008 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s:

—

pripravo obrazcev za predhodno obvestilo,

| — | določitvijo postopkov in obrazcev za izjavo o iztovarjanju in pretovarjanju, |
| --- | --- |

—

določitvijo postopkov in obrazcev za izjavo o iztovarjanju in pretovarjanju,

| — | sprejetjem – v dogovoru z državami zastave – potrdil o ulovu, ki se pripravijo, potrdijo ali predložijo z uporabo elektronskih sredstev ali na podlagi sistemov za elektronsko sledljivost, ki zagotavljajo enako raven nadzora s strani organov, |
| --- | --- |

—

sprejetjem – v dogovoru z državami zastave – potrdil o ulovu, ki se pripravijo, potrdijo ali predložijo z uporabo elektronskih sredstev ali na podlagi sistemov za elektronsko sledljivost, ki zagotavljajo enako raven nadzora s strani organov,

| — | določitvijo in spremembami seznama sistemov potrdil o ulovu, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva v skladu z Uredbo IUU EU, |
| --- | --- |

—

določitvijo in spremembami seznama sistemov potrdil o ulovu, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva v skladu z Uredbo IUU EU,

| — | določitvijo skupnih pogojev v vseh državah članicah za postopke in obrazce o uporabi in izdaji potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem, pravil o preverjanju gospodarskega subjekta z dovoljenjem ter pravil o izmenjavi informacij med gospodarskim subjektom z dovoljenjem in organi v državah članicah, med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, |
| --- | --- |

—

določitvijo skupnih pogojev v vseh državah članicah za postopke in obrazce o uporabi in izdaji potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem, pravil o preverjanju gospodarskega subjekta z dovoljenjem ter pravil o izmenjavi informacij med gospodarskim subjektom z dovoljenjem in organi v državah članicah, med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo,

| — | pripravo seznama plovil IUU Unije, |
| --- | --- |

—

pripravo seznama plovil IUU Unije,

| — | črtanjem plovil s seznama plovil IUU Unije, |
| --- | --- |

—

črtanjem plovil s seznama plovil IUU Unije,

| — | vključitvijo seznamov plovil IUU, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, na seznam plovil IUU Unije, |
| --- | --- |

—

vključitvijo seznamov plovil IUU, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, na seznam plovil IUU Unije,

| — | opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, |
| --- | --- |

—

opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav,

| — | vključitvijo opredeljenih tretjih držav na seznam nesodelujočih tretjih držav, |
| --- | --- |

—

vključitvijo opredeljenih tretjih držav na seznam nesodelujočih tretjih držav,

| — | črtanjem tretjih držav s seznama nesodelujočih tretjih držav, |
| --- | --- |

—

črtanjem tretjih držav s seznama nesodelujočih tretjih držav,

| — | sprejetjem izrednih ukrepov v zvezi s tretjimi državami v posebnih okoliščinah, |
| --- | --- |

—

sprejetjem izrednih ukrepov v zvezi s tretjimi državami v posebnih okoliščinah,

| — | določitvijo obrazca, na katerem države članice predložijo informacije o opaženih ribiških plovilih, in |
| --- | --- |

—

določitvijo obrazca, na katerem države članice predložijo informacije o opaženih ribiških plovilih, in

| — | oblikovanjem pravil medsebojne pomoči. |
| --- | --- |

—

oblikovanjem pravil medsebojne pomoči.

Kadar morajo države članice izvajati nadzor, bi bilo treba navedena pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4).

| (6) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba člen 52 črtati. Ta člen je bil že uporabljen za vzpostavitev pravnega okvira za poenostavljeno potrdilo o ulovu in vzpostavitev upravnih dogovorov s tretjimi državami v skladu s členoma 12(4) in 20(4). Komisiji je še vedno treba zagotoviti potrebna pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov za prilagoditev sistema potrdil o ulovu za nekatere ribiške proizvode, pridobljene z majhnimi ribiškimi plovili, vključno z možnostjo uporabe poenostavljenega potrdila o ulovu, ter izvedbena pooblastila za sprejemanje s strani Komisije, in sicer – v dogovoru z državami zastave – potrdil o ulovu, ki se pripravijo, potrdijo ali predložijo z uporabo elektronskih sredstev ali se nadomestijo s sistemi za elektronsko sledljivost, ki zagotavljajo enako raven nadzora s strani organov. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba člen 52 črtati. Ta člen je bil že uporabljen za vzpostavitev pravnega okvira za poenostavljeno potrdilo o ulovu in vzpostavitev upravnih dogovorov s tretjimi državami v skladu s členoma 12(4) in 20(4). Komisiji je še vedno treba zagotoviti potrebna pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov za prilagoditev sistema potrdil o ulovu za nekatere ribiške proizvode, pridobljene z majhnimi ribiškimi plovili, vključno z možnostjo uporabe poenostavljenega potrdila o ulovu, ter izvedbena pooblastila za sprejemanje s strani Komisije, in sicer – v dogovoru z državami zastave – potrdil o ulovu, ki se pripravijo, potrdijo ali predložijo z uporabo elektronskih sredstev ali se nadomestijo s sistemi za elektronsko sledljivost, ki zagotavljajo enako raven nadzora s strani organov.

| (7) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba določbo o začasnih ukrepih, ki določa predložitev nekaterih ukrepov Komisije Svetu pod nekaterimi pogoji, prilagoditi. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba določbo o začasnih ukrepih, ki določa predložitev nekaterih ukrepov Komisije Svetu pod nekaterimi pogoji, prilagoditi.

| (8) | Določbe Uredbe (ES) št. 1005/2008 o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav in črtanja tretjih držav z navedenega seznama dajejo pristojnosti odločanja Svetu. Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bi bilo treba navedene določbe uskladiti z novimi postopki, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki. |
| --- | --- |

(8)

Določbe Uredbe (ES) št. 1005/2008 o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav in črtanja tretjih držav z navedenega seznama dajejo pristojnosti odločanja Svetu. Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bi bilo treba navedene določbe uskladiti z novimi postopki, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki.

| (9) | Uredbo (ES) št. 1005/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (ES) št. 1005/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1005/2008 se spremeni:

| (1) | Člen 6 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji odstavek:
  „1a.   Komisija lahko obrazec za predhodno obvestilo iz odstavka 1 pripravi z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“ |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 6 se spremeni:

(a)

doda se naslednji odstavek:

„1a.   Komisija lahko obrazec za predhodno obvestilo iz odstavka 1 pripravi z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki določene kategorije ribiških plovil tretjih držav za omejeno ali obnovljivo obdobje izvzamejo iz obveznosti, določenih v odstavku 1, ali pa predvidijo drugačen rok za obveščanje, pri čemer med drugim upoštevajo vrsto ribiškega proizvoda, razdaljo med ribolovnimi območji, kraji iztovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana ali popisana.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki določene kategorije ribiških plovil tretjih držav za omejeno ali obnovljivo obdobje izvzamejo iz obveznosti, določenih v odstavku 1, ali pa predvidijo drugačen rok za obveščanje, pri čemer med drugim upoštevajo vrsto ribiškega proizvoda, razdaljo med ribolovnimi območji, kraji iztovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana ali popisana.“

| (2) | V členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Postopki in obrazci za izjavo o iztovarjanju in pretovarjanju se določijo z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“ |
| --- | --- |

(2)

V členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Postopki in obrazci za izjavo o iztovarjanju in pretovarjanju se določijo z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (3) | V členu 9 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice v svojih v naprej določenih pristaniščih opravijo inšpekcije pri vsaj 5 % iztovarjanja ali pretovarjanja, ki ga vsako leto opravijo ribiška plovila tretjih držav, v skladu z okvirnimi vrednostmi, določenimi na podlagi obvladovanja tveganja, brez poseganja v višje pragove, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva. Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev navedenih okvirnih vrednosti.“ |
| --- | --- |

(3)

V členu 9 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice v svojih v naprej določenih pristaniščih opravijo inšpekcije pri vsaj 5 % iztovarjanja ali pretovarjanja, ki ga vsako leto opravijo ribiška plovila tretjih držav, v skladu z okvirnimi vrednostmi, določenimi na podlagi obvladovanja tveganja, brez poseganja v višje pragove, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva. Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev navedenih okvirnih vrednosti.“

| (4) | Člen 12 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji odstavek:
  „4a.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrdila o ulovu, pripravljena v okviru sodelovanja iz člena 20(4). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“ |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 12 se spremeni:

(a)

doda se naslednji odstavek:

„4a.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrdila o ulovu, pripravljena v okviru sodelovanja iz člena 20(4). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Seznam proizvodov iz Priloge I, izključenih iz področja uporabe potrdil o ulovu, se lahko pregleda vsako leto. Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo seznama na podlagi:






  (a) | inšpekcij ribiških plovil tretjih držav v pristaniščih držav članic; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Seznam proizvodov iz Priloge I, izključenih iz področja uporabe potrdil o ulovu, se lahko pregleda vsako leto. Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo seznama na podlagi:

(a)

inšpekcij ribiških plovil tretjih držav v pristaniščih držav članic;

| (b) | izvajanja sistema potrdil o ulovu za uvoz in izvoz ribiških proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

izvajanja sistema potrdil o ulovu za uvoz in izvoz ribiških proizvodov;

| (c) | izvajanja sistema Unije za opozarjanje; |
| --- | --- |

(c)

izvajanja sistema Unije za opozarjanje;

| (d) | opredelitve ribiških plovil, ki opravljajo ribolov IUU; |
| --- | --- |

(d)

opredelitve ribiških plovil, ki opravljajo ribolov IUU;

| (e) | opredelitve državljanov, ki podpirajo ali opravljajo ribolov IUU; |
| --- | --- |

(e)

opredelitve državljanov, ki podpirajo ali opravljajo ribolov IUU;

| (f) | izvajanja določb, sprejetih v okviru nekaterih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, glede opažanja ribiških plovil; |
| --- | --- |

(f)

izvajanja določb, sprejetih v okviru nekaterih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, glede opažanja ribiških plovil;

| (g) | poročil držav članic.“ |
| --- | --- |

(g)

poročil držav članic.“

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „6.   Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za prilagoditev sistema potrdil o ulovu za ribiške proizvode, pridobljene z majhnimi ribiškimi plovili, ter, če je potrebno, vzorca za poenostavljeno potrdilo o ulovu.“ |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„6.   Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za prilagoditev sistema potrdil o ulovu za ribiške proizvode, pridobljene z majhnimi ribiškimi plovili, ter, če je potrebno, vzorca za poenostavljeno potrdilo o ulovu.“

| (5) | V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Dokumenti o ulovu in kakršni koli s tem povezani dokumenti, potrjeni v skladu s sistemi dokumentacije o ulovu, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva, priznane kot organizacije, ki delujejo v skladu z zahtevami, določenimi v tej uredbi, se sprejmejo kot potrdila o ulovu za ribiške proizvode iz vrst, za katere se uporabljajo taki sistemi dokumentacije o ulovu, za te dokumente pa veljajo zahteve glede pregledov in preverjanja, naložene državi članici uvoznici v skladu s členoma 16 in 17, in določbe o zavrnitvi uvoza iz člena 18. Seznam takšnih sistemov dokumentacije o ulovu se določi z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“ |
| --- | --- |

(5)

V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Dokumenti o ulovu in kakršni koli s tem povezani dokumenti, potrjeni v skladu s sistemi dokumentacije o ulovu, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva, priznane kot organizacije, ki delujejo v skladu z zahtevami, določenimi v tej uredbi, se sprejmejo kot potrdila o ulovu za ribiške proizvode iz vrst, za katere se uporabljajo taki sistemi dokumentacije o ulovu, za te dokumente pa veljajo zahteve glede pregledov in preverjanja, naložene državi članici uvoznici v skladu s členoma 16 in 17, in določbe o zavrnitvi uvoza iz člena 18. Seznam takšnih sistemov dokumentacije o ulovu se določi z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (6) | Člen 16 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Uvoznik predloži potrjeno potrdilo o ulovu pristojnim organom države članice, v katero naj bi se proizvod uvozil, v roku, ki je prvotno določen na vsaj tri delovne dni pred predvidenim časom prihoda na kraj vstopa na ozemlje Unije. Ta rok treh delovnih dni se lahko prilagodi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 54a, glede na vrsto ribiškega proizvoda, razdaljo od kraja vstopa na ozemlje Unije ali vrsto uporabljenega prevoza. Navedeni pristojni organi v okviru obvladovanja tveganja pregledajo potrdilo o ulovu na podlagi podatkov iz obvestila, ki ga je država zastave predložila v skladu s členoma 20 in 22.“ |
| --- | --- | --- |

(6)

Člen 16 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Uvoznik predloži potrjeno potrdilo o ulovu pristojnim organom države članice, v katero naj bi se proizvod uvozil, v roku, ki je prvotno določen na vsaj tri delovne dni pred predvidenim časom prihoda na kraj vstopa na ozemlje Unije. Ta rok treh delovnih dni se lahko prilagodi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 54a, glede na vrsto ribiškega proizvoda, razdaljo od kraja vstopa na ozemlje Unije ali vrsto uporabljenega prevoza. Navedeni pristojni organi v okviru obvladovanja tveganja pregledajo potrdilo o ulovu na podlagi podatkov iz obvestila, ki ga je država zastave predložila v skladu s členoma 20 in 22.“

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Merila, v skladu s katerimi pristojni organi države članice uvozniku podelijo status gospodarskega subjekta z dovoljenjem, vključujejo:






  (a) | sedež uvoznika na ozemlju navedene države članice; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Merila, v skladu s katerimi pristojni organi države članice uvozniku podelijo status gospodarskega subjekta z dovoljenjem, vključujejo:

(a)

sedež uvoznika na ozemlju navedene države članice;

| (b) | zadostno število in zadosten obseg uvoznih poslov, da se upraviči izvajanje postopka iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

zadostno število in zadosten obseg uvoznih poslov, da se upraviči izvajanje postopka iz odstavka 2;

| (c) | obstoj ustrezne evidence o izpolnjevanju ukrepov za ohranjanje in upravljanje; |
| --- | --- |

(c)

obstoj ustrezne evidence o izpolnjevanju ukrepov za ohranjanje in upravljanje;

| (d) | obstoj zadovoljivega sistema vodenja trgovinskih evidenc in po potrebi evidenc o transportu in predelavi, ki omogočajo opravljanje potrebnih pregledov in preverjanj za namene te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

obstoj zadovoljivega sistema vodenja trgovinskih evidenc in po potrebi evidenc o transportu in predelavi, ki omogočajo opravljanje potrebnih pregledov in preverjanj za namene te uredbe;

| (e) | obstoj objektov za opravljanje navedenih pregledov in preverjanj; |
| --- | --- |

(e)

obstoj objektov za opravljanje navedenih pregledov in preverjanj;

| (f) | obstoj, kadar je primerno, praktičnih standardov usposobljenosti ali poklicnih kvalifikacij, neposredno povezanih z dejavnostmi, ki se opravljajo, ter |
| --- | --- |

(f)

obstoj, kadar je primerno, praktičnih standardov usposobljenosti ali poklicnih kvalifikacij, neposredno povezanih z dejavnostmi, ki se opravljajo, ter

| (g) | kadar je primerno, dokazana plačilna sposobnost. |
| --- | --- |

(g)

kadar je primerno, dokazana plačilna sposobnost.

Države članice Komisiji sporočijo ime in naslov gospodarskih subjektov z dovoljenjem čim prej po podelitvi takega statusa. Komisija te podatke posreduje državam članicam v elektronski obliki.“

| (c) | dodata se naslednja odstavka:
  „4.   Na podlagi meril iz odstavka 3 se na Komisijo v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev:






  (a) | pravil za začasen preklic ali preklic statusa gospodarskega subjekta z dovoljenjem, |
| --- | --- | --- |

(c)

dodata se naslednja odstavka:

„4.   Na podlagi meril iz odstavka 3 se na Komisijo v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev:

(a)

pravil za začasen preklic ali preklic statusa gospodarskega subjekta z dovoljenjem,

| (b) | pravil o pogojih veljavnosti potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem, |
| --- | --- |

(b)

pravil o pogojih veljavnosti potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem,

| (c) | pravil o odobritvi, spremembi ali odvzemu potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem. |
| --- | --- |

(c)

pravil o odobritvi, spremembi ali odvzemu potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem.

5.   Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2) glede:

| (a) | postopkov in obrazcev o uporabi in izdaji potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem, |
| --- | --- |

(a)

postopkov in obrazcev o uporabi in izdaji potrdil gospodarskih subjektov z dovoljenjem,

| (b) | pravil o opravljanju preverjanj gospodarskih subjektov z dovoljenjem, |
| --- | --- |

(b)

pravil o opravljanju preverjanj gospodarskih subjektov z dovoljenjem,

| (c) | pravil o izmenjavi informacij med gospodarskim subjektom z dovoljenjem in organi v državah članicah, med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo.“ |
| --- | --- |

(c)

pravil o izmenjavi informacij med gospodarskim subjektom z dovoljenjem in organi v državah članicah, med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo.“

| (7) | V členu 17 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Preverjanja se osredotočijo na tveganja, ugotovljena na podlagi meril, pripravljenih na nacionalni ravni ali ravni Unije v okviru obvladovanja tveganja. Države članice sporočijo Komisiji svoja nacionalna merila v 30 delovnih dneh po 29. oktobru 2008 in te informacije posodabljajo. Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev meril Unije, da se omogočijo pravočasne analize tveganja in celovita presoja relevantnih informacij za nadzor.“ |
| --- | --- |

(7)

V členu 17 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Preverjanja se osredotočijo na tveganja, ugotovljena na podlagi meril, pripravljenih na nacionalni ravni ali ravni Unije v okviru obvladovanja tveganja. Države članice sporočijo Komisiji svoja nacionalna merila v 30 delovnih dneh po 29. oktobru 2008 in te informacije posodabljajo. Na Komisijo se v skladu s členom 54a prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev meril Unije, da se omogočijo pravočasne analize tveganja in celovita presoja relevantnih informacij za nadzor.“

| (8) | V členu 27 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija z izvedbenimi akti, ki jih sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2), pripravi seznam plovil IUU Unije. Seznam vključuje ribiška plovila, za katera – po sprejetju ukrepov v skladu s členoma 25 in 26 ter na podlagi meril iz teh istih določb – informacije, pridobljene v skladu s to uredbo, kažejo, da opravljajo ribolov IUU iz člena 3, in katerih države zastave niso spoštovale uradnih zahtev iz člena 26(2)(b) in (c) ter člena 26(3)(b) in (c) kot odziva na tak ribolov IUU.“ |
| --- | --- |

(8)

V členu 27 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija z izvedbenimi akti, ki jih sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2), pripravi seznam plovil IUU Unije. Seznam vključuje ribiška plovila, za katera – po sprejetju ukrepov v skladu s členoma 25 in 26 ter na podlagi meril iz teh istih določb – informacije, pridobljene v skladu s to uredbo, kažejo, da opravljajo ribolov IUU iz člena 3, in katerih države zastave niso spoštovale uradnih zahtev iz člena 26(2)(b) in (c) ter člena 26(3)(b) in (c) kot odziva na tak ribolov IUU.“

| (9) | V členu 28 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija črta ribiško plovilo s seznama plovil IUU Unije z izvedbenimi akti, ki jih sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2), če država zastave ribiškega plovila dokaže, da:






  (a) | plovilo ni opravljalo kakršnih koli ribolovnih dejavnosti IUU, zaradi katerih je bilo vključeno na seznam, ali |
| --- | --- | --- |

(9)

V členu 28 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija črta ribiško plovilo s seznama plovil IUU Unije z izvedbenimi akti, ki jih sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2), če država zastave ribiškega plovila dokaže, da:

(a)

plovilo ni opravljalo kakršnih koli ribolovnih dejavnosti IUU, zaradi katerih je bilo vključeno na seznam, ali

| (b) | so bile izrečene sorazmerne, odvračilne in učinkovite sankcije za zadevne ribolovne dejavnosti IUU, zlasti ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice, v skladu z Uredbo (ES) št. 1224/2009.“ |
| --- | --- |

(b)

so bile izrečene sorazmerne, odvračilne in učinkovite sankcije za zadevne ribolovne dejavnosti IUU, zlasti ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice, v skladu z Uredbo (ES) št. 1224/2009.“

| (10) | V členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Poleg ribiških plovil iz člena 27 se ribiška plovila s seznamov plovil IUU, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, z izvedbenimi akti vključijo na seznam plovil IUU Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2). Črtanje takšnih plovil s seznama plovil IUU Unije poteka v skladu z odločitvami, ki jih v zvezi z njimi sprejme zadevna regionalna organizacija za upravljanje ribištva.“ |
| --- | --- |

(10)

V členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Poleg ribiških plovil iz člena 27 se ribiška plovila s seznamov plovil IUU, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, z izvedbenimi akti vključijo na seznam plovil IUU Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2). Črtanje takšnih plovil s seznama plovil IUU Unije poteka v skladu z odločitvami, ki jih v zvezi z njimi sprejme zadevna regionalna organizacija za upravljanje ribištva.“

| (11) | V členu 31 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija z izvedbenimi akti opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče tretje države v boju proti ribolovu IUU, na podlagi meril iz tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“ |
| --- | --- |

(11)

V členu 31 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija z izvedbenimi akti opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče tretje države v boju proti ribolovu IUU, na podlagi meril iz tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (12) | V členu 33 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija tretje države, opredeljene v skladu s členom 31(1), z izvedbenimi akti vključi na seznam nesodelujočih tretjih držav. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“ |
| --- | --- |

(12)

V členu 33 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija tretje države, opredeljene v skladu s členom 31(1), z izvedbenimi akti vključi na seznam nesodelujočih tretjih držav. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (13) | V členu 34 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija z izvedbenimi akti črta tretjo državo s seznama nesodelujočih tretjih držav, če zadevna tretja država dokaže, da so se razmere, zaradi katerih je bila uvrščena na seznam, popravile. Pri odločitvi o črtanju se upošteva tudi, ali so opredeljene zadevne tretje države uvedle dejanske ukrepe, s katerimi lahko dosežejo trajno izboljšanje razmer. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“ |
| --- | --- |

(13)

V členu 34 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija z izvedbenimi akti črta tretjo državo s seznama nesodelujočih tretjih držav, če zadevna tretja država dokaže, da so se razmere, zaradi katerih je bila uvrščena na seznam, popravile. Pri odločitvi o črtanju se upošteva tudi, ali so opredeljene zadevne tretje države uvedle dejanske ukrepe, s katerimi lahko dosežejo trajno izboljšanje razmer. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (14) | Člen 36 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 36
  Začasni ukrepi
  1.   Če obstajajo dokazi, da je tretja država sprejela ukrepe, ki slabijo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, sprejete s strani regionalne organizacije za upravljanje ribištva, lahko Komisija z izvedbenimi akti in v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi določi začasne ukrepe, ki trajajo največ šest mesecev, za ublažitev učinkov takšnih ukrepov tretje države. Komisija lahko sprejme novi sklep za podaljšanje navedenih začasnih ukrepov za največ šest mesecev.
  2.   Začasni ukrepi iz odstavka 1 lahko določajo, da:






  (a) | ribiškim plovilom z dovoljenjem za ribolov, ki plujejo pod zastavo zadevne tretje države, ni dovoljen dostop do pristanišč držav članic, razen v primeru višje sile ali stiske, kot je opredeljeno v členu 4(2), za prejem storitev, ki so nujno potrebne za rešitev takih razmer; |
| --- | --- | --- |

(14)

Člen 36 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 36

Začasni ukrepi

1.   Če obstajajo dokazi, da je tretja država sprejela ukrepe, ki slabijo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, sprejete s strani regionalne organizacije za upravljanje ribištva, lahko Komisija z izvedbenimi akti in v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi določi začasne ukrepe, ki trajajo največ šest mesecev, za ublažitev učinkov takšnih ukrepov tretje države. Komisija lahko sprejme novi sklep za podaljšanje navedenih začasnih ukrepov za največ šest mesecev.

2.   Začasni ukrepi iz odstavka 1 lahko določajo, da:

(a)

ribiškim plovilom z dovoljenjem za ribolov, ki plujejo pod zastavo zadevne tretje države, ni dovoljen dostop do pristanišč držav članic, razen v primeru višje sile ali stiske, kot je opredeljeno v členu 4(2), za prejem storitev, ki so nujno potrebne za rešitev takih razmer;

| (b) | ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice, ni dovoljeno opravljanje skupnih ribolovnih dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo zadevne tretje države; |
| --- | --- |

(b)

ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice, ni dovoljeno opravljanje skupnih ribolovnih dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo zadevne tretje države;

| (c) | ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice, ni dovoljen ribolov v morskih vodah v pristojnosti zadevne tretje države, brez poseganja v določbe iz dvostranskih sporazumov o ribištvu; |
| --- | --- |

(c)

ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice, ni dovoljen ribolov v morskih vodah v pristojnosti zadevne tretje države, brez poseganja v določbe iz dvostranskih sporazumov o ribištvu;

| (d) | ni dovoljeno zagotavljanje živih rib za ribogojstvo v morskih vodah v pristojnosti zadevne tretje države; |
| --- | --- |

(d)

ni dovoljeno zagotavljanje živih rib za ribogojstvo v morskih vodah v pristojnosti zadevne tretje države;

| (e) | se žive ribe, ki jih ulovijo ribiška plovila pod zastavo zadevne tretje države, ne sprejmejo za ribogojstvo v morskih vodah v pristojnosti države članice. |
| --- | --- |

(e)

se žive ribe, ki jih ulovijo ribiška plovila pod zastavo zadevne tretje države, ne sprejmejo za ribogojstvo v morskih vodah v pristojnosti države članice.

3.   Začasni ukrepi imajo takojšen učinek. Sporočijo se državam članicam in zadevni tretji državi ter objavijo v Uradnem listu Evropske unije.“

| (15) | V členu 49 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice, ki prejmejo ustrezno dokumentirane informacije o opaženih ribiških plovilih, te informacije takoj pošljejo Komisiji ali organu, ki ga ta določi v obliki, določeni z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“ |
| --- | --- |

(15)

V členu 49 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice, ki prejmejo ustrezno dokumentirane informacije o opaženih ribiških plovilih, te informacije takoj pošljejo Komisiji ali organu, ki ga ta določi v obliki, določeni z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (16) | V členu 51 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje pravil o medsebojni pomoči z izvedbenimi akti, in sicer v zvezi z:






  (a) | upravnim sodelovanjem med državami članicami, tretjimi državami, Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, vključno z varstvom osebnih podatkov in uporabo informacij ter varovanjem poklicne in poslovne skrivnosti, |
| --- | --- | --- |

(16)

V členu 51 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje pravil o medsebojni pomoči z izvedbenimi akti, in sicer v zvezi z:

(a)

upravnim sodelovanjem med državami članicami, tretjimi državami, Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, vključno z varstvom osebnih podatkov in uporabo informacij ter varovanjem poklicne in poslovne skrivnosti,

| (b) | stroški izvedbe prošnje za pomoč, |
| --- | --- |

(b)

stroški izvedbe prošnje za pomoč,

| (c) | imenovanjem enega organa države članice, |
| --- | --- |

(c)

imenovanjem enega organa države članice,

| (d) | obveščanjem o nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejmejo nacionalni organi na podlagi izmenjave informacij, |
| --- | --- |

(d)

obveščanjem o nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejmejo nacionalni organi na podlagi izmenjave informacij,

| (e) | prošnjo za pomoč, vključno s prošnjami za informacije, ukrepe in upravna obvestila, ter določitvijo rokov za odgovor, |
| --- | --- |

(e)

prošnjo za pomoč, vključno s prošnjami za informacije, ukrepe in upravna obvestila, ter določitvijo rokov za odgovor,

| (f) | informacijami brez predhodne prošnje in |
| --- | --- |

(f)

informacijami brez predhodne prošnje in

| (g) | odnosi držav članic s Komisijo in tretjimi državami. |
| --- | --- |

(g)

odnosi držav članic s Komisijo in tretjimi državami.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 54(2).“

| (17) | Člen 52 se črta. |
| --- | --- |

(17)

Člen 52 se črta.

| (18) | Člen 54 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 54
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“ |
| --- | --- |

(18)

Člen 54 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 54

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“

| (19) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 54a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 6(3), 9(1), 12(5), 12(6), 16(1), 16(4) in 17(3) se prenese na Komisijo za
  obdobje treh let od ...

   (5).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem posameznega obdobja. [Sprememba 2]

  3.   Pooblastilo iz členov 6(3), 9(1), 12(5), 12(6), 16(1), 16(4) in 17(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 6(3), 9(1), 12(5), 12(6), 16(1), 16(4) in 17(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

  (5)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.
  " |
| --- | --- |

(19)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 54a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 6(3), 9(1), 12(5), 12(6), 16(1), 16(4) in 17(3) se prenese na Komisijo za
  obdobje treh let od ...

   (5).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem posameznega obdobja. [Sprememba 2]

3.   Pooblastilo iz členov 6(3), 9(1), 12(5), 12(6), 16(1), 16(4) in 17(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 6(3), 9(1), 12(5), 12(6), 16(1), 16(4) in 17(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

(5)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.
  "

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 351, 15.11.2012, str. 90.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013.

2

(3)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

3

(4)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

4

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/208

---

P7_TA(2013)0254

Standardi za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (prenovitev) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (prenovitev) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 065/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14654/2/2012 – C7-0165/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14654/2/2012 – C7-0165/2013),

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. julija 2009 (1) in 26. oktobra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. julija 2009 (1) in 26. oktobra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (4) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2008)0815), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (4) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2008)0815),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2011)0320), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2011)0320),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0214/2013) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0214/2013)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 317, 23.12.2009, str. 110.

(2)  UL C 24, 28.1.2012, str. 80.

(3)  UL C 79, 27.3.2010, str. 58.

(4)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 348.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/209 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/209

---

P7_TA(2013)0255

Prošnja za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 065/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15605/3/2012 – C7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15605/3/2012 – C7-0164/2013),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. Julija 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. Julija 2009 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. Oktobra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. Oktobra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2008)0820), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2008)0820),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0216/2013) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0216/2013)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 317, 23.12.2009, str. 115.

(2)  UL C 79, 27.3.2010, str. 58.

(3)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 370.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije

Brez poseganja v pravico Komisije do pobude Svet in Evropski parlament Komisijo pozivata, naj preuči možnost revizije člena 8(4) prenovljene dublinske uredbe, ko bo Sodišče odločilo v zadevi C-648/11, MA in drugi proti Secretary of State for the Home Department, najpozneje pa v rokih, določenih v členu 46 dublinske uredbe. Evropski parlament in Svet bosta nato izvršila svoje zakonodajne pristojnosti in pri tem upoštevala otrokovo korist.

Da bi prišlo do sporazumne rešitve in takojšnjega sprejetja predloga, Komisija soglaša s tem, da bo preučila ta poziv, ki se po njenem pojmovanju nanaša zgolj na te posebne okoliščine in ne pomeni precedensa.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/210 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/210

---

P7_TA(2013)0256

Priznanje in odvzem statusa mednarodne zaščite (prenovitev) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem statusa mednarodne zaščite (prenovitev) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 065/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (08260/2/2013 – C7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (08260/2/2013 – C7-0163/2013),

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. aprila 2010 (1) in z dne 26. oktobra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. aprila 2010 (1) in z dne 26. oktobra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2009)0554), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2009)0554),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2011)0319), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2011)0319),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0217/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0217/2013),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 18, 19.1.2011, str. 80.

(2)  UL C 24, 28.1.2012, str. 79.

(3)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 184.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/212

---

P7_TA(2013)0257

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. junija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/42)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, ko je bila sprejeta strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, so si Unija in države članice zastavile cilj do leta 2020 zmanjšati število ljudi, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, ko je bila sprejeta strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, so si Unija in države članice zastavile cilj do leta 2020 zmanjšati število ljudi, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov.

| (1) | V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, ko je bila sprejeta strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast
  (strategija Evropa 2020),
  so si Unija in države članice zastavile cilj do leta 2020 zmanjšati število ljudi, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov.
  Kljub temu je leta 2010 skoraj četrtino Evropejcev (119,6 milijona) ogrožala revščina ali socialna izključenost, kar je 4 milijone več kot leto prej. Stopnja revščine in socialne izključenosti pa nista enaki v vsej Uniji in resnost pojava se med državami članicami razlikuje. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, ko je bila sprejeta strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast
  (strategija Evropa 2020),
  so si Unija in države članice zastavile cilj do leta 2020 zmanjšati število ljudi, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov.
  Kljub temu je leta 2010 skoraj četrtino Evropejcev (119,6 milijona) ogrožala revščina ali socialna izključenost, kar je 4 milijone več kot leto prej. Stopnja revščine in socialne izključenosti pa nista enaki v vsej Uniji in resnost pojava se med državami članicami razlikuje.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Število oseb v Uniji, ki trpijo materialno ali celo hudo materialno deprivacijo, je vse večje in te osebe
  so
  pogosto preveč izključene, da bi imele koristi od aktivacijskih ukrepov iz Uredbe (EU) št. [...uredba o skupnih določbah] in zlasti iz Uredbe (EU) št. [... ESS]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Število oseb v Uniji, ki trpijo materialno ali celo hudo materialno deprivacijo, je vse večje in te osebe
  so
  pogosto preveč izključene, da bi imele koristi od aktivacijskih ukrepov iz Uredbe (EU) št. [...uredba o skupnih določbah] in zlasti iz Uredbe (EU) št. [... ESS].

| (2) | Število oseb v Uniji, ki trpijo materialno ali celo hudo materialno deprivacijo, je vse večje in
  in leta 2012 je skoraj 8 % državljanov Unije živelo v hudem materialnem pomanjkanju. Poleg tega so
  te osebe pogosto preveč izključene, da bi imele koristi od aktivacijskih ukrepov iz Uredbe (EU) št. ../....[uredba o skupnih določbah] in zlasti iz Uredbe (EU) št. ../....[ESS]. |
| --- | --- |

(2)

Število oseb v Uniji, ki trpijo materialno ali celo hudo materialno deprivacijo, je vse večje in
  in leta 2012 je skoraj 8 % državljanov Unije živelo v hudem materialnem pomanjkanju. Poleg tega so
  te osebe pogosto preveč izključene, da bi imele koristi od aktivacijskih ukrepov iz Uredbe (EU) št. ../....[uredba o skupnih določbah] in zlasti iz Uredbe (EU) št. ../....[ESS].

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Med ogroženimi osebami, ki so izpostavljene tveganju revščine in socialne izključenosti, je nadpovprečno veliko žensk in otrok, ženske pa so pogosto tudi odgovorne za preskrbo s hrano in preživetje družine. Države članice in Komisija bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za preprečitev vsakršne diskriminacije ter zagotoviti, da se v vseh fazah priprave, načrtovanja, upravljanja in izvajanja ter spremljanja in ocenjevanja Sklada, pa tudi pri informacijskih kampanjah in kampanjah osveščanja ter pri izmenjavi dobre prakse, spodbujata enakost moških in žensk ter usklajeno vključevanje vidika enakosti spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Med ogroženimi osebami, ki so izpostavljene tveganju revščine in socialne izključenosti, je nadpovprečno veliko žensk in otrok, ženske pa so pogosto tudi odgovorne za preskrbo s hrano in preživetje družine. Države članice in Komisija bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za preprečitev vsakršne diskriminacije ter zagotoviti, da se v vseh fazah priprave, načrtovanja, upravljanja in izvajanja ter spremljanja in ocenjevanja Sklada, pa tudi pri informacijskih kampanjah in kampanjah osveščanja ter pri izmenjavi dobre prakse, spodbujata enakost moških in žensk ter usklajeno vključevanje vidika enakosti spolov.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji poudarja, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2b)

Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji poudarja, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2c) | Člen 6 Pogodbe o Evropski uniji poudarja, da Unija priznava pravice, svoboščine in načela iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2c)

Člen 6 Pogodbe o Evropski uniji poudarja, da Unija priznava pravice, svoboščine in načela iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2d) | Za preprečitev marginalizacije ranljivih skupin in oseb z nizkimi dohodki ter da bi se izognili povečanju tveganja revščine in socialne izključenosti, je treba zagotoviti strategije, ki spodbujajo dejavno vključevanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2d)

Za preprečitev marginalizacije ranljivih skupin in oseb z nizkimi dohodki ter da bi se izognili povečanju tveganja revščine in socialne izključenosti, je treba zagotoviti strategije, ki spodbujajo dejavno vključevanje.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | S Skladom za evropsko pomoč najbolj ogroženih (v nadaljnjem besedilu: Sklad) bi se morala okrepiti socialna kohezija, in sicer s prispevanjem k zmanjšanju revščine v Uniji s podpiranjem nacionalnih shem, ki zagotavljajo nefinančno pomoč najbolj ogroženim za odpravo pomanjkanja hrane
  , brezdomstva
  in materialne deprivacije
  otrok
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

S Skladom za evropsko pomoč najbolj ogroženih (v nadaljnjem besedilu: Sklad) bi se morala okrepiti socialna kohezija, in sicer s prispevanjem k zmanjšanju revščine v Uniji s podpiranjem nacionalnih shem, ki zagotavljajo nefinančno pomoč najbolj ogroženim za odpravo pomanjkanja hrane
  , brezdomstva
  in materialne deprivacije
  otrok
  .

| (4) | S Skladom za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: Sklad) bi se morala okrepiti socialna kohezija, in sicer s prispevanjem k zmanjšanju revščine v Uniji s podpiranjem nacionalnih shem, ki zagotavljajo nefinančno pomoč najbolj ogroženim za ublažitev pomanjkanja hrane in
  hude
  materialne deprivacije. |
| --- | --- |

(4)

S Skladom za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: Sklad) bi se morala okrepiti socialna kohezija, in sicer s prispevanjem k zmanjšanju revščine v Uniji s podpiranjem nacionalnih shem, ki zagotavljajo nefinančno pomoč najbolj ogroženim za ublažitev pomanjkanja hrane in
  hude
  materialne deprivacije.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Opredelitev ETHOS (evropska tipologija brezdomstva in izključenosti s stanovanjskega trga) je možno izhodišče za dodeljevanje sredstev Sklada različnim kategorijam hudo ogroženih ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Opredelitev ETHOS (evropska tipologija brezdomstva in izključenosti s stanovanjskega trga) je možno izhodišče za dodeljevanje sredstev Sklada različnim kategorijam hudo ogroženih ljudi.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Sklad ne bi smel nadomestiti javnih politik, ki jih izvajajo vlade držav članic, da bi omejile potrebo po nujni pomoči v hrani in razvile trajnostne cilje in politike za popolno odpravo lakote, revščine in socialne izključenosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Sklad ne bi smel nadomestiti javnih politik, ki jih izvajajo vlade držav članic, da bi omejile potrebo po nujni pomoči v hrani in razvile trajnostne cilje in politike za popolno odpravo lakote, revščine in socialne izključenosti.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4c) | Zaradi vse večjega števila oseb, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, in ker se bodo razmere v prihodnjih letih še naprej slabšale, je treba v okviru večletnega finančnega okvira povečati sredstva, predvidena za financiranje Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4c)

Zaradi vse večjega števila oseb, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, in ker se bodo razmere v prihodnjih letih še naprej slabšale, je treba v okviru večletnega finančnega okvira povečati sredstva, predvidena za financiranje Sklada.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4d) | Sklad naj bi tudi podpiral prizadevanja držav članic za ublažitev hude materialne deprivacije brezdomcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4d)

Sklad naj bi tudi podpiral prizadevanja držav članic za ublažitev hude materialne deprivacije brezdomcev.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Navedene določbe zagotavljajo tudi skladnost podprtih dejavnosti z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi z varnostjo
  blaga, razdeljenega
  najbolj ogroženim. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Navedene določbe zagotavljajo tudi skladnost podprtih dejavnosti z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi z varnostjo
  blaga, razdeljenega
  najbolj ogroženim.

| (6) | Navedene določbe zagotavljajo tudi skladnost podprtih dejavnosti z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi z varnostjo
  pomoči v hrani in osnovne materialne pomoči
  najbolj ogroženim. |
| --- | --- |

(6)

Navedene določbe zagotavljajo tudi skladnost podprtih dejavnosti z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi z varnostjo
  pomoči v hrani in osnovne materialne pomoči
  najbolj ogroženim.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Operativni program vsake države članice bi moral opredeliti in upravičiti oblike materialne deprivacije, ki jih je treba obravnavati, ter opisati cilje in značilnosti pomoči najbolj ogroženim osebam, ki bo zagotovljena s podporo nacionalnih shem. Vključevati bi moral tudi elemente, potrebne za zagotovitev uspešnega in učinkovitega izvajanja
  operativnega programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Operativni program vsake države članice bi moral opredeliti in upravičiti oblike materialne deprivacije, ki jih je treba obravnavati, ter opisati cilje in značilnosti pomoči najbolj ogroženim osebam, ki bo zagotovljena s podporo nacionalnih shem. Vključevati bi moral tudi elemente, potrebne za zagotovitev uspešnega in učinkovitega izvajanja
  operativnega programa
  .

| (8) | Operativni program vsake države članice bi moral opredeliti in upravičiti oblike
  pomanjkanja hrane in
  materialne deprivacije, ki jih je treba obravnavati, ter opisati cilje in značilnosti pomoči najbolj ogroženim osebam, ki bo zagotovljena s podporo nacionalnih shem. Vključevati bi moral tudi elemente, potrebne za zagotovitev uspešnega in učinkovitega izvajanja
  operativnih programov
  . |
| --- | --- |

(8)

Operativni program vsake države članice bi moral opredeliti in upravičiti oblike
  pomanjkanja hrane in
  materialne deprivacije, ki jih je treba obravnavati, ter opisati cilje in značilnosti pomoči najbolj ogroženim osebam, ki bo zagotovljena s podporo nacionalnih shem. Vključevati bi moral tudi elemente, potrebne za zagotovitev uspešnega in učinkovitega izvajanja
  operativnih programov
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Hkrati s hudim pomanjkanjem hrane se v Uniji veliko hrane tudi zavrže. Država članice bi morale v svojih operativnih programih navesti tudi, kako bodo izkoristile sinergije med politikami za zmanjšanje količine zavržene hrane ter se na usklajen način borile proti pomanjkanju hrane. V operativnem programu vsake države članice bi moralo biti tudi navedeno, kako si bo prizadevala reševati upravne ovire za gospodarske in negospodarske organizacije, ki so pripravljene darovati presežke hrane neprofitnim organizacijam, ki se borijo proti pomanjkanju hrane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Hkrati s hudim pomanjkanjem hrane se v Uniji veliko hrane tudi zavrže. Država članice bi morale v svojih operativnih programih navesti tudi, kako bodo izkoristile sinergije med politikami za zmanjšanje količine zavržene hrane ter se na usklajen način borile proti pomanjkanju hrane. V operativnem programu vsake države članice bi moralo biti tudi navedeno, kako si bo prizadevala reševati upravne ovire za gospodarske in negospodarske organizacije, ki so pripravljene darovati presežke hrane neprofitnim organizacijam, ki se borijo proti pomanjkanju hrane.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Da bi dosegli uspešno in učinkovito izvajanja ukrepov, ki jih financira Sklad, je treba spodbujati sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi organi ter organi civilne družbe. Države članice bi zato morale spodbujati sodelovanje vseh akterjev, ki sodelujejo pri pripravi in izvajanju ukrepov, ki jih financira Sklad. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Da bi dosegli uspešno in učinkovito izvajanja ukrepov, ki jih financira Sklad, je treba spodbujati sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi organi ter organi civilne družbe. Države članice bi zato morale spodbujati sodelovanje vseh akterjev, ki sodelujejo pri pripravi in izvajanju ukrepov, ki jih financira Sklad.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Da se čim bolj poveča učinkovitost Sklada, zlasti glede nacionalnih okoliščin, je ustrezno določiti postopek za morebitne spremembe operativnega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Da se čim bolj poveča učinkovitost Sklada, zlasti glede nacionalnih okoliščin, je ustrezno določiti postopek za morebitne spremembe operativnega programa.

| (9) | Da se čim bolj poveča učinkovitost Sklada
  in zagotovi kar največja sinergija z ukrepi Evropskega socialnega sklada
  , zlasti glede
  morebitnih sprememb
  nacionalnih okoliščin, je ustrezno določiti postopek za morebitne spremembe operativnega programa. |
| --- | --- |

(9)

Da se čim bolj poveča učinkovitost Sklada
  in zagotovi kar največja sinergija z ukrepi Evropskega socialnega sklada
  , zlasti glede
  morebitnih sprememb
  nacionalnih okoliščin, je ustrezno določiti postopek za morebitne spremembe operativnega programa.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Da bi se na najbolj učinkovit in ustrezen način odzvali na različne potrebe in v večji meri dosegli najbolj ogrožene osebe, bi morali načelo partnerstva uporabiti v vseh fazah delovanja Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Da bi se na najbolj učinkovit in ustrezen način odzvali na različne potrebe in v večji meri dosegli najbolj ogrožene osebe, bi morali načelo partnerstva uporabiti v vseh fazah delovanja Sklada.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Izmenjave izkušenj in najboljših praks imajo znatno dodano vrednost
  in Komisija
  bi morala olajšati takšno razširjanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Izmenjave izkušenj in najboljših praks imajo znatno dodano vrednost
  in Komisija
  bi morala olajšati takšno razširjanje.

| (10) | Izmenjava izkušenj in dobrih praks ima znatno dodano vrednost
  , ker spodbuja medsebojno učenje, zato
  bi morala
  Komisija
  olajšati
  in spodbujati
  takšno razširjanje
  ter hkrati iskati sinergije z izmenjavo dobrih praks v okviru povezanih skladov, zlasti ESS
  . |
| --- | --- |

(10)

Izmenjava izkušenj in dobrih praks ima znatno dodano vrednost
  , ker spodbuja medsebojno učenje, zato
  bi morala
  Komisija
  olajšati
  in spodbujati
  takšno razširjanje
  ter hkrati iskati sinergije z izmenjavo dobrih praks v okviru povezanih skladov, zlasti ESS
  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Države članice bi za spremljanje napredka pri izvajanju operativnih programov morale pripraviti in Komisiji predložiti letna in končna poročila o izvajanju ter tako zagotoviti razpoložljivost bistvenih in najnovejših informacij. Z istim namenom bi se Komisija in vsaka država članica morali vsako leto srečati za dvostranski pregled, razen če se dogovorita drugače. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Države članice bi za spremljanje napredka pri izvajanju operativnih programov morale pripraviti in Komisiji predložiti letna in končna poročila o izvajanju ter tako zagotoviti razpoložljivost bistvenih in najnovejših informacij. Z istim namenom bi se Komisija in vsaka država članica morali vsako leto srečati za dvostranski pregled, razen če se dogovorita drugače.

| (11) | Države članice bi za spremljanje napredka pri izvajanju operativnih programov morale
  v sodelovanju z ustreznimi organizacijami civilne družbe
  pripraviti in Komisiji predložiti letna in končna poročila o izvajanju ter tako zagotoviti razpoložljivost bistvenih in najnovejših informacij. Z istim namenom bi se Komisija in vsaka država članica morali vsako leto srečati za dvostranski pregled, razen če se dogovorita drugače. |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi za spremljanje napredka pri izvajanju operativnih programov morale
  v sodelovanju z ustreznimi organizacijami civilne družbe
  pripraviti in Komisiji predložiti letna in končna poročila o izvajanju ter tako zagotoviti razpoložljivost bistvenih in najnovejših informacij. Z istim namenom bi se Komisija in vsaka država članica morali vsako leto srečati za dvostranski pregled, razen če se dogovorita drugače.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Da se izboljšata kakovost in zasnova vsakega operativnega programa ter ocenita uspešnost in učinkovitost Sklada, bi bilo treba izvesti predhodno in naknadno oceno. Navedeni oceni bi bilo treba dopolniti z raziskavami med najbolj ogroženimi osebami, ki so prejele pomoč iz operativnega programa, in po potrebi z ocenjevanji med programskim obdobjem. V zvezi s tem bi bilo treba podrobno opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Da se izboljšata kakovost in zasnova vsakega operativnega programa ter ocenita uspešnost in učinkovitost Sklada, bi bilo treba izvesti predhodno in naknadno oceno. Navedeni oceni bi bilo treba dopolniti z raziskavami med najbolj ogroženimi osebami, ki so prejele pomoč iz operativnega programa, in po potrebi z ocenjevanji med programskim obdobjem. V zvezi s tem bi bilo treba podrobno opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije.

| (12) | Da se izboljšata kakovost in zasnova vsakega operativnega programa ter ocenita uspešnost in učinkovitost Sklada, bi bilo treba izvesti predhodno in naknadno oceno. Navedeni oceni bi bilo treba dopolniti z raziskavami med najbolj ogroženimi osebami, ki so prejele pomoč iz operativnega programa, in po potrebi z ocenjevanji med programskim obdobjem.
  Ti oceni bi morali tudi spoštovati zasebnost končnih prejemnikov in se izvajati na način, ki ne bi stigmatiziral najbolj ogroženih oseb.
   V zvezi s tem bi bilo treba podrobno opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije. |
| --- | --- |

(12)

Da se izboljšata kakovost in zasnova vsakega operativnega programa ter ocenita uspešnost in učinkovitost Sklada, bi bilo treba izvesti predhodno in naknadno oceno. Navedeni oceni bi bilo treba dopolniti z raziskavami med najbolj ogroženimi osebami, ki so prejele pomoč iz operativnega programa, in po potrebi z ocenjevanji med programskim obdobjem.
  Ti oceni bi morali tudi spoštovati zasebnost končnih prejemnikov in se izvajati na način, ki ne bi stigmatiziral najbolj ogroženih oseb.
   V zvezi s tem bi bilo treba podrobno opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Kot je poudarjeno v študiji Eurostata „Merjenje materialne deprivacije v EU – kazalniki za celotno prebivalstvo in kazalniki za otroke“, je bilo na področju materialne deprivacije opravljeno znatno število raziskav, kar v bližnji prihodnosti omogoča zbiranje podrobnejših podatkov o materialno ogroženih gospodinjstvih, odraslih in otrocih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Kot je poudarjeno v študiji Eurostata „Merjenje materialne deprivacije v EU – kazalniki za celotno prebivalstvo in kazalniki za otroke“, je bilo na področju materialne deprivacije opravljeno znatno število raziskav, kar v bližnji prihodnosti omogoča zbiranje podrobnejših podatkov o materialno ogroženih gospodinjstvih, odraslih in otrocih.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Pri izvajanju teh ocen na podlagi študij o najbolj ogroženih osebah bi bilo treba upoštevati, da je ogroženost zapleten pojem, ki ga je težko zaobjeti z majhnim številom kazalnikov, saj so ti lahko zavajajoči in privedejo do neučinkovitih politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Pri izvajanju teh ocen na podlagi študij o najbolj ogroženih osebah bi bilo treba upoštevati, da je ogroženost zapleten pojem, ki ga je težko zaobjeti z majhnim številom kazalnikov, saj so ti lahko zavajajoči in privedejo do neučinkovitih politik.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | Kot poudarja Eurofound (2012) v tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja, naj bi se materialna deprivacija v EU merila po nezmožnosti, da bi si privoščili bistvene dobrine, ne glede na to, kaj ljudje imajo in koliko zaslužijo. Zato naj bi se pri oblikovanju indeksa deprivacije, ki bi omogočal natančnejšo oceno materialne deprivacije gospodinjstev, upoštevali kazalniki, kot so raven prihodkov, dohodkovna neenakost, nezmožnost pokrivanja življenjskih stroškov, prezadolženost in zadovoljstvo z življenjskim standardom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12c)

Kot poudarja Eurofound (2012) v tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja, naj bi se materialna deprivacija v EU merila po nezmožnosti, da bi si privoščili bistvene dobrine, ne glede na to, kaj ljudje imajo in koliko zaslužijo. Zato naj bi se pri oblikovanju indeksa deprivacije, ki bi omogočal natančnejšo oceno materialne deprivacije gospodinjstev, upoštevali kazalniki, kot so raven prihodkov, dohodkovna neenakost, nezmožnost pokrivanja življenjskih stroškov, prezadolženost in zadovoljstvo z življenjskim standardom.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Državljani imajo pravico vedeti, kako se finančni viri Unije vlagajo in za kakšne namene. Da se zagotovijo obsežno razširjanje informacij o dosežkih Sklada ter dostopnost in preglednost možnosti financiranja, bi bilo treba določiti podrobna pravila glede obveščanja in komuniciranja, zlasti v zvezi z odgovornostjo
  držav članic
  in upravičencev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Državljani imajo pravico vedeti, kako se finančni viri Unije vlagajo in za kakšne namene. Da se zagotovijo obsežno razširjanje informacij o dosežkih Sklada ter dostopnost in preglednost možnosti financiranja, bi bilo treba določiti podrobna pravila glede obveščanja in komuniciranja, zlasti v zvezi z odgovornostjo
  držav članic
  in upravičencev.

| (13) | Državljani imajo pravico vedeti, kako se finančni viri Unije vlagajo in za kakšne namene. Da se zagotovijo obsežno razširjanje informacij o dosežkih Sklada ter dostopnost in preglednost možnosti financiranja, bi bilo treba določiti podrobna pravila glede obveščanja in komuniciranja, zlasti v zvezi z odgovornostjo
  lokalnih
  in
  regionalnih organov v državah članicah in
  upravičencev. |
| --- | --- |

(13)

Državljani imajo pravico vedeti, kako se finančni viri Unije vlagajo in za kakšne namene. Da se zagotovijo obsežno razširjanje informacij o dosežkih Sklada ter dostopnost in preglednost možnosti financiranja, bi bilo treba določiti podrobna pravila glede obveščanja in komuniciranja, zlasti v zvezi z odgovornostjo
  lokalnih
  in
  regionalnih organov v državah članicah in
  upravičencev.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Določiti je treba
  najvišjo
  raven sofinanciranja iz Sklada za operativne programe, da se zagotovi multiplikacijski učinek virov Unije
  ter

  obravnavati stanje držav članic, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Določiti je treba
  najvišjo
  raven sofinanciranja iz Sklada za operativne programe, da se zagotovi multiplikacijski učinek virov Unije
  ter

  obravnavati stanje držav članic, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami.

| (15) | Določiti je treba raven sofinanciranja iz Sklada za operativne programe, da se zagotovi multiplikacijski učinek virov Unije. Upoštevati

  bi bilo treba tudi
  stanje držav članic, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami. |
| --- | --- |

(15)

Določiti je treba raven sofinanciranja iz Sklada za operativne programe, da se zagotovi multiplikacijski učinek virov Unije. Upoštevati

  bi bilo treba tudi
  stanje držav članic, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Po vsej Uniji bi bilo treba uporabiti enotna in pravična pravila za obdobje upravičenosti, dejavnosti in odhodke za Sklad. Pogoji za upravičenost bi morali odražati posebno naravo ciljev in ciljnih populacij Sklada, zlasti z ustreznimi pogoji za upravičenost dejavnosti, oblike pomoči ter pravili in pogoji v zvezi s povračilom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Po vsej Uniji bi bilo treba uporabiti enotna in pravična pravila za obdobje upravičenosti, dejavnosti in odhodke za Sklad. Pogoji za upravičenost bi morali odražati posebno naravo ciljev in ciljnih populacij Sklada, zlasti z ustreznimi pogoji za upravičenost dejavnosti, oblike pomoči ter pravili in pogoji v zvezi s povračilom.

| (16) | Po vsej Uniji bi bilo treba uporabiti enotna
  , enostavna
  in pravična pravila za obdobje upravičenosti, dejavnosti in odhodke za Sklad. Pogoji za upravičenost bi morali odražati posebno naravo ciljev in ciljnih populacij Sklada, zlasti z ustreznimi
  in poenostavljenimi
  pogoji za upravičenost dejavnosti, oblike pomoči ter pravili in pogoji v zvezi s povračilom. |
| --- | --- |

(16)

Po vsej Uniji bi bilo treba uporabiti enotna
  , enostavna
  in pravična pravila za obdobje upravičenosti, dejavnosti in odhodke za Sklad. Pogoji za upravičenost bi morali odražati posebno naravo ciljev in ciljnih populacij Sklada, zlasti z ustreznimi
  in poenostavljenimi
  pogoji za upravičenost dejavnosti, oblike pomoči ter pravili in pogoji v zvezi s povračilom.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni skupni ureditvi trgov – SUT) [oz. njen predlog] določa, da se proizvodi, odkupljeni z javno intervencijo, lahko dajo na voljo za shemo razdeljevanja hrane najbolj ogroženim v Uniji, če navedeni program tako določa. Če je glede na okoliščine pridobivanje hrane z uporabo, predelavo ali prodajo takih zalog ekonomsko gledano najboljša možnost, je ustrezno v tej uredbi določiti takšno možnost. Zneske, ki izvirajo iz transakcije v zvezi z zalogami, bi bilo treba uporabiti v korist najbolj ogroženih, ne pa za zmanjšanje obveznosti držav članic za sofinanciranje programa. Za zagotovitev najučinkovitejše možne uporabe intervencijskih zalog in prihodkov od tega, bi Komisija v skladu s členom 19(e) Uredbe (EU) št. [SUT] morala sprejeti izvedbene akte o vzpostavitvi postopkov, v skladu s katerimi se proizvodi iz intervencijskih zalog lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene programa za najbolj ogrožene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni skupni ureditvi trgov – SUT) [oz. njen predlog] določa, da se proizvodi, odkupljeni z javno intervencijo, lahko dajo na voljo za shemo razdeljevanja hrane najbolj ogroženim v Uniji, če navedeni program tako določa. Če je glede na okoliščine pridobivanje hrane z uporabo, predelavo ali prodajo takih zalog ekonomsko gledano najboljša možnost, je ustrezno v tej uredbi določiti takšno možnost. Zneske, ki izvirajo iz transakcije v zvezi z zalogami, bi bilo treba uporabiti v korist najbolj ogroženih, ne pa za zmanjšanje obveznosti držav članic za sofinanciranje programa. Za zagotovitev najučinkovitejše možne uporabe intervencijskih zalog in prihodkov od tega, bi Komisija v skladu s členom 19(e) Uredbe (EU) št. [SUT] morala sprejeti izvedbene akte o vzpostavitvi postopkov, v skladu s katerimi se proizvodi iz intervencijskih zalog lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene programa za najbolj ogrožene.

| (17) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni skupni ureditvi trgov – SUT) [oz. njen predlog] določa, da se proizvodi, odkupljeni z javno intervencijo, lahko dajo na voljo za shemo razdeljevanja hrane najbolj ogroženim v Uniji, če navedeni program tako določa. Če je glede na okoliščine pridobivanje hrane z uporabo, predelavo ali prodajo takih zalog ekonomsko gledano najboljša možnost, je ustrezno v tej uredbi določiti takšno možnost. Zneske, ki izvirajo iz transakcije v zvezi z zalogami, bi bilo treba uporabiti v korist najbolj ogroženih, ne pa za zmanjšanje obveznosti držav članic za sofinanciranje programa. Za zagotovitev najučinkovitejše možne uporabe intervencijskih zalog in prihodkov od tega, bi Komisija v skladu s členom 19(e) Uredbe (EU) št. [SUT] morala sprejeti izvedbene akte o vzpostavitvi postopkov, v skladu s katerimi se proizvodi iz intervencijskih zalog lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene programa za najbolj ogrožene.
  Partnerskim organizacijam bi bilo treba dovoliti, da razdeljujejo dodatno hrano, ki prihaja iz drugih virov, tudi iz intervencijskih zalog, ki se dajo na voljo v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. ... [SUT]. |
| --- | --- |

(17)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni skupni ureditvi trgov – SUT) [oz. njen predlog] določa, da se proizvodi, odkupljeni z javno intervencijo, lahko dajo na voljo za shemo razdeljevanja hrane najbolj ogroženim v Uniji, če navedeni program tako določa. Če je glede na okoliščine pridobivanje hrane z uporabo, predelavo ali prodajo takih zalog ekonomsko gledano najboljša možnost, je ustrezno v tej uredbi določiti takšno možnost. Zneske, ki izvirajo iz transakcije v zvezi z zalogami, bi bilo treba uporabiti v korist najbolj ogroženih, ne pa za zmanjšanje obveznosti držav članic za sofinanciranje programa. Za zagotovitev najučinkovitejše možne uporabe intervencijskih zalog in prihodkov od tega, bi Komisija v skladu s členom 19(e) Uredbe (EU) št. [SUT] morala sprejeti izvedbene akte o vzpostavitvi postopkov, v skladu s katerimi se proizvodi iz intervencijskih zalog lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene programa za najbolj ogrožene.
  Partnerskim organizacijam bi bilo treba dovoliti, da razdeljujejo dodatno hrano, ki prihaja iz drugih virov, tudi iz intervencijskih zalog, ki se dajo na voljo v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. ... [SUT].

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Treba je določiti vrste ukrepov, ki se lahko izvajajo na pobudo Komisije in držav članic kot tehnična pomoč s podporo Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Treba je določiti vrste ukrepov, ki se lahko izvajajo na pobudo Komisije in držav članic kot tehnična pomoč s podporo Sklada.

| (18) | Treba je določiti vrste ukrepov, ki se lahko izvajajo na pobudo Komisije in držav članic kot tehnična pomoč s podporo Sklada.
  O tem, katere vrste ukrepov se določijo, bi se moralo odločati v tesnem sodelovanju z organi upravljanja in partnerskimi organizacijami. |
| --- | --- |

(18)

Treba je določiti vrste ukrepov, ki se lahko izvajajo na pobudo Komisije in držav članic kot tehnična pomoč s podporo Sklada.
  O tem, katere vrste ukrepov se določijo, bi se moralo odločati v tesnem sodelovanju z organi upravljanja in partnerskimi organizacijami.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Proračunske obveznosti Unije bi bilo treba izvrševati vsako leto. Za zagotavljanje učinkovitega upravljanja programov bi bilo treba določiti skupna pravila glede zahtevkov za vmesna plačila, plačila letne in končne bilance. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Proračunske obveznosti Unije bi bilo treba izvrševati vsako leto. Za zagotavljanje učinkovitega upravljanja programov bi bilo treba določiti skupna pravila glede zahtevkov za vmesna plačila, plačila letne in končne bilance.

| (27) | Proračunske obveznosti Unije bi bilo treba izvrševati vsako leto. Za zagotavljanje učinkovitega upravljanja programov bi bilo treba določiti
  preprosta
  skupna pravila glede zahtevkov za vmesna plačila, plačila letne in končne bilance. |
| --- | --- |

(27)

Proračunske obveznosti Unije bi bilo treba izvrševati vsako leto. Za zagotavljanje učinkovitega upravljanja programov bi bilo treba določiti
  preprosta
  skupna pravila glede zahtevkov za vmesna plačila, plačila letne in končne bilance.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Za varovanje finančnih interesov Unije bi bilo treba vključiti časovno omejene ukrepe, ki bi pristojnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa omogočili prekinitev plačil, kadar obstajajo dokazi o znatni pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja in nadzora, nepravilnostih v zvezi z zahtevkom za plačilo, ali ob nepredložitvi dokumentov za preverjanje in potrjevanje računovodskih izkazov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Za varovanje finančnih interesov Unije bi bilo treba vključiti časovno omejene ukrepe, ki bi pristojnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa omogočili prekinitev plačil, kadar obstajajo dokazi o znatni pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja in nadzora, nepravilnostih v zvezi z zahtevkom za plačilo, ali ob nepredložitvi dokumentov za preverjanje in potrjevanje računovodskih izkazov.

| (30) | Za varovanje finančnih interesov Unije bi bilo treba vključiti časovno omejene ukrepe, ki bi pristojnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa omogočili prekinitev plačil, kadar obstajajo dokazi o znatni pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja in nadzora, nepravilnostih v zvezi z zahtevkom za plačilo, ali ob nepredložitvi dokumentov za preverjanje in potrjevanje računovodskih izkazov
  ali ob resni zamudi pri izvajanju projektov in kadar se prepričljivo dokaže, da cilji, ki so določeni za te projekte, ne bodo doseženi
  . |
| --- | --- |

(30)

Za varovanje finančnih interesov Unije bi bilo treba vključiti časovno omejene ukrepe, ki bi pristojnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa omogočili prekinitev plačil, kadar obstajajo dokazi o znatni pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja in nadzora, nepravilnostih v zvezi z zahtevkom za plačilo, ali ob nepredložitvi dokumentov za preverjanje in potrjevanje računovodskih izkazov
  ali ob resni zamudi pri izvajanju projektov in kadar se prepričljivo dokaže, da cilji, ki so določeni za te projekte, ne bodo doseženi
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Za zagotovitev, da se odhodki, financirani iz proračuna Unije v katerem koli finančnem letu, uporabijo v skladu z veljavnimi pravili, bi bilo treba oblikovati
  ustrezni
  okvir za letno preverjanje in potrjevanje računovodskih izkazov. V skladu s tem okvirom bi morali imenovani organi Komisiji za operativni program predložiti izjavo o upravljanju skupaj s potrjenimi letnimi računovodskimi izkazi, letnim povzetkom končnih poročil o reviziji in opravljenega nadzora, neodvisnim revizijskim mnenjem in poročilom o nadzoru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Za zagotovitev, da se odhodki, financirani iz proračuna Unije v katerem koli finančnem letu, uporabijo v skladu z veljavnimi pravili, bi bilo treba oblikovati
  ustrezni
  okvir za letno preverjanje in potrjevanje računovodskih izkazov. V skladu s tem okvirom bi morali imenovani organi Komisiji za operativni program predložiti izjavo o upravljanju skupaj s potrjenimi letnimi računovodskimi izkazi, letnim povzetkom končnih poročil o reviziji in opravljenega nadzora, neodvisnim revizijskim mnenjem in poročilom o nadzoru.

| (32) | Za zagotovitev, da se odhodki, financirani iz proračuna Unije v katerem koli finančnem letu, uporabijo v skladu z veljavnimi pravili, bi bilo treba oblikovati
  ustrezen in enostaven
  okvir za letno preverjanje in potrjevanje računovodskih izkazov. V skladu s tem okvirom bi morali imenovani organi Komisiji za operativni program predložiti izjavo o upravljanju skupaj s potrjenimi letnimi računovodskimi izkazi, letnim povzetkom končnih poročil o reviziji in opravljenega nadzora, neodvisnim revizijskim mnenjem in poročilom o nadzoru. |
| --- | --- |

(32)

Za zagotovitev, da se odhodki, financirani iz proračuna Unije v katerem koli finančnem letu, uporabijo v skladu z veljavnimi pravili, bi bilo treba oblikovati
  ustrezen in enostaven
  okvir za letno preverjanje in potrjevanje računovodskih izkazov. V skladu s tem okvirom bi morali imenovani organi Komisiji za operativni program predložiti izjavo o upravljanju skupaj s potrjenimi letnimi računovodskimi izkazi, letnim povzetkom končnih poročil o reviziji in opravljenega nadzora, neodvisnim revizijskim mnenjem in poročilom o nadzoru.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Pogostost revizij dejavnosti bi morala biti sorazmerna z višino pomoči Unije iz Sklada. Število revizijskih pregledov bi zlasti bilo treba zmanjšati, kadar skupni upravičeni odhodki za zadevno dejavnost ne presegajo 100 000  EUR. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, kadar obstajajo dokazi o nepravilnosti ali goljufiji, ali kot del revizijskega vzorca. Da bi bila raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, bi morala Komisija imeti možnost zmanjšati število svojih revizij v zvezi z operativnimi programi, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. Poleg tega bi moralo področje uporabe revizije v celoti upoštevati cilj in značilnosti ciljnih populacij Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Pogostost revizij dejavnosti bi morala biti sorazmerna z višino pomoči Unije iz Sklada. Število revizijskih pregledov bi zlasti bilo treba zmanjšati, kadar skupni upravičeni odhodki za zadevno dejavnost ne presegajo 100 000  EUR. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, kadar obstajajo dokazi o nepravilnosti ali goljufiji, ali kot del revizijskega vzorca. Da bi bila raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, bi morala Komisija imeti možnost zmanjšati število svojih revizij v zvezi z operativnimi programi, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. Poleg tega bi moralo področje uporabe revizije v celoti upoštevati cilj in značilnosti ciljnih populacij Sklada.

| (35) | Pogostost revizij dejavnosti bi morala biti sorazmerna z višino pomoči Unije iz Sklada. Število revizijskih pregledov bi bilo treba zmanjšati, zlasti če skupni upravičeni izdatki za zadevno dejavnost ne presegajo 100 000  EUR. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, kadar obstajajo dokazi o nepravilnosti ali goljufiji, ali kot del revizijskega vzorca. Da bi bila raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, bi morala Komisija imeti možnost zmanjšati število svojih revizij v zvezi z operativnimi programi, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. Poleg tega bi moralo področje uporabe revizije v celoti upoštevati cilj in značilnosti ciljnih populacij Sklada
  , pa tudi prostovoljno naravo organov, ki so njegovi upravičenci
  . |
| --- | --- |

(35)

Pogostost revizij dejavnosti bi morala biti sorazmerna z višino pomoči Unije iz Sklada. Število revizijskih pregledov bi bilo treba zmanjšati, zlasti če skupni upravičeni izdatki za zadevno dejavnost ne presegajo 100 000  EUR. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, kadar obstajajo dokazi o nepravilnosti ali goljufiji, ali kot del revizijskega vzorca. Da bi bila raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, bi morala Komisija imeti možnost zmanjšati število svojih revizij v zvezi z operativnimi programi, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. Poleg tega bi moralo področje uporabe revizije v celoti upoštevati cilj in značilnosti ciljnih populacij Sklada
  , pa tudi prostovoljno naravo organov, ki so njegovi upravičenci
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih zlasti priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s spoštovanjem človeškega dostojanstva, zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravicami otrok, pravicami starejših, enakostjo spolov ter prepovedjo diskriminacije. To uredbo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih zlasti priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s spoštovanjem človeškega dostojanstva, zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravicami otrok, pravicami starejših, enakostjo spolov ter prepovedjo diskriminacije. To uredbo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (41) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih zlasti priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s spoštovanjem človeškega dostojanstva, zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravicami otrok,
  pravico do socialne pomoči in stanovanja,
  pravicami starejših, enakostjo spolov ter prepovedjo diskriminacije. To uredbo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(41)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih zlasti priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s spoštovanjem človeškega dostojanstva, zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravicami otrok,
  pravico do socialne pomoči in stanovanja,
  pravicami starejših, enakostjo spolov ter prepovedjo diskriminacije. To uredbo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42a) | Ob upoštevanju datuma, do katerega je treba objaviti javne razpise, rokov za sprejetje te uredbe in časa, potrebnega za pripravo operativnih programov, bi bilo treba sprejeti pravila, s katerimi se omogoči nemoten prehod v letu 2014, da oskrba s hrano ne bi bila prekinjena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42a)

Ob upoštevanju datuma, do katerega je treba objaviti javne razpise, rokov za sprejetje te uredbe in časa, potrebnega za pripravo operativnih programov, bi bilo treba sprejeti pravila, s katerimi se omogoči nemoten prehod v letu 2014, da oskrba s hrano ne bi bila prekinjena.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42b) | Zagotoviti bi bilo treba, da Sklad dopolnjuje programe in ukrepe, ki se financirajo iz ESS, in da se z ESS čim tesneje usklajuje. Izogniti bi se morali vzpostavljanju vzporednih struktur za boj proti revščini, ki povečujejo upravne obremenitve in otežujejo usklajevanje in sinergije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42b)

Zagotoviti bi bilo treba, da Sklad dopolnjuje programe in ukrepe, ki se financirajo iz ESS, in da se z ESS čim tesneje usklajuje. Izogniti bi se morali vzpostavljanju vzporednih struktur za boj proti revščini, ki povečujejo upravne obremenitve in otežujejo usklajevanje in sinergije.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba ustanavlja Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 in določa cilje Sklada, področje uporabe pomoči iz Sklada, razpoložljiva finančna sredstva in merila za njihovo dodeljevanje ter pravila, ki so potrebna za zagotavljanje učinkovitosti Sklada. | 1.   Ta uredba ustanavlja Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 in določa cilje Sklada, področje uporabe pomoči iz Sklada, razpoložljiva finančna sredstva in merila za njihovo dodeljevanje ter pravila, ki so potrebna za zagotavljanje učinkovitosti
  in uspešnosti
  Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba ustanavlja Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 in določa cilje Sklada, področje uporabe pomoči iz Sklada, razpoložljiva finančna sredstva in merila za njihovo dodeljevanje ter pravila, ki so potrebna za zagotavljanje učinkovitosti Sklada.

1.   Ta uredba ustanavlja Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 in določa cilje Sklada, področje uporabe pomoči iz Sklada, razpoložljiva finančna sredstva in merila za njihovo dodeljevanje ter pravila, ki so potrebna za zagotavljanje učinkovitosti
  in uspešnosti
  Sklada.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uporabljajo
  se
  naslednje opredelitve pojmov: | Za namene te uredbe
  se
  uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: |
| (1) | „najbolj ogrožene osebe“ pomenijo fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih
  sprejmejo
  pristojni nacionalni organi ali določijo partnerske organizacije in odobrijo zadevni pristojni organi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Uporabljajo
  se
  naslednje opredelitve pojmov:

Za namene te uredbe
  se
  uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)

„najbolj ogrožene osebe“ pomenijo fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih
  sprejmejo
  pristojni nacionalni organi ali določijo partnerske organizacije in odobrijo zadevni pristojni organi;

| (1) | „najbolj ogrožene osebe“ pomenijo fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih
  opredelijo
  pristojni nacionalni organi
  v sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  ali določijo partnerske organizacije in odobrijo zadevni
  nacionalni
  pristojni organi; |
| --- | --- |

(1)

„najbolj ogrožene osebe“ pomenijo fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih
  opredelijo
  pristojni nacionalni organi
  v sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  ali določijo partnerske organizacije in odobrijo zadevni
  nacionalni
  pristojni organi;

| (2) | „partnerske organizacije“ pomenijo javne organe ali neprofitne organizacije, ki neposredno ali prek partnerski organizacij dobavljajo hrano ali
  blago
  najbolj ogroženim osebam in katerih dejavnosti je organ upravljanja izbral v skladu s členom 29(3)(b); |
| --- | --- |

(2)

„partnerske organizacije“ pomenijo javne organe ali neprofitne organizacije, ki neposredno ali prek partnerski organizacij dobavljajo hrano ali
  blago
  najbolj ogroženim osebam in katerih dejavnosti je organ upravljanja izbral v skladu s členom 29(3)(b);

| (2) | „partnerske organizacije“ pomenijo javne organe ali neprofitne organizacije, ki neposredno ali prek partnerski organizacij dobavljajo hrano
  in/
  ali
  osnovno materialno pomoč – v skladu z merili za upravičenost iz člena 24 –
  najbolj ogroženim osebam in katerih dejavnosti je organ upravljanja izbral v skladu s členom 29(3)(b); |
| --- | --- |

(2)

„partnerske organizacije“ pomenijo javne organe ali neprofitne organizacije, ki neposredno ali prek partnerski organizacij dobavljajo hrano
  in/
  ali
  osnovno materialno pomoč – v skladu z merili za upravičenost iz člena 24 –
  najbolj ogroženim osebam in katerih dejavnosti je organ upravljanja izbral v skladu s členom 29(3)(b);

| (3) | „nacionalne sheme“ pomenijo vse sheme, ki imajo vsaj deloma iste cilje kot Sklad in ki jih javni organi ali neprofitne organizacije izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

(3)

„nacionalne sheme“ pomenijo vse sheme, ki imajo vsaj deloma iste cilje kot Sklad in ki jih javni organi ali neprofitne organizacije izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| (3) | „nacionalne sheme“ pomenijo vse sheme, ki imajo vsaj deloma iste cilje kot Sklad in ki jih javni organi ali neprofitne organizacije izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

(3)

„nacionalne sheme“ pomenijo vse sheme, ki imajo vsaj deloma iste cilje kot Sklad in ki jih javni organi ali neprofitne organizacije izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| (4) | „dejavnost“ pomeni projekt, naročilo ali ukrep, ki ga izbere organ upravljanja zadevnega operativnega programa ali je v njegovi pristojnosti ter prispeva k ciljem operativnega programa, na katerega se nanaša; |
| --- | --- |

(4)

„dejavnost“ pomeni projekt, naročilo ali ukrep, ki ga izbere organ upravljanja zadevnega operativnega programa ali je v njegovi pristojnosti ter prispeva k ciljem operativnega programa, na katerega se nanaša;

| (4) | „dejavnost“ pomeni projekt, naročilo ali ukrep, ki ga izbere organ upravljanja zadevnega operativnega programa ali je v njegovi pristojnosti ter prispeva k ciljem operativnega programa, na katerega se nanaša; |
| --- | --- |

(4)

„dejavnost“ pomeni projekt, naročilo ali ukrep, ki ga izbere organ upravljanja zadevnega operativnega programa ali je v njegovi pristojnosti ter prispeva k ciljem operativnega programa, na katerega se nanaša;

| (5) | „končana dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je bila fizično zaključena ali v celoti izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna plačila, njim pa je bila izplačana pomoč iz ustreznega operativnega programa; |
| --- | --- |

(5)

„končana dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je bila fizično zaključena ali v celoti izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna plačila, njim pa je bila izplačana pomoč iz ustreznega operativnega programa;

| (5) | „končana dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je bila fizično zaključena ali v celoti izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna plačila, njim pa je bila izplačana pomoč iz ustreznega operativnega programa; |
| --- | --- |

(5)

„končana dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je bila fizično zaključena ali v celoti izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna plačila, njim pa je bila izplačana pomoč iz ustreznega operativnega programa;

| (6) | „upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali začetek in izvajanje dejavnosti; |
| --- | --- |

(6)

„upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali začetek in izvajanje dejavnosti;

| (6) | „upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali začetek in izvajanje dejavnosti; |
| --- | --- |

(6)

„upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali začetek in izvajanje dejavnosti;

| (7) | „končni prejemnik“ pomeni
  najbolj ogrožene
  osebe, ki
  prejmejo hrano ali blago
  in/ali imajo koristi od spremljevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(7)

„končni prejemnik“ pomeni
  najbolj ogrožene
  osebe, ki
  prejmejo hrano ali blago
  in/ali imajo koristi od spremljevalnih ukrepov;

| (7) | „končni prejemnik“ pomeni osebe, ki
  trpijo pomanjkanje hrane in/ali materialno deprivacijo ter prejemajo nefinančno pomoč
  in/ali imajo koristi od spremljevalnih ukrepov
  v okviru tega sklada
  ; |
| --- | --- |

(7)

„končni prejemnik“ pomeni osebe, ki
  trpijo pomanjkanje hrane in/ali materialno deprivacijo ter prejemajo nefinančno pomoč
  in/ali imajo koristi od spremljevalnih ukrepov
  v okviru tega sklada
  ;

| (7a) | „spremljevalni ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki presegajo razdeljevanje hrane in osnovne materialne pomoči ter se izvajajo z namenom odpravljanju socialne izključenosti in premagovanja nujnih socialnih primerov na načine, ki bolj krepijo pravice in so bolj trajnostni; |
| --- | --- |

(7a)

„spremljevalni ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki presegajo razdeljevanje hrane in osnovne materialne pomoči ter se izvajajo z namenom odpravljanju socialne izključenosti in premagovanja nujnih socialnih primerov na načine, ki bolj krepijo pravice in so bolj trajnostni;

| (8) | „javna pomoč“ pomeni kakršno koli finančno pomoč za dejavnost iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov, proračuna Unije, ki je namenjen za Sklad, proračuna oseb javnega prava ali proračuna združenj javnih organov ali oseb javnega prava v smislu člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(8)

„javna pomoč“ pomeni kakršno koli finančno pomoč za dejavnost iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov, proračuna Unije, ki je namenjen za Sklad, proračuna oseb javnega prava ali proračuna združenj javnih organov ali oseb javnega prava v smislu člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta;

| (8) | „javna pomoč“ pomeni kakršno koli finančno pomoč za dejavnost iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov, proračuna Unije, ki je namenjen za Sklad, proračuna oseb javnega prava ali proračuna združenj javnih organov ali oseb javnega prava v smislu člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(8)

„javna pomoč“ pomeni kakršno koli finančno pomoč za dejavnost iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov, proračuna Unije, ki je namenjen za Sklad, proračuna oseb javnega prava ali proračuna združenj javnih organov ali oseb javnega prava v smislu člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta;

| (9) | „posredniški organ“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki deluje pod pristojnostjo organa upravljanja ali organa za potrjevanje ali v imenu tega organa izvaja naloge v povezavi z upravičenci, ki izvajajo dejavnosti; |
| --- | --- |

(9)

„posredniški organ“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki deluje pod pristojnostjo organa upravljanja ali organa za potrjevanje ali v imenu tega organa izvaja naloge v povezavi z upravičenci, ki izvajajo dejavnosti;

| (9) | „posredniški organ“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki deluje pod pristojnostjo organa upravljanja ali organa za potrjevanje ali v imenu tega organa izvaja naloge v povezavi z upravičenci, ki izvajajo dejavnosti; |
| --- | --- |

(9)

„posredniški organ“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki deluje pod pristojnostjo organa upravljanja ali organa za potrjevanje ali v imenu tega organa izvaja naloge v povezavi z upravičenci, ki izvajajo dejavnosti;

| (10) | „obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija, razen v prvem obračunskem letu, v katerem pomeni obdobje od datuma začetka upravičenosti odhodkov do 30. junija 2015, zadnje obračunsko leto pa pomeni obdobje od 1. julija 2022 do 30. junija 2023; |
| --- | --- |

(10)

„obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija, razen v prvem obračunskem letu, v katerem pomeni obdobje od datuma začetka upravičenosti odhodkov do 30. junija 2015, zadnje obračunsko leto pa pomeni obdobje od 1. julija 2022 do 30. junija 2023;

| (10) | „obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija, razen v prvem obračunskem letu, v katerem pomeni obdobje od datuma začetka upravičenosti odhodkov do 30. junija 2015, zadnje obračunsko leto pa pomeni obdobje od 1. julija 2022 do 30. junija 2023; |
| --- | --- |

(10)

„obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija, razen v prvem obračunskem letu, v katerem pomeni obdobje od datuma začetka upravičenosti odhodkov do 30. junija 2015, zadnje obračunsko leto pa pomeni obdobje od 1. julija 2022 do 30. junija 2023;

| (11) | „finančno leto“ pomeni obdobje od 1. januarja do 31. decembra. |
| --- | --- |

(11)

„finančno leto“ pomeni obdobje od 1. januarja do 31. decembra.

| (11) | „finančno leto“ pomeni obdobje od 1. januarja do 31. decembra. |
| --- | --- |

(11)

„finančno leto“ pomeni obdobje od 1. januarja do 31. decembra.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 2a |
| | Pravico do uporabe Sklada imajo vse države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 2a

Pravico do uporabe Sklada imajo vse države članice.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sklad spodbuja socialno kohezijo v Uniji s prispevanjem k doseganju cilja, da se število ljudi, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, zmanjša za najmanj 20 milijonov v skladu s strategijo Evropa 2020. Sklad prispeva k doseganju specifičnega cilja odpravljanja najhujših oblik revščine
  v Uniji
  z zagotavljanjem nefinančne pomoči najbolj ogroženim osebam. Ta cilj se
  meri s številom oseb, ki so prejele pomoč iz Sklada
  . | 1.   Sklad spodbuja socialno kohezijo
  , povečuje socialno vključenost in zmanjšuje revščino
  v Uniji s prispevanjem k doseganju cilja, da se število ljudi, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, zmanjša za najmanj 20 milijonov v skladu s strategijo Evropa 2020
  , ob hkratnem dopolnjevanju Evropskega socialnega sklada
  . Sklad prispeva k doseganju specifičnega cilja odpravljanja
  in izkoreninjenja
  najhujših oblik revščine
  , zlasti pomanjkanja hrane,
  z zagotavljanjem nefinančne pomoči najbolj ogroženim osebam. |
| | 2.
     
  Sklad prispeva k trajnostnemu izkoreninjenju pomanjkanja hrane in najbolj ogroženim osebam ponuja obet dostojnega življenja.
  Ta cilj
  in strukturni učinek Sklada
  se
  kvalitativno in kvantitativno oceni
  . |
| | 3.
     
  Sklad dopolnjuje in ne nadomesti oziroma ne zmanjša programov trajnostnega nacionalnega izkoreninjanja revščine in socialnega vključevanja, za katere so še naprej odgovorne države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sklad spodbuja socialno kohezijo v Uniji s prispevanjem k doseganju cilja, da se število ljudi, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, zmanjša za najmanj 20 milijonov v skladu s strategijo Evropa 2020. Sklad prispeva k doseganju specifičnega cilja odpravljanja najhujših oblik revščine
  v Uniji
  z zagotavljanjem nefinančne pomoči najbolj ogroženim osebam. Ta cilj se
  meri s številom oseb, ki so prejele pomoč iz Sklada
  .

1.   Sklad spodbuja socialno kohezijo
  , povečuje socialno vključenost in zmanjšuje revščino
  v Uniji s prispevanjem k doseganju cilja, da se število ljudi, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, zmanjša za najmanj 20 milijonov v skladu s strategijo Evropa 2020
  , ob hkratnem dopolnjevanju Evropskega socialnega sklada
  . Sklad prispeva k doseganju specifičnega cilja odpravljanja
  in izkoreninjenja
  najhujših oblik revščine
  , zlasti pomanjkanja hrane,
  z zagotavljanjem nefinančne pomoči najbolj ogroženim osebam.

2.
     
  Sklad prispeva k trajnostnemu izkoreninjenju pomanjkanja hrane in najbolj ogroženim osebam ponuja obet dostojnega življenja.
  Ta cilj
  in strukturni učinek Sklada
  se
  kvalitativno in kvantitativno oceni
  .

3.
     
  Sklad dopolnjuje in ne nadomesti oziroma ne zmanjša programov trajnostnega nacionalnega izkoreninjanja revščine in socialnega vključevanja, za katere so še naprej odgovorne države članice.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Sklad podpira nacionalne sheme, v okviru katerih se prek partnerskih organizacij, ki jih izberejo države članice, najbolj ogroženim osebam
  razdeljujeta
  hrana in
  osnovno potrošniško blago
  za osebno uporabo
  za brezdomce ali otroke
  . | 1.   Sklad podpira nacionalne sheme, v okviru katerih se prek partnerskih organizacij, ki jih izberejo države članice, najbolj ogroženim osebam
  razdeljuje
  hrana in
  /ali osnovna materialna pomoč, vključno z osnovnimi paketi,
  za osebno uporabo
  končnih prejemnikov
  . |
| 2.   Sklad lahko podpira spremljevalne ukrepe, ki dopolnjujejo zagotavljanje hrane in
  blaga
  ter prispevajo k socialnemu vključevanju najbolj ogroženih oseb. | 2.   Sklad lahko podpira spremljevalne ukrepe, ki dopolnjujejo zagotavljanje hrane in
  osnovne materialne pomoči
  ter prispevajo k socialnemu vključevanju
  , zdravi prehrani in zmanjševanju odvisnosti
  najbolj ogroženih oseb.
  Takšni ukrepi bi morali biti tesno povezani z lokalnimi dejavnostmi Evropskega socialnega sklada in dejavnostmi organizacij, ki se osredotočajo na izkoreninjenje revščine. |
| | 2a.
     
  Sklad lahko upravičencem zagotovi pomoč za bolj učinkovito izkoriščanje lokalnih dobavnih verig hrane, s čimer se poveča dobava hrane najbolj ogroženim in izboljša njena raznolikost, zmanjša pa se tudi količina hrane, ki se zavrže, oziroma preprečuje zavrženje hrane. |
| 3.   Sklad spodbuja medsebojno učenje, povezovanje in razširjanje dobre prakse na področju nefinančne pomoči za najbolj ogrožene osebe. | 3.   Sklad
  na evropski ravni
  spodbuja medsebojno učenje, povezovanje in razširjanje dobre prakse na področju nefinančne pomoči za najbolj ogrožene osebe.
  Vključijo se lahko tudi ustrezne organizacije in projekti, ki ne uporabljajo Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Sklad podpira nacionalne sheme, v okviru katerih se prek partnerskih organizacij, ki jih izberejo države članice, najbolj ogroženim osebam
  razdeljujeta
  hrana in
  osnovno potrošniško blago
  za osebno uporabo
  za brezdomce ali otroke
  .

1.   Sklad podpira nacionalne sheme, v okviru katerih se prek partnerskih organizacij, ki jih izberejo države članice, najbolj ogroženim osebam
  razdeljuje
  hrana in
  /ali osnovna materialna pomoč, vključno z osnovnimi paketi,
  za osebno uporabo
  končnih prejemnikov
  .

2.   Sklad lahko podpira spremljevalne ukrepe, ki dopolnjujejo zagotavljanje hrane in
  blaga
  ter prispevajo k socialnemu vključevanju najbolj ogroženih oseb.

2.   Sklad lahko podpira spremljevalne ukrepe, ki dopolnjujejo zagotavljanje hrane in
  osnovne materialne pomoči
  ter prispevajo k socialnemu vključevanju
  , zdravi prehrani in zmanjševanju odvisnosti
  najbolj ogroženih oseb.
  Takšni ukrepi bi morali biti tesno povezani z lokalnimi dejavnostmi Evropskega socialnega sklada in dejavnostmi organizacij, ki se osredotočajo na izkoreninjenje revščine.

2a.
     
  Sklad lahko upravičencem zagotovi pomoč za bolj učinkovito izkoriščanje lokalnih dobavnih verig hrane, s čimer se poveča dobava hrane najbolj ogroženim in izboljša njena raznolikost, zmanjša pa se tudi količina hrane, ki se zavrže, oziroma preprečuje zavrženje hrane.

3.   Sklad spodbuja medsebojno učenje, povezovanje in razširjanje dobre prakse na področju nefinančne pomoči za najbolj ogrožene osebe.

3.   Sklad
  na evropski ravni
  spodbuja medsebojno učenje, povezovanje in razširjanje dobre prakse na področju nefinančne pomoči za najbolj ogrožene osebe.
  Vključijo se lahko tudi ustrezne organizacije in projekti, ki ne uporabljajo Sklada.

Spremembi 40 in 76

Predlog uredbe

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembi |
| --- | --- |
| 1.   Del proračuna Unije, dodeljen Skladu, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s členom 55(1)(b) finančne uredbe, z izjemo tehnične pomoči na pobudo Komisije, ki se izvaja v okviru neposrednega upravljanja v skladu s členom 55(1)(a) finančne uredbe. | 1.   Del proračuna Unije, dodeljen Skladu, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s členom 55(1)(b) finančne uredbe, z izjemo tehnične pomoči na pobudo Komisije, ki se izvaja v okviru neposrednega upravljanja v skladu s členom 55(1)(a) finančne uredbe. |
| 2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz Sklada v skladu s politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge instrumente Unije. | 2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz Sklada v skladu s politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge instrumente Unije. |
| 3.   Pomoč iz Sklada se
  izvaja
  v tesnem sodelovanju Komisije in držav članic. | 3.   Pomoč iz Sklada se
  zagotavlja
  v tesnem sodelovanju Komisije in držav članic
  ter tudi v sodelovanju s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi organi in vključenimi partnerskimi organizacijami
  . |
| 4.   Države članice in organi, ki jih države imenujejo v ta namen, so odgovorni za izvajanje operativnih programov in opravljanje svojih nalog na podlagi te uredbe v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zadevne države članice in to uredbo. | 4.   Države članice in organi, ki jih države imenujejo v ta namen,
  ali po potrebi pristojni regionalni organi,
  so odgovorni za izvajanje operativnih programov in opravljanje svojih nalog na podlagi te uredbe v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zadevne države članice in to uredbo. |
| 5.   Ureditve za izvajanje in uporabo Sklada, zlasti finančni in upravni viri, potrebni v zvezi s poročanjem, ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom, upoštevajo
  načelo sorazmernosti glede ravni dodeljene pomoči
  . | 5.   Ureditve za izvajanje in uporabo Sklada, zlasti finančni in upravni viri, potrebni v zvezi s poročanjem, ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom, upoštevajo
  omejene upravne zmogljivosti organizacij, ki delujejo predvsem zaradi podpore prostovoljcev, in zagotovijo, da jih ne bodo upravno obremenili bolj kot v prejšnjem programu
  . |
| 6.   Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovijo koordinacijo z Evropskim socialnim skladom ter drugimi politikami in instrumenti Unije. | 6.   Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi
  in za preprečevanje dvojnega financiranja
  zagotovijo koordinacijo z Evropskim socialnim skladom ter drugimi politikami in instrumenti Unije
  , zlasti z ukrepi Unije na področju zdravstva
  . |
| 7.   Komisija, države članice in upravičenci uporabljajo načelo dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 26 finančne uredbe. | 7.   Komisija, države članice in upravičenci uporabljajo načelo dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 26 finančne uredbe. |
| 8.   Komisija in države članice zagotovijo učinkovitost Sklada, zlasti s spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem. | 8.   Komisija in države članice zagotovijo učinkovitost Sklada, zlasti s spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem
  ter s tesnim in rednim posvetovanjem z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in partnerskimi organizacijami, ki izvajajo ukrepe Sklada, pri oceni učinka
  . |
| 9.   Komisija in države članice opravljajo svoje naloge v zvezi s Skladom za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev. | 9.   Komisija in države članice
  sprejmejo ukrepe za zagotavljanje učinkovitosti Sklada ter
  opravljajo svoje naloge v zvezi s Skladom za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev. |
| 10.   Komisija in države članice zagotovijo, da se na različnih stopnjah izvajanja Sklada
  spodbujata
  enakost spolov in vključevanje vidika spola. Komisija in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da pri pridobivanju dostopa do Sklada preprečijo vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. | 10.   Komisija in države članice zagotovijo, da se na različnih stopnjah
  pripravljanja, programiranja, upravljanja in
  izvajanja
  ter spremljanja in ocenjevanja
  Sklada
  , pa tudi pri informacijskih kampanjah in kampanjah osveščanja ter pri izmenjavi dobre prakse, upoštevata
  enakost spolov in vključevanje vidika spola
  , pri čemer se uporabijo po spolu razčlenjeni podatki, kjer so ti na voljo
  . Komisija in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da pri pridobivanju dostopa do Sklada
  in povezanih programov in dejavnosti
  preprečijo vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| 11.   Dejavnosti, ki se financirajo iz Sklada, so v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Zlasti se Sklad lahko uporabi zgolj za podporo razdeljevanju hrane ali
  blaga
  , ki sta v skladu z zakonodajo Unije o varnosti potrošniških izdelkov. | 11.   Dejavnosti, ki se financirajo iz Sklada, so v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Zlasti se Sklad lahko uporabi zgolj za podporo razdeljevanju hrane ali
  osnovne materialne pomoči
  , ki sta v skladu z zakonodajo Unije o varnosti potrošniških izdelkov. |
| | 11a.
     
  Kjer je to primerno, izbira hrane temelji na načelih uravnotežene prehrane in kakovostne hrane ter vključuje sveže izdelke, prispevati pa bi morala tudi k zdravi prehrani končnih uporabnikov. |
| 12.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in
  blago
  na podlagi objektivnih meril.
  Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količin odpadne hrane. | 12.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in
  osnovno materialno pomoč
  na podlagi objektivnih meril
  , ki izhajajo iz potreb najbolj ogroženih oseb
  . |
| | 12a.
     
  Lokalni in regionalni izdelki bi morali imeti prednost, kjer je to primerno, upoštevati pa bi bilo treba podnebne in okoljske pomisleke, zlasti z namenom zmanjšanja količine zavržene hrane v vsaki fazi distribucijske verige. Sem so lahko vključena partnerstva s podjetji iz celotne verige preskrbe s hrano v duhu družbene odgovornosti gospodarskih družb. |
| | 12b.
     
  Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, dodeljena v okviru tega Sklada, spoštuje dostojanstvo najbolj ogroženih oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembi

1.   Del proračuna Unije, dodeljen Skladu, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s členom 55(1)(b) finančne uredbe, z izjemo tehnične pomoči na pobudo Komisije, ki se izvaja v okviru neposrednega upravljanja v skladu s členom 55(1)(a) finančne uredbe.

1.   Del proračuna Unije, dodeljen Skladu, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s členom 55(1)(b) finančne uredbe, z izjemo tehnične pomoči na pobudo Komisije, ki se izvaja v okviru neposrednega upravljanja v skladu s členom 55(1)(a) finančne uredbe.

2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz Sklada v skladu s politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge instrumente Unije.

2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz Sklada v skladu s politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge instrumente Unije.

3.   Pomoč iz Sklada se
  izvaja
  v tesnem sodelovanju Komisije in držav članic.

3.   Pomoč iz Sklada se
  zagotavlja
  v tesnem sodelovanju Komisije in držav članic
  ter tudi v sodelovanju s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi organi in vključenimi partnerskimi organizacijami
  .

4.   Države članice in organi, ki jih države imenujejo v ta namen, so odgovorni za izvajanje operativnih programov in opravljanje svojih nalog na podlagi te uredbe v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zadevne države članice in to uredbo.

4.   Države članice in organi, ki jih države imenujejo v ta namen,
  ali po potrebi pristojni regionalni organi,
  so odgovorni za izvajanje operativnih programov in opravljanje svojih nalog na podlagi te uredbe v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zadevne države članice in to uredbo.

5.   Ureditve za izvajanje in uporabo Sklada, zlasti finančni in upravni viri, potrebni v zvezi s poročanjem, ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom, upoštevajo
  načelo sorazmernosti glede ravni dodeljene pomoči
  .

5.   Ureditve za izvajanje in uporabo Sklada, zlasti finančni in upravni viri, potrebni v zvezi s poročanjem, ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom, upoštevajo
  omejene upravne zmogljivosti organizacij, ki delujejo predvsem zaradi podpore prostovoljcev, in zagotovijo, da jih ne bodo upravno obremenili bolj kot v prejšnjem programu
  .

6.   Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovijo koordinacijo z Evropskim socialnim skladom ter drugimi politikami in instrumenti Unije.

6.   Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi
  in za preprečevanje dvojnega financiranja
  zagotovijo koordinacijo z Evropskim socialnim skladom ter drugimi politikami in instrumenti Unije
  , zlasti z ukrepi Unije na področju zdravstva
  .

7.   Komisija, države članice in upravičenci uporabljajo načelo dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 26 finančne uredbe.

7.   Komisija, države članice in upravičenci uporabljajo načelo dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 26 finančne uredbe.

8.   Komisija in države članice zagotovijo učinkovitost Sklada, zlasti s spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem.

8.   Komisija in države članice zagotovijo učinkovitost Sklada, zlasti s spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem
  ter s tesnim in rednim posvetovanjem z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in partnerskimi organizacijami, ki izvajajo ukrepe Sklada, pri oceni učinka
  .

9.   Komisija in države članice opravljajo svoje naloge v zvezi s Skladom za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev.

9.   Komisija in države članice
  sprejmejo ukrepe za zagotavljanje učinkovitosti Sklada ter
  opravljajo svoje naloge v zvezi s Skladom za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev.

10.   Komisija in države članice zagotovijo, da se na različnih stopnjah izvajanja Sklada
  spodbujata
  enakost spolov in vključevanje vidika spola. Komisija in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da pri pridobivanju dostopa do Sklada preprečijo vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

10.   Komisija in države članice zagotovijo, da se na različnih stopnjah
  pripravljanja, programiranja, upravljanja in
  izvajanja
  ter spremljanja in ocenjevanja
  Sklada
  , pa tudi pri informacijskih kampanjah in kampanjah osveščanja ter pri izmenjavi dobre prakse, upoštevata
  enakost spolov in vključevanje vidika spola
  , pri čemer se uporabijo po spolu razčlenjeni podatki, kjer so ti na voljo
  . Komisija in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da pri pridobivanju dostopa do Sklada
  in povezanih programov in dejavnosti
  preprečijo vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

11.   Dejavnosti, ki se financirajo iz Sklada, so v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Zlasti se Sklad lahko uporabi zgolj za podporo razdeljevanju hrane ali
  blaga
  , ki sta v skladu z zakonodajo Unije o varnosti potrošniških izdelkov.

11.   Dejavnosti, ki se financirajo iz Sklada, so v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Zlasti se Sklad lahko uporabi zgolj za podporo razdeljevanju hrane ali
  osnovne materialne pomoči
  , ki sta v skladu z zakonodajo Unije o varnosti potrošniških izdelkov.

11a.
     
  Kjer je to primerno, izbira hrane temelji na načelih uravnotežene prehrane in kakovostne hrane ter vključuje sveže izdelke, prispevati pa bi morala tudi k zdravi prehrani končnih uporabnikov.

12.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in
  blago
  na podlagi objektivnih meril.
  Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količin odpadne hrane.

12.   Države članice in upravičenci izberejo hrano in
  osnovno materialno pomoč
  na podlagi objektivnih meril
  , ki izhajajo iz potreb najbolj ogroženih oseb
  .

12a.
     
  Lokalni in regionalni izdelki bi morali imeti prednost, kjer je to primerno, upoštevati pa bi bilo treba podnebne in okoljske pomisleke, zlasti z namenom zmanjšanja količine zavržene hrane v vsaki fazi distribucijske verige. Sem so lahko vključena partnerstva s podjetji iz celotne verige preskrbe s hrano v duhu družbene odgovornosti gospodarskih družb.

12b.
     
  Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, dodeljena v okviru tega Sklada, spoštuje dostojanstvo najbolj ogroženih oseb.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupni viri, ki so na voljo za proračunske obveznosti iz Sklada za obdobje 2014–2020, znašajo 2 500 000 000  EUR po cenah iz leta 2011, v skladu z letno razdelitvijo, ki je določena v Prilogi II. | 1.   Skupni viri, ki so na voljo za proračunske obveznosti iz Sklada za obdobje 2014–2020
  (v cenah iz leta 2011)
  ,
  niso manjši od sedemkratnega zneska dodeljenih proračunskih sredstev v realni vrednosti, ki so bila v proračunu za leto 2011 sprejeta za programu pomoči najbolj ogroženim osebam
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Skupni viri, ki so na voljo za proračunske obveznosti iz Sklada za obdobje 2014–2020, znašajo 2 500 000 000  EUR po cenah iz leta 2011, v skladu z letno razdelitvijo, ki je določena v Prilogi II.

1.   Skupni viri, ki so na voljo za proračunske obveznosti iz Sklada za obdobje 2014–2020
  (v cenah iz leta 2011)
  ,
  niso manjši od sedemkratnega zneska dodeljenih proračunskih sredstev v realni vrednosti, ki so bila v proračunu za leto 2011 sprejeta za programu pomoči najbolj ogroženim osebam
  .

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o letni razdelitvi skupnih virov po državah članicah v skladu s členom 84(5) Uredbe (EU) št. ... (uredba o skupnih določbah), brez poseganja v odstavek 4 tega člena, pri čemer
  upošteva naslednja merila
  , ki jih je določil Eurostat: | 3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o letni razdelitvi skupnih virov po državah članicah v skladu s členom 84(5) Uredbe (EU) št. ... (uredba o skupnih določbah), brez poseganja v odstavek 4 tega člena, pri čemer
  izhaja iz najnovejših meril
  , ki jih je določil Eurostat
  in zadevajo
  : |
| (a) | prebivalstvo, ki trpi hudo materialno deprivacijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o letni razdelitvi skupnih virov po državah članicah v skladu s členom 84(5) Uredbe (EU) št. ... (uredba o skupnih določbah), brez poseganja v odstavek 4 tega člena, pri čemer
  upošteva naslednja merila
  , ki jih je določil Eurostat:

3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o letni razdelitvi skupnih virov po državah članicah v skladu s členom 84(5) Uredbe (EU) št. ... (uredba o skupnih določbah), brez poseganja v odstavek 4 tega člena, pri čemer
  izhaja iz najnovejših meril
  , ki jih je določil Eurostat
  in zadevajo
  :

(a)

prebivalstvo, ki trpi hudo materialno deprivacijo;

| (a) | prebivalstvo, ki trpi hudo materialno deprivacijo
  , kot odstotek celotnega prebivalstva
  ; |
| --- | --- |

(a)

prebivalstvo, ki trpi hudo materialno deprivacijo
  , kot odstotek celotnega prebivalstva
  ;

| (b) | prebivalstvo
  , ki živi v gospodinjstvu z zelo nizko intenzivnostjo dela. |
| --- | --- |

(b)

prebivalstvo
  , ki živi v gospodinjstvu z zelo nizko intenzivnostjo dela.

| (b) | spremembe glede prebivalstva
  , ki živi v gospodinjstvu z zelo nizko intenzivnostjo dela. |
| --- | --- |

(b)

spremembe glede prebivalstva
  , ki živi v gospodinjstvu z zelo nizko intenzivnostjo dela.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica v treh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisiji predloži operativni program za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, ki vsebuje: | 1.   Vsaka država članica v treh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisiji predloži operativni program za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, ki vsebuje: |
| | (-a) | navedbo zneska, dodeljenega za uporabo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Vsaka država članica v treh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisiji predloži operativni program za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, ki vsebuje:

1.   Vsaka država članica v treh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisiji predloži operativni program za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, ki vsebuje:

(-a)

navedbo zneska, dodeljenega za uporabo;

| (a
  ) | opredelitev in
  utemeljitev izbora vrst materialne deprivacije, ki jih je treba obravnavati
  v okviru operativnega programa,
  in
  za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije
  opis glavnih značilnosti
  in ciljev razdeljevanja hrane ali blaga ter predvidenih spremljevalnih ukrepov
  glede na rezultate predhodne ocene, izvedene v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(a
  )

opredelitev in
  utemeljitev izbora vrst materialne deprivacije, ki jih je treba obravnavati
  v okviru operativnega programa,
  in
  za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije
  opis glavnih značilnosti
  in ciljev razdeljevanja hrane ali blaga ter predvidenih spremljevalnih ukrepov
  glede na rezultate predhodne ocene, izvedene v skladu s členom 14;

| (a) | utemeljitev izbora vrst materialne deprivacije, ki jih je treba obravnavati, in opis glavnih značilnosti
  operativnega programa
  glede na rezultate predhodne ocene, izvedene v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(a)

utemeljitev izbora vrst materialne deprivacije, ki jih je treba obravnavati, in opis glavnih značilnosti
  operativnega programa
  glede na rezultate predhodne ocene, izvedene v skladu s členom 14;

| (b) | opis ustreznih nacionalnih shem za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(b)

opis ustreznih nacionalnih shem za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije;

| (b) | opis ustreznih nacionalnih shem za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(b)

opis ustreznih nacionalnih shem za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije;

| (c) | opis mehanizma, ki določa merila za upravičenost najbolj ogroženih oseb, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(c)

opis mehanizma, ki določa merila za upravičenost najbolj ogroženih oseb, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije;

| (c) | opis mehanizma, ki določa merila za upravičenost najbolj ogroženih oseb, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(c)

opis mehanizma, ki določa merila za upravičenost najbolj ogroženih oseb, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije;

| (d) | merila za izbor dejavnosti in opis izbirnega mehanizma, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(d)

merila za izbor dejavnosti in opis izbirnega mehanizma, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije;

| (d) | merila za izbor dejavnosti in opis izbirnega mehanizma, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(d)

merila za izbor dejavnosti in opis izbirnega mehanizma, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije;

| (e) | merila za izbor partnerskih organizacij, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(e)

merila za izbor partnerskih organizacij, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije;

| (e) | merila za izbor partnerskih organizacij, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(e)

merila za izbor partnerskih organizacij, po potrebi po vrsti obravnavane materialne deprivacije;

| (f) | opis mehanizma, ki se uporablja za zagotavljanje dopolnjevanja z Evropskim socialnim skladom; |
| --- | --- |

(f)

opis mehanizma, ki se uporablja za zagotavljanje dopolnjevanja z Evropskim socialnim skladom;

| (f) | opis mehanizma, ki se uporablja za zagotavljanje dopolnjevanja z Evropskim socialnim skladom
  , v katerem je jasno prikazana razločitev dejavnosti, ki jih sklada krijeta
  ; |
| --- | --- |

(f)

opis mehanizma, ki se uporablja za zagotavljanje dopolnjevanja z Evropskim socialnim skladom
  , v katerem je jasno prikazana razločitev dejavnosti, ki jih sklada krijeta
  ;

| (fa) | opis predvidenih konkretnih ukrepov in dodeljenih sredstev za uskladitev z načeli iz člena 5; |
| --- | --- |

(fa)

opis predvidenih konkretnih ukrepov in dodeljenih sredstev za uskladitev z načeli iz člena 5;

| (g) | opis določb za izvajanje operativnega programa, ki vsebuje opredelitev organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to primerno, revizijskega organa in organa, ki mu Komisija nakaže plačila, ter opis postopka spremljanja; |
| --- | --- |

(g)

opis določb za izvajanje operativnega programa, ki vsebuje opredelitev organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to primerno, revizijskega organa in organa, ki mu Komisija nakaže plačila, ter opis postopka spremljanja;

| (g) | opis določb za izvajanje operativnega programa, ki vsebuje opredelitev organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to primerno, revizijskega organa in organa, ki mu Komisija nakaže plačila, ter opis postopka spremljanja; |
| --- | --- |

(g)

opis določb za izvajanje operativnega programa, ki vsebuje opredelitev organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to primerno, revizijskega organa in organa, ki mu Komisija nakaže plačila, ter opis postopka spremljanja;

| (h) | opis ukrepov, sprejetih za vključitev pristojnih regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov ter organov, ki zastopajo civilno družbo, in organov, odgovornih za spodbujanje enakosti in nediskriminacije, v pripravo operativnega programa; |
| --- | --- |

(h)

opis ukrepov, sprejetih za vključitev pristojnih regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov ter organov, ki zastopajo civilno družbo, in organov, odgovornih za spodbujanje enakosti in nediskriminacije, v pripravo operativnega programa;

| (h) | opis ukrepov, sprejetih za vključitev pristojnih regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov ter organov, ki zastopajo civilno družbo, in organov, odgovornih za spodbujanje enakosti in nediskriminacije, v pripravo operativnega programa; |
| --- | --- |

(h)

opis ukrepov, sprejetih za vključitev pristojnih regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov ter organov, ki zastopajo civilno družbo, in organov, odgovornih za spodbujanje enakosti in nediskriminacije, v pripravo operativnega programa;

| (i) | opis načrtovane uporabe tehnične pomoči v skladu s členom 25(2), vključno z ukrepi za krepitev upravne zmogljivosti upravičencev v zvezi z izvajanjem operativnega programa; |
| --- | --- |

(i)

opis načrtovane uporabe tehnične pomoči v skladu s členom 25(2), vključno z ukrepi za krepitev upravne zmogljivosti upravičencev v zvezi z izvajanjem operativnega programa;

| (i) | opis načrtovane uporabe tehnične pomoči v skladu s členom 25(2), vključno z ukrepi za krepitev upravne zmogljivosti upravičencev v zvezi z izvajanjem operativnega programa; |
| --- | --- |

(i)

opis načrtovane uporabe tehnične pomoči v skladu s členom 25(2), vključno z ukrepi za krepitev upravne zmogljivosti upravičencev v zvezi z izvajanjem operativnega programa;

| (j) | finančni načrt, ki vsebuje naslednji tabeli: |
| --- | --- |

(j)

finančni načrt, ki vsebuje naslednji tabeli:

| (j) | finančni načrt, ki vsebuje naslednji tabeli: |
| --- | --- |

(j)

finančni načrt, ki vsebuje naslednji tabeli:

| | (i) | tabelo, v kateri je v skladu s členom 18 za vsako leto določen znesek finančnih sredstev, predvidenih za pomoč iz Sklada, in sofinanciranja; |
| --- | --- | --- |

(i)

tabelo, v kateri je v skladu s členom 18 za vsako leto določen znesek finančnih sredstev, predvidenih za pomoč iz Sklada, in sofinanciranja;

| | (i) | tabelo, v kateri je v skladu s členom 18 za vsako leto določen znesek finančnih sredstev, predvidenih za pomoč iz Sklada, in sofinanciranja; |
| --- | --- | --- |

(i)

tabelo, v kateri je v skladu s členom 18 za vsako leto določen znesek finančnih sredstev, predvidenih za pomoč iz Sklada, in sofinanciranja;

| | (ii) | tabelo, ki za celotno programsko obdobje določa znesek vseh finančnih sredstev v zvezi s pomočjo iz operativnega programa za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije ter ustrezne spremljevalne ukrepe. |
| --- | --- | --- |

(ii)

tabelo, ki za celotno programsko obdobje določa znesek vseh finančnih sredstev v zvezi s pomočjo iz operativnega programa za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije ter ustrezne spremljevalne ukrepe.

| | (ii) | tabelo, ki za celotno programsko obdobje določa znesek vseh finančnih sredstev v zvezi s pomočjo iz operativnega programa za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije ter ustrezne spremljevalne ukrepe. |
| --- | --- | --- |

(ii)

tabelo, ki za celotno programsko obdobje določa znesek vseh finančnih sredstev v zvezi s pomočjo iz operativnega programa za vsako vrsto obravnavane materialne deprivacije ter ustrezne spremljevalne ukrepe.

Partnerske organizacije iz točke (e), ki neposredno dobavljajo hrano ali
  blago
  , same opravljajo dejavnosti, ki dopolnjujejo zagotavljanje materialne pomoči in katerih cilj je socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb, ne glede na to, ali te dejavnosti podpira Sklad.

Partnerske organizacije iz točke (e), ki neposredno dobavljajo hrano
  in/
  ali
  osnovno materialno pomoč
  , same
  ali v sodelovanju z drugimi organizacijami
  opravljajo dejavnosti, ki dopolnjujejo zagotavljanje materialne pomoči in katerih cilj je socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb, ne glede na to, ali te dejavnosti podpira Sklad.

2.   Države članice ali organi, ki jih te imenujejo, operativne programe sestavijo v sodelovanju s pristojnimi regionalnimi, lokalnimi in drugimi javnimi organi ter
  organi, ki zastopajo civilno družbo, in organi, odgovornimi za spodbujanje enakosti in nediskriminacije
  .

2.   Države članice ali organi, ki jih te imenujejo, operativne programe sestavijo v sodelovanju s pristojnimi regionalnimi, lokalnimi in drugimi javnimi organi ter
  vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  .
  Države članice zagotovijo, da so operativni programi tesno povezani z nacionalnimi politikami za socialno vključevanje.

3.   Države članice sestavijo svoje operativne programe v skladu s predlogo iz Priloge I.

3.   Države članice sestavijo svoje operativne programe v skladu s predlogo iz Priloge I.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko vložijo zahtevo za spremembo operativnega programa. Zahtevi priložijo spremenjeni operativni program in utemeljitev sprememb. | Ne zadeva slovenske različice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice lahko vložijo zahtevo za spremembo operativnega programa. Zahtevi priložijo spremenjeni operativni program in utemeljitev sprememb.

Ne zadeva slovenske različice.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Platforma | Izmenjava dobrih praks |
| Komisija
  ustanovi platformo na ravni Unije za
  lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in povezovanje ter
  razširjanje pomembnih rezultatov na področju nefinančne pomoči za najbolj ogrožene osebe
  . | Komisija zagotovi lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in povezovanje ter
  socialne inovacije na ravni Unije, pri čemer povezuje partnerske organizacije in druge ustrezne zainteresirane strani iz vseh držav članic
  . |
| Poleg tega se Komisija z organizacijami, ki zastopajo partnerske organizacije na ravni Unije, najmanj enkrat letno posvetuje o izvajanju pomoči iz Sklada. | Poleg tega se Komisija z organizacijami, ki zastopajo partnerske organizacije na ravni Unije, najmanj enkrat letno posvetuje o izvajanju pomoči iz Sklada
  ter o tem pravočasno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu
  . |
| | Komisija zagotovi tudi lažje razširjanje pomembnih rezultatov, poročil in informacij v zvezi s Skladom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Platforma

Izmenjava dobrih praks

Komisija
  ustanovi platformo na ravni Unije za
  lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in povezovanje ter
  razširjanje pomembnih rezultatov na področju nefinančne pomoči za najbolj ogrožene osebe
  .

Komisija zagotovi lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in povezovanje ter
  socialne inovacije na ravni Unije, pri čemer povezuje partnerske organizacije in druge ustrezne zainteresirane strani iz vseh držav članic
  .

Poleg tega se Komisija z organizacijami, ki zastopajo partnerske organizacije na ravni Unije, najmanj enkrat letno posvetuje o izvajanju pomoči iz Sklada.

Poleg tega se Komisija z organizacijami, ki zastopajo partnerske organizacije na ravni Unije, najmanj enkrat letno posvetuje o izvajanju pomoči iz Sklada
  ter o tem pravočasno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu
  .

Komisija zagotovi tudi lažje razširjanje pomembnih rezultatov, poročil in informacij v zvezi s Skladom.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice od leta 2015 do leta 2022 Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo poročilo o izvajanju operativnega programa v preteklem finančnem letu. | 1.   Države članice od leta 2015 do leta 2022 Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo poročilo o izvajanju operativnega programa v preteklem finančnem letu. |
| 2.   Države članice letno poročilo o izvajanju pripravijo v skladu s predlogo, ki jo sprejme Komisija, vključno s seznamom skupnih kazalnikov vložkov in rezultatov. | 2.   Države članice letno poročilo o izvajanju pripravijo v skladu s predlogo, ki jo sprejme Komisija, vključno s seznamom skupnih kazalnikov vložkov in rezultatov. |
| | Ti kazalniki vključujejo: |
| | (a) | nedavne spremembe v porabi sredstev socialne politike na področju hude materialne deprivacije, izražene v absolutni vrednosti, glede na BDP in glede na celotno javno porabo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice od leta 2015 do leta 2022 Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo poročilo o izvajanju operativnega programa v preteklem finančnem letu.

1.   Države članice od leta 2015 do leta 2022 Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo poročilo o izvajanju operativnega programa v preteklem finančnem letu.

2.   Države članice letno poročilo o izvajanju pripravijo v skladu s predlogo, ki jo sprejme Komisija, vključno s seznamom skupnih kazalnikov vložkov in rezultatov.

2.   Države članice letno poročilo o izvajanju pripravijo v skladu s predlogo, ki jo sprejme Komisija, vključno s seznamom skupnih kazalnikov vložkov in rezultatov.

Ti kazalniki vključujejo:

(a)

nedavne spremembe v porabi sredstev socialne politike na področju hude materialne deprivacije, izražene v absolutni vrednosti, glede na BDP in glede na celotno javno porabo;

| (b) | nedavne spremembe v zakonodaji o socialni politiki v zvezi z dostopom do sredstev za upravičence in druge organizacije, ki se ukvarjajo s problemom hude materialne deprivacije. |
| --- | --- |

(b)

nedavne spremembe v zakonodaji o socialni politiki v zvezi z dostopom do sredstev za upravičence in druge organizacije, ki se ukvarjajo s problemom hude materialne deprivacije.

3.   Letna poročila o izvajanju so sprejemljiva, če vsebujejo vse informacije, zahtevane v skladu s predlogo iz odstavka 2, vključno s skupnimi kazalniki. Če poročilo ni sprejemljivo, Komisija o tem zadevno državo članico obvesti v 15 delovnih dneh po prejemu letnega poročila o izvajanju. Če Komisija v navedenem roku tega ne stori, se poročilo šteje za sprejemljivo.

3.   Letna poročila o izvajanju so sprejemljiva, če vsebujejo vse informacije, zahtevane v skladu s predlogo iz odstavka 2, vključno s skupnimi kazalniki. Če poročilo ni sprejemljivo, Komisija o tem zadevno državo članico obvesti v 15 delovnih dneh po prejemu letnega poročila o izvajanju. Če Komisija v navedenem roku tega ne stori, se poročilo šteje za sprejemljivo.

4.   Komisija preuči letno poročilo o izvajanju in državi članici svoje pripombe sporoči v dveh mesecih po prejemu letnega poročila o izvajanju.

4.   Komisija preuči letno poročilo o izvajanju in državi članici svoje pripombe sporoči v dveh mesecih po prejemu letnega poročila o izvajanju.

Če Komisija v tem roku ne predloži pripomb, se poročila štejejo za sprejeta.

Če Komisija v tem roku ne predloži pripomb, se poročila štejejo za sprejeta.

5.   Država članica končno poročilo o izvajanju operativnega programa predloži do 30. septembra 2023.

5.   Država članica končno poročilo o izvajanju operativnega programa predloži do 30. septembra 2023.

Države članice končno poročilo o izvajanju pripravijo v skladu s predlogo, ki jo sprejme Komisija.

Države članice končno poročilo o izvajanju pripravijo v skladu s predlogo, ki jo sprejme Komisija.

Komisija preuči končno poročilo o izvajanju in državi članici svoje pripombe sporoči v petih mesecih po prejemu končnega poročila.

Komisija preuči končno poročilo o izvajanju in državi članici svoje pripombe sporoči v petih mesecih po prejemu končnega poročila.

Če Komisija v tem roku ne predloži pripomb, se poročila štejejo za sprejeta.

Če Komisija v tem roku ne predloži pripomb, se poročila štejejo za sprejeta.

6.   Komisija sprejme predlogo za letno poročilo o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov, in predlogo za končno poročilo o izvajanju z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 60(2).

6.   Komisija sprejme predlogo za letno poročilo o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov, in predlogo za končno poročilo o izvajanju z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 60(2).

7.   Komisija lahko državi članici pošlje pripombe glede izvajanja operativnega programa. Organ upravljanja v treh mesecih obvesti Komisijo o sprejetih popravnih ukrepih.

7.   Komisija lahko državi članici pošlje pripombe glede izvajanja operativnega programa. Organ upravljanja v treh mesecih obvesti Komisijo o sprejetih popravnih ukrepih.

8.   Organ za upravljanje objavi povzetek vsebine vseh letnih in končnih poročil o izvajanju.

8.   Organ za upravljanje objavi povzetek vsebine vseh letnih in končnih poročil o izvajanju.

8a.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pravočasno predstavi povzetek letnih in končnih poročil o izvajanju.

8b.
     
  Postopek v zvezi s poročili o izvajanju ni preobsežen glede na dodeljena sredstva in vrsto pomoči ter ne povzroča nepotrebne upravne obremenitve.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dvostransko pregledovalno srečanje | Dvostranska pregledovalna srečanja |
| 1.   Komisija in vsaka država članica se od leta 2014 do leta 2022 vsako leto sestaneta, razen če ni dogovorjeno drugače, da preučita napredek pri izvajanju operativnega programa, pri čemer upoštevata letno poročilo o izvajanju in pripombe Komisije iz člena 11(7), kadar je to primerno. | 1.   Komisija in vsaka država članica se od leta 2014 do leta 2022 vsako leto sestaneta, razen če ni dogovorjeno drugače, da preučita napredek pri izvajanju operativnega programa, pri čemer upoštevata letno poročilo o izvajanju in pripombe Komisije iz člena 11(7), kadar je to primerno. |
| 2.   Dvostranskemu pregledovalnemu srečanju predseduje Komisija. | 2.   Dvostranskemu pregledovalnemu srečanju predseduje Komisija. |
| 3.   Država članica zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje glede kakršnih koli pripomb Komisije po srečanju. | 3.   Država članica zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje glede kakršnih koli pripomb Komisije po srečanju
  ter jih navede v poročilu o izvajanju naslednje leto ali, če je to ustrezno, naslednja leta
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Dvostransko pregledovalno srečanje

Dvostranska pregledovalna srečanja

1.   Komisija in vsaka država članica se od leta 2014 do leta 2022 vsako leto sestaneta, razen če ni dogovorjeno drugače, da preučita napredek pri izvajanju operativnega programa, pri čemer upoštevata letno poročilo o izvajanju in pripombe Komisije iz člena 11(7), kadar je to primerno.

1.   Komisija in vsaka država članica se od leta 2014 do leta 2022 vsako leto sestaneta, razen če ni dogovorjeno drugače, da preučita napredek pri izvajanju operativnega programa, pri čemer upoštevata letno poročilo o izvajanju in pripombe Komisije iz člena 11(7), kadar je to primerno.

2.   Dvostranskemu pregledovalnemu srečanju predseduje Komisija.

2.   Dvostranskemu pregledovalnemu srečanju predseduje Komisija.

3.   Država članica zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje glede kakršnih koli pripomb Komisije po srečanju.

3.   Država članica zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje glede kakršnih koli pripomb Komisije po srečanju
  ter jih navede v poročilu o izvajanju naslednje leto ali, če je to ustrezno, naslednja leta
  .

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo vire, ki so potrebni za izvedbo ocenjevanja, ter vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in zbiranje podatkov, potrebnih za ocenjevanje, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki iz člena 11. | 1.   Države članice zagotovijo vire, ki so potrebni za izvedbo ocenjevanja, ter vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in zbiranje podatkov, potrebnih za ocenjevanje, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki iz člena 11. |
| 2.   Ocenjevanje izvajajo strokovnjaki, ki so funkcionalno neodvisni od organov, pristojnih za izvajanje operativnega programa. Vse ocene se v celoti objavijo. | 2.   Ocenjevanje izvajajo strokovnjaki, ki so funkcionalno neodvisni od organov, pristojnih za izvajanje operativnega programa. Vse ocene se v celoti objavijo
  , vendar ne morejo v nobenem primeru vsebovati informacij o identiteti končnih upravičencev
  . |
| | 2a.
     
  Ocene niso preobsežne glede na dodeljena sredstva ali vrsto pomoči ter ne povzročajo nepotrebnega upravnega bremena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo vire, ki so potrebni za izvedbo ocenjevanja, ter vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in zbiranje podatkov, potrebnih za ocenjevanje, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki iz člena 11.

1.   Države članice zagotovijo vire, ki so potrebni za izvedbo ocenjevanja, ter vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in zbiranje podatkov, potrebnih za ocenjevanje, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki iz člena 11.

2.   Ocenjevanje izvajajo strokovnjaki, ki so funkcionalno neodvisni od organov, pristojnih za izvajanje operativnega programa. Vse ocene se v celoti objavijo.

2.   Ocenjevanje izvajajo strokovnjaki, ki so funkcionalno neodvisni od organov, pristojnih za izvajanje operativnega programa. Vse ocene se v celoti objavijo
  , vendar ne morejo v nobenem primeru vsebovati informacij o identiteti končnih upravičencev
  .

2a.
     
  Ocene niso preobsežne glede na dodeljena sredstva ali vrsto pomoči ter ne povzročajo nepotrebnega upravnega bremena.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice izvedejo predhodno oceno operativnega programa. | 1.   Države članice izvedejo predhodno oceno operativnega programa. |
| 2.   Predhodna ocena se izvede v pristojnosti organa, odgovornega za pripravo operativnih programov. Komisiji se predloži hkrati z operativnim programom in skupaj s povzetkom. | 2.   Predhodna ocena se izvede v pristojnosti organa, odgovornega za pripravo operativnih programov. Komisiji se predloži hkrati z operativnim programom in skupaj s povzetkom. |
| 3.   S predhodno oceno se ocenijo naslednji elementi: | 3.   S predhodno oceno se ocenijo naslednji elementi: |
| (a) | prispevek k cilju Unije, da se število ljudi, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, do leta 2020 zmanjša za najmanj 20 milijonov, glede na izbrano vrsto materialne deprivacije, ki jo je treba obravnavati, ob upoštevanju nacionalnih razmer glede revščine in socialne izključenosti ter materialne deprivacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice izvedejo predhodno oceno operativnega programa.

1.   Države članice izvedejo predhodno oceno operativnega programa.

2.   Predhodna ocena se izvede v pristojnosti organa, odgovornega za pripravo operativnih programov. Komisiji se predloži hkrati z operativnim programom in skupaj s povzetkom.

2.   Predhodna ocena se izvede v pristojnosti organa, odgovornega za pripravo operativnih programov. Komisiji se predloži hkrati z operativnim programom in skupaj s povzetkom.

3.   S predhodno oceno se ocenijo naslednji elementi:

3.   S predhodno oceno se ocenijo naslednji elementi:

(a)

prispevek k cilju Unije, da se število ljudi, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, do leta 2020 zmanjša za najmanj 20 milijonov, glede na izbrano vrsto materialne deprivacije, ki jo je treba obravnavati, ob upoštevanju nacionalnih razmer glede revščine in socialne izključenosti ter materialne deprivacije;

| (a) | prispevek k cilju Unije, da se število ljudi,
  ki živijo v revščini ali
  jim grozita revščina in socialna izključenost, do leta 2020 zmanjša za najmanj 20 milijonov, glede na izbrano vrsto materialne deprivacije, ki jo je treba obravnavati, ob upoštevanju nacionalnih razmer glede revščine in socialne izključenosti ter materialne deprivacije; |
| --- | --- |

(a)

prispevek k cilju Unije, da se število ljudi,
  ki živijo v revščini ali
  jim grozita revščina in socialna izključenost, do leta 2020 zmanjša za najmanj 20 milijonov, glede na izbrano vrsto materialne deprivacije, ki jo je treba obravnavati, ob upoštevanju nacionalnih razmer glede revščine in socialne izključenosti ter materialne deprivacije;

| (
  aa) | prispevek za zmanjšanje količin odpadne hrane; |
| --- | --- |

(
  aa)

prispevek za zmanjšanje količin odpadne hrane;

| (b) | notranja skladnost predlaganega operativnega programa in povezanost programa z drugimi relevantnimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(b)

notranja skladnost predlaganega operativnega programa in povezanost programa z drugimi relevantnimi finančnimi instrumenti;

| (b) | notranja skladnost predlaganega operativnega programa in povezanost programa z drugimi relevantnimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(b)

notranja skladnost predlaganega operativnega programa in povezanost programa z drugimi relevantnimi finančnimi instrumenti;

| (c) | skladnost dodeljevanja proračunskih sredstev s cilji operativnega programa; |
| --- | --- |

(c)

skladnost dodeljevanja proračunskih sredstev s cilji operativnega programa;

| (c) | skladnost dodeljevanja proračunskih sredstev s cilji operativnega programa; |
| --- | --- |

(c)

skladnost dodeljevanja proračunskih sredstev s cilji operativnega programa;

| (d) | prispevek predvidenih učinkov k 
  rezultatom
  ; |
| --- | --- |

(d)

prispevek predvidenih učinkov k 
  rezultatom
  ;

| (d) | prispevek predvidenih učinkov k 
  ciljem Sklada
  ; |
| --- | --- |

(d)

prispevek predvidenih učinkov k 
  ciljem Sklada
  ;

| (da) | dejanska udeležba ustreznih zainteresiranih strani v oblikovanju in izvajanju operativnega programa; |
| --- | --- |

(da)

dejanska udeležba ustreznih zainteresiranih strani v oblikovanju in izvajanju operativnega programa;

| (e) | ustreznost postopkov za spremljanje operativnega programa in zbiranje podatkov, potrebnih za izvedbo ocenjevanja. |
| --- | --- |

(e)

ustreznost postopkov za spremljanje operativnega programa in zbiranje podatkov, potrebnih za izvedbo ocenjevanja.

| (e) | ustreznost postopkov za spremljanje operativnega programa in zbiranje podatkov, potrebnih za izvedbo ocenjevanja. |
| --- | --- |

(e)

ustreznost postopkov za spremljanje operativnega programa in zbiranje podatkov, potrebnih za izvedbo ocenjevanja.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V programskem obdobju
  lahko
  organ upravljanja
  izvede ocenjevanja za oceno
  uspešnosti in učinkovitosti operativnega programa. | 1.   V programskem obdobju organ upravljanja
  oceni
  uspešnosti in učinkovitosti operativnega programa. |
| 2.   Organ upravljanja leta 2017 in 2021 izvede strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih v skladu s predlogo, ki jo zagotovi Komisija. Komisija sprejme predlogo
  z izvedbenim aktom
  . Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 60(2). | 2.   Organ upravljanja leta 2017 in 2021 izvede strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih v skladu s predlogo, ki jo zagotovi Komisija. Komisija
  po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi
  sprejme
  izvedbene akte, s katerimi določi
  predlogo. Ta izvedbeni akt se sprejme po svetovalnem postopku iz člena 60(2). |
| 3.   Komisija lahko na svojo pobudo oceni operativne programe. | 3.   Komisija lahko na svojo pobudo oceni programe. |
| | 3a.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do marca 2018 predloži vmesno oceno Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   V programskem obdobju
  lahko
  organ upravljanja
  izvede ocenjevanja za oceno
  uspešnosti in učinkovitosti operativnega programa.

1.   V programskem obdobju organ upravljanja
  oceni
  uspešnosti in učinkovitosti operativnega programa.

2.   Organ upravljanja leta 2017 in 2021 izvede strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih v skladu s predlogo, ki jo zagotovi Komisija. Komisija sprejme predlogo
  z izvedbenim aktom
  . Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 60(2).

2.   Organ upravljanja leta 2017 in 2021 izvede strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih v skladu s predlogo, ki jo zagotovi Komisija. Komisija
  po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi
  sprejme
  izvedbene akte, s katerimi določi
  predlogo. Ta izvedbeni akt se sprejme po svetovalnem postopku iz člena 60(2).

3.   Komisija lahko na svojo pobudo oceni operativne programe.

3.   Komisija lahko na svojo pobudo oceni programe.

3a.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do marca 2018 predloži vmesno oceno Sklada.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z državami članicami ter s pomočjo zunanjih strokovnjakov izvede naknadno oceno za oceno učinkovitosti
  in
  trajnosti pridobljenih rezultatov ter dodane vrednosti Sklada. Ta naknadna ocena se zaključi do 31. decembra 2023. | Komisija na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z državami članicami ter s pomočjo zunanjih strokovnjakov izvede naknadno oceno za oceno učinkovitosti
  in uspešnosti Sklada ter
  trajnosti pridobljenih rezultatov ter dodane vrednosti Sklada. Ta naknadna ocena se zaključi do 31. decembra 2023. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z državami članicami ter s pomočjo zunanjih strokovnjakov izvede naknadno oceno za oceno učinkovitosti
  in
  trajnosti pridobljenih rezultatov ter dodane vrednosti Sklada. Ta naknadna ocena se zaključi do 31. decembra 2023.

Komisija na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z državami članicami ter s pomočjo zunanjih strokovnjakov izvede naknadno oceno za oceno učinkovitosti
  in uspešnosti Sklada ter
  trajnosti pridobljenih rezultatov ter dodane vrednosti Sklada. Ta naknadna ocena se zaključi do 31. decembra 2023.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo informacije o ukrepih, podprtih iz Sklada, in njihovo promocijo. Informacije se naslovijo na najbolj ogrožene osebe,
  medije in
  širšo javnost. Poudarjajo vlogo Unije in zagotavljajo prepoznavnost prispevka iz Sklada. | 1.   
  Komisija in
  države članice zagotovijo informacije o ukrepih, podprtih iz Sklada, in njihovo promocijo. Informacije se naslovijo
  zlasti
  na najbolj ogrožene osebe,
  pa tudi na
  širšo javnost
  in medije
  . Poudarjajo vlogo Unije in zagotavljajo prepoznavnost prispevka iz Sklada
  , držav članic in partnerskih organizacij v zvezi s cilji socialne kohezije Unije, pri čemer ni stigmatizacije končnih prejemnikov
  . |
| 2.   Organ upravljanja za zagotovitev preglednosti pomoči iz Sklada vodi seznam dejavnosti, podprtih iz Sklada, ki je v formatu CSV ali XML dostopen na spletišču. Na seznamu so vsaj ime in naslov upravičenca, dodeljeni znesek sredstev Unije in vrsta obravnavane materialne deprivacije. | 2.   Organ upravljanja za zagotovitev preglednosti pomoči iz Sklada vodi seznam dejavnosti, podprtih iz Sklada, ki je v formatu CSV ali XML dostopen na spletišču. Na seznamu so vsaj ime in naslov upravičenca, dodeljeni znesek sredstev Unije in vrsta obravnavane materialne deprivacije. |
| Seznam dejavnosti se posodobi vsaj vsakih dvanajst mesecev. | Seznam dejavnosti se posodobi vsaj vsakih dvanajst mesecev. |
| 3.   Upravičenci in partnerske organizacije med izvajanjem dejavnosti javnost obveščajo o pomoči iz Sklada tako, da izobesijo vsaj en plakat z informacijami o dejavnosti (velikosti najmanj A3), vključno z informacijo o finančni pomoči Unije, na javnosti dobro vidnem mestu povsod, kjer se razdeljujeta hrana
  in blago
  oziroma izvaja spremljevalni ukrep, razen če način razdeljevanja tega ne dopušča. | 3.   Upravičenci in partnerske organizacije med izvajanjem dejavnosti javnost obveščajo o pomoči iz Sklada tako, da izobesijo
  bodisi
  vsaj en plakat z informacijami o dejavnosti (velikosti najmanj A3), vključno z informacijo o finančni pomoči Unije,
  bodisi zastavo Unije primerne velikosti
  na javnosti dobro vidnem mestu povsod, kjer se razdeljujeta hrana
  in/ali osnovna materialna pomoč
  oziroma izvaja spremljevalni ukrep
  brez stigmatizacije končnih prejemnikov
  , razen če način razdeljevanja tega ne dopušča. |
| Upravičenci in partnerske organizacije, ki imajo spletišče, objavijo tudi kratek opis dejavnosti, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer poudarijo finančno pomoč Unije. | Upravičenci in partnerske organizacije, ki imajo spletišče, objavijo tudi kratek opis dejavnosti, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer poudarijo finančno pomoč Unije. |
| 4.   Upravičenec in partnerske organizacije v vseh ukrepih obveščanja in komuniciranja potrdijo prejeto pomoč iz Sklada za dejavnost, in sicer z objavo emblema Unije, skupaj z navedbo Unije in Sklada. | 4.   Upravičenec in partnerske organizacije v vseh ukrepih obveščanja in komuniciranja potrdijo prejeto pomoč iz Sklada za dejavnost, in sicer z objavo emblema Unije, skupaj z navedbo Unije in Sklada. |
| 5.   Organ upravljanja obvesti upravičence o objavi seznama dejavnosti v skladu z odstavkom 2. Organ upravljanja priskrbi pripomočke za informiranje in obveščanje javnosti, vključno s predlogami v elektronski obliki, za pomoč upravičencem in partnerskim organizacijam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz odstavka 3. | 5.   Organ upravljanja obvesti upravičence o objavi seznama dejavnosti v skladu z odstavkom 2. Organ upravljanja priskrbi pripomočke za informiranje in obveščanje javnosti, vključno s predlogami v elektronski obliki, za pomoč upravičencem in partnerskim organizacijam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz odstavka 3. |
| 6.   Organ upravljanja, upravičenci in partnerske organizacije pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi
  tega člena
  upoštevajo Direktivo 95/46/ES. | 6.   Organ upravljanja, upravičenci in partnerske organizacije pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi
  členov 13–17
  upoštevajo Direktivo 95/46/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo informacije o ukrepih, podprtih iz Sklada, in njihovo promocijo. Informacije se naslovijo na najbolj ogrožene osebe,
  medije in
  širšo javnost. Poudarjajo vlogo Unije in zagotavljajo prepoznavnost prispevka iz Sklada.

1.   
  Komisija in
  države članice zagotovijo informacije o ukrepih, podprtih iz Sklada, in njihovo promocijo. Informacije se naslovijo
  zlasti
  na najbolj ogrožene osebe,
  pa tudi na
  širšo javnost
  in medije
  . Poudarjajo vlogo Unije in zagotavljajo prepoznavnost prispevka iz Sklada
  , držav članic in partnerskih organizacij v zvezi s cilji socialne kohezije Unije, pri čemer ni stigmatizacije končnih prejemnikov
  .

2.   Organ upravljanja za zagotovitev preglednosti pomoči iz Sklada vodi seznam dejavnosti, podprtih iz Sklada, ki je v formatu CSV ali XML dostopen na spletišču. Na seznamu so vsaj ime in naslov upravičenca, dodeljeni znesek sredstev Unije in vrsta obravnavane materialne deprivacije.

2.   Organ upravljanja za zagotovitev preglednosti pomoči iz Sklada vodi seznam dejavnosti, podprtih iz Sklada, ki je v formatu CSV ali XML dostopen na spletišču. Na seznamu so vsaj ime in naslov upravičenca, dodeljeni znesek sredstev Unije in vrsta obravnavane materialne deprivacije.

Seznam dejavnosti se posodobi vsaj vsakih dvanajst mesecev.

Seznam dejavnosti se posodobi vsaj vsakih dvanajst mesecev.

3.   Upravičenci in partnerske organizacije med izvajanjem dejavnosti javnost obveščajo o pomoči iz Sklada tako, da izobesijo vsaj en plakat z informacijami o dejavnosti (velikosti najmanj A3), vključno z informacijo o finančni pomoči Unije, na javnosti dobro vidnem mestu povsod, kjer se razdeljujeta hrana
  in blago
  oziroma izvaja spremljevalni ukrep, razen če način razdeljevanja tega ne dopušča.

3.   Upravičenci in partnerske organizacije med izvajanjem dejavnosti javnost obveščajo o pomoči iz Sklada tako, da izobesijo
  bodisi
  vsaj en plakat z informacijami o dejavnosti (velikosti najmanj A3), vključno z informacijo o finančni pomoči Unije,
  bodisi zastavo Unije primerne velikosti
  na javnosti dobro vidnem mestu povsod, kjer se razdeljujeta hrana
  in/ali osnovna materialna pomoč
  oziroma izvaja spremljevalni ukrep
  brez stigmatizacije končnih prejemnikov
  , razen če način razdeljevanja tega ne dopušča.

Upravičenci in partnerske organizacije, ki imajo spletišče, objavijo tudi kratek opis dejavnosti, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer poudarijo finančno pomoč Unije.

Upravičenci in partnerske organizacije, ki imajo spletišče, objavijo tudi kratek opis dejavnosti, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer poudarijo finančno pomoč Unije.

4.   Upravičenec in partnerske organizacije v vseh ukrepih obveščanja in komuniciranja potrdijo prejeto pomoč iz Sklada za dejavnost, in sicer z objavo emblema Unije, skupaj z navedbo Unije in Sklada.

4.   Upravičenec in partnerske organizacije v vseh ukrepih obveščanja in komuniciranja potrdijo prejeto pomoč iz Sklada za dejavnost, in sicer z objavo emblema Unije, skupaj z navedbo Unije in Sklada.

5.   Organ upravljanja obvesti upravičence o objavi seznama dejavnosti v skladu z odstavkom 2. Organ upravljanja priskrbi pripomočke za informiranje in obveščanje javnosti, vključno s predlogami v elektronski obliki, za pomoč upravičencem in partnerskim organizacijam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz odstavka 3.

5.   Organ upravljanja obvesti upravičence o objavi seznama dejavnosti v skladu z odstavkom 2. Organ upravljanja priskrbi pripomočke za informiranje in obveščanje javnosti, vključno s predlogami v elektronski obliki, za pomoč upravičencem in partnerskim organizacijam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz odstavka 3.

6.   Organ upravljanja, upravičenci in partnerske organizacije pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi
  tega člena
  upoštevajo Direktivo 95/46/ES.

6.   Organ upravljanja, upravičenci in partnerske organizacije pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi
  členov 13–17
  upoštevajo Direktivo 95/46/ES.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Stopnja sofinanciranja na ravni operativnega programa
  ne presega
  85 % upravičenih javnih odhodkov. | 1.   Stopnja sofinanciranja na ravni operativnega programa
  znaša
  85 % upravičenih javnih odhodkov.
  Lahko se poveča v primerih, ki so opisani v členu 19(1). Države članice lahko pobude v okviru Sklada podprejo z dodatnimi nacionalnimi sredstvi. |
| | 1a.
     
  Upravičenci v nobenem primeru ne sofinancirajo delovanja tega sklada. |
| 2.   V sklepu Komisije o sprejetju operativnega programa se določi stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program, in najvišji znesek pomoči iz Sklada. | 2.   V sklepu Komisije o sprejetju operativnega programa se določi stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program, in najvišji znesek pomoči iz Sklada. |
| 3.   Ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije, se lahko financirajo stoodstotno. | 3.   Ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije, se lahko financirajo stoodstotno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Stopnja sofinanciranja na ravni operativnega programa
  ne presega
  85 % upravičenih javnih odhodkov.

1.   Stopnja sofinanciranja na ravni operativnega programa
  znaša
  85 % upravičenih javnih odhodkov.
  Lahko se poveča v primerih, ki so opisani v členu 19(1). Države članice lahko pobude v okviru Sklada podprejo z dodatnimi nacionalnimi sredstvi.

1a.
     
  Upravičenci v nobenem primeru ne sofinancirajo delovanja tega sklada.

2.   V sklepu Komisije o sprejetju operativnega programa se določi stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program, in najvišji znesek pomoči iz Sklada.

2.   V sklepu Komisije o sprejetju operativnega programa se določi stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program, in najvišji znesek pomoči iz Sklada.

3.   Ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije, se lahko financirajo stoodstotno.

3.   Ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije, se lahko financirajo stoodstotno.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na zahtevo države članice se lahko vmesna plačila in plačila končne razlike zvišajo za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program. Višja stopnja, ki ne sme preseči 100 %, se uporablja za zahtevke za plačila, ki se nanašajo na obračunsko obdobje, v katerem je država članica vložila zahtevek, in naslednja obračunska obdobja, v katerih je država članica izpolnjevala enega od naslednjih pogojev: | 1.   Na zahtevo države članice se lahko vmesna plačila in plačila končne razlike zvišajo za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program. Višja stopnja, ki ne sme preseči 100 %, se uporablja za zahtevke za plačila, ki se nanašajo na obračunsko obdobje, v katerem je država članica vložila zahtevek, in naslednja obračunska obdobja, v katerih je država članica izpolnjevala enega od naslednjih pogojev: |
| (a). | če je zadevna država članica sprejela euro, prejme makrofinančno pomoč Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Na zahtevo države članice se lahko vmesna plačila in plačila končne razlike zvišajo za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program. Višja stopnja, ki ne sme preseči 100 %, se uporablja za zahtevke za plačila, ki se nanašajo na obračunsko obdobje, v katerem je država članica vložila zahtevek, in naslednja obračunska obdobja, v katerih je država članica izpolnjevala enega od naslednjih pogojev:

1.   Na zahtevo države članice se lahko vmesna plačila in plačila končne razlike zvišajo za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program. Višja stopnja, ki ne sme preseči 100 %, se uporablja za zahtevke za plačila, ki se nanašajo na obračunsko obdobje, v katerem je država članica vložila zahtevek, in naslednja obračunska obdobja, v katerih je država članica izpolnjevala enega od naslednjih pogojev:

(a).

če je zadevna država članica sprejela euro, prejme makrofinančno pomoč Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010;

| (a). | če je zadevna država članica sprejela euro, prejme makrofinančno pomoč Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010; |
| --- | --- |

(a).

če je zadevna država članica sprejela euro, prejme makrofinančno pomoč Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010;

| (b) | če zadevna država članica ni sprejela eura, prejme srednjeročno finančno pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002; |
| --- | --- |

(b)

če zadevna država članica ni sprejela eura, prejme srednjeročno finančno pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002;

| (b) | če zadevna država članica ni sprejela eura, prejme srednjeročno finančno pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002; |
| --- | --- |

(b)

če zadevna država članica ni sprejela eura, prejme srednjeročno finančno pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002;

| (c) | na voljo ji je finančna pomoč v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. |
| --- | --- |

(c)

na voljo ji je finančna pomoč v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost.

| (c) | na voljo ji je finančna pomoč v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. |
| --- | --- |

(c)

na voljo ji je finančna pomoč v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost.

2.   Ne glede na odstavek 1 pomoč Unije prek vmesnih plačil in plačil končne razlike ni višja od javne pomoči in največjega zneska pomoči iz Sklada, kot sta določena v sklepu Komisije o odobritvi operativnega programa.

2.   Ne glede na odstavek 1 pomoč Unije prek vmesnih plačil in plačil končne razlike ni višja od javne
  in/ali zasebne
  pomoči in največjega zneska pomoči iz Sklada, kot sta določena v sklepu Komisije o odobritvi operativnega programa.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Dejavnosti, ki jih podpira operativni program, so na območju države članice, ki jo zajema operativni program. | 1.   Dejavnosti, ki jih podpira operativni program, so na območju države članice, ki jo zajema operativni program. |
| 2.   Dejavnosti lahko prejmejo pomoč iz operativnega programa, če so bile izbrane s poštenim in transparentnim postopkom na podlagi meril iz operativnega programa. | 2.   Dejavnosti lahko prejmejo pomoč iz operativnega programa, če so bile izbrane s poštenim in transparentnim postopkom na podlagi meril iz operativnega programa. |
| 3.   Hrano
  in blago za brezdomce ali otroke
  lahko kupijo partnerske organizacije same. | 3.   Hrano
  in/ali predmete za osnovno materialno pomoč za osebno uporabo končnih prejemnikov
  lahko kupijo partnerske organizacije same. |
| Lahko ju kupi tudi javni organ in ju brezplačno zagotovi partnerskim organizacijam.
  V tem primeru se hrana lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov iz
  intervencijskih zalog, ki so dane na voljo v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah]
  , če je to ekonomsko gledano najboljša možnost in neupravičeno ne odloži dostave hrane partnerskim organizacijam. Vsi zneski, ki izhajajo iz transakcij v zvezi s temi zalogami, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb in ne na način, da bi se zmanjšala obveznost držav članic iz člena 18 te uredbe glede sofinanciranja programa. | Lahko ju kupi tudi javni organ in ju brezplačno zagotovi partnerskim organizacijam.
  Poleg tega lahko partnerske organizacije razdeljujejo hrano, ki prihaja iz drugih virov, tudi iz
  intervencijskih zalog, ki se dajo na voljo v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. ... [uredba o skupnih določbah]. |
| Komisija uporabi postopke, sprejete v skladu s členom 19(e) Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah], na podlagi katerega se proizvodi iz intervencijskih zalog lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene te uredbe, da se zagotovi najučinkovitejša možna uporaba intervencijskih zalog in prihodkov od njih. | Komisija uporabi postopke, sprejete v skladu s členom 19(e) Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah], na podlagi katerega se proizvodi iz intervencijskih zalog lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene te uredbe, da se zagotovi najučinkovitejša možna uporaba intervencijskih zalog in prihodkov od njih. |
| 4.   
  Materialna
  pomoč se najbolj ogroženim osebam
  razdeljuje
  brezplačno. | 4.   
  Hrana in/ali predmeti za osnovno materialno
  pomoč se najbolj ogroženim osebam
  razdeljujejo
  brezplačno
  , brez izjem
  . |
| 5.   Dejavnost, ki jo podpira Sklad, ne prejema pomoči iz drugega instrumenta Unije. | 5.   Dejavnost, ki jo podpira Sklad, ne prejema pomoči iz drugega instrumenta Unije
  , da se prepreči dvojno financiranje
  .
  Vendar upravičencem nič ne preprečuje, da ne bi zaprosili za uporabo drugih evropskih skladov, kot je Evropski socialni sklad, da se sprejmejo dopolnilni ukrepi za zmanjševanje revščine in socialno vključenost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Dejavnosti, ki jih podpira operativni program, so na območju države članice, ki jo zajema operativni program.

1.   Dejavnosti, ki jih podpira operativni program, so na območju države članice, ki jo zajema operativni program.

2.   Dejavnosti lahko prejmejo pomoč iz operativnega programa, če so bile izbrane s poštenim in transparentnim postopkom na podlagi meril iz operativnega programa.

2.   Dejavnosti lahko prejmejo pomoč iz operativnega programa, če so bile izbrane s poštenim in transparentnim postopkom na podlagi meril iz operativnega programa.

3.   Hrano
  in blago za brezdomce ali otroke
  lahko kupijo partnerske organizacije same.

3.   Hrano
  in/ali predmete za osnovno materialno pomoč za osebno uporabo končnih prejemnikov
  lahko kupijo partnerske organizacije same.

Lahko ju kupi tudi javni organ in ju brezplačno zagotovi partnerskim organizacijam.
  V tem primeru se hrana lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov iz
  intervencijskih zalog, ki so dane na voljo v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah]
  , če je to ekonomsko gledano najboljša možnost in neupravičeno ne odloži dostave hrane partnerskim organizacijam. Vsi zneski, ki izhajajo iz transakcij v zvezi s temi zalogami, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb in ne na način, da bi se zmanjšala obveznost držav članic iz člena 18 te uredbe glede sofinanciranja programa.

Lahko ju kupi tudi javni organ in ju brezplačno zagotovi partnerskim organizacijam.
  Poleg tega lahko partnerske organizacije razdeljujejo hrano, ki prihaja iz drugih virov, tudi iz
  intervencijskih zalog, ki se dajo na voljo v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. ... [uredba o skupnih določbah].

Komisija uporabi postopke, sprejete v skladu s členom 19(e) Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah], na podlagi katerega se proizvodi iz intervencijskih zalog lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene te uredbe, da se zagotovi najučinkovitejša možna uporaba intervencijskih zalog in prihodkov od njih.

Komisija uporabi postopke, sprejete v skladu s členom 19(e) Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah], na podlagi katerega se proizvodi iz intervencijskih zalog lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene te uredbe, da se zagotovi najučinkovitejša možna uporaba intervencijskih zalog in prihodkov od njih.

4.   
  Materialna
  pomoč se najbolj ogroženim osebam
  razdeljuje
  brezplačno.

4.   
  Hrana in/ali predmeti za osnovno materialno
  pomoč se najbolj ogroženim osebam
  razdeljujejo
  brezplačno
  , brez izjem
  .

5.   Dejavnost, ki jo podpira Sklad, ne prejema pomoči iz drugega instrumenta Unije.

5.   Dejavnost, ki jo podpira Sklad, ne prejema pomoči iz drugega instrumenta Unije
  , da se prepreči dvojno financiranje
  .
  Vendar upravičencem nič ne preprečuje, da ne bi zaprosili za uporabo drugih evropskih skladov, kot je Evropski socialni sklad, da se sprejmejo dopolnilni ukrepi za zmanjševanje revščine in socialno vključenost.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Stroški, ki so upravičeni do pomoči iz operativnega programa, so: | 1.   Stroški, ki so upravičeni do pomoči iz operativnega programa, so: |
| (a) | stroški nakupa hrane in
  osnovnega potrošniškega blaga
  za osebno uporabo
  za brezdomce ali otroke
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Stroški, ki so upravičeni do pomoči iz operativnega programa, so:

1.   Stroški, ki so upravičeni do pomoči iz operativnega programa, so:

(a)

stroški nakupa hrane in
  osnovnega potrošniškega blaga
  za osebno uporabo
  za brezdomce ali otroke
  ;

| (a) | stroški nakupa hrane in
  predmetov za osnovno materialno pomoč
  za osebno uporabo
  končnih prejemnikov
  ; |
| --- | --- |

(a)

stroški nakupa hrane in
  predmetov za osnovno materialno pomoč
  za osebno uporabo
  končnih prejemnikov
  ;

| (b) | stroški prevoza hrane ali
  blaga
  v skladišča partnerskih organizacij po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a), kadar javni organ kupi hrano ali osnovno potrošniško blago za osebno uporabo
  za brezdomce ali otroke
  ter ju zagotovi partnerskim organizacijam; |
| --- | --- |

(b)

stroški prevoza hrane ali
  blaga
  v skladišča partnerskih organizacij po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a), kadar javni organ kupi hrano ali osnovno potrošniško blago za osebno uporabo
  za brezdomce ali otroke
  ter ju zagotovi partnerskim organizacijam;

| (b) | stroški prevoza hrane ali
  predmetov za osnovno materialno pomoč
  v skladišča partnerskih organizacij po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a), kadar javni organ kupi hrano ali osnovno potrošniško blago za osebno uporabo
  končnih prejemnikov
  ter ju zagotovi partnerskim organizacijam; |
| --- | --- |

(b)

stroški prevoza hrane ali
  predmetov za osnovno materialno pomoč
  v skladišča partnerskih organizacij po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a), kadar javni organ kupi hrano ali osnovno potrošniško blago za osebno uporabo
  končnih prejemnikov
  ter ju zagotovi partnerskim organizacijam;

| (c) | upravni stroški ter stroški prevoza in skladiščenja, ki jih nosijo partnerske organizacije, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

upravni stroški ter stroški prevoza in skladiščenja, ki jih nosijo partnerske organizacije, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a);

| (c) | upravni stroški ter stroški prevoza in skladiščenja, ki jih nosijo partnerske organizacije, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a);
  ali 5 % vrednosti intervencijskih zalog hrane, prenesenih v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. .../... [uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(c)

upravni stroški ter stroški prevoza in skladiščenja, ki jih nosijo partnerske organizacije, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a);
  ali 5 % vrednosti intervencijskih zalog hrane, prenesenih v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. .../... [uredba o skupnih določbah];

| (ca) | upravni stroški ter stroški prevoza in skladiščenja, ki jih nosijo partnerske organizacije v zvezi z zbiranjem živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

(ca)

upravni stroški ter stroški prevoza in skladiščenja, ki jih nosijo partnerske organizacije v zvezi z zbiranjem živilskih odpadkov;

| (d) | stroški dejavnosti socialnega vključevanja, ki jih izvajajo in prijavijo partnerske organizacije, ki neposredno zagotavljajo materialno pomoč
  najbolj ogroženim osebam
  , po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a); |
| --- | --- |

(d)

stroški dejavnosti socialnega vključevanja, ki jih izvajajo in prijavijo partnerske organizacije, ki neposredno zagotavljajo materialno pomoč
  najbolj ogroženim osebam
  , po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a);

| (d) | stroški dejavnosti socialnega vključevanja, ki jih izvajajo in prijavijo partnerske organizacije, ki neposredno
  ali posredno
  zagotavljajo
  osnovno
  materialno pomoč
  končnim prejemnikom
  , po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a); |
| --- | --- |

(d)

stroški dejavnosti socialnega vključevanja, ki jih izvajajo in prijavijo partnerske organizacije, ki neposredno
  ali posredno
  zagotavljajo
  osnovno
  materialno pomoč
  končnim prejemnikom
  , po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a);

| (e) | stroški, nastali v skladu s členom 25. |
| --- | --- |

(e)

stroški, nastali v skladu s členom 25.

| (e) | stroški, nastali v skladu s členom 25. |
| --- | --- |

(e)

stroški, nastali v skladu s členom 25.

2.   Stroški, ki niso upravičeni do pomoči iz operativnega programa, so:

2.   Stroški, ki niso upravičeni do pomoči iz operativnega programa, so:

| (a) | obresti na dolgove; |
| --- | --- |

(a)

obresti na dolgove;

| (a) | obresti na dolgove; |
| --- | --- |

(a)

obresti na dolgove;

| (b) | stroški rabljenega blaga; |
| --- | --- |

(b)

stroški rabljenega blaga;

| (b) | stroški rabljenega blaga; |
| --- | --- |

(b)

stroški rabljenega blaga;

| (c) | davek na dodano vrednost (DDV). Vendar so zneski DDV upravičeni, če nacionalna zakonodaja o DDV ne omogoča njihovega vračila in če jih plača upravičenec, ki ni davčni nezavezanec po opredelitvi iz prvega pododstavka člena 13(1) Direktive Sveta 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(c)

davek na dodano vrednost (DDV). Vendar so zneski DDV upravičeni, če nacionalna zakonodaja o DDV ne omogoča njihovega vračila in če jih plača upravičenec, ki ni davčni nezavezanec po opredelitvi iz prvega pododstavka člena 13(1) Direktive Sveta 2006/112/ES.

| (c) | davek na dodano vrednost (DDV). Vendar so zneski DDV upravičeni, če nacionalna zakonodaja o DDV ne omogoča njihovega vračila in če jih plača upravičenec, ki ni davčni nezavezanec po opredelitvi iz prvega pododstavka člena 13(1) Direktive Sveta 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(c)

davek na dodano vrednost (DDV). Vendar so zneski DDV upravičeni, če nacionalna zakonodaja o DDV ne omogoča njihovega vračila in če jih plača upravičenec, ki ni davčni nezavezanec po opredelitvi iz prvega pododstavka člena 13(1) Direktive Sveta 2006/112/ES.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Država članica za revizijski organ imenuje nacionalni javni organ ali telo, ki je funkcionalno neodvisen od organa upravljanja in organa za potrjevanje. | 4.   Država članica za revizijski organ imenuje nacionalni javni organ ali telo, ki je funkcionalno neodvisen od organa upravljanja in organa za potrjevanje.
  Za revizijski organ se lahko imenuje nacionalna revizijska institucija ali računsko sodišče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Država članica za revizijski organ imenuje nacionalni javni organ ali telo, ki je funkcionalno neodvisen od organa upravljanja in organa za potrjevanje.

4.   Država članica za revizijski organ imenuje nacionalni javni organ ali telo, ki je funkcionalno neodvisen od organa upravljanja in organa za potrjevanje.
  Za revizijski organ se lahko imenuje nacionalna revizijska institucija ali računsko sodišče.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 4 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (
  o
  ) | pripravi izjavo o upravljanju in letni povzetek iz
  člena 56(5)(a) in (b)
  finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(
  o
  )

pripravi izjavo o upravljanju in letni povzetek iz
  člena 56(5)(a) in (b)
  finančne uredbe.

| (
  e
  ) | pripravi izjavo o upravljanju in letni povzetek iz
  člena 59(5)(a) in (b)
  finančne uredbe. |
| --- | --- |

(
  e
  )

pripravi izjavo o upravljanju in letni povzetek iz
  člena 59(5)(a) in (b)
  finančne uredbe.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   pripravo letnih računovodskih izkazov iz
  člena 56(5)(a)
  finančne uredbe; | 2.   pripravo letnih računovodskih izkazov iz
  člena 59(5)(a)
  finančne uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   pripravo letnih računovodskih izkazov iz
  člena 56(5)(a)
  finančne uredbe;

2.   pripravo letnih računovodskih izkazov iz
  člena 59(5)(a)
  finančne uredbe;

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   vodenje evidence izterljivih zneskov ter zneskov, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega ali dela prispevka za določeno dejavnost. Izterjani zneski se vrnejo v 
  splošni proračun Unije
  pred zaključkom operativnega programa tako, da se odštejejo od naslednjega izkaza o odhodkih. | 8.   vodenje evidence izterljivih zneskov ter zneskov, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega ali dela prispevka za določeno dejavnost. Izterjani zneski se vrnejo v 
  Sklad
  pred zaključkom operativnega programa tako, da se odštejejo od naslednjega izkaza o odhodkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   vodenje evidence izterljivih zneskov ter zneskov, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega ali dela prispevka za določeno dejavnost. Izterjani zneski se vrnejo v 
  splošni proračun Unije
  pred zaključkom operativnega programa tako, da se odštejejo od naslednjega izkaza o odhodkih.

8.   vodenje evidence izterljivih zneskov ter zneskov, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega ali dela prispevka za določeno dejavnost. Izterjani zneski se vrnejo v 
  Sklad
  pred zaključkom operativnega programa tako, da se odštejejo od naslednjega izkaza o odhodkih.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Revizijski organ v šestih mesecih od sprejetja operativnega programa pripravi revizijsko strategijo za izvajanje revizij. V revizijski strategiji so določeni revizijska metodologija, metoda vzorčenja za revizije dejavnosti in načrtovanje revizij v zvezi s tekočim obračunskim letom ter dvema naslednjima obračunskima letoma. Revizijska strategija se letno posodablja od leta 2016 do vključno leta 2022. Revizijski organ na zahtevo predloži revizijsko strategijo Komisiji. | 4.   Revizijski organ v šestih mesecih od sprejetja operativnega programa pripravi revizijsko strategijo za izvajanje revizij. V revizijski strategiji so določeni revizijska metodologija, metoda vzorčenja za revizije dejavnosti in načrtovanje revizij v zvezi s tekočim obračunskim letom ter dvema naslednjima obračunskima letoma. Revizijska strategija se letno posodablja od leta 2016 do vključno leta 2022. Revizijski organ predloži revizijsko strategijo Komisiji.
  Komisija je pooblaščena, da od revizijskega organa zahteva spremembe revizijske strategije, ki so po njenem mnenju potrebne za zagotovitev pravilnega izvajanja revizij v skladu z mednarodno sprejetimi standardi. Komisija pri tem zagotovi, da se je revizija smotrnosti poslovanja zadostno upoštevala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Revizijski organ v šestih mesecih od sprejetja operativnega programa pripravi revizijsko strategijo za izvajanje revizij. V revizijski strategiji so določeni revizijska metodologija, metoda vzorčenja za revizije dejavnosti in načrtovanje revizij v zvezi s tekočim obračunskim letom ter dvema naslednjima obračunskima letoma. Revizijska strategija se letno posodablja od leta 2016 do vključno leta 2022. Revizijski organ na zahtevo predloži revizijsko strategijo Komisiji.

4.   Revizijski organ v šestih mesecih od sprejetja operativnega programa pripravi revizijsko strategijo za izvajanje revizij. V revizijski strategiji so določeni revizijska metodologija, metoda vzorčenja za revizije dejavnosti in načrtovanje revizij v zvezi s tekočim obračunskim letom ter dvema naslednjima obračunskima letoma. Revizijska strategija se letno posodablja od leta 2016 do vključno leta 2022. Revizijski organ predloži revizijsko strategijo Komisiji.
  Komisija je pooblaščena, da od revizijskega organa zahteva spremembe revizijske strategije, ki so po njenem mnenju potrebne za zagotovitev pravilnega izvajanja revizij v skladu z mednarodno sprejetimi standardi. Komisija pri tem zagotovi, da se je revizija smotrnosti poslovanja zadostno upoštevala.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (
  r
  ) | revizijsko mnenje v skladu s 
  členom 56
  (5) finančne uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(
  r
  )

revizijsko mnenje v skladu s 
  členom 56
  (5) finančne uredbe;

| (
  a
  ) | revizijsko mnenje v skladu s 
  členom 59
  (5) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(
  a
  )

revizijsko mnenje v skladu s 
  členom 59
  (5) finančne uredbe;

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  lahko od države članice
  zahteva sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev uspešnega delovanja njenih sistemov upravljanja in nadzora ali pravilnost odhodkov v skladu s to uredbo. | 3.   Komisija
  od držav članic
  zahteva sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev uspešnega delovanja njenih sistemov upravljanja in nadzora ali pravilnost odhodkov v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Komisija
  lahko od države članice
  zahteva sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev uspešnega delovanja njenih sistemov upravljanja in nadzora ali pravilnost odhodkov v skladu s to uredbo.

3.   Komisija
  od držav članic
  zahteva sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev uspešnega delovanja njenih sistemov upravljanja in nadzora ali pravilnost odhodkov v skladu s to uredbo.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Proračunske obveznosti Unije za posamezni operativni program se izvršijo v letnih obrokih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu
  člena 81(2)
  finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članic pravno obveznost v smislu navedene uredbe. | Proračunske obveznosti Unije za posamezni operativni program se izvršijo v letnih obrokih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu
  člena 84(2)
  finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članici pravno obveznost v smislu navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Proračunske obveznosti Unije za posamezni operativni program se izvršijo v letnih obrokih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu
  člena 81(2)
  finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članic pravno obveznost v smislu navedene uredbe.

Proračunske obveznosti Unije za posamezni operativni program se izvršijo v letnih obrokih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu
  člena 84(2)
  finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članici pravno obveznost v smislu navedene uredbe.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Imenovani organi za vsako leto od leta 2015 do vključno leta 2022 najpozneje do 15. februarja v letu, ki sledi koncu obračunskega obdobja, v skladu s 
  členom 56
  finančne uredbe Komisiji predložijo naslednje dokumente in informacije: | 1.   Imenovani organi za vsako leto od leta 2015 do vključno leta 2022 najpozneje do 15. februarja v letu, ki sledi koncu obračunskega obdobja, v skladu s 
  členom 59
  finančne uredbe Komisiji predložijo naslednje dokumente in informacije: |
| (
  dd
  ) | potrjene letne računovodske izkaze zadevnih organov, imenovanih v skladu s členom 32,
  iz člena 56(5)
  finančne uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Imenovani organi za vsako leto od leta 2015 do vključno leta 2022 najpozneje do 15. februarja v letu, ki sledi koncu obračunskega obdobja, v skladu s 
  členom 56
  finančne uredbe Komisiji predložijo naslednje dokumente in informacije:

1.   Imenovani organi za vsako leto od leta 2015 do vključno leta 2022 najpozneje do 15. februarja v letu, ki sledi koncu obračunskega obdobja, v skladu s 
  členom 59
  finančne uredbe Komisiji predložijo naslednje dokumente in informacije:

(
  dd
  )

potrjene letne računovodske izkaze zadevnih organov, imenovanih v skladu s členom 32,
  iz člena 56(5)
  finančne uredbe;

| (
  a
  ) | potrjene letne računovodske izkaze zadevnih organov, imenovanih v skladu s členom 32,
  iz člena 59(5)
  finančne uredbe; |
| --- | --- |

(
  a
  )

potrjene letne računovodske izkaze zadevnih organov, imenovanih v skladu s členom 32,
  iz člena 59(5)
  finančne uredbe;

| (
  ee
  ) | izjavo o upravljanju iz
  člena 56(5)
  finančne uredbe; |
| --- | --- |

(
  ee
  )

izjavo o upravljanju iz
  člena 56(5)
  finančne uredbe;

| (
  b
  ) | izjavo o upravljanju iz
  člena 59(5)
  finančne uredbe; |
| --- | --- |

(
  b
  )

izjavo o upravljanju iz
  člena 59(5)
  finančne uredbe;

| (
  ff
  ) | letni povzetek končnih poročil o reviziji in opravljenega nadzora, vključno z analizo narave in obsega napak in pomanjkljivosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

(
  ff
  )

letni povzetek končnih poročil o reviziji in opravljenega nadzora, vključno z analizo narave in obsega napak in pomanjkljivosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov;

| (
  c
  ) | letni povzetek končnih poročil o reviziji in opravljenega nadzora, vključno z analizo narave in obsega napak in pomanjkljivosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

(
  c
  )

letni povzetek končnih poročil o reviziji in opravljenega nadzora, vključno z analizo narave in obsega napak in pomanjkljivosti ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov;

| (
  gg
  ) | revizijsko mnenje imenovanega neodvisnega revizijskega organa iz
  člena 56(5)
  finančne uredbe, ki ga spremlja poročilo o nadzoru z ugotovitvami revizij, opravljenih v zvezi z obračunskim letom, ki ga zajema mnenje. |
| --- | --- |

(
  gg
  )

revizijsko mnenje imenovanega neodvisnega revizijskega organa iz
  člena 56(5)
  finančne uredbe, ki ga spremlja poročilo o nadzoru z ugotovitvami revizij, opravljenih v zvezi z obračunskim letom, ki ga zajema mnenje.

| (
  d
  ) | revizijsko mnenje imenovanega neodvisnega revizijskega organa iz
  člena 59(5)
  finančne uredbe, ki ga spremlja poročilo o nadzoru z ugotovitvami revizij, opravljenih v zvezi z obračunskim letom, ki ga zajema mnenje. |
| --- | --- |

(
  d
  )

revizijsko mnenje imenovanega neodvisnega revizijskega organa iz
  člena 59(5)
  finančne uredbe, ki ga spremlja poročilo o nadzoru z ugotovitvami revizij, opravljenih v zvezi z obračunskim letom, ki ga zajema mnenje.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Organ upravljanja zagotovi, da so vsa dokazila o dejavnostih Komisiji in Računskemu sodišču na zahtevo na voljo za obdobje
  treh
  let. To
  triletno
  obdobje se začne
  31. decembra v letu, ko Komisija sprejme sklep o potrditvi računovodskih izkazov v skladu s členom 47, ali najpozneje
  na dan izplačila končne razlike. | 1.   Organ upravljanja zagotovi, da so vsa dokazila o dejavnostih Komisiji in Računskemu sodišču na zahtevo na voljo za obdobje
  petih
  let. To
  petletno
  obdobje se začne na dan izplačila končne razlike. |
| To
  triletno
  obdobje se prekine v primeru pravnih ali upravnih postopkov ali na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije. | To
  petletno
  obdobje se prekine v primeru pravnih ali upravnih postopkov ali na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Organ upravljanja zagotovi, da so vsa dokazila o dejavnostih Komisiji in Računskemu sodišču na zahtevo na voljo za obdobje
  treh
  let. To
  triletno
  obdobje se začne
  31. decembra v letu, ko Komisija sprejme sklep o potrditvi računovodskih izkazov v skladu s členom 47, ali najpozneje
  na dan izplačila končne razlike.

1.   Organ upravljanja zagotovi, da so vsa dokazila o dejavnostih Komisiji in Računskemu sodišču na zahtevo na voljo za obdobje
  petih
  let. To
  petletno
  obdobje se začne na dan izplačila končne razlike.

To
  triletno
  obdobje se prekine v primeru pravnih ali upravnih postopkov ali na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije.

To
  petletno
  obdobje se prekine v primeru pravnih ali upravnih postopkov ali na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 60 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 60a |
| | Prehodne določbe |
| | Komisija in države članice s prehodnimi določbami zagotovijo, da se lahko dejavnosti, ki so upravičene do podpore, začnejo že s 1. Januarjem 2014, tudi če operativni programi še niso bili predloženi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 60a

Prehodne določbe

Komisija in države članice s prehodnimi določbami zagotovijo, da se lahko dejavnosti, ki so upravičene do podpore, začnejo že s 1. Januarjem 2014, tudi če operativni programi še niso bili predloženi.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba začne veljati
  dvajseti
  dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. | Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba začne veljati
  dvajseti
  dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0183/2013).

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/246 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/246

---

P7_TA(2013)0258

Vzpostavitev sistema „EURODAC“ za primerjavo prstnih odtisov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „EURODAC“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (prenovitev) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2016/C 065/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0254), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0254),

| — | ob upoštevanju členov 294(2), 78(2)(e), 87(2)(a) in 88(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2), 78(2)(e), 87(2)(a) in 88(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0148/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 20. septembra 2012, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 20. septembra 2012, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) poslovnika,

| — | ob upoštevanju zavez predstavnika Sveta v pismu z dne 27. marca 2013, da bo v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije odobril to stališče, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez predstavnika Sveta v pismu z dne 27. marca 2013, da bo v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije odobril to stališče,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0432/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0432/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2008)0242

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 603/2013.)

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/247

---

P7_TA(2013)0259

Začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 za zagotovitev skupnih pravil o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0560), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0560),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 77 (1) in (2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 77 (1) in (2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0248/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoske nacionalne skupščine, nizozemskega senata, nizozemskega predstavniškega doma, portugalskega parlamenta, romunskega senata, slovaškega parlamenta in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoske nacionalne skupščine, nizozemskega senata, nizozemskega predstavniškega doma, portugalskega parlamenta, romunskega senata, slovaškega parlamenta in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. maja 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. maja 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0200/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2011)0242

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 za zagotovitev skupnih pravil o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1051/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

Evropski parlament, Svet in Komisija pozdravljajo sprejetje Uredbe o spremembi Zakonika o schengenskih mejah za zagotovitev skupnih pravil o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah, pa tudi sprejetje Uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda. Menijo, da sta oba nova mehanizma ustrezen odgovor na poziv Evropskega sveta, ki se je v sklepih z dne 24. junija 2011 zavzel za vzpostavitev boljšega sodelovanja in vzajemnega zaupanja med državami članicami v schengenskem območju ter za učinkovit in zanesljiv sistem spremljanja in ocenjevanja, da bi se na ta način zagotovilo uveljavljanje skupnih pravil in bi se okrepila, prilagodila in razširila merila na podlagi pravnega reda EU. Evropski svet je v svojih sklepih sicer še opozoril, da je treba evropske zunanje meje upravljati učinkovito in dosledno na podlagi skupne odgovornosti, solidarnosti in praktičnega sodelovanja.

Izjavljajo, da bo ta sprememba Zakonika o schengenskih mejah okrepila usklajevanje in sodelovanje na ravni Unije, saj zakonik po eni strani zdaj navaja merila za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah s strani držav članic, po drugi strani pa opredeljuje mehanizem na ravni EU za odzivanje v resnično kritičnih razmerah, ki bi lahko ogrozile delovanje celotnega območja brez nadzora na notranjih mejah.

Poudarjajo, da je ta novi ocenjevalni sistem mehanizem na ravni EU, ki bo zajel vse vidike schengenskega pravnega reda in pri katerem bodo sodelovali strokovnjaki iz držav članic, Komisije in ustreznih agencij EU.

Zavedajo se, da se je treba o vsakem prihodnjem predlogu Komisije za spremembo tega ocenjevalnega sistema posvetovati z Evropskim parlamentom, da bi se pred sprejetjem končnega besedila čim bolj upoštevalo njegovo mnenje.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/249

---

P7_TA(2013)0260

Vzpostavitev ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o osnutku uredbe Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2016/C 065/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10273/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10273/2013),

| — | ob upoštevanju člena 70 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 70 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaprosila Sveta za mnenje (C7-0160/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaprosila Sveta za mnenje (C7-0160/2013),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. maja 2013, da bo akt sprejet v obliki, v kakršni je bil posredovan Parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. maja 2013, da bo akt sprejet v obliki, v kakršni je bil posredovan Parlamentu,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0215/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0215/2013),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

Evropski parlament, Svet in Komisija pozdravljajo sprejetje Uredbe o spremembi Zakonika o schengenskih mejah za zagotovitev skupnih pravil o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah, pa tudi sprejetje Uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda. Menijo, da sta oba nova mehanizma ustrezen odgovor na poziv Evropskega sveta, ki se je v sklepih z dne 24. junija 2011 zavzel za vzpostavitev boljšega sodelovanja in vzajemnega zaupanja med državami članicami v schengenskem območju ter za učinkovit in zanesljiv sistem spremljanja in ocenjevanja, da bi se na ta način zagotovilo uveljavljanje skupnih pravil in bi se okrepila, prilagodila in razširila merila na podlagi pravnega reda EU. Evropski svet je v svojih sklepih sicer še opozoril, da je treba evropske zunanje meje upravljati učinkovito in dosledno na podlagi skupne odgovornosti, solidarnosti in praktičnega sodelovanja.

Izjavljajo, da bo ta sprememba Zakonika o schengenskih mejah okrepila usklajevanje in sodelovanje na ravni Unije, saj zakonik po eni strani zdaj navaja merila za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah s strani držav članic, po drugi strani pa opredeljuje mehanizem na ravni EU za odzivanje v resnično kritičnih razmerah, ki bi lahko ogrozile delovanje celotnega območja brez nadzora na notranjih mejah.

Poudarjajo, da je ta novi ocenjevalni sistem mehanizem na ravni EU, ki bo zajel vse vidike schengenskega pravnega reda in pri katerem bodo sodelovali strokovnjaki iz držav članic, Komisije in ustreznih agencij EU.

Zavedajo se, da se je treba o vsakem prihodnjem predlogu Komisije za spremembo tega ocenjevalnega sistema posvetovati z Evropskim parlamentom, da bi se pred sprejetjem končnega besedila čim bolj upoštevalo njegovo mnenje.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/250

---

P7_TA(2013)0261

Računovodski izkazi in povezana poročila nekaterih oblik podjetij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih oblik podjetij (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0684), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0684),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 50(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0393/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 50(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0393/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. aprila 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. aprila 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0278/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0278/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 84.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 171.

---

P7_TC1-COD(2011)0308

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/34/EU.)

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/251 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/251

---

P7_TA(2013)0262

Zahteve v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu in Direktive Komisije 2007/14/ES (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0683), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0683),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0380/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0380/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 10. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 10. februarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. maja 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. maja 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0292/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0292/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 93, 30.3.2012, str. 2.

(2)  UL C 143, 22.5.2012, str. 78.

---

P7_TC1-COD(2011)0307

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, ter Direktive Komisije 2007/14/ES o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/50/EU.)

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/252

---

P7_TA(2013)0263

Prilagoditvena stopnja za neposredna plačila, določena v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0159), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0159),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0079/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0079/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A7-0186/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A7-0186/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0087

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 11(1) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (3) določa, da morajo zneski za financiranje odhodkov, povezanih s trgom, in neposredna plačila skupne kmetijske politike (SKP) v proračunskem letu 2014 ustrezati letnim zgornjim mejam, določenim na podlagi uredbe, ki jo Svet sprejme v skladu s členom 312(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 11(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 določa tudi, da je treba določiti prilagoditev neposrednih plačil (v okviru finančne discipline), če napovedi za financiranje neposrednih plačil in odhodkov, povezanih s trgom, povečane za zneske, ki izhajajo iz uporabe člena 10b in člena 136 navedene uredbe, vendar pred uporabo člena 10a navedene uredbe in brez upoštevanja meje 300 000 000 EUR, kažejo, da bo letna zgornja meja presežena. V skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 Evropski parlament in Svet navedeno prilagoditev določita do 30. junija na podlagi predloga Komisije, ki se predloži najpozneje do 31. marca koledarskega leta, za katero se prilagoditev uporablja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 11(1) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (3) določa, da morajo zneski za financiranje odhodkov, povezanih s trgom, in neposredna plačila skupne kmetijske politike (SKP) v proračunskem letu 2014 ustrezati letnim zgornjim mejam, določenim na podlagi uredbe, ki jo Svet sprejme v skladu s členom 312(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 11(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 določa tudi, da je treba določiti prilagoditev neposrednih plačil (v okviru finančne discipline), če napovedi za financiranje neposrednih plačil in odhodkov, povezanih s trgom, povečane za zneske, ki izhajajo iz uporabe člena 10b in člena 136 navedene uredbe, vendar pred uporabo člena 10a navedene uredbe in brez upoštevanja meje 300 000 000 EUR, kažejo, da bo letna zgornja meja presežena. V skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 Evropski parlament in Svet navedeno prilagoditev določita do 30. junija na podlagi predloga Komisije, ki se predloži najpozneje do 31. marca koledarskega leta, za katero se prilagoditev uporablja.

| (2) | Do sprejetja uredbe, ki določa večletni finančni okvir na podlagi člena 312(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, raven omejitve za leto 2014 ostaja negotova. Dokler raven veljavne zgornje meje ni znana, ni mogoče oceniti, ali bo treba prilagoditi neposredna plačila za leto 2013, in, če jih bo treba, kakšna naj bo njihova prilagoditvena stopnja. Zahtevani znesek finančne discipline bi moral pregledati proračunski organ v okviru sprejetja proračuna za leto 2014 med drugim na podlagi dopolnilnega pisma k predlogu splošnega proračuna za leto 2014, do katerega Komisija poda posodobljene ocene potreb odhodkov, povezanih s trgom, in neposrednih plačil. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Do sprejetja uredbe, ki določa večletni finančni okvir na podlagi člena 312(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, raven omejitve za leto 2014 ostaja negotova. Dokler raven veljavne zgornje meje ni znana, ni mogoče oceniti, ali bo treba prilagoditi neposredna plačila za leto 2013, in, če jih bo treba, kakšna naj bo njihova prilagoditvena stopnja. Zahtevani znesek finančne discipline bi moral pregledati proračunski organ v okviru sprejetja proračuna za leto 2014 med drugim na podlagi dopolnilnega pisma k predlogu splošnega proračuna za leto 2014, do katerega Komisija poda posodobljene ocene potreb odhodkov, povezanih s trgom, in neposrednih plačil. [Sprememba 1]

| (3) | Praviloma kmetje, ki vložijo zahtevek za pomoč za neposredna plačila za eno koledarsko leto (N), plačilo prejmejo v predpisanem plačilnem obdobju, ki sodi pod proračunsko leto (N + 1). Vendar imajo države članice ob določenih omejitvah možnost, da izvedejo pozna plačila kmetom po preteku tega plačilnega obdobja brez kakršnih koli časovnih omejitev. Taka pozna plačila se lahko izvedejo v poznejšem proračunskem letu. Pri uporabi finančne discipline za dano koledarsko leto se prilagoditvena stopnja ne bi smela uporabljati pri plačilih, za katera so bili zahtevki za pomoč vloženi v koledarskih letih, za katera se finančna disciplina ne uporablja. Zato je za zagotovitev enakega obravnavanja kmetov primerno določiti, da se prilagoditvena stopnja uporablja za plačila, za katera so bili zahtevki za pomoč vloženi v koledarskem letu, za katero se finančna disciplina uporablja, ne glede na to, kdaj se plačilo kmetom izvede. |
| --- | --- |

(3)

Praviloma kmetje, ki vložijo zahtevek za pomoč za neposredna plačila za eno koledarsko leto (N), plačilo prejmejo v predpisanem plačilnem obdobju, ki sodi pod proračunsko leto (N + 1). Vendar imajo države članice ob določenih omejitvah možnost, da izvedejo pozna plačila kmetom po preteku tega plačilnega obdobja brez kakršnih koli časovnih omejitev. Taka pozna plačila se lahko izvedejo v poznejšem proračunskem letu. Pri uporabi finančne discipline za dano koledarsko leto se prilagoditvena stopnja ne bi smela uporabljati pri plačilih, za katera so bili zahtevki za pomoč vloženi v koledarskih letih, za katera se finančna disciplina ne uporablja. Zato je za zagotovitev enakega obravnavanja kmetov primerno določiti, da se prilagoditvena stopnja uporablja za plačila, za katera so bili zahtevki za pomoč vloženi v koledarskem letu, za katero se finančna disciplina uporablja, ne glede na to, kdaj se plačilo kmetom izvede.

| (4) | Mehanizem finančne discipline je bil skupaj z modulacijo uveden z reformo SKP leta 2003. Oba instrumenta sta omogočila linearno znižanje zneskov neposrednih plačil, ki se dodelijo kmetom. Glede na posledice neenakomerne porazdelitve neposrednih plačil med majhnimi in velikimi upravičenci se je modulacija uporabljala za zneske, ki presegajo 5 000 EUR, da bi se dosegla bolj uravnotežena porazdelitev plačil. Za koledarsko leto 2013 prilagoditev neposrednih plačil iz člena 10a Uredbe (ES) št. 73/2009 še naprej določa enako izvzetje kot modulacija. Finančno disciplino bi bilo treba uporabljati podobno, da bi se prispevalo tudi k uresničevanju cilja bolj uravnotežene porazdelitve plačil; zato je primerno določiti uporabo prilagoditve stopnje samo za zneske, ki presegajo 5 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Mehanizem finančne discipline je bil skupaj z modulacijo uveden z reformo SKP leta 2003. Oba instrumenta sta omogočila linearno znižanje zneskov neposrednih plačil, ki se dodelijo kmetom. Glede na posledice neenakomerne porazdelitve neposrednih plačil med majhnimi in velikimi upravičenci se je modulacija uporabljala za zneske, ki presegajo 5 000 EUR, da bi se dosegla bolj uravnotežena porazdelitev plačil. Za koledarsko leto 2013 prilagoditev neposrednih plačil iz člena 10a Uredbe (ES) št. 73/2009 še naprej določa enako izvzetje kot modulacija. Finančno disciplino bi bilo treba uporabljati podobno, da bi se prispevalo tudi k uresničevanju cilja bolj uravnotežene porazdelitve plačil; zato je primerno določiti uporabo prilagoditve stopnje samo za zneske, ki presegajo 5 000 EUR.

| (5) | Člen 11(3) Uredbe (ES) št. 73/2009 določa, da se v okviru uporabe razporeda povečanj iz člena 121 navedene uredbe za vsa neposredna plačila, ki se dodeljujejo v novih državah članicah v smislu člena 2(g) navedene uredbe, finančna disciplina ne uporablja za nove države članice do začetka koledarskega leta, za katero je raven neposrednih plačil, ki se uporabljajo v novih državah članicah, vsaj enaka tedaj veljavni ravni takih plačil v drugih državah članicah. Ker za neposredna plačila v Bolgariji in Romuniji še vedno velja uporaba razporeda povečanj v koledarskem letu 2013, se prilagoditvena stopnja, določena s to uredbo, ne bi smela uporabljati za plačila kmetom v navedenih državah članicah. |
| --- | --- |

(5)

Člen 11(3) Uredbe (ES) št. 73/2009 določa, da se v okviru uporabe razporeda povečanj iz člena 121 navedene uredbe za vsa neposredna plačila, ki se dodeljujejo v novih državah članicah v smislu člena 2(g) navedene uredbe, finančna disciplina ne uporablja za nove države članice do začetka koledarskega leta, za katero je raven neposrednih plačil, ki se uporabljajo v novih državah članicah, vsaj enaka tedaj veljavni ravni takih plačil v drugih državah članicah. Ker za neposredna plačila v Bolgariji in Romuniji še vedno velja uporaba razporeda povečanj v koledarskem letu 2013, se prilagoditvena stopnja, določena s to uredbo, ne bi smela uporabljati za plačila kmetom v navedenih državah članicah.

| (6) | Uredba (ES) št. 73/2009 je bila prilagojena z Aktom o pogojih pristopa Republike Hrvaške. Spremembe zaradi zadevne prilagoditve bodo začele veljati samo pod pogojem in z dnem začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji. Ker za Hrvaško v koledarskem letu 2013 velja uporaba razporeda povečanj iz člena 121 Uredbe (ES) št. 73/2009, se prilagoditvena stopnja, določena s to uredbo, ne bi smela uporabljati za plačila kmetom na Hrvaškem, pod pogojem in od dneva njenega pristopa – |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 73/2009 je bila prilagojena z Aktom o pogojih pristopa Republike Hrvaške. Spremembe zaradi zadevne prilagoditve bodo začele veljati samo pod pogojem in z dnem začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji. Ker za Hrvaško v koledarskem letu 2013 velja uporaba razporeda povečanj iz člena 121 Uredbe (ES) št. 73/2009, se prilagoditvena stopnja, določena s to uredbo, ne bi smela uporabljati za plačila kmetom na Hrvaškem, pod pogojem in od dneva njenega pristopa –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Zneski neposrednih plačil v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 73/2009, ki presegajo 5 000 EUR in se dodelijo kmetu na podlagi zahtevka za pomoč, vloženega za koledarsko leto 2013, se znižajo za
  0,748005 %
  . [Sprememba 2]

1a.
     
  Če ne pride do dogovora o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, se za proračunsko leto 2014 ne uporablja finančna disciplina, saj se bo skupni znesek izračunal na podlagi zneskov iz proračuna za leto 2013, ki se jim prišteje inflacija v višini 2 %. [Sprememba 3]

2.   Znižanje iz odstavka 1 se ne uporablja v Bolgariji, Romuniji in na Hrvaškem.

2a.
     
  Zmanjšanje, predvideno v odstavku 1, se ne uporablja za najbolj oddaljene regije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali manjše egejske otoke, ki jih opredeljuje člen 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov

   (4)

  . [Sprememba 12]

Člen 1a

1.
     
  Določbe členov 1 in 2 se sprejmejo brez poseganja v naknadno sprejetje Uredbe (EU) [št. XX/XX z dne ... o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020] ter Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju.

2.
     
  V primeru, da bo treba prilagoditveno stopnjo, opredeljeno v členu 1(1), popraviti zaradi sprejetja navedene uredbe in medinstitucionalnega sporazuma iz odstavka 1, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog v zvezi z določitvijo nove prilagoditvene stopnje.

3.
     
  Zahtevani znesek finančne discipline pregleda proračunski organ v okviru sprejetja proračuna za leto 2014 med drugim na podlagi dopolnilnega pisma k predlogu splošnega proračuna za leto 2014,do katerega Komisija poda posodobljene ocene potreb odhodkov, povezanih s trgom, in neposrednega plačila. [Sprememba 4]

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(2) se za Hrvaško uporablja pod pogojem in z dnem začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Hrvaške.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 22. maja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013.

2

(3)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

3

(4)  

  UL L 78, 20.3.2013, str. 41.

4

UL L 78, 20.3.2013, str. 41.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/255 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/255

---

P7_TA(2013)0264

Sprememba Zakonika o schengenskih mejah in Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), ter Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0118), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0118),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(1) in (2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0070/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(1) in (2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0070/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zavez predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0206/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0206/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2011)0051

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. junija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, uredb Sveta (ES) št. 1683/95 in (ES) št. 539/2001 ter uredb (ES) št. 767/2008 in (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 610/2013.)

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/256

---

P7_TA(2013)0265

Osnutek sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o osnutku sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 065/50)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta (00110/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta (00110/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Evropski svet podal v skladu z drugim odstavkom člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji (C7-0166/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Evropski svet podal v skladu z drugim odstavkom člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji (C7-0166/2013),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o sestavi Evropskega parlamenta glede na volitve leta 2014 in svojega predloga sklepa Evropskega sveta, ki je priložen tej resoluciji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o sestavi Evropskega parlamenta glede na volitve leta 2014 in svojega predloga sklepa Evropskega sveta, ki je priložen tej resoluciji (1),

| — | ob upoštevanju člena 74f in člena 81(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 74f in člena 81(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A7-0213/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A7-0213/2013),

| 1. | odobri osnutek sklepa Evropskega sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Evropskega sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Evropskemu svetu, vladi in parlamentu Republike Hrvaške in v vednost Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Evropskemu svetu, vladi in parlamentu Republike Hrvaške in v vednost Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0082.

---

Četrtek, 13. junij 2013

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/257

---

P7_TA(2013)0272

Vmesni sporazum ES/Srednja Afrika o gospodarskem partnerstvu ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 065/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14757/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14757/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico osrednjo Afriko na drugi strani (13485/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico osrednjo Afriko na drugi strani (13485/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207, členom 211 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207, členom 211 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C7-0369/2012),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0190/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0190/2013),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kamerun. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kamerun.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/257

---

P7_TA(2013)0273

Druga sprememba Sporazuma iz Cotonouja z dne 23. junija 2000 ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 065/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16894/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16894/2011),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (09565/2010) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (09565/2010) (1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0469/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0469/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0110/2013),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | izraža močne pridržke glede delov sporazuma, ki ne odražajo stališča Evropskega parlamenta in vrednot Unije; |
| --- | --- |

2.

izraža močne pridržke glede delov sporazuma, ki ne odražajo stališča Evropskega parlamenta in vrednot Unije;

| 3. | poziva vse strani, naj v okviru tretje revizije ustrezno spremenijo nezadovoljive klavzule sporazuma, vključno z izrecno uvedbo nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti v skladu s členom 8(4); |
| --- | --- |

3.

poziva vse strani, naj v okviru tretje revizije ustrezno spremenijo nezadovoljive klavzule sporazuma, vključno z izrecno uvedbo nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti v skladu s členom 8(4);

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in članicam skupine afriških, karibskih in pacifiških držav. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in članicam skupine afriških, karibskih in pacifiških držav.

---

(1)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

---

| 19.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 65/258 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 65/258

---

P7_TA(2013)0275

Sprememba Direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 065/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0877), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0877),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0502/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0502/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem navaja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem navaja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. aprila 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. aprila 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0404/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A7-0404/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 129.

---

P7_TC1-COD(2011)0430

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/37/EU.)

---