# Eiropas Savienības C 65/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 65 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 19. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 65

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 19. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2013. gada 10.–13. jūnija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 253 E, 3.9.2013.
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2013. gada 10.–13. jūnija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 253 E, 3.9.2013.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 253 E, 3.9.2013.

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs |
| 2016/C 65/01 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju aizsardzības politiku (2012/2133(INI)) | 2 |
| 2016/C 65/02 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par tiesas pieejamības uzlabošanu – juridiskā palīdzība civillietās un komerclietās pārrobežu strīdu gadījumā (2012/2101(INI)) | 12 |
| 2016/C 65/03 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu – ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (vidusposma ziņojums) (2012/2117(INI)) | 16 |
| 2016/C 65/04 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par sociālajiem mājokļiem Eiropas Savienībā (2012/2293(INI)) | 40 |
| 2016/C 65/05 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par sieviešu mobilitāti izglītības un profesionālajā jomā ES (2013/2009(INI)) | 55 |
| 2016/C 65/06 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par stratēģiju attiecībā uz Eiropas ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojumu un vieglo personīgo transportlīdzekļu vinješu sistēmu (2012/2296(INI)) | 63 |
| | Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs |
| 2016/C 65/07 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par Komisijas paziņojumu Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā (2013/2607(RSP)) | 68 |
| 2016/C 65/08 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par reģionālo politiku kā daļu no plašākām valsts atbalsta shēmām (2013/2104(INI)) | 79 |
| 2016/C 65/09 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (2012/2306(INI)) | 86 |
| 2016/C 65/10 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par Eiropas demokrātijas nostiprināšanu turpmākajā Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (2013/2672(RSP)) | 96 |
| 2016/C 65/11 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par gatavošanos Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmei – Eiropas rīcība jauniešu bezdarba apkarošanā (2013/2673(RSP)) | 98 |
| 2016/C 65/12 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par strupceļu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanā (2013/2637(RSP)) | 102 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs |
| 2016/C 65/13 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (2011/2081(INI)) | 105 |
| 2016/C 65/14 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par finanšu pakalpojumiem – virzības trūkums Padomē un Komisijas kavēšanās atsevišķu priekšlikumu pieņemšanā (2013/2658(RSP)) | 112 |
| 2016/C 65/15 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par stāvokli Turcijā (2013/2664(RSP)) | 117 |
| 2016/C 65/16 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (2012/2287(INI)) | 120 |
| 2016/C 65/17 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Mali atjaunošanu un demokratizāciju (2013/2587(RSP)) | 127 |
| 2016/C 65/18 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par partnerības un sadarbības nolīgumu ar Afganistānu (2013/2665(RSP)) | 133 |
| 2016/C 65/19 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Tūkstošgades attīstības mērķiem – satvara noteikšana laikposmam pēc 2015. gada (2012/2289(INI)) | 136 |
| 2016/C 65/20 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par tiesiskumu Krievijā (2013/2667(RSP)) | 150 |
| 2016/C 65/21 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Azerbaidžānu – Ilgar Mammadov lieta (2013/2668(RSP)) | 154 |
| 2016/C 65/22 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par rohingu tautības musulmaņu stāvokli (2013/2669(RSP)) | 157 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs |
| 2016/C 65/23 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 68. sesiju (2013/2034(INI)) | 162 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs |
| 2016/C 65/24 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikums Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (2012/2253(INI)) | 168 |
| 2016/C 65/25 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikums ar Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (2013/2082(INI)) | 174 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs

2016/C 65/01

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju aizsardzības politiku (2012/2133(INI))

2

2016/C 65/02

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par tiesas pieejamības uzlabošanu – juridiskā palīdzība civillietās un komerclietās pārrobežu strīdu gadījumā (2012/2101(INI))

12

2016/C 65/03

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu – ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (vidusposma ziņojums) (2012/2117(INI))

16

2016/C 65/04

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par sociālajiem mājokļiem Eiropas Savienībā (2012/2293(INI))

40

2016/C 65/05

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par sieviešu mobilitāti izglītības un profesionālajā jomā ES (2013/2009(INI))

55

2016/C 65/06

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par stratēģiju attiecībā uz Eiropas ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojumu un vieglo personīgo transportlīdzekļu vinješu sistēmu (2012/2296(INI))

63

Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs

2016/C 65/07

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par Komisijas paziņojumu Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā (2013/2607(RSP))

68

2016/C 65/08

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par reģionālo politiku kā daļu no plašākām valsts atbalsta shēmām (2013/2104(INI))

79

2016/C 65/09

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (2012/2306(INI))

86

2016/C 65/10

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par Eiropas demokrātijas nostiprināšanu turpmākajā Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (2013/2672(RSP))

96

2016/C 65/11

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par gatavošanos Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmei – Eiropas rīcība jauniešu bezdarba apkarošanā (2013/2673(RSP))

98

2016/C 65/12

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par strupceļu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanā (2013/2637(RSP))

102

Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs

2016/C 65/13

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (2011/2081(INI))

105

2016/C 65/14

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par finanšu pakalpojumiem – virzības trūkums Padomē un Komisijas kavēšanās atsevišķu priekšlikumu pieņemšanā (2013/2658(RSP))

112

2016/C 65/15

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par stāvokli Turcijā (2013/2664(RSP))

117

2016/C 65/16

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (2012/2287(INI))

120

2016/C 65/17

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Mali atjaunošanu un demokratizāciju (2013/2587(RSP))

127

2016/C 65/18

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par partnerības un sadarbības nolīgumu ar Afganistānu (2013/2665(RSP))

133

2016/C 65/19

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Tūkstošgades attīstības mērķiem – satvara noteikšana laikposmam pēc 2015. gada (2012/2289(INI))

136

2016/C 65/20

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par tiesiskumu Krievijā (2013/2667(RSP))

150

2016/C 65/21

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Azerbaidžānu – Ilgar Mammadov lieta (2013/2668(RSP))

154

2016/C 65/22

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par rohingu tautības musulmaņu stāvokli (2013/2669(RSP))

157

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs

2016/C 65/23

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 68. sesiju (2013/2034(INI))

162

Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs

2016/C 65/24

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikums Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (2012/2253(INI))

168

2016/C 65/25

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikums ar Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (2013/2082(INI))

174

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs |
| 2016/C 65/26 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Jacek Olgierd Kurski imunitāti (2013/2019(IMM)) | 180 |
| 2016/C 65/27 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Małgorzata Handzlik deputāta imunitāti (2012/2238(IMM)) | 181 |
| 2016/C 65/28 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Alexander Alvaro deputāta imunitāti (2013/2106(IMM)) | 182 |
| | Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs |
| 2016/C 65/29 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu (2013/2671(RSO)) | 184 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs

2016/C 65/26

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Jacek Olgierd Kurski imunitāti (2013/2019(IMM))

Jacek Olgierd Kurski

180

2016/C 65/27

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Małgorzata Handzlik deputāta imunitāti (2012/2238(IMM))

Małgorzata Handzlik

181

2016/C 65/28

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Alexander Alvaro deputāta imunitāti (2013/2106(IMM))

Alexander Alvaro

182

Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs

2016/C 65/29

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu (2013/2671(RSO))

184

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs |
| 2016/C 65/30 | P7_TA(2013)0235Ilgtermiņa plāna izveide mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai – 1 ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai | 185 |
| 2016/C 65/31 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD)) | 190 |
| 2016/C 65/32 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīga uztura aizstājējiem svara kontrolei, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD)) | 191 |
| 2016/C 65/33 | P7_TA(2013)0243Drošības un veselības aizsardzības prasības attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par minimālajām veselības aizsardzības un drošuma prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), un ar ko atceļ Direktīvu 2004/40/EK | 192 |
| 2016/C 65/34 | P7_TA(2013)0244Ilgtermiņa plāna izveide mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai – 2 ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai | 193 |
| | Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs |
| 2016/C 65/35 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums, ar ko apstiprina Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā (2013/0806(NLE) | 199 |
| 2016/C 65/36 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Neven Mates par Revīzijas palātas locekli (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/37 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par Revīzijas palātas locekļa iecelšanu – George Pufan (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE)) | 200 |
| 2016/C 65/38 | P7_TA(2013)0253Nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 200 |
| 2016/C 65/39 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD)) | 208 |
| 2016/C 65/40 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija Par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kurš iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD)) | 209 |
| 2016/C 65/41 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (pārstrādāta redakcija) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD)) | 210 |
| 2016/C 65/42 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) | 212 |
| 2016/C 65/43 | P7_TA(2013)0258Pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveide ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar EURODAC datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādātā redakcija) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā | 246 |
| 2016/C 65/44 | P7_TA(2013)0259Robežkontroles pagaidu atjaunošana pie iekšējām robežām ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos | 247 |
| 2016/C 65/45 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE)) | 249 |
| 2016/C 65/46 | P7_TA(2013)0261Noteiktu veidu uzņēmumu finanšu pārskati un ar tiem saistītie ziņojumi ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK | 250 |
| 2016/C 65/47 | P7_TA(2013)0262Atklātības prasības attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK atsevišķu noteikumu īstenošanai | 251 |
| 2016/C 65/48 | P7_TA(2013)0263Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētā tiešo maksājumu korekcijas likme attiecībā uz 2013. kalendāro gadu ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu | 252 |
| 2016/C 65/49 | P7_TA(2013)0264Grozījumi Šengenas Robežu kodeksā un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām, (Šengenas Robežu kodekss) un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 | 255 |
| 2016/C 65/50 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE)) | 256 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs |
| 2016/C 65/51 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko noslēdz pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/52 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/53 | P7_TA(2013)0275Valsts sektora informācijas atkalizmantošana ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu | 258 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs

2016/C 65/30

P7_TA(2013)0235Ilgtermiņa plāna izveide mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai – 1 ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai

185

2016/C 65/31

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

190

2016/C 65/32

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīga uztura aizstājējiem svara kontrolei, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

191

2016/C 65/33

P7_TA(2013)0243Drošības un veselības aizsardzības prasības attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par minimālajām veselības aizsardzības un drošuma prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), un ar ko atceļ Direktīvu 2004/40/EK

192

2016/C 65/34

P7_TA(2013)0244Ilgtermiņa plāna izveide mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai – 2 ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai

193

Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs

2016/C 65/35

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums, ar ko apstiprina Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā (2013/0806(NLE)

199

2016/C 65/36

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Neven Mates par Revīzijas palātas locekli (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

199

2016/C 65/37

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par Revīzijas palātas locekļa iecelšanu – George Pufan (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

200

2016/C 65/38

P7_TA(2013)0253Nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

200

2016/C 65/39

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

208

2016/C 65/40

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija Par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kurš iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

209

2016/C 65/41

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (pārstrādāta redakcija) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

210

2016/C 65/42

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

212

2016/C 65/43

P7_TA(2013)0258Pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveide ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar EURODAC datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādātā redakcija) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

Eurodac

EURODAC

EURODAC

Eurodac

Eurodac

246

2016/C 65/44

P7_TA(2013)0259Robežkontroles pagaidu atjaunošana pie iekšējām robežām ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos

247

2016/C 65/45

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

249

2016/C 65/46

P7_TA(2013)0261Noteiktu veidu uzņēmumu finanšu pārskati un ar tiem saistītie ziņojumi ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK

250

2016/C 65/47

P7_TA(2013)0262Atklātības prasības attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK atsevišķu noteikumu īstenošanai

251

2016/C 65/48

P7_TA(2013)0263Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētā tiešo maksājumu korekcijas likme attiecībā uz 2013. kalendāro gadu ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu

252

2016/C 65/49

P7_TA(2013)0264Grozījumi Šengenas Robežu kodeksā un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām, (Šengenas Robežu kodekss) un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009

255

2016/C 65/50

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

256

Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs

2016/C 65/51

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko noslēdz pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

257

2016/C 65/52

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

257

2016/C 65/53

P7_TA(2013)0275Valsts sektora informācijas atkalizmantošana ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu

258

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

19.2.2016

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2013.–2014. GADA SESIJA

2013. gada 10.–13. jūnija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 253 E, 3.9.2013.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/2

---

P7_TA(2013)0239

Jauna programma attiecībā uz Eiropas patērētāju aizsardzības politiku

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju aizsardzības politiku (2012/2133(INI))

(2016/C 065/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas Līgumos iekļauta ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu, un jo īpaši hartas 38. pantu, kurā noteikts, ka Savienības politika nodrošina augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas Līgumos iekļauta ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu, un jo īpaši hartas 38. pantu, kurā noteikts, ka Savienības politika nodrošina augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. pantu, kurā noteikts, ka “iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. pantu, kurā noteikts, ka “iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”,

| — | ņemot vērā LES 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienībai jāizveido “sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienībai jāizveido “sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”,

| — | ņemot vērā LESD 9. pantu, ar ko paredz, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 9. pantu, ar ko paredz, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”,

| — | ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”,

| — | ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”,

| — | ņemot vērā LESD 14. pantu, 114. panta 3. punktu un 169. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 14. pantu, 114. panta 3. punktu un 169. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā LESD 169. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka, “lai atbalstītu patērētāju intereses un nodrošinātu augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā, Eiropas Savienība veicina patērētāju veselības, drošības un ekonomisko interešu aizsardzību, kā arī atbalsta viņu tiesības gūt informāciju, izglītību un tiesības apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 169. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka, “lai atbalstītu patērētāju intereses un nodrošinātu augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā, Eiropas Savienība veicina patērētāju veselības, drošības un ekonomisko interešu aizsardzību, kā arī atbalsta viņu tiesības gūt informāciju, izglītību un tiesības apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses”,

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 24. septembra Ieteikumu 98/560/EK par Eiropas audiovizuālās un informācijas pakalpojumu nozares konkurētspējas attīstību, veicinot valstu programmas, kuru mērķis ir panākt pielīdzināmu un efektīvu mazgadīgo personu un cilvēku cieņas aizsardzības līmeni (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 24. septembra Ieteikumu 98/560/EK par Eiropas audiovizuālās un informācijas pakalpojumu nozares konkurētspējas attīstību, veicinot valstu programmas, kuru mērķis ir panākt pielīdzināmu un efektīvu mazgadīgo personu un cilvēku cieņas aizsardzības līmeni (1),

| — | ņemot vērā ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu (COM(2009)0336),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (Negodīgas komercprakses direktīva) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (Negodīgas komercprakses direktīva) (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 18. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1926/2006/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā (no 2007. gada līdz 2013. gadam) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 18. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1926/2006/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu patērētāju tiesību aizsardzības politikas jomā (no 2007. gada līdz 2013. gadam) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikumu 2006/952/EK par nepilngadīgo un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikumu 2006/952/EK par nepilngadīgo un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (5),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam: patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” un Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.–2013. gadam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam: patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” un Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.–2013. gadam (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (7), un kuras mērķis ir radīt vispārīgu akreditācijas un tirgus uzraudzības noteikumu un principu sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (7), un kuras mērķis ir radīt vispārīgu akreditācijas un tirgus uzraudzības noteikumu un principu sistēmu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (Rotaļlietu drošuma direktīva) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (Rotaļlietu drošuma direktīva) (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. jūnija Ieteikumu par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai un Komisijas 2004. gada 12. jūlija Ieteikumu par iekšējo tirgu regulējošu direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. jūnija Ieteikumu par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai un Komisijas 2004. gada 12. jūlija Ieteikumu par iekšējo tirgu regulējošu direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par patērētāju acquis īstenošanu (COM(2009)0330) un Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par patērētāju acquis īstenošanu (COM(2009)0330) un Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu (COM(2009)0336),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par harmonizētu metodiku patērētāju sūdzību un jautājumu klasificēšanai (COM(2009)0346) un tam pievienoto Komisijas ieteikuma projektu (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par harmonizētu metodiku patērētāju sūdzību un jautājumu klasificēšanai (COM(2009)0346) un tam pievienoto Komisijas ieteikuma projektu (SEC(2009)0949),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva (11)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva (11)),

| — | ņemot vērā profesora Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijai par vienotā tirgus darbības atjaunināšanu “Jauna stratēģija vienotajam tirgum”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā profesora Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijai par vienotā tirgus darbības atjaunināšanu “Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (13),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi – ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi – ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (14),

| — | ņemot vērā 2010. gada 22. oktobra Komisijas dienestu darba dokumentu “Likt tirgiem strādāt patērētāju labā”, Patēriņa tirgu rezultātu pārskata 4. izdevumu (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 22. oktobra Komisijas dienestu darba dokumentu “Likt tirgiem strādāt patērētāju labā”, Patēriņa tirgu rezultātu pārskata 4. izdevumu (SEC(2010)1257),

| — | ņemot vērā 2010. gada 27. oktobra ziņojumu “2010. gada ziņojums par ES pilsonību. Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 27. oktobra ziņojumu “2010. gada ziņojums par ES pilsonību. Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (COM(2010)0603),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 4. marta darba dokumentu “Vietējie patērētāji vienotajā tirgū” (patēriņa tirgu pārskata piektais izdevums) (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 4. marta darba dokumentu “Vietējie patērētāji vienotajā tirgū” (patēriņa tirgu pārskata piektais izdevums) (SEC(2011)0299),

| — | ņemot vērā Eiropas Patērētāju centru tīkla 2010. gada ziņojumu, ko Eiropas Savienības Publikāciju birojs publicēja 2011. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Patērētāju centru tīkla 2010. gada ziņojumu, ko Eiropas Savienības Publikāciju birojs publicēja 2011. gadā,

| — | ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām (15),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (16),

| — | ņemot vērā 2011. gada oktobra Komisijas dienestu darba dokumentu “Likt tirgiem strādāt patērētāju labā – patēriņa tirgu rezultātu pārskata 6. izdevums” (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada oktobra Komisijas dienestu darba dokumentu “Likt tirgiem strādāt patērētāju labā – patēriņa tirgu rezultātu pārskata 6. izdevums” (SEC(2011)1271),

| — | ņemot vērā Krakovas deklarāciju, kas tika pieņemta pirmajā Vienotā tirgus forumā, kurš notika 2011. gada 3. un 4. oktobrī Krakovā (Polijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krakovas deklarāciju, kas tika pieņemta pirmajā Vienotā tirgus forumā, kurš notika 2011. gada 3. un 4. oktobrī Krakovā (Polijā),

| — | ņemot vērā 2011. gada 19. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 19. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665),

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par pasažieru tiesībām visos transporta veidos (17) un 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par pasažieru tiesībām visos transporta veidos (17) un 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (18),

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. marta rezolūciju par gaisa transporta pasažieru tiesību ievērošanu un piemērošanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. marta rezolūciju par gaisa transporta pasažieru tiesību ievērošanu un piemērošanu (19),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (20),

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patērētāju programmu 2014.–2020. gadam (COM(2011)0707) un ar to saistītos dokumentus (SEC(2011)1320 un SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par patērētāju programmu 2014.–2020. gadam (COM(2011)0707) un ar to saistītos dokumentus (SEC(2011)1320 un SEC(2011)1321),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par jaunu stratēģiju attiecībā uz patērētāju aizsardzības politiku (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par jaunu stratēģiju attiecībā uz patērētāju aizsardzības politiku (21),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 19. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas redzējums pasažieriem: paziņojums par pasažieru tiesībām visos transporta veidos” (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 19. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas redzējums pasažieriem: paziņojums par pasažieru tiesībām visos transporta veidos” (COM(2011)0898),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (COM(2011)0942),

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012)0011),

| — | ņemot vērā 2012. gada 2. februāra rezolūciju par virzību uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 2. februāra rezolūciju par virzību uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai (22),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. aprīļa paziņojumu “E-iepirkuma stratēģija” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. aprīļa paziņojumu “E-iepirkuma stratēģija” (COM(2012)0179),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. maija paziņojumu par Eiropas stratēģiju “Bērniem labāks internets” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. maija paziņojumu par Eiropas stratēģiju “Bērniem labāks internets” (COM(2012)0196),

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. maija rezolūciju par stratēģiju neaizsargāto patērētāju tiesību stiprināšanai (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. maija rezolūciju par stratēģiju neaizsargāto patērētāju tiesību stiprināšanai (23),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 22. maija rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 22. maija rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu (24),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 22. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 22. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 29. maija darba dokumentu “Pārskats par patērētāju apstākļiem – vietējie patērētāji vienotajā tirgū” (patēriņa tirgu pārskata septītais izdevums) (SWD(2012)0165), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 29. maija darba dokumentu “Pārskats par patērētāju apstākļiem – vietējie patērētāji vienotajā tirgū” (patēriņa tirgu pārskata septītais izdevums) (SWD(2012)0165),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 7. decembra darba dokumentu “Likt tirgiem strādāt patērētāju labā” (patēriņa tirgu pārskata astotais izdevums) (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 7. decembra darba dokumentu “Likt tirgiem strādāt patērētāju labā” (patēriņa tirgu pārskata astotais izdevums) (SWD(2012)0432),

| — | ņemot vērā 2012. gada 4. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 4. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū (COM(2012)0238),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. jūlija darba dokumentu “Zināšanu palielināšanas saistība ar patērētāju rīcībspējas palielināšanu 2012.–2014. gadā” (SWD(2012)0235), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. jūlija darba dokumentu “Zināšanu palielināšanas saistība ar patērētāju rīcībspējas palielināšanu 2012.–2014. gadā” (SWD(2012)0235),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (25),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0163/2013),

| A. | tā kā patērētāju stāvokļa un viņu tiesību veicināšana un aizsardzība ir Savienības pamatvērtības; |
| --- | --- |

A.

tā kā patērētāju stāvokļa un viņu tiesību veicināšana un aizsardzība ir Savienības pamatvērtības;

| B. | tā kā patērētājiem ir liela nozīme ekonomikā, jo patēriņš ir viens no galvenajiem Savienības izaugsmes veicinātājiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā patērētājiem ir liela nozīme ekonomikā, jo patēriņš ir viens no galvenajiem Savienības izaugsmes veicinātājiem;

| C. | tā kā ES pilsoņiem kā patērētājiem ir ļoti būtiska nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” gudras, iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes mērķu sasniegšanā, un tāpēc patērētāja nozīmi vajadzētu atzīt ES ekonomikas politikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES pilsoņiem kā patērētājiem ir ļoti būtiska nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” gudras, iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes mērķu sasniegšanā, un tāpēc patērētāja nozīmi vajadzētu atzīt ES ekonomikas politikā;

| D. | tā kā Savienības mērķi ir sasniegt augstu patērētāju informētības, ietekmes un aizsardzības līmeni, kā arī panākt pareizu līdzsvaru attiecībā uz Savienības uzņēmumu un ekonomiku konkurētspēju, jo īpaši, aizsargājot patērētāju veselību, drošumu un ekonomiskās intereses, kā arī veicinot to tiesības uz informāciju un izglītību un tiesības apvienoties; |
| --- | --- |

D.

tā kā Savienības mērķi ir sasniegt augstu patērētāju informētības, ietekmes un aizsardzības līmeni, kā arī panākt pareizu līdzsvaru attiecībā uz Savienības uzņēmumu un ekonomiku konkurētspēju, jo īpaši, aizsargājot patērētāju veselību, drošumu un ekonomiskās intereses, kā arī veicinot to tiesības uz informāciju un izglītību un tiesības apvienoties;

| E. | tā kā patērētāji nav vienota viendabīga grupa un attiecīgie mainīgie aspekti ir jāaplūko Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programmā, jo patērētāji ir ļoti atšķirīgi tādos aspektos kā prasmes, tiesību aktu izpratne, uzstājība un gatavība izmantot tiesiskās aizsardzības mehānismus; tā kā Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programmas īstenošanā jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt nediskrimināciju un pieejamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā patērētāji nav vienota viendabīga grupa un attiecīgie mainīgie aspekti ir jāaplūko Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programmā, jo patērētāji ir ļoti atšķirīgi tādos aspektos kā prasmes, tiesību aktu izpratne, uzstājība un gatavība izmantot tiesiskās aizsardzības mehānismus; tā kā Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programmas īstenošanā jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt nediskrimināciju un pieejamību;

| F. | tā kā ir nepieciešams palielināt patērētāju uzticību, ticību tirgum un informētību par savām tiesībām, īpašu uzmanību pievēršot mazaizsargātām patērētāju grupām, piemēram, bērniem, veciem cilvēkiem un citiem mazaizsargātiem patērētājiem; tā kā šajā sakarā ir svarīgi piedāvāt patērētājiem Savienībā labāku aizsardzību pret produktiem un pakalpojumiem, kas var apdraudēt viņu veselību vai drošumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir nepieciešams palielināt patērētāju uzticību, ticību tirgum un informētību par savām tiesībām, īpašu uzmanību pievēršot mazaizsargātām patērētāju grupām, piemēram, bērniem, veciem cilvēkiem un citiem mazaizsargātiem patērētājiem; tā kā šajā sakarā ir svarīgi piedāvāt patērētājiem Savienībā labāku aizsardzību pret produktiem un pakalpojumiem, kas var apdraudēt viņu veselību vai drošumu;

| G. | tā kā atbilstoša un pienācīga informācija nozīmē, ka tā ir viegli pieejama, pārredzama, skaidra un salīdzināma; |
| --- | --- |

G.

tā kā atbilstoša un pienācīga informācija nozīmē, ka tā ir viegli pieejama, pārredzama, skaidra un salīdzināma;

| H. | tā kā pienācīgi funkcionējoša iekšējā tirgus sasniegšana atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem veicināt izaugsmi un nodarbinātību, kas nāk par labu ES 500 miljoniem patērētāju; |
| --- | --- |

H.

tā kā pienācīgi funkcionējoša iekšējā tirgus sasniegšana atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem veicināt izaugsmi un nodarbinātību, kas nāk par labu ES 500 miljoniem patērētāju;

| I. | tā kā e-komercija ir ļoti noderīga visiem patērētājiem, ņemot vērā tās milzīgo pārrobežu potenciālu, kas ļauj patērētājiem pilnībā gūt labumu no vienotā tirgus; tā kā turklāt e-tirdzniecība kā iekļaušanas līdzeklis ir ļoti lietderīga patērētājiem ar invaliditāti vai mazāku mobilitāti, kā arī laukos un ģeogrāfiski neizdevīgos apstākļos dzīvojošajiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā e-komercija ir ļoti noderīga visiem patērētājiem, ņemot vērā tās milzīgo pārrobežu potenciālu, kas ļauj patērētājiem pilnībā gūt labumu no vienotā tirgus; tā kā turklāt e-tirdzniecība kā iekļaušanas līdzeklis ir ļoti lietderīga patērētājiem ar invaliditāti vai mazāku mobilitāti, kā arī laukos un ģeogrāfiski neizdevīgos apstākļos dzīvojošajiem;

| J. | tā neskaidrība par patērētāju tiesībām attiecībā uz pārrobežu pirkumiem mazina tirgus integrācijas sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

J.

tā neskaidrība par patērētāju tiesībām attiecībā uz pārrobežu pirkumiem mazina tirgus integrācijas sniegtās priekšrocības;

| K. | tā kā e-tirdzniecības attīstību palēnina digitālā šķirtne, kas joprojām pastāv starp Savienības pilsoņiem, jo īpaši vecu cilvēku gadījumā; tā kā lielākā daļa publisko un privāto tīmekļa vietņu joprojām nav pieejamas iedzīvotājiem ar invaliditāti vai zemāku digitālās kompetences līmeni; |
| --- | --- |

K.

tā kā e-tirdzniecības attīstību palēnina digitālā šķirtne, kas joprojām pastāv starp Savienības pilsoņiem, jo īpaši vecu cilvēku gadījumā; tā kā lielākā daļa publisko un privāto tīmekļa vietņu joprojām nav pieejamas iedzīvotājiem ar invaliditāti vai zemāku digitālās kompetences līmeni;

| L. | tā kā digitālā vienotā tirgus sadrumstalotība apdraud patērētāju tiesības; tā kā daļa tīmekļa vietņu nav piemērotas pārrobežu pircējiem un patērētājiem, tā kā drīz stāsies spēkā direktīva par alternatīvu strīdu izšķiršanu (ADR) un regula par tiešsaistes strīdu izšķiršanu (ODR), un tie būs noderīgi instrumenti patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darījumiem; tā kā ir vērts turpināt apsvērt attiecīgus mehānismus, ar kuriem īstenot efektīvus kolektīvos pasākumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā digitālā vienotā tirgus sadrumstalotība apdraud patērētāju tiesības; tā kā daļa tīmekļa vietņu nav piemērotas pārrobežu pircējiem un patērētājiem, tā kā drīz stāsies spēkā direktīva par alternatīvu strīdu izšķiršanu (ADR) un regula par tiešsaistes strīdu izšķiršanu (ODR), un tie būs noderīgi instrumenti patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darījumiem; tā kā ir vērts turpināt apsvērt attiecīgus mehānismus, ar kuriem īstenot efektīvus kolektīvos pasākumus;

| M. | tā kā nesenā finanšu krīze parādīja, ka ir liela nepieciešamība aizsargāt un informēt patērētājus finanšu un banku pakalpojumu jomā, jo šie produkti var tiešā veidā ietekmēt viņu vispārējo labklājību, kā arī parādīja to, ka patērētājiem ir vajadzīgi objektīvāki padomi; |
| --- | --- |

M.

tā kā nesenā finanšu krīze parādīja, ka ir liela nepieciešamība aizsargāt un informēt patērētājus finanšu un banku pakalpojumu jomā, jo šie produkti var tiešā veidā ietekmēt viņu vispārējo labklājību, kā arī parādīja to, ka patērētājiem ir vajadzīgi objektīvāki padomi;

| N. | tā kā Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programmā ir noteikti Savienības patērētāju politikas saskaņošanas pasākumi, kas izstrādāti nolūkā sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programmā ir noteikti Savienības patērētāju politikas saskaņošanas pasākumi, kas izstrādāti nolūkā sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;

| O. | tā kā pašreizējā ekonomikas krīze ļoti ietekmē arī patērētāju pirktspēju vienotajā tirgū, jo īpaši tādiem patērētājiem, kuri ir mazaizsargātā stāvoklī, kas izriet no viņu sociālajiem vai finansiālajiem apstākļiem; tā kā tādēļ būtu nepieciešamajā pakāpē jāatzīst patērētāju tiesības; |
| --- | --- |

O.

tā kā pašreizējā ekonomikas krīze ļoti ietekmē arī patērētāju pirktspēju vienotajā tirgū, jo īpaši tādiem patērētājiem, kuri ir mazaizsargātā stāvoklī, kas izriet no viņu sociālajiem vai finansiālajiem apstākļiem; tā kā tādēļ būtu nepieciešamajā pakāpē jāatzīst patērētāju tiesības;

| P. | tā kā vienotais tirgus nodrošina Savienības patērētājiem piekļuvi plašam augstas kvalitātes produktu un pakalpojumu klāstam par konkurētspējīgām cenām; tā kā videi draudzīgu preču ražošana un videi draudzīgu pakalpojumu sniegšana veicina atbildīgu patēriņu, tādējādi stimulējot ilgtspējīgu attīstību, nodarbinātību un ekonomisko izaugsmi; tā kā Komisijai būtu jāizskata un jāizpēta jaunie patēriņa veidi, piemēram, sadarbīgais patēriņš; |
| --- | --- |

P.

tā kā vienotais tirgus nodrošina Savienības patērētājiem piekļuvi plašam augstas kvalitātes produktu un pakalpojumu klāstam par konkurētspējīgām cenām; tā kā videi draudzīgu preču ražošana un videi draudzīgu pakalpojumu sniegšana veicina atbildīgu patēriņu, tādējādi stimulējot ilgtspējīgu attīstību, nodarbinātību un ekonomisko izaugsmi; tā kā Komisijai būtu jāizskata un jāizpēta jaunie patēriņa veidi, piemēram, sadarbīgais patēriņš;

| Q. | tā kā, ņemot vērā tehnisko un zinātnisko zināšanu attīstību, būs jāievieš nepieciešamās korekcijas pārtikas nekaitīguma un citu patēriņa pamatproduktu jomā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, ņemot vērā tehnisko un zinātnisko zināšanu attīstību, būs jāievieš nepieciešamās korekcijas pārtikas nekaitīguma un citu patēriņa pamatproduktu jomā;

| R. | tā kā pastāv vajadzība stiprināt patērētāju organizāciju lomu visās jomās, pieņemot nepieciešamos tiesiskos un ekonomiskos pasākumus un atbalstot tās ar darbībspējas stiprināšanu; tā kā patērētāju organizācijām ir īpaša loma attiecībā uz to, lai nodrošinātu uzticēšanos vienotajam tirgum un tā attīstību; |
| --- | --- |

R.

tā kā pastāv vajadzība stiprināt patērētāju organizāciju lomu visās jomās, pieņemot nepieciešamos tiesiskos un ekonomiskos pasākumus un atbalstot tās ar darbībspējas stiprināšanu; tā kā patērētāju organizācijām ir īpaša loma attiecībā uz to, lai nodrošinātu uzticēšanos vienotajam tirgum un tā attīstību;

| S. | tā kā pasažieri ir nepietiekami informēti par savām tiesībām un to pakalpojumu kvalitāti, uz ko tiem ir tiesības, un tā kā pasažieru juridiskās prasības bieži ir gūti iesniegt un izpildīt; tā kā ir nepieciešamas vadlīnijas, lai veicinātu un uzlabotu dažādu pasažieru tiesību noteikumu piemērošanu visos transporta veidos; tā kā plānotajā Komplekso ceļojumu direktīvas pārskatīšanā Komisijai ir pilnībā jāizpēta e-tirdzniecības un digitālo tirgu ietekme uz patērētāju uzvedību Eiropas tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

S.

tā kā pasažieri ir nepietiekami informēti par savām tiesībām un to pakalpojumu kvalitāti, uz ko tiem ir tiesības, un tā kā pasažieru juridiskās prasības bieži ir gūti iesniegt un izpildīt; tā kā ir nepieciešamas vadlīnijas, lai veicinātu un uzlabotu dažādu pasažieru tiesību noteikumu piemērošanu visos transporta veidos; tā kā plānotajā Komplekso ceļojumu direktīvas pārskatīšanā Komisijai ir pilnībā jāizpēta e-tirdzniecības un digitālo tirgu ietekme uz patērētāju uzvedību Eiropas tūrisma nozarē;

| T. | tā kā pašreizējos ES tiesību aktos ir paredzētas pamatprasības attiecībā uz pasažieru aizsardzību visos transporta veidos, bet dažām no šīm pasažieru tiesībām nav pienācīgi nodrošināta īstenošana, uzraudzība un piemērošana visos transporta veidos un visās Savienības teritorijās, un tas kavē brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū, jo negatīvi ietekmē pilsoņu uzticēšanos ceļojot, kā arī traucē godīgai konkurencei starp pārvadātājiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā pašreizējos ES tiesību aktos ir paredzētas pamatprasības attiecībā uz pasažieru aizsardzību visos transporta veidos, bet dažām no šīm pasažieru tiesībām nav pienācīgi nodrošināta īstenošana, uzraudzība un piemērošana visos transporta veidos un visās Savienības teritorijās, un tas kavē brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū, jo negatīvi ietekmē pilsoņu uzticēšanos ceļojot, kā arī traucē godīgai konkurencei starp pārvadātājiem;

| U. | tā kā datorizētās rezervācijas sistēmās, ko reglamentē ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija) (26), pasažieriem ir jāspēj skaidri nošķirt obligātās darbības izmaksas, kuras iekļautas biļešu cenā, un izvēles iespējas, kuras iespējams nopirkt atsevišķi, lai patērētājiem, kuri biļetes iegādājas internetā, būtu pieejamas labāk pārredzamas cenas; |
| --- | --- |

U.

tā kā datorizētās rezervācijas sistēmās, ko reglamentē ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija) (26), pasažieriem ir jāspēj skaidri nošķirt obligātās darbības izmaksas, kuras iekļautas biļešu cenā, un izvēles iespējas, kuras iespējams nopirkt atsevišķi, lai patērētājiem, kuri biļetes iegādājas internetā, būtu pieejamas labāk pārredzamas cenas;

| V. | tā kā četri galvenie mērķi, kas iekļauti Komisijas paziņojumā par jauno patērētāju tiesību aizsardzības politikas programmu, ir šādi: 1) patērētāju drošības uzlabošana, 2) zināšanu paplašināšana, 3) ieviešanas uzlabošana, īstenošanas nostiprināšana un tiesību aizsardzības nodrošināšana un 4) tiesību un galveno rīcībpolitiku saskaņošana ar ekonomiskām un sabiedriskām pārmaiņām; tā kā Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem jāsekmē ātra un efektīva patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu transponēšana; |
| --- | --- |

V.

tā kā četri galvenie mērķi, kas iekļauti Komisijas paziņojumā par jauno patērētāju tiesību aizsardzības politikas programmu, ir šādi: 1) patērētāju drošības uzlabošana, 2) zināšanu paplašināšana, 3) ieviešanas uzlabošana, īstenošanas nostiprināšana un tiesību aizsardzības nodrošināšana un 4) tiesību un galveno rīcībpolitiku saskaņošana ar ekonomiskām un sabiedriskām pārmaiņām; tā kā Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem jāsekmē ātra un efektīva patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu transponēšana;

| W. | tā kā Savienība ir noteikusi mērķus samazināt CO2 emisijas, lai sasniegtu 2020. gada mērķus un panāktu, ka 2050. gadā lielākā daļa no energoapgādes ir no atjaunojamiem energoresursiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā Savienība ir noteikusi mērķus samazināt CO2 emisijas, lai sasniegtu 2020. gada mērķus un panāktu, ka 2050. gadā lielākā daļa no energoapgādes ir no atjaunojamiem energoresursiem;

| X. | tā kā formulētajiem priekšlikumiem ir jāatbilst četriem galvenajiem izvirzītajiem mērķiem, |
| --- | --- |

X.

tā kā formulētajiem priekšlikumiem ir jāatbilst četriem galvenajiem izvirzītajiem mērķiem,

Stiprināt izpratni, uzlabojot zināšanas, drošumu un patērētāju tiesības

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programmas holistisko pieeju un jo īpaši to, ka programmā ir aptvertas gandrīz visas patērētājiem nozīmīgākās politikas jomas, tādējādi sūtot spēcīgu signālu par patērētāju drošuma un tiesību lomas un nozīmes palielināšanu vienotajā tirgū un patērētāju organizāciju stiprināšanu; tomēr uzsver, ka tas jāatspoguļo arī Komisijas iesniegtajos likumdošanas un citos priekšlikumos; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības programmas holistisko pieeju un jo īpaši to, ka programmā ir aptvertas gandrīz visas patērētājiem nozīmīgākās politikas jomas, tādējādi sūtot spēcīgu signālu par patērētāju drošuma un tiesību lomas un nozīmes palielināšanu vienotajā tirgū un patērētāju organizāciju stiprināšanu; tomēr uzsver, ka tas jāatspoguļo arī Komisijas iesniegtajos likumdošanas un citos priekšlikumos;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi sadarboties ar tirgotājiem un starpniekiem, lai veicinātu korporatīvās sociālās atbildības iniciatīvas, kas veicina patērētāju drošumu; uzskata, ka Komisijai vajadzētu pastāvīgi uzturēt dialogu ar privāto sektoru, lai iniciatīvas tiktu atbalstītas un īstenotas dzīvē; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi sadarboties ar tirgotājiem un starpniekiem, lai veicinātu korporatīvās sociālās atbildības iniciatīvas, kas veicina patērētāju drošumu; uzskata, ka Komisijai vajadzētu pastāvīgi uzturēt dialogu ar privāto sektoru, lai iniciatīvas tiktu atbalstītas un īstenotas dzīvē;

| 3. | prasa nodrošināt, lai patērētāji varētu viegli un efektīvi īstenot savas tiesības tādās pamatjomās kā pārtika, veselība, enerģija, finanšu un digitālie pakalpojumi, piekļuve platjoslas pakalpojumiem, datu aizsardzība, transports un telekomunikācijas; |
| --- | --- |

3.

prasa nodrošināt, lai patērētāji varētu viegli un efektīvi īstenot savas tiesības tādās pamatjomās kā pārtika, veselība, enerģija, finanšu un digitālie pakalpojumi, piekļuve platjoslas pakalpojumiem, datu aizsardzība, transports un telekomunikācijas;

| 4. | aicina Komisiju cieši sadarboties ar valstu valdībām, izveidojot Savienības mēroga kampaņu, lai palielinātu zināšanas par patērētāju tiesībām un interesēm; uzsver, ka, lai kampaņa būtu veiksmīga, tās īstenošanā jāiesaista ne tikai publiskais sektors un patērētāju aizsardzības organizācijas, bet arī privātais sektors; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju cieši sadarboties ar valstu valdībām, izveidojot Savienības mēroga kampaņu, lai palielinātu zināšanas par patērētāju tiesībām un interesēm; uzsver, ka, lai kampaņa būtu veiksmīga, tās īstenošanā jāiesaista ne tikai publiskais sektors un patērētāju aizsardzības organizācijas, bet arī privātais sektors;

| 5. | uzskata, ka ir nepieciešams popularizēt tādas e-platformas kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls un tīmekļa vietne “Tava Eiropa”, kas veicina Eiropas vienotā tirgus izveidi un sniedz patērētājiem un MVU svarīgu informāciju; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir nepieciešams popularizēt tādas e-platformas kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls un tīmekļa vietne “Tava Eiropa”, kas veicina Eiropas vienotā tirgus izveidi un sniedz patērētājiem un MVU svarīgu informāciju;

| 6. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par to, kā uzlabot pilsoņu zināšanas par finanšu nozari, lai iedzīvotājiem, pirms tie pieņem lēmumu ņemt aizdevumu, būtu pieejama visa nepieciešamā informācija; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešiem un sabiedrības izglītošanai par īstermiņa aizdevumiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par to, kā uzlabot pilsoņu zināšanas par finanšu nozari, lai iedzīvotājiem, pirms tie pieņem lēmumu ņemt aizdevumu, būtu pieejama visa nepieciešamā informācija; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešiem un sabiedrības izglītošanai par īstermiņa aizdevumiem;

| 7. | uzsver, ka patērētāju izglītošana mazina riskus, saskaroties ar bīstamiem vai viltotiem produktiem, spekulatīviem finanšu produktiem un maldinošu reklāmu; uzskata, ka šāda izglītošana (tostarp finanšu jomā) un patērētāju ietekmes palielināšana ir jāveic visa mūža garumā un jāsāk jau skolā; uzsver, ka būtu jāizvairās no pārmērīga informācijas apjoma un tā vietā būtu jānovērš robi zināšanās un jāuzlabo patērētāju izpratne, sniedzot ticamu, skaidru, salīdzināmu un mērķtiecīgu informāciju; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka patērētāju izglītošana mazina riskus, saskaroties ar bīstamiem vai viltotiem produktiem, spekulatīviem finanšu produktiem un maldinošu reklāmu; uzskata, ka šāda izglītošana (tostarp finanšu jomā) un patērētāju ietekmes palielināšana ir jāveic visa mūža garumā un jāsāk jau skolā; uzsver, ka būtu jāizvairās no pārmērīga informācijas apjoma un tā vietā būtu jānovērš robi zināšanās un jāuzlabo patērētāju izpratne, sniedzot ticamu, skaidru, salīdzināmu un mērķtiecīgu informāciju;

| 8. | uzsver, ka, lai patērētāji varētu pilnībā izmantot savas tiesības, nedrīkst aizmirst arī par uzņēmumu lomu un izglītošanu; uzskata, ka uzņēmumu izpratne par patērētāju tiesībām ir būtiska, lai panāktu spēkā esošo patērētāju aizsardzības tiesību aktu pilnīgu īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus šajā sakarā nepieciešamos pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka, lai patērētāji varētu pilnībā izmantot savas tiesības, nedrīkst aizmirst arī par uzņēmumu lomu un izglītošanu; uzskata, ka uzņēmumu izpratne par patērētāju tiesībām ir būtiska, lai panāktu spēkā esošo patērētāju aizsardzības tiesību aktu pilnīgu īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus šajā sakarā nepieciešamos pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| 9. | uzsver – dažādos pētījumos ir konstatēts, ka patērētāji uztraucas par ilgtermiņa atšķirībām to produktu kvalitātē, kas vienotajā tirgū tiek izplatīti ar vienu un to pašu zīmolu un iepakojumu; uzskata, ka patērētājiem dažādās dalībvalstīs nav vienlīdzīgas piekļuves vienāda līmeņa kvalitātei, vienotajā tirgū iegādājoties produktus ar vienu un to pašu zīmolu un iepakojumu; uzsver, ka ir aizliegta jebkāda patērētāju diskriminācija; |
| --- | --- |

9.

uzsver – dažādos pētījumos ir konstatēts, ka patērētāji uztraucas par ilgtermiņa atšķirībām to produktu kvalitātē, kas vienotajā tirgū tiek izplatīti ar vienu un to pašu zīmolu un iepakojumu; uzskata, ka patērētājiem dažādās dalībvalstīs nav vienlīdzīgas piekļuves vienāda līmeņa kvalitātei, vienotajā tirgū iegādājoties produktus ar vienu un to pašu zīmolu un iepakojumu; uzsver, ka ir aizliegta jebkāda patērētāju diskriminācija;

| 10. | aicina Komisiju veikt jēgpilnu pētījumu par šo jautājumu, lai varētu izvērtēt, vai pašreizējos Savienības tiesību aktos ir jāveic pielāgojumi; aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamentu un patērētājus par pētījuma rezultātiem; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju veikt jēgpilnu pētījumu par šo jautājumu, lai varētu izvērtēt, vai pašreizējos Savienības tiesību aktos ir jāveic pielāgojumi; aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamentu un patērētājus par pētījuma rezultātiem;

| 11. | aicina Komisiju ieviest atjauninātus un standartizētus noteikumus, kas garantē produktu drošumu un autentiskumu; katrā gadījumā sagaida, ka priekšlikums grozīt Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību garantēs patērētājiem paredzēto produktu augstu drošuma līmeni; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju ieviest atjauninātus un standartizētus noteikumus, kas garantē produktu drošumu un autentiskumu; katrā gadījumā sagaida, ka priekšlikums grozīt Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību garantēs patērētājiem paredzēto produktu augstu drošuma līmeni;

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ieviest produktu drošuma tiesisko regulējumu; šajā kontekstā uzsver, ka efektīvai tirgus uzraudzībai ir liela nozīme, jo Eiropas vienotajā tirgū joprojām ir pieejami nedroši produkti, tostarp produkti ar CE marķējumu; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ieviest produktu drošuma tiesisko regulējumu; šajā kontekstā uzsver, ka efektīvai tirgus uzraudzībai ir liela nozīme, jo Eiropas vienotajā tirgū joprojām ir pieejami nedroši produkti, tostarp produkti ar CE marķējumu;

| 13. | prasa nodrošināt iespēju patērētājiem drošā veidā izmantot zinātnes un tehnoloģijas sasniegumus un piekļūt informācijai, objektīvām konsultācijām un taisnīgai un efektīvai tiesiskai aizsardzībai nepieciešamajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

13.

prasa nodrošināt iespēju patērētājiem drošā veidā izmantot zinātnes un tehnoloģijas sasniegumus un piekļūt informācijai, objektīvām konsultācijām un taisnīgai un efektīvai tiesiskai aizsardzībai nepieciešamajiem instrumentiem;

| 14. | aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai zinātniskie sasniegumi, tehnoloģiju attīstība un citas inovācijas sniegtu labumu patērētājiem, pienācīgi ievērojot tiesību aktus par patēriņa preču drošumu; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai zinātniskie sasniegumi, tehnoloģiju attīstība un citas inovācijas sniegtu labumu patērētājiem, pienācīgi ievērojot tiesību aktus par patēriņa preču drošumu;

| 15. | aicina nodrošināt pienācīgu patērētāju aizsardzību un produktu drošumu ar nanotehnoloģijām vai ģenētiski modificētiem organismiem ražotu patēriņa preču tirgos; |
| --- | --- |

15.

aicina nodrošināt pienācīgu patērētāju aizsardzību un produktu drošumu ar nanotehnoloģijām vai ģenētiski modificētiem organismiem ražotu patēriņa preču tirgos;

| 16. | uzsver, ka, lai nodrošinātu visaugstāko patērētāju veselības aizsardzības un uzticības līmeni, ir jānodrošina zinātniskās ekspertīzes un regulatīvo atzinumu neatkarīgums un pārredzamība, jo īpaši veselības, vides un pārtikas politikas jomā; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka, lai nodrošinātu visaugstāko patērētāju veselības aizsardzības un uzticības līmeni, ir jānodrošina zinātniskās ekspertīzes un regulatīvo atzinumu neatkarīgums un pārredzamība, jo īpaši veselības, vides un pārtikas politikas jomā;

| 17. | uzsver nepieciešamību uzlabot tiesību aizsardzību tādām mazaizsargātām patērētāju grupām kā bērni un veci cilvēki un citiem mazaizsargātiem patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz transportu, finanšu pakalpojumiem, enerģiju un IKT; uzsver nepieciešamību pēc pasākumiem gan Savienības, gan valstu līmenī, lai nodrošinātu pietiekamas garantijas šo patērētāju aizsardzībai; |
| --- | --- |

17.

uzsver nepieciešamību uzlabot tiesību aizsardzību tādām mazaizsargātām patērētāju grupām kā bērni un veci cilvēki un citiem mazaizsargātiem patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz transportu, finanšu pakalpojumiem, enerģiju un IKT; uzsver nepieciešamību pēc pasākumiem gan Savienības, gan valstu līmenī, lai nodrošinātu pietiekamas garantijas šo patērētāju aizsardzībai;

| 18. | uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jāveicina atbildīgs un ilgtspējīgs patēriņš saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un jāatvieglo patērētājiem pilnīga piekļuve tirgiem, izveidojot Savienībā augsti konkurētspējīgu sociālu tirgus ekonomiku, kuras pamatā būtu solidaritāte; uzskata, ka ir jācīnās pret pārtikas šķērdēšanu, jāpaildzina patēriņa preču dzīves cikls, jāveicina atkārtota pārstrāde un lietotu preču izmantošana, kā arī jāturpina uzlabot vienotajā tirgū pieejamo preču energoefektivitāte; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jāveicina atbildīgs un ilgtspējīgs patēriņš saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un jāatvieglo patērētājiem pilnīga piekļuve tirgiem, izveidojot Savienībā augsti konkurētspējīgu sociālu tirgus ekonomiku, kuras pamatā būtu solidaritāte; uzskata, ka ir jācīnās pret pārtikas šķērdēšanu, jāpaildzina patēriņa preču dzīves cikls, jāveicina atkārtota pārstrāde un lietotu preču izmantošana, kā arī jāturpina uzlabot vienotajā tirgū pieejamo preču energoefektivitāte;

Īstenošanas uzlabošana, palielinot tiesību piemērošanu un nostiprinot tiesiskās aizsardzības iespējas

| 19. | uzstāj, ka Komisijai ir jāturpina rūpīgi uzraudzīt, kā tiek īstenoti tiesību akti, ar kuriem tiek veicināta vienotā tirgus attīstība; aicina Komisiju veikt nepieciešamos tiesiskos pasākumus pret tām dalībvalstīm, kuras pārkāpj un neīsteno vai nepiemēro vienotā tirgus tiesību aktus atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienības darbību; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, ka Komisijai ir jāturpina rūpīgi uzraudzīt, kā tiek īstenoti tiesību akti, ar kuriem tiek veicināta vienotā tirgus attīstība; aicina Komisiju veikt nepieciešamos tiesiskos pasākumus pret tām dalībvalstīm, kuras pārkāpj un neīsteno vai nepiemēro vienotā tirgus tiesību aktus atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienības darbību;

| 20. | atzinīgi vērtē turpmākas likumdošanas iniciatīvas, kuru mērķis ir pilnībā integrēta vienotā tirgus izveide, lai palielinātu konkurenci un efektivitāti un sniegtu lielākas izvēles iespējas Savienības patērētājiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē turpmākas likumdošanas iniciatīvas, kuru mērķis ir pilnībā integrēta vienotā tirgus izveide, lai palielinātu konkurenci un efektivitāti un sniegtu lielākas izvēles iespējas Savienības patērētājiem;

| 21. | it īpaši aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt savlaicīgu un saskaņotu īstenošanu Savienības patērētāju tiesību aktiem, jo īpaši Patērētāju tiesību direktīvai (27), Negodīgas komercprakses direktīvai (28) un Maldinošas un salīdzinošas reklāmas direktīvai (29); turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt patērētāju tiesību aktu efektivitāti; uzsver, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka pilsoņi joprojām nav informēti par savām tiesībām vienotajā tirgū, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis šo tiesību aktu īstenošanas procesā vēl aktīvāk veicināt to, lai patērētājiem pieejamā informācija būtu skaidra un saprotama, kā arī viņiem būtu pieejama informācija par esošajiem patērētāju tiesību aizsardzības instrumentiem; |
| --- | --- |

21.

it īpaši aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt savlaicīgu un saskaņotu īstenošanu Savienības patērētāju tiesību aktiem, jo īpaši Patērētāju tiesību direktīvai (27), Negodīgas komercprakses direktīvai (28) un Maldinošas un salīdzinošas reklāmas direktīvai (29); turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt patērētāju tiesību aktu efektivitāti; uzsver, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka pilsoņi joprojām nav informēti par savām tiesībām vienotajā tirgū, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis šo tiesību aktu īstenošanas procesā vēl aktīvāk veicināt to, lai patērētājiem pieejamā informācija būtu skaidra un saprotama, kā arī viņiem būtu pieejama informācija par esošajiem patērētāju tiesību aizsardzības instrumentiem;

| 22. | aicina Komisiju aktīvāk izvērtēt pakāpi, kādā pilsoņiem dalībvalstīs ir pieejami bankas konti; aicina Komisiju ziņot par to, kā šī problēma tiek risināta, un līdz 2014. gada pirmā ceturkšņa beigām iesniegt Parlamentam ziņojumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju aktīvāk izvērtēt pakāpi, kādā pilsoņiem dalībvalstīs ir pieejami bankas konti; aicina Komisiju ziņot par to, kā šī problēma tiek risināta, un līdz 2014. gada pirmā ceturkšņa beigām iesniegt Parlamentam ziņojumu par šo jautājumu;

| 23. | iesaka labāk izmantot pieejamo informāciju par patērētāju uzvedību un uzskata, ka patēriņa tirgus pārskata rezultātus var izmantot vēl efektīvāk; tāpēc ierosina Kopīgajam pētniecības centram finansēta pētniecības projekta veidā veikt analīzi un uzraudzības darbu, lai noteiktu, kuras jomas iedzīvotājiem ir prioritāras attiecībā uz viņu patērētāju tiesību uzlabošanu vienotajā tirgū, un attiecīgi pielāgot patērētāju informācijas saturu, formātu un šīs informācijas izplatīšanas organizāciju darbu; |
| --- | --- |

23.

iesaka labāk izmantot pieejamo informāciju par patērētāju uzvedību un uzskata, ka patēriņa tirgus pārskata rezultātus var izmantot vēl efektīvāk; tāpēc ierosina Kopīgajam pētniecības centram finansēta pētniecības projekta veidā veikt analīzi un uzraudzības darbu, lai noteiktu, kuras jomas iedzīvotājiem ir prioritāras attiecībā uz viņu patērētāju tiesību uzlabošanu vienotajā tirgū, un attiecīgi pielāgot patērētāju informācijas saturu, formātu un šīs informācijas izplatīšanas organizāciju darbu;

| 24. | norāda, ka ES politikai ir jāveicina patērētāju organizāciju sadarbība ar valsts iestādēm visās jomās, tādējādi nodrošinot nepieciešamo finanšu resursu vieglu pieejamību, kā arī jāsekmē šo organizāciju savstarpēja apmaiņa ar labāko praksi un zinātību; uzskata, ka būtu jāizveido Eiropas patērētāju organizāciju reģistrs, lai palīdzētu veidot šādas organizācijas; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka ES politikai ir jāveicina patērētāju organizāciju sadarbība ar valsts iestādēm visās jomās, tādējādi nodrošinot nepieciešamo finanšu resursu vieglu pieejamību, kā arī jāsekmē šo organizāciju savstarpēja apmaiņa ar labāko praksi un zinātību; uzskata, ka būtu jāizveido Eiropas patērētāju organizāciju reģistrs, lai palīdzētu veidot šādas organizācijas;

Tiesību un galveno politikas virzienu saskaņošana ar izmaiņām ekonomikā un sabiedrībā

| 25. | uzskata, ka Komisijai būtu jāpievēršas ne tikai digitālā satura iegādei digitālajā vidē, bet arī tam, kā veicināt preču un pakalpojumu tirdzniecību digitālajā vidē un kā palielināt patērētāju uzticību, lai patērētāji zinātu, kā aizsargāt savas tiesības un atrisināt strīdus, ja ir iegādājušies zemas kvalitātes produktu vai pakalpojumu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka Komisijai būtu jāpievēršas ne tikai digitālā satura iegādei digitālajā vidē, bet arī tam, kā veicināt preču un pakalpojumu tirdzniecību digitālajā vidē un kā palielināt patērētāju uzticību, lai patērētāji zinātu, kā aizsargāt savas tiesības un atrisināt strīdus, ja ir iegādājušies zemas kvalitātes produktu vai pakalpojumu;

| 26. | aicina Komisiju pievērst īpašu izmanību patērētāju aizsardzībai īstermiņa aizdevumu jomā, jo krīzes laikā šos finanšu produktus izmanto vismazāk aizsargātie iedzīvotāji, kuri pilnībā neapzinās saistības un riskus, ko ietver šādi aizdevumi; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju pievērst īpašu izmanību patērētāju aizsardzībai īstermiņa aizdevumu jomā, jo krīzes laikā šos finanšu produktus izmanto vismazāk aizsargātie iedzīvotāji, kuri pilnībā neapzinās saistības un riskus, ko ietver šādi aizdevumi;

| 27. | atgādina, ka, lai patērētāji varētu pilnīgi izmantot iekšējā tirgus sniegtās iespējas, ir jāsniedz pienācīga un atbilstoša informācija, kā arī vienlaikus jāīsteno pasākumi, kas vērsti uz patērētāju iesaistīšanu; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka, lai patērētāji varētu pilnīgi izmantot iekšējā tirgus sniegtās iespējas, ir jāsniedz pienācīga un atbilstoša informācija, kā arī vienlaikus jāīsteno pasākumi, kas vērsti uz patērētāju iesaistīšanu;

| 28. | aicina Komisiju sadarboties ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstu iestādēm, lai uzlabotu patērētājiem pieejamo informāciju par to, kā labāk pārvaldīt mājokļu energopatēriņu; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju sadarboties ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstu iestādēm, lai uzlabotu patērētājiem pieejamo informāciju par to, kā labāk pārvaldīt mājokļu energopatēriņu;

| 29. | uzskata, ka ir nepieciešams īstenot pārrobežu enerģētikas projektus, kas ir iekļauti programmā “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments”, jo tādējādi tiks veicināta konkurence starp elektrības un gāzes piegādātājiem, kā arī palielināsies dalībvalstu enerģētikas nozares neatkarīgums; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ir nepieciešams īstenot pārrobežu enerģētikas projektus, kas ir iekļauti programmā “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments”, jo tādējādi tiks veicināta konkurence starp elektrības un gāzes piegādātājiem, kā arī palielināsies dalībvalstu enerģētikas nozares neatkarīgums;

| 30. | prasa stiprināt Savienības konkurences politiku un galveno uzmanību šajā procesā pievērst patērētāju tiesību veicināšanai; uzskata, ka šāda pārveidošana ir jo īpaši svarīga stabila vienota digitālā tirgus izveidei; šajā sakarā uzsver, cik liela nozīme ir cenu salīdzināšanas tīmekļa vietnēm un to, ka ir jānodrošina to neatkarīgums; |
| --- | --- |

30.

prasa stiprināt Savienības konkurences politiku un galveno uzmanību šajā procesā pievērst patērētāju tiesību veicināšanai; uzskata, ka šāda pārveidošana ir jo īpaši svarīga stabila vienota digitālā tirgus izveidei; šajā sakarā uzsver, cik liela nozīme ir cenu salīdzināšanas tīmekļa vietnēm un to, ka ir jānodrošina to neatkarīgums;

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis apstiprināt efektīvai programmas īstenošanai nepieciešamos resursus, jo īpaši ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un veikt tās ietekmes sistemātisku novērtēšanu; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un dalībvalstis apstiprināt efektīvai programmas īstenošanai nepieciešamos resursus, jo īpaši ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un veikt tās ietekmes sistemātisku novērtēšanu;

E-komercija

| 32. | uzsver, ka arvien straujākā e-tirdzniecības attīstība ir ļoti svarīga, ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, jo tiek piedāvāta plašāka izvēle, jo īpaši tiem, kas dzīvo grūti pieejamās, attālās vai nomaļās teritorijās, kā arī personām ar ierobežotu pārvietošanās spēju, kurām citādi nebūtu pieejama plaša preču izvēle; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka arvien straujākā e-tirdzniecības attīstība ir ļoti svarīga, ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, jo tiek piedāvāta plašāka izvēle, jo īpaši tiem, kas dzīvo grūti pieejamās, attālās vai nomaļās teritorijās, kā arī personām ar ierobežotu pārvietošanās spēju, kurām citādi nebūtu pieejama plaša preču izvēle;

| 33. | aicina Komisiju veikt pasākumus ar mērķi apkarot tādu nevienlīdzīgu attieksmi pret patērētājiem vienotajā tirgū, ko rada pašreizējie tālpārdošanas ierobežojumi, kurus piemēro uzņēmumi, kas darbojas pārrobežu tālpārdošanā; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju veikt pasākumus ar mērķi apkarot tādu nevienlīdzīgu attieksmi pret patērētājiem vienotajā tirgū, ko rada pašreizējie tālpārdošanas ierobežojumi, kurus piemēro uzņēmumi, kas darbojas pārrobežu tālpārdošanā;

| 34. | uzsver, ka ne visiem patērētājiem ir pieejams internets un ir nepieciešamās iemaņas, tāpēc patērētājiem vajadzētu piedāvāt pakalpojumus, izmantojot dažādus kanālus; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ne visiem patērētājiem ir pieejams internets un ir nepieciešamās iemaņas, tāpēc patērētājiem vajadzētu piedāvāt pakalpojumus, izmantojot dažādus kanālus;

| 35. | uzsver, ka patērētāju uzticība ir ļoti svarīga gan iekšzemes, gan pārrobežu e-tirdzniecībai; uzsver nepieciešamību nodrošināt produktu kvalitāti, drošumu, izsekojamību un autentiskumu, lai nepieļautu noziedzīgu vai negodīgu praksi, un ievērot personas datu aizsardzības noteikumus, kas garantē, ka attiecīgos gadījumos tiek saņemta apzināta un nepārprotama piekrišana patērētāja sniegto personas datu izmantošanai; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka patērētāju uzticība ir ļoti svarīga gan iekšzemes, gan pārrobežu e-tirdzniecībai; uzsver nepieciešamību nodrošināt produktu kvalitāti, drošumu, izsekojamību un autentiskumu, lai nepieļautu noziedzīgu vai negodīgu praksi, un ievērot personas datu aizsardzības noteikumus, kas garantē, ka attiecīgos gadījumos tiek saņemta apzināta un nepārprotama piekrišana patērētāja sniegto personas datu izmantošanai;

| 36. | uzsver, ka personas datu aizsardzība ir svarīgs patērētāju aizsardzības un vienota digitālā tirgus funkcionēšanas un izaugsmes priekšnoteikums; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka personas datu aizsardzība ir svarīgs patērētāju aizsardzības un vienota digitālā tirgus funkcionēšanas un izaugsmes priekšnoteikums;

| 37. | uzsver, ka patērētāji gaida, ka e-tirdzniecības pakalpojumi būs ātri, uzticami un konkurētspējīgi un ka labi funkcionējoši piegādes pakalpojumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu patērētāju uzticību; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka patērētāji gaida, ka e-tirdzniecības pakalpojumi būs ātri, uzticami un konkurētspējīgi un ka labi funkcionējoši piegādes pakalpojumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu patērētāju uzticību;

Finanšu pakalpojumi, ieguldījumu produkti un ekonomikas krīze

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas paredzētos pasākumus finanšu pakalpojumu jomā un uzsver nepieciešamību pēc visaptveroša tiesiskā regulējuma, kas nodrošinātu neatkarīgas konsultācijas patērētājiem, jo īpaši finanšu pakalpojumu jomā; uzsver, ka tirgus informācijai jābūt ticamai, skaidrai un salīdzināmai un pieejamai elektroniski un citos veidos; uzsver nepieciešamību negodīgas komercprakses vai līguma noteikumu gadījumā uzsākt tiesvedību; uzsver nepieciešamību aizsargāt patērētājus, kurus kāds finanšu produkts ir “ievilinājis slazdā”; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komisijas paredzētos pasākumus finanšu pakalpojumu jomā un uzsver nepieciešamību pēc visaptveroša tiesiskā regulējuma, kas nodrošinātu neatkarīgas konsultācijas patērētājiem, jo īpaši finanšu pakalpojumu jomā; uzsver, ka tirgus informācijai jābūt ticamai, skaidrai un salīdzināmai un pieejamai elektroniski un citos veidos; uzsver nepieciešamību negodīgas komercprakses vai līguma noteikumu gadījumā uzsākt tiesvedību; uzsver nepieciešamību aizsargāt patērētājus, kurus kāds finanšu produkts ir “ievilinājis slazdā”;

| 39. | pieņem zināšanai jauno priekšlikumu (COM(2013)0130, 2013. gada 13. marts) regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus; prasa plaši izplatīt kodolīgā formā un visās oficiālajās Savienības valodās to pasažieru tiesību sarakstu, kas kopīgas visiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

39.

pieņem zināšanai jauno priekšlikumu (COM(2013)0130, 2013. gada 13. marts) regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus; prasa plaši izplatīt kodolīgā formā un visās oficiālajās Savienības valodās to pasažieru tiesību sarakstu, kas kopīgas visiem transporta veidiem;

| 40. | uzsver nepieciešamību veicināt tiesības uz piekļuvi pamatmaksājumu kontam visiem patērētājiem un sniegt tiem skaidru un atbilstošu informāciju par ieguldījumu produktiem, kā tas ir paredzēts cita starpā priekšlikumā regulai par ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumentiem (COM(2012)0352); uzsver, ka finanšu tirgu regulēšanai ir nepieciešami stingri noteikumi; uzsver, ka pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze vājina liela patērētāju skaita pozīciju, padarot tos arvien mazāk aizsargātus, un ka darba nedrošības un bezdarba līmeņa pieaugums un pirktspējas krišanās palielina nevienlīdzību; aicina Komisiju rīcībpolitikas izstrādē ņemt vērā šīs jaunās norises; |
| --- | --- |

40.

uzsver nepieciešamību veicināt tiesības uz piekļuvi pamatmaksājumu kontam visiem patērētājiem un sniegt tiem skaidru un atbilstošu informāciju par ieguldījumu produktiem, kā tas ir paredzēts cita starpā priekšlikumā regulai par ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumentiem (COM(2012)0352); uzsver, ka finanšu tirgu regulēšanai ir nepieciešami stingri noteikumi; uzsver, ka pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze vājina liela patērētāju skaita pozīciju, padarot tos arvien mazāk aizsargātus, un ka darba nedrošības un bezdarba līmeņa pieaugums un pirktspējas krišanās palielina nevienlīdzību; aicina Komisiju rīcībpolitikas izstrādē ņemt vērā šīs jaunās norises;

Sadarbība starp Eiropas un dalībvalstu iestādēm un patērētāju organizācijām

| 41. | uzsver nepieciešamību pēc ciešas sadarbības starp Eiropas, valstu un vietējām iestādēm un patērētāju organizācijām, lai izveidotu konsultāciju mehānismus un īstenotu programmā plānotos pasākumus; |
| --- | --- |

41.

uzsver nepieciešamību pēc ciešas sadarbības starp Eiropas, valstu un vietējām iestādēm un patērētāju organizācijām, lai izveidotu konsultāciju mehānismus un īstenotu programmā plānotos pasākumus;

| 42. | prasa Komisijai padarīt RAPEX (ātrās ziņošanas sistēma par apdraudējumiem nepārtikas preču jomā) ziņošanas sistēmu pārredzamāku un efektīvāku; uzsver, ka nepieviešams attīstīt Eiropas Patērētāju centru (ECC) tīklu un Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības (CPC) tīklu; uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver RAPEX sistēmai līdzīgas sistēmas izveide attiecībā uz pakalpojumiem; |
| --- | --- |

42.

prasa Komisijai padarīt RAPEX (ātrās ziņošanas sistēma par apdraudējumiem nepārtikas preču jomā) ziņošanas sistēmu pārredzamāku un efektīvāku; uzsver, ka nepieviešams attīstīt Eiropas Patērētāju centru (ECC) tīklu un Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības (CPC) tīklu; uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver RAPEX sistēmai līdzīgas sistēmas izveide attiecībā uz pakalpojumiem;

Strīdu risināšana un tiesiskā aizsardzība

| 43. | uzsver, ka tiesiskās aizsardzības mehānismiem, piemēram, alternatīvai strīdu izšķiršanai (ADR) un tiešsaistes strīdu izšķiršanai (ODR), ir jābūt ātriem, pieejamiem un efektīviem; uzsver, ka efektīvu piekļuvi tiesai pārrobežu strīdos nedrīkst kavēt grūtības saistībā ar strīda pārrobežu raksturu, resursu trūkumu vai to, ka trūkst informācijas par juridiskās palīdzības pieejamību; tāpēc prasa labāk īstenot Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvu 2003/8/EK un vajadzības gadījumā pārskatīt to, lai novērstu trūkumus; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka tiesiskās aizsardzības mehānismiem, piemēram, alternatīvai strīdu izšķiršanai (ADR) un tiešsaistes strīdu izšķiršanai (ODR), ir jābūt ātriem, pieejamiem un efektīviem; uzsver, ka efektīvu piekļuvi tiesai pārrobežu strīdos nedrīkst kavēt grūtības saistībā ar strīda pārrobežu raksturu, resursu trūkumu vai to, ka trūkst informācijas par juridiskās palīdzības pieejamību; tāpēc prasa labāk īstenot Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvu 2003/8/EK un vajadzības gadījumā pārskatīt to, lai novērstu trūkumus;

| 44. | uzsver, ka ADR un ODR mehānismi nevar aizstāt kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismu; tādēļ aicina Komisiju izpētīt pasākumus, kuru rezultātā varētu izveidot tādu Savienības mēroga saskaņotu kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismu patērētāju aizsardzības jomā, kas būtu piemērojams pārrobežu gadījumos; uzsver, ka nekoordinētas iniciatīvas Savienībā varētu radīt sadrumstalotību; uzsver, ka, lai nodrošinātu kolektīvas tiesiskās aizsardzības efektivitāti un izvairītos no iespējamas ļaunprātīgas izmantošanas, Savienības pieejai kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai būtu jāietver tikai tādu struktūru īstenotā pārstāvība, kuras pienācīgi atzītas valsts līmenī (valsts iestādes, piemēram, ombudi, vai patērētāju organizācijas); uzsver, ka Savienības pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai nepieciešams balstīt uz brīvprātīgas iesaistīšanas principa; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ADR un ODR mehānismi nevar aizstāt kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismu; tādēļ aicina Komisiju izpētīt pasākumus, kuru rezultātā varētu izveidot tādu Savienības mēroga saskaņotu kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismu patērētāju aizsardzības jomā, kas būtu piemērojams pārrobežu gadījumos; uzsver, ka nekoordinētas iniciatīvas Savienībā varētu radīt sadrumstalotību; uzsver, ka, lai nodrošinātu kolektīvas tiesiskās aizsardzības efektivitāti un izvairītos no iespējamas ļaunprātīgas izmantošanas, Savienības pieejai kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai būtu jāietver tikai tādu struktūru īstenotā pārstāvība, kuras pienācīgi atzītas valsts līmenī (valsts iestādes, piemēram, ombudi, vai patērētāju organizācijas); uzsver, ka Savienības pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai nepieciešams balstīt uz brīvprātīgas iesaistīšanas principa;

| 45. | uzsver, ka ir jānodrošina preču un pakalpojumu pieejamība Savienībā, aptverot tādas jomas kā apbūves vide, transports un IKT; mudina Komisiju ierosināt vērienīgu Savienības aktu par pieejamību; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka ir jānodrošina preču un pakalpojumu pieejamība Savienībā, aptverot tādas jomas kā apbūves vide, transports un IKT; mudina Komisiju ierosināt vērienīgu Savienības aktu par pieejamību;

| 46. | pievērš uzmanību tam, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam būs jāparedz pietiekami vērienīgs finansējums Patērētāju tiesību aizsardzības programmai; |
| --- | --- |

46.

pievērš uzmanību tam, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam būs jāparedz pietiekami vērienīgs finansējums Patērētāju tiesību aizsardzības programmai;

o

o o

| 47. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

47.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 270, 7.10.1998., 48. lpp.

(2)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(3)  OV L 404, 30.12.2006., 39. lpp.

(4)  OV L 378, 27.12.2006., 72. lpp.

(5)  OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.

(6)  OV C 279 E, 19.11.2009., 17. lpp.

(7)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

(8)  OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.

(9)  OV L 98, 16.4.2005., 47. lpp.

(10)  OV C 349 E, 22.12.2010., 1. lpp.

(11)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(12)  OV C 161 E, 31.5.2011., 84. lpp.

(13)  OV C 50 E, 21.2.2012., 1. lpp.

(14)  OV C 70 E, 8.3.2012., 19. lpp.

(15)  OV C 390 E, 18.12.2012., 145. lpp.

(16)  OV C 33 E, 5.2.2013., 9. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0371.

(18)  OV C 131 E, 8.5.2013., 9. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0099.

(20)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

(21)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0491.

(22)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0021.

(23)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0209.

(24)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0211.

(25)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0468.

(26)  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

(27)  OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.

(28)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(29)  OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/12

---

P7_TA(2013)0240

Juridiskā palīdzība civillietās un komerclietās pārrobežu strīdu gadījumā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par tiesas pieejamības uzlabošanu – juridiskā palīdzība civillietās un komerclietās pārrobežu strīdu gadījumā (2012/2101(INI))

(2016/C 065/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvu 2003/8/EK par to, kā uzlabot tiesu pieejamību pārrobežu strīdos, nosakot kopējus obligātus noteikumus attiecībā uz juridisko palīdzību šādos strīdos (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvu 2003/8/EK par to, kā uzlabot tiesu pieejamību pārrobežu strīdos, nosakot kopējus obligātus noteikumus attiecībā uz juridisko palīdzību šādos strīdos (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai paredzēto Komisijas 2012. gada 23. februāra ziņojumu par Direktīvas 2003/8/EK par to, kā uzlabot tiesu pieejamību pārrobežu strīdos, nosakot kopējus obligātus noteikumus attiecībā uz juridisko palīdzību šādos strīdos, piemērošanu (COM(2012)0071), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai paredzēto Komisijas 2012. gada 23. februāra ziņojumu par Direktīvas 2003/8/EK par to, kā uzlabot tiesu pieejamību pārrobežu strīdos, nosakot kopējus obligātus noteikumus attiecībā uz juridisko palīdzību šādos strīdos, piemērošanu (COM(2012)0071),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu,

| — | ņemot vērā 1980. gada 25. oktobra Hāgas konvenciju par tiesu starptautisko pieejamību; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada 25. oktobra Hāgas konvenciju par tiesu starptautisko pieejamību;

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0161/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0161/2013),

| A. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta 3. daļā ir noteikts, ka “[j]uridiskā palīdzība tiek sniegta tiem, kam nav pietiekamu līdzekļu, ciktāl šī palīdzība ir nepieciešama, lai nodrošinātu efektīvu tiesiskuma īstenošanu”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta 3. daļā ir noteikts, ka “[j]uridiskā palīdzība tiek sniegta tiem, kam nav pietiekamu līdzekļu, ciktāl šī palīdzība ir nepieciešama, lai nodrošinātu efektīvu tiesiskuma īstenošanu”;

| B. | tā kā Padomes Direktīvā 2003/8/EK ir iekļautas normas, ar kurām nodrošina, lai pārrobežu strīdos iesaistītām personām būtu iespējas vērsties tiesā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Padomes Direktīvā 2003/8/EK ir iekļautas normas, ar kurām nodrošina, lai pārrobežu strīdos iesaistītām personām būtu iespējas vērsties tiesā;

| C. | tā kā galvenajā šīs direktīvas normā ir noteikts, ka juridisko palīdzību nedrīkst liegt tikai tāpēc, ka izskatāmais strīds ir pārrobežu strīds, un tā kā katra dalībvalsts tādējādi saglabā spēkā savu juridiskās palīdzības regulējumu, taču tām šī palīdzība ir jāsniedz arī citu dalībvalstu personām; |
| --- | --- |

C.

tā kā galvenajā šīs direktīvas normā ir noteikts, ka juridisko palīdzību nedrīkst liegt tikai tāpēc, ka izskatāmais strīds ir pārrobežu strīds, un tā kā katra dalībvalsts tādējādi saglabā spēkā savu juridiskās palīdzības regulējumu, taču tām šī palīdzība ir jāsniedz arī citu dalībvalstu personām;

| D. | tā kā direktīvas tekstā pēc tam ir minēti nosacījumi, ar kādiem piešķir pārrobežu juridisko palīdzību, jo īpaši attiecībā uz finanšu resursiem, strīdu būtību un strīdu pārrobežu raksturu; |
| --- | --- |

D.

tā kā direktīvas tekstā pēc tam ir minēti nosacījumi, ar kādiem piešķir pārrobežu juridisko palīdzību, jo īpaši attiecībā uz finanšu resursiem, strīdu būtību un strīdu pārrobežu raksturu;

| E. | tā kā juridiskā palīdzība ir jāsniedz tikai tām personām, kuru finanšu līdzekļi ir nepietiekami, lai vērstos tiesā, neprasot šādu palīdzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā juridiskā palīdzība ir jāsniedz tikai tām personām, kuru finanšu līdzekļi ir nepietiekami, lai vērstos tiesā, neprasot šādu palīdzību;

| F. | tā kā šo līdzekļu apjomu izvērtē, pamatojoties uz tiesas atrašanās dalībvalstī spēkā esošām pamatnostādnēm un tā kā vairākās dalībvalstīs ir pieņemti palīdzības apjoma ierobežojumi; |
| --- | --- |

F.

tā kā šo līdzekļu apjomu izvērtē, pamatojoties uz tiesas atrašanās dalībvalstī spēkā esošām pamatnostādnēm un tā kā vairākās dalībvalstīs ir pieņemti palīdzības apjoma ierobežojumi;

| G. | tā kā katrā dalībvalstī šie ierobežojumi ir ļoti atšķirīgi un tā kā iedzīvotājs, kuram saskaņā ar tiesību normām vajadzētu saņemt juridisko palīdzību vienā valstī, netiek uzskatīts par tiesīgu saņemt šo palīdzību citā valstī, un tā kā direktīvas 5. panta 4. punktā šī problēma ir zināmā mērā atzīta; |
| --- | --- |

G.

tā kā katrā dalībvalstī šie ierobežojumi ir ļoti atšķirīgi un tā kā iedzīvotājs, kuram saskaņā ar tiesību normām vajadzētu saņemt juridisko palīdzību vienā valstī, netiek uzskatīts par tiesīgu saņemt šo palīdzību citā valstī, un tā kā direktīvas 5. panta 4. punktā šī problēma ir zināmā mērā atzīta;

| H. | tā kā, lai novērstu šīs atšķirības, būtu jāapsver, vai iedzīvotājam nevajadzētu paredzēt arī tiesības prasīt juridisko palīdzību viņa dzīves vietas dalībvalstī un uzticēt šīs dalībvalsts kompetentajām iestādēm pieņemt lēmumu par attiecīgo pieprasījumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai novērstu šīs atšķirības, būtu jāapsver, vai iedzīvotājam nevajadzētu paredzēt arī tiesības prasīt juridisko palīdzību viņa dzīves vietas dalībvalstī un uzticēt šīs dalībvalsts kompetentajām iestādēm pieņemt lēmumu par attiecīgo pieprasījumu;

| I. | tā kā nolūkā vienkāršot situāciju gan iedzīvotājiem, gan iestādēm, kas piemēro direktīvu, iedzīvotājiem, pārrobežu strīda gadījumā pieprasot juridisko palīdzību, vajadzētu būt izvēles iespējai attiecībā uz to, kur tiek pieņemts lēmums par pieprasījumu: vai nu dzīves vietas dalībvalstī, vai nu tiesas atrašanās vietas vai tiesas nolēmuma izpildes dalībvalstī; |
| --- | --- |

I.

tā kā nolūkā vienkāršot situāciju gan iedzīvotājiem, gan iestādēm, kas piemēro direktīvu, iedzīvotājiem, pārrobežu strīda gadījumā pieprasot juridisko palīdzību, vajadzētu būt izvēles iespējai attiecībā uz to, kur tiek pieņemts lēmums par pieprasījumu: vai nu dzīves vietas dalībvalstī, vai nu tiesas atrašanās vietas vai tiesas nolēmuma izpildes dalībvalstī;

| J. | tā kā šādas iespējas gadījumā dalībvalsts iestādes varētu piemērot savus kritērijus, nevis pieprasījumu sūtītu uz citurieni vai atsauktos uz citas dalībvalsts nosacījumiem un pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

J.

tā kā šādas iespējas gadījumā dalībvalsts iestādes varētu piemērot savus kritērijus, nevis pieprasījumu sūtītu uz citurieni vai atsauktos uz citas dalībvalsts nosacījumiem un pamatnostādnēm;

| K. | tā kā iedzīvotājiem, kuru tiesības saņemt juridisko palīdzību ir atzītas viņu dzīves vietas dalībvalstī, varētu izsniegt dokumentu, kas apliecinātu šādas tiesības un kuru ņemtu vērā tās dalībvalsts iestādes, kurā atrodas tiesa vai kurā ir jāizpilda tiesas nolēmums; |
| --- | --- |

K.

tā kā iedzīvotājiem, kuru tiesības saņemt juridisko palīdzību ir atzītas viņu dzīves vietas dalībvalstī, varētu izsniegt dokumentu, kas apliecinātu šādas tiesības un kuru ņemtu vērā tās dalībvalsts iestādes, kurā atrodas tiesa vai kurā ir jāizpilda tiesas nolēmums;

| L. | tā kā pārrobežu juridiskā palīdzība saskaņā ar šo direktīvu ir saistīta ar papildu izmaksām, kas ir raksturīgas pārrobežu lietām, piemēram, mutiskās un rakstiskās tulkošanas un ceļojuma izmaksām; |
| --- | --- |

L.

tā kā pārrobežu juridiskā palīdzība saskaņā ar šo direktīvu ir saistīta ar papildu izmaksām, kas ir raksturīgas pārrobežu lietām, piemēram, mutiskās un rakstiskās tulkošanas un ceļojuma izmaksām;

| M. | tā kā informācija, ar kuru paskaidro iedzīvotājiem pieejamo juridisko palīdzību, ir jāsniedz vienā no Savienības valodām, lai nodrošinātu to, ka pilsoņi ir pietiekami informēti par juridiskās palīdzības veidiem valodā, kuru viņi saprot; |
| --- | --- |

M.

tā kā informācija, ar kuru paskaidro iedzīvotājiem pieejamo juridisko palīdzību, ir jāsniedz vienā no Savienības valodām, lai nodrošinātu to, ka pilsoņi ir pietiekami informēti par juridiskās palīdzības veidiem valodā, kuru viņi saprot;

| N. | tā kā Hāgas 1980. gada 25. oktobra Konvencija par tiesu starptautisku pieejamību satur normas, kas reglamentē līdzīgus jautājumus starptautiskā līmenī, taču to piemēro tikai 17 no 27 dalībvalstīm; |
| --- | --- |

N.

tā kā Hāgas 1980. gada 25. oktobra Konvencija par tiesu starptautisku pieejamību satur normas, kas reglamentē līdzīgus jautājumus starptautiskā līmenī, taču to piemēro tikai 17 no 27 dalībvalstīm;

| O. | tā kā pārējās dalībvalstis tāpēc būtu jāmudina parakstīt vai ratificēt šo konvenciju, |
| --- | --- |

O.

tā kā pārējās dalībvalstis tāpēc būtu jāmudina parakstīt vai ratificēt šo konvenciju,

Direktīvas 2003/8/EK piemērošana

| 1. | uzteic Komisiju par to, ka tā ir iesniegusi ziņojumu attiecībā uz Direktīvas 2003/8/EK piemērošanu; |
| --- | --- |

1.

uzteic Komisiju par to, ka tā ir iesniegusi ziņojumu attiecībā uz Direktīvas 2003/8/EK piemērošanu;

| 2. | pauž nožēlu, ka Komisija īpaši neaplūko Eiropas procedūras, uz kurām attiecas arī Juridiskās palīdzības direktīva, piemēram, Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, neraugoties uz to, ka šīs direktīvas piemērošanu iepriekšminētajai procedūrai attiecībā uz laikposmu 2009. gada 1. janvāris – 2010. gada 31. decembris pavisam noteikti varēja analizēt; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka Komisija īpaši neaplūko Eiropas procedūras, uz kurām attiecas arī Juridiskās palīdzības direktīva, piemēram, Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, neraugoties uz to, ka šīs direktīvas piemērošanu iepriekšminētajai procedūrai attiecībā uz laikposmu 2009. gada 1. janvāris – 2010. gada 31. decembris pavisam noteikti varēja analizēt;

| 3. | ar gandarījumu konstatē, ka visas dalībvalstis savos tiesību aktos ir transponējušas šo direktīvu; tomēr konstatē, ka dalībvalstis šīs direktīvas tvēruma dažus aspektus interpretē dažādi; |
| --- | --- |

3.

ar gandarījumu konstatē, ka visas dalībvalstis savos tiesību aktos ir transponējušas šo direktīvu; tomēr konstatē, ka dalībvalstis šīs direktīvas tvēruma dažus aspektus interpretē dažādi;

| 4. | norāda, ka nākamajā ziņojumā būtu jāiekļauj informācija par katrā valstī ierosināto lietu skaitu un tematiskajām jomām, lai gūtu izsmeļošāku un precīzāku priekšstatu par šā tiesību akta izmantošanu; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka nākamajā ziņojumā būtu jāiekļauj informācija par katrā valstī ierosināto lietu skaitu un tematiskajām jomām, lai gūtu izsmeļošāku un precīzāku priekšstatu par šā tiesību akta izmantošanu;

Izpratnes uzlabošana par tiesībām uz pārrobežu juridisko palīdzību

| 5. | pauž nožēlu, ka direktīvā paredzētās tiesības, šķiet, ir zināmas salīdzinoši mazam iedzīvotāju un profesionālo juristu skaitam; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka direktīvā paredzētās tiesības, šķiet, ir zināmas salīdzinoši mazam iedzīvotāju un profesionālo juristu skaitam;

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt pasākumus, lai uzlabotu izpratni par tiesībām uz pārrobežu juridisko palīdzību civillietās un komerclietās un līdz ar to nostiprinātu iedzīvotāju tiesības brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt pasākumus, lai uzlabotu izpratni par tiesībām uz pārrobežu juridisko palīdzību civillietās un komerclietās un līdz ar to nostiprinātu iedzīvotāju tiesības brīvi pārvietoties;

| 7. | atzīst ES e-tiesiskuma portāla, ES tiesiskās sadarbības tīkla un e-CODEX (e-tiesiskuma komunikācija ar tiešsaistes datu apmaiņas starpniecību) labi paveikto darbu, jo īpaši ES e-tiesiskuma portālā radot iespēju iegūt juridiskās palīdzības veidlapas, kas ir noteiktas Padomes Direktīvā 2003/8/EK; tomēr prasa nodrošināt lielāku skaidrību un iespējas viegli iegūt šīs juridiskās palīdzības veidlapas un valstu juridiskās palīdzības veidlapas visās šajās platformās, tostarp precīzu un praktisku informāciju par to, kā vislabāk pieprasīt juridisko palīdzību dažādās dalībvalstīs, kurās tiek skatītas pārrobežu civillietas un komerclietas; |
| --- | --- |

7.

atzīst ES e-tiesiskuma portāla, ES tiesiskās sadarbības tīkla un e-CODEX (e-tiesiskuma komunikācija ar tiešsaistes datu apmaiņas starpniecību) labi paveikto darbu, jo īpaši ES e-tiesiskuma portālā radot iespēju iegūt juridiskās palīdzības veidlapas, kas ir noteiktas Padomes Direktīvā 2003/8/EK; tomēr prasa nodrošināt lielāku skaidrību un iespējas viegli iegūt šīs juridiskās palīdzības veidlapas un valstu juridiskās palīdzības veidlapas visās šajās platformās, tostarp precīzu un praktisku informāciju par to, kā vislabāk pieprasīt juridisko palīdzību dažādās dalībvalstīs, kurās tiek skatītas pārrobežu civillietas un komerclietas;

| 8. | turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot iedarbīgu informācijas kampaņu, lai pievērstu daudzu iespējamo juridiskās palīdzības saņēmēju un profesionālo juristu uzmanību; |
| --- | --- |

8.

turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot iedarbīgu informācijas kampaņu, lai pievērstu daudzu iespējamo juridiskās palīdzības saņēmēju un profesionālo juristu uzmanību;

| 9. | papildus tam uzskata, ka sabiedrībai nav zināmas arī citas Eiropas procedūras, piemēram, Eiropas procedūra maza apmēra prasībām vai Eiropas maksājuma rīkojuma procedūra, un, turpinoties pašreizējai informācijas politikai, augsts informētības līmenis netiks nodrošināts; |
| --- | --- |

9.

papildus tam uzskata, ka sabiedrībai nav zināmas arī citas Eiropas procedūras, piemēram, Eiropas procedūra maza apmēra prasībām vai Eiropas maksājuma rīkojuma procedūra, un, turpinoties pašreizējai informācijas politikai, augsts informētības līmenis netiks nodrošināts;

| 10. | norāda, ka varētu izmantot jaunās tehnoloģijas un komunikācijas instrumentus, lai padarītu pieejamu informāciju par juridisko palīdzību; tāpēc iesaka Komisijai un dalībvalstīm izmantot plašu komunikācijas līdzekļu klāstu, tostarp interneta kampaņas un tādas interaktīvas platformas kā Eiropas e-tiesiskuma portāls, kas ir taupīgi vēršanās pie iedzīvotājiem veidi; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka varētu izmantot jaunās tehnoloģijas un komunikācijas instrumentus, lai padarītu pieejamu informāciju par juridisko palīdzību; tāpēc iesaka Komisijai un dalībvalstīm izmantot plašu komunikācijas līdzekļu klāstu, tostarp interneta kampaņas un tādas interaktīvas platformas kā Eiropas e-tiesiskuma portāls, kas ir taupīgi vēršanās pie iedzīvotājiem veidi;

| 11. | norāda, ka nolūkā nodrošināt ierosināto tiesvedību kontinuitāti, ir jāuzlabo ne tikai juridiskās palīdzības piešķiršanai nepieciešamo veidlapu pagaidu un pastāvīgā glabāšana, bet arī citu procedūru veikšanai paredzēto veidlapu glabāšana, jo īpaši maza apmēra prasību un Eiropas maksājuma rīkojuma procedūras veidlapu glabāšana, nodrošinot arī to vienādu pieejamību visās valodās, tostarp Eiropas Tiesiskās sadarbības atlanta civillietās tīmekļa vietnē un Eiropas e-tiesiskuma portālā; aicina Komisiju rīkoties nekavējoties, lai to nodrošinātu; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka nolūkā nodrošināt ierosināto tiesvedību kontinuitāti, ir jāuzlabo ne tikai juridiskās palīdzības piešķiršanai nepieciešamo veidlapu pagaidu un pastāvīgā glabāšana, bet arī citu procedūru veikšanai paredzēto veidlapu glabāšana, jo īpaši maza apmēra prasību un Eiropas maksājuma rīkojuma procedūras veidlapu glabāšana, nodrošinot arī to vienādu pieejamību visās valodās, tostarp Eiropas Tiesiskās sadarbības atlanta civillietās tīmekļa vietnē un Eiropas e-tiesiskuma portālā; aicina Komisiju rīkoties nekavējoties, lai to nodrošinātu;

Kompetenta juridiskā atbalsta sniegšana

| 12. | uzskata, ka ir jāizveido datubāzes, reģistrējot profesionālos juristus, kuriem ir pietiekami labas valodu zināšanas un iemaņas salīdzinošajās tiesībās, lai piedalītos tādu pārrobežu lietu risināšanā, kurās ir piešķirta juridiskā palīdzība, tādējādi nodrošinot to, ka šajās lietās tiek nozīmēti profesionāli juristi, kuriem ir attiecīgā kompetence; kaut arī atzīst, ka izveidotās pārrobežu datubāzes, piemēram, “Atrodi juristu” (Find-a-Lawyer) platforma, ir labas prakses modeļi šajā jomā, tomēr prasa šādus instrumentus pilnveidot vēl vairāk, lai tos iekļautu Eiropas e-tiesiskuma portāla profesionālo juristu datubāzē; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ir jāizveido datubāzes, reģistrējot profesionālos juristus, kuriem ir pietiekami labas valodu zināšanas un iemaņas salīdzinošajās tiesībās, lai piedalītos tādu pārrobežu lietu risināšanā, kurās ir piešķirta juridiskā palīdzība, tādējādi nodrošinot to, ka šajās lietās tiek nozīmēti profesionāli juristi, kuriem ir attiecīgā kompetence; kaut arī atzīst, ka izveidotās pārrobežu datubāzes, piemēram, “Atrodi juristu” (Find-a-Lawyer) platforma, ir labas prakses modeļi šajā jomā, tomēr prasa šādus instrumentus pilnveidot vēl vairāk, lai tos iekļautu Eiropas e-tiesiskuma portāla profesionālo juristu datubāzē;

| 13. | izsaka vēlējumu īstenot speciālās apmācības risinājumus, lai profesionālajiem juristiem sniegtu zināšanas par pārrobežu jautājumiem, īpašu uzmanību pievēršot valodu kursiem un salīdzinošajām tiesībām; mudina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, atbalstot īpašu apmācību advokātiem, kuri konsultē juridiskajos jautājumos; |
| --- | --- |

13.

izsaka vēlējumu īstenot speciālās apmācības risinājumus, lai profesionālajiem juristiem sniegtu zināšanas par pārrobežu jautājumiem, īpašu uzmanību pievēršot valodu kursiem un salīdzinošajām tiesībām; mudina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, atbalstot īpašu apmācību advokātiem, kuri konsultē juridiskajos jautājumos;

| 14. | atzīst, ka juridiskais atbalsts un apmācība dalībvalstīm rada izmaksas un ka pašreizējā ekonomiskā situācijā daudzām dalībvalstīm var nepietikt līdzekļu, lai tos finansētu; tāpēc aicina Eiropas Komisiju piešķirt dalībvalstīm finansējumu, ja tas ir iespējams, lai nodrošinātu saskanīgu augsta līmeņa apmācību par pārrobežu juridisko palīdzību civillietās un komerclietās; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka juridiskais atbalsts un apmācība dalībvalstīm rada izmaksas un ka pašreizējā ekonomiskā situācijā daudzām dalībvalstīm var nepietikt līdzekļu, lai tos finansētu; tāpēc aicina Eiropas Komisiju piešķirt dalībvalstīm finansējumu, ja tas ir iespējams, lai nodrošinātu saskanīgu augsta līmeņa apmācību par pārrobežu juridisko palīdzību civillietās un komerclietās;

Direktīvas lietderības no iedzīvotāju viedokļa veicināšana

| 15. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt to, ka palīdzības pieprasīšanas procedūras ir vienkāršas, lai iedzīvotāji vienmēr varētu pieprasīt juridisko palīdzību, neizmantojot profesionāla jurista pakalpojumus; iesaka automātiski informēt par e-tiesiskuma portālu iedzīvotājus, kas piedalās šajās procedūrās nolūkā panākt viņu labāku informētību; |
| --- | --- |

15.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt to, ka palīdzības pieprasīšanas procedūras ir vienkāršas, lai iedzīvotāji vienmēr varētu pieprasīt juridisko palīdzību, neizmantojot profesionāla jurista pakalpojumus; iesaka automātiski informēt par e-tiesiskuma portālu iedzīvotājus, kas piedalās šajās procedūrās nolūkā panākt viņu labāku informētību;

| 16. | uzskata, ka, ievērojot dalībvalstīs spēkā esošās juridiskās palīdzības regulējumus, būtu ieteicams izraudzīties vienu par pārrobežu juridisko palīdzību atbildīgo iestādi, kuras galvenais birojs atrastos katrā dalībvalstī, lai saņemtu un pārsūtītu pieteikumus par juridisko palīdzību; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka, ievērojot dalībvalstīs spēkā esošās juridiskās palīdzības regulējumus, būtu ieteicams izraudzīties vienu par pārrobežu juridisko palīdzību atbildīgo iestādi, kuras galvenais birojs atrastos katrā dalībvalstī, lai saņemtu un pārsūtītu pieteikumus par juridisko palīdzību;

| 17. | uzskata, ka, nosakot juridiskās palīdzības piešķiršanas ekonomiskos kritērijus, ir vairāk jāņem vērā dažādu dalībvalstu atšķirīgais dzīves dārdzības līmenis un precīzāk jānosaka, kā šīs atšķirības ir ņemamas vērā; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka, nosakot juridiskās palīdzības piešķiršanas ekonomiskos kritērijus, ir vairāk jāņem vērā dažādu dalībvalstu atšķirīgais dzīves dārdzības līmenis un precīzāk jānosaka, kā šīs atšķirības ir ņemamas vērā;

| 18. | iesaka, lai pieprasījumu iesniedzējiem būtu izvēles iespējas pieprasīt juridisko palīdzību dzīves vietas dalībvalstī vai tiesas atrašanās vietas vai nolēmuma izpildes dalībvalstī; konstatē, ka saskaņā ar šādu risinājumu katras dalībvalsts iestādes tad varētu pieņemt lēmumu par pieprasījumu, piemērojot savus kritērijus; |
| --- | --- |

18.

iesaka, lai pieprasījumu iesniedzējiem būtu izvēles iespējas pieprasīt juridisko palīdzību dzīves vietas dalībvalstī vai tiesas atrašanās vietas vai nolēmuma izpildes dalībvalstī; konstatē, ka saskaņā ar šādu risinājumu katras dalībvalsts iestādes tad varētu pieņemt lēmumu par pieprasījumu, piemērojot savus kritērijus;

| 19. | ierosina, lai dzīves vietas dalībvalstu iestāžu pieņemtos lēmumus, ar kuriem tiek apmierināts juridiskās palīdzības pieprasījums, kā to apliecina kopēja parauga apliecības, varētu īstenot arī tiesas atrašanās vietas vai nolēmuma izpildes dalībvalstīs; |
| --- | --- |

19.

ierosina, lai dzīves vietas dalībvalstu iestāžu pieņemtos lēmumus, ar kuriem tiek apmierināts juridiskās palīdzības pieprasījums, kā to apliecina kopēja parauga apliecības, varētu īstenot arī tiesas atrašanās vietas vai nolēmuma izpildes dalībvalstīs;

| 20. | iesaka, lai ar juridiskās palīdzības līdzekļiem segtās izmaksas attiektos arī uz izmaksām, kuras tieši vai netieši rada obligāta ierašanās tiesā vai citā iestādē, kas izskata pieteikumu; |
| --- | --- |

20.

iesaka, lai ar juridiskās palīdzības līdzekļiem segtās izmaksas attiektos arī uz izmaksām, kuras tieši vai netieši rada obligāta ierašanās tiesā vai citā iestādē, kas izskata pieteikumu;

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst visneaizsargātākajām iedzīvotāju kategorijām, lai nodrošinātu viņu vajadzību vērā ņemšanu; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst visneaizsargātākajām iedzīvotāju kategorijām, lai nodrošinātu viņu vajadzību vērā ņemšanu;

| 22. | aicina Komisiju iesniegt direktīvas grozījumu priekšlikumu atbilstoši iepriekš teiktajam, lai noteiktu augstākus kopējos pārrobežu juridiskās palīdzības standartus; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju iesniegt direktīvas grozījumu priekšlikumu atbilstoši iepriekš teiktajam, lai noteiktu augstākus kopējos pārrobežu juridiskās palīdzības standartus;

Alternatīvu juridiskā atbalsta formu popularizēšana

| 23. | mudina dalībvalstis izveidot efektīvākus publisko iestāžu un nevalstisko organizāciju sadarbības mehānismus, lai iedzīvotāji juridisko palīdzību un juridiskās konsultācijas varētu saņemt vieglāk; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis izveidot efektīvākus publisko iestāžu un nevalstisko organizāciju sadarbības mehānismus, lai iedzīvotāji juridisko palīdzību un juridiskās konsultācijas varētu saņemt vieglāk;

| 24. | prasa, lai tiktu izveidota valstu tiesu iestāžu agrīna brīdinājuma sistēma nolūkā vienā valstī iesniegtu palīdzības pieprasījumu darīt zināmu arī citās valstīs; |
| --- | --- |

24.

prasa, lai tiktu izveidota valstu tiesu iestāžu agrīna brīdinājuma sistēma nolūkā vienā valstī iesniegtu palīdzības pieprasījumu darīt zināmu arī citās valstīs;

| 25. | iesaka arī panākt lielāku Komisijas, dalībvalstu un tādu profesionālo juridisko struktūru un organizāciju kā Eiropas un valstu advokātu kolēģiju un juristu biedrību sadarbību; |
| --- | --- |

25.

iesaka arī panākt lielāku Komisijas, dalībvalstu un tādu profesionālo juridisko struktūru un organizāciju kā Eiropas un valstu advokātu kolēģiju un juristu biedrību sadarbību;

| 26. | atzinīgi vērtē daudzās iniciatīvas, kas bija labi paraugprakses piemēri, sniedzot bezmaksas juridiskās konsultācijas, tostarp ar pro bono aģentūru un juridisko klīniku starpniecību; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē daudzās iniciatīvas, kas bija labi paraugprakses piemēri, sniedzot bezmaksas juridiskās konsultācijas, tostarp ar pro bono aģentūru un juridisko klīniku starpniecību;

| 27. | mudina dalībvalstis nodrošināt pirmstiesas juridiskās palīdzības pieejamību un atvieglot šīs palīdzības saņemšanu, tostarp sniegt konsultācijas par strīdu izšķiršanas alternatīvo metožu izmantošanu, jo šīs metodes bieži vien izrādās izmaksu ziņā izdevīgākas un mazāk laikietilpīgas nekā tiesāšanās tiesā; |
| --- | --- |

27.

mudina dalībvalstis nodrošināt pirmstiesas juridiskās palīdzības pieejamību un atvieglot šīs palīdzības saņemšanu, tostarp sniegt konsultācijas par strīdu izšķiršanas alternatīvo metožu izmantošanu, jo šīs metodes bieži vien izrādās izmaksu ziņā izdevīgākas un mazāk laikietilpīgas nekā tiesāšanās tiesā;

Juridiskās palīdzības starptautiskie aspekti

| 28. | aicina dalībvalstis, kas vēl nav parakstījušas un/vai ratificējušas Hāgas 1980. gada 25. oktobra konvenciju par tiesu starptautisku pieejamību, sākt šo procesu, jo tas uzlabo iedzīvotāju iespējas vērsties tiesā ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis, kas vēl nav parakstījušas un/vai ratificējušas Hāgas 1980. gada 25. oktobra konvenciju par tiesu starptautisku pieejamību, sākt šo procesu, jo tas uzlabo iedzīvotāju iespējas vērsties tiesā ārpus Eiropas Savienības;

o

o o

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstīm. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstīm.

---

(1)  OV L 26, 31.1.2003., 41. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/16

---

P7_TA(2013)0245

Organizētā noziedzība, korupcija un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu – ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (vidusposma ziņojums) (2012/2117(INI))

(2016/C 065/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta saskaņā ar Reglamenta 184. pantu pieņemto 2012. gada 14. marta lēmumu par Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos izveidošanu, tās pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta saskaņā ar Reglamenta 184. pantu pieņemto 2012. gada 14. marta lēmumu par Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos izveidošanu, tās pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 11. decembra lēmumu pagarināt Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos pilnvaru termiņu līdz 2013. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 11. decembra lēmumu pagarināt Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos pilnvaru termiņu līdz 2013. gada 30. septembrim,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas 67. pantu, 4. nodaļu (82.–86. pants) un 5. nodaļu (87.–89. pants) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un jo īpaši tās 5., 6., 8., 32., 38., 41. pantu, VI sadaļu (47.–50. pants) un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas 67. pantu, 4. nodaļu (82.–86. pants) un 5. nodaļu (87.–89. pants) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un jo īpaši tās 5., 6., 8., 32., 38., 41. pantu, VI sadaļu (47.–50. pants) un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par ES politikas cikla izveidi un īstenošanu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības apkarošanas jomā, ar ko izstrādā daudzgadu politikas ciklu, lai saskaņoti novērstu būtiskāko kriminālapdraudējumu, īstenojot optimālu sadarbību starp dalībvalstīm, ES un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par ES politikas cikla izveidi un īstenošanu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības apkarošanas jomā, ar ko izstrādā daudzgadu politikas ciklu, lai saskaņoti novērstu būtiskāko kriminālapdraudējumu, īstenojot optimālu sadarbību starp dalībvalstīm, ES un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par ES prioritāšu noteikšanu cīņā pret organizēto noziedzību laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par ES prioritāšu noteikšanu cīņā pret organizēto noziedzību laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam,

| — | ņemot vērā Stokholmas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (1), Komisijas paziņojumu “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem. Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171) un Komisijas paziņojumu “ES iekšējās drošības stratēģija darbībā – pieci soļi pretim drošākai Eiropai” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stokholmas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (1), Komisijas paziņojumu “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem. Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171) un Komisijas paziņojumu “ES iekšējās drošības stratēģija darbībā – pieci soļi pretim drošākai Eiropai” (COM(2010)0673),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas stratēģiju 2005. līdz 2012. gadam un ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu 2009. līdz 2012. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas stratēģiju 2005. līdz 2012. gadam un ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu 2009. līdz 2012. gadam,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par starptautisko organizēto noziedzību, kas pieņemta 2000. gada 15. novembra Ģenerālajā asamblejā (Rezolūcija Nr. 55/25) un atvērta parakstīšanai Palermo 2000. gada 12. decembrī, un tās protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par starptautisko organizēto noziedzību, kas pieņemta 2000. gada 15. novembra Ģenerālajā asamblejā (Rezolūcija Nr. 55/25) un atvērta parakstīšanai Palermo 2000. gada 12. decembrī, un tās protokolus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas atvērta parakstīšanai Meridā 2003. gada 9. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas atvērta parakstīšanai Meridā 2003. gada 9. decembrī,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti, ko Ģenerālā asambleja pieņēma 1988. gada 20. decembrī (Rezolūcija 1988/8) un atvēra parakstīšanai Vīnē no 1988. gada 20. decembra līdz 1989. gada 28. februārim un pēc tam Ņujorkā līdz 1989. gada 20. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti, ko Ģenerālā asambleja pieņēma 1988. gada 20. decembrī (Rezolūcija 1988/8) un atvēra parakstīšanai Vīnē no 1988. gada 20. decembra līdz 1989. gada 28. februārim un pēc tam Ņujorkā līdz 1989. gada 20. decembrim,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju un Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju, kas atvērtas parakstīšanai Strasbūrā attiecīgi 1999. gada 27. janvārī un 4. novembrī, un Rezolūcijas Nr. (98)7 un Nr. (99)5, ko Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēmusi attiecīgi 1998. gada 5. maijā un 1999. gada 1. maijā, ar kurām izveido Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju un Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju, kas atvērtas parakstīšanai Strasbūrā attiecīgi 1999. gada 27. janvārī un 4. novembrī, un Rezolūcijas Nr. (98)7 un Nr. (99)5, ko Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēmusi attiecīgi 1998. gada 5. maijā un 1999. gada 1. maijā, ar kurām izveido Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO),

| — | ņemot vērā Padomes 1997. gada 26. maija aktu, ar kuru izveido konvenciju, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu par cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Eiropas Kopienu ierēdņi vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonas (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1997. gada 26. maija aktu, ar kuru izveido konvenciju, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu par cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Eiropas Kopienu ierēdņi vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonas (2),

| — | ņemot vērā ESAO Konvenciju par ārvalstu valsts amatpersonu korupcijas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos, kas atvērta parakstīšanai Parīzē 1997. gada 17. decembrī, un tās turpmākos papildinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Konvenciju par ārvalstu valsts amatpersonu korupcijas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos, kas atvērta parakstīšanai Parīzē 1997. gada 17. decembrī, un tās turpmākos papildinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kā arī par terorisma finansēšanu, kas atvērta parakstīšanai Varšavā 2005. gada 16. maijā, un Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 13. oktobra Rezolūciju CM/Res(2010)12, ar kuru izveido Īpašo ekspertu komitejas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas pasākumu novērtējumam (MONEYVAL) statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kā arī par terorisma finansēšanu, kas atvērta parakstīšanai Varšavā 2005. gada 16. maijā, un Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 13. oktobra Rezolūciju CM/Res(2010)12, ar kuru izveido Īpašo ekspertu komitejas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas pasākumu novērtējumam (MONEYVAL) statūtus,

| — | ņemot vērā finanšu darba grupas FATF/GAFI 40 ieteikumus un 9 īpašos ieteikumus par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu un ieroču izplatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā finanšu darba grupas FATF/GAFI 40 ieteikumus un 9 īpašos ieteikumus par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu un ieroču izplatīšanu,

| — | ņemot vērā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas darbu (BCBS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas darbu (BCBS),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 24. oktobra Pamatlēmumu 2008/841/TI par cīņu pret organizēto noziedzību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 24. oktobra Pamatlēmumu 2008/841/TI par cīņu pret organizēto noziedzību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 26. jūnija Pamatlēmumu 2001/500/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (4), Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (5), Padomes 2005. gada 24. februāra Pamatlēmumu 2005/212/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (6) un Padomes 2006. gada 6. oktobra Pamatlēmumu 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 26. jūnija Pamatlēmumu 2001/500/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (4), Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (5), Padomes 2005. gada 24. februāra Pamatlēmumu 2005/212/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (6) un Padomes 2006. gada 6. oktobra Pamatlēmumu 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 6. decembra Lēmumu 2007/845/TI attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (8) un Komisijas ziņojumu COM(2011)0176 saskaņā ar iepriekš minētā lēmuma 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 6. decembra Lēmumu 2007/845/TI attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (8) un Komisijas ziņojumu COM(2011)0176 saskaņā ar iepriekš minētā lēmuma 8. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (9) un turpmākos tiesību aktus, ar kuriem tajā izdarīti grozījumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (9) un turpmākos tiesību aktus, ar kuriem tajā izdarīti grozījumi,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām (10) un Komisijas ziņojumu par šā pamatlēmuma transponēšanu (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām (10) un Komisijas ziņojumu par šā pamatlēmuma transponēšanu (COM(2004)0858),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/902/TI, ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/902/TI, ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (12), un Komisijas paziņojumu “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (12), un Komisijas paziņojumu “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286),

| — | ņemot vērā Pamattiesību hartu un to, ka īpaša uzmanība vienmēr būtu jāpievērš tirdzniecības un migrācijas gadījumos iesaistīto nepilngadīgo labākajām interesēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību hartu un to, ka īpaša uzmanība vienmēr būtu jāpievērš tirdzniecības un migrācijas gadījumos iesaistīto nepilngadīgo labākajām interesēm,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (14), un Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par minētās direktīvas piemērošanu (COM(2012)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (14), un Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par minētās direktīvas piemērošanu (COM(2012)0168),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (17),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā (18) un Komisijas ziņojumu Padomei saskaņā ar minētā Pamatlēmuma 9. pantu (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā (18) un Komisijas ziņojumu Padomei saskaņā ar minētā Pamatlēmuma 9. pantu (COM(2007)0328),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (19), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (19), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (20),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (21),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu direktīvai COM(2013)0045 par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu direktīvai COM(2013)0045 par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas mērķiem,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu direktīvai COM(2012)0085 par noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu direktīvai COM(2012)0085 par noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu direktīvai COM(2010)0517 par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu direktīvai COM(2010)0517 par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” (COM(2012)0722),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pirmais gada pārskats par ES iekšējās drošības stratēģijas īstenošanu” (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pirmais gada pārskats par ES iekšējās drošības stratēģijas īstenošanu” (COM(2011)0790),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Vēršanās pret noziedzību mūsu digitālajā laikmetā: Eiropas Kibernoziedzības centra izveide” (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Vēršanās pret noziedzību mūsu digitālajā laikmetā: Eiropas Kibernoziedzības centra izveide” (COM(2012)0140),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz visaptverošu Eiropas regulējumu tiešsaistes azartspēlēm” (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz visaptverošu Eiropas regulējumu tiešsaistes azartspēlēm” (COM(2012)0596),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noziedzības statistikas veidošana Eiropas Savienībā – rīcības plāns 2011.–2015. gadam” (COM(2011)0713), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noziedzības statistikas veidošana Eiropas Savienībā – rīcības plāns 2011.–2015. gadam” (COM(2011)0713),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz ES kriminālpolitiku: ES politikas efektīvas īstenošanas nodrošināšana ar krimināltiesību palīdzību” (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz ES kriminālpolitiku: ES politikas efektīvas īstenošanas nodrošināšana ar krimināltiesību palīdzību” (COM(2011)0573),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija ziņojumu Padomei par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) (COM (2011)0307), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija ziņojumu Padomei par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) (COM (2011)0307),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Organizētās noziedzības rezultātā iegūtie līdzekļi. Noziedzības nedrīkst “atmaksāties””(COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Organizētās noziedzības rezultātā iegūtie līdzekļi. Noziedzības nedrīkst “atmaksāties””(COM(2008)0766),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par organizētās noziedzības novēršanu un apkarošanu finanšu jomā (COM(2004)0262), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par organizētās noziedzības novēršanu un apkarošanu finanšu jomā (COM(2004)0262),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. jūnija Ieteikumu 2007/425/EK, ar ko nosaka darbību kopumu, lai izpildītu Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. jūnija Ieteikumu 2007/425/EK, ar ko nosaka darbību kopumu, lai izpildītu Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību – sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību – sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (22),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūciju par ES centieniem korupcijas apkarošanā (23), 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā (24) un 2012. gada 22. maija rezolūciju par ES pieeju krimināltiesībām (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūciju par ES centieniem korupcijas apkarošanā (23), 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā (24) un 2012. gada 22. maija rezolūciju par ES pieeju krimināltiesībām (25),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par nelegālas zvejas apkarošanu pasaulē – Eiropas Savienības loma (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par nelegālas zvejas apkarošanu pasaulē – Eiropas Savienības loma (26),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par rezultātu sarunāšanu un korupciju sportā (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par rezultātu sarunāšanu un korupciju sportā (27),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (28),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 7. jūnija rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 7. jūnija rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (29),

| — | ņemot vērā Eiropola Smagās un organizētās noziedzības draudu izvērtējuma (SOCTA) 2013. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola Smagās un organizētās noziedzības draudu izvērtējuma (SOCTA) 2013. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (30),

| — | ņemot vērā sabiedriskajās apspriešanās, diskusijās par darba dokumentiem un viedokļu apmaiņā ar augsta līmeņa amatpersonām, kā arī tā Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos delegāciju veiktajās misijās izdarītos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sabiedriskajās apspriešanās, diskusijās par darba dokumentiem un viedokļu apmaiņā ar augsta līmeņa amatpersonām, kā arī tā Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos delegāciju veiktajās misijās izdarītos secinājumus,

| — | ņemot vērā atbildes uz valstu parlamentiem izsūtītajām anketām par to lomu un pieredzi cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbildes uz valstu parlamentiem izsūtītajām anketām par to lomu un pieredzi cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta deputātu I. Ayala Sender, A. Díaz de Mera García Consuegra, E. McClarkin un G. Mitchell tematiskos apkopojumus organizētās noziedzības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta deputātu I. Ayala Sender, A. Díaz de Mera García Consuegra, E. McClarkin un G. Mitchell tematiskos apkopojumus organizētās noziedzības jomā,

| — | ņemot vērā Parlamenta deputātu C. de Jong, M. Gabriel, T. Skylakakis un B. Weiler tematiskos apkopojumus korupcijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta deputātu C. de Jong, M. Gabriel, T. Skylakakis un B. Weiler tematiskos apkopojumus korupcijas jomā,

| — | ņemot vērā Parlamenta deputātu R. Borghezio un M. Tavares tematiskos apkopojumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta deputātu R. Borghezio un M. Tavares tematiskos apkopojumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos vidusposma ziņojumu (A7-0175/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos vidusposma ziņojumu (A7-0175/2013),

Organizētā noziedzība, korupcija un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

| A. | tā kā Īpašā komiteja organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos (CRIM) bija pilnvarota izpētīt organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas mērogu, veicot labākos iespējamos apdraudējuma novērtējumus, un piedāvāt ES atbilstīgus pasākumus šo draudu novēršanai un uzmanības pievēršanai tiem, kā arī to novēršanai starptautiskā, Eiropas un valsts līmenī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Īpašā komiteja organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos (CRIM) bija pilnvarota izpētīt organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas mērogu, veicot labākos iespējamos apdraudējuma novērtējumus, un piedāvāt ES atbilstīgus pasākumus šo draudu novēršanai un uzmanības pievēršanai tiem, kā arī to novēršanai starptautiskā, Eiropas un valsts līmenī;

| B. | tā kā tradicionālās noziedzīgās organizācijas ir pakāpeniski paplašinājušas savu darbības jomu starptautiskā mērogā, izmantojot Eiropas Savienības iekšējo robežu atvēršanas, kā arī ekonomikas globalizācijas un jauno tehnoloģiju piedāvātās iespējas un veidojot savienības ar citu valstu noziedzīgajiem grupējumiem (piemēram, kā to dara Dienvidamerikas narkokarteļi un krieviski runājošās organizētās noziedzības grupas), lai paplašinātu tirgus un ietekmes zonas; tā kā noziedzīgās grupas turpina dažādot darbības un pieaug saikne starp narkotiku tirdzniecību, cilvēktirdzniecību, nelegālas imigrācijas sekmēšanu un nelegālu ieroču tirdzniecību; tā kā saikne starp terorismu un organizēto noziedzību kļūst aizvien organiskāka; |
| --- | --- |

B.

tā kā tradicionālās noziedzīgās organizācijas ir pakāpeniski paplašinājušas savu darbības jomu starptautiskā mērogā, izmantojot Eiropas Savienības iekšējo robežu atvēršanas, kā arī ekonomikas globalizācijas un jauno tehnoloģiju piedāvātās iespējas un veidojot savienības ar citu valstu noziedzīgajiem grupējumiem (piemēram, kā to dara Dienvidamerikas narkokarteļi un krieviski runājošās organizētās noziedzības grupas), lai paplašinātu tirgus un ietekmes zonas; tā kā noziedzīgās grupas turpina dažādot darbības un pieaug saikne starp narkotiku tirdzniecību, cilvēktirdzniecību, nelegālas imigrācijas sekmēšanu un nelegālu ieroču tirdzniecību; tā kā saikne starp terorismu un organizēto noziedzību kļūst aizvien organiskāka;

| C. | tā kā pasaules ekonomikas krīze ne tikai rada labvēlīgus apstākļus atsevišķu personu nelikumīgām darbībām, bet arī noved pie jauna veida organizētās noziedzības darbībām, piemēram, krāpšanas un korupcijas profesionālajā sportā, ikdienas patēriņa preču viltošanas, piemēram, pārtikas un farmācijas preču viltošanas, nelegālas tirdzniecības ar lētu darbaspēku un cilvēktirdzniecības; tā kā organizētā noziedzība, krāpšana un naudas atmazgāšana, iefiltrējoties legālajā ekonomikā, postoši ietekmē dalībvalstis; |
| --- | --- |

C.

tā kā pasaules ekonomikas krīze ne tikai rada labvēlīgus apstākļus atsevišķu personu nelikumīgām darbībām, bet arī noved pie jauna veida organizētās noziedzības darbībām, piemēram, krāpšanas un korupcijas profesionālajā sportā, ikdienas patēriņa preču viltošanas, piemēram, pārtikas un farmācijas preču viltošanas, nelegālas tirdzniecības ar lētu darbaspēku un cilvēktirdzniecības; tā kā organizētā noziedzība, krāpšana un naudas atmazgāšana, iefiltrējoties legālajā ekonomikā, postoši ietekmē dalībvalstis;

| D. | tā kā organizētās noziedzības grupām tikai ļoti retos gadījumos nav pārrobežu dimensijas un tas ir lielākais neredzamais drauds Eiropas pilsoņu drošībai un labklājībai, kuri vēl nav informēti par pārrobežu noziedzības sprādzienveidīgu pieaugumu vai valsts tiesībaizsardzības iestāžu nespēju stāties tai pretim ārpus savas valsts robežām; |
| --- | --- |

D.

tā kā organizētās noziedzības grupām tikai ļoti retos gadījumos nav pārrobežu dimensijas un tas ir lielākais neredzamais drauds Eiropas pilsoņu drošībai un labklājībai, kuri vēl nav informēti par pārrobežu noziedzības sprādzienveidīgu pieaugumu vai valsts tiesībaizsardzības iestāžu nespēju stāties tai pretim ārpus savas valsts robežām;

| E. | tā kā tiek novērota arvien lielāka savstarpēja palīdzība starp dažādām noziedzīgām organizācijām – tostarp izveidojot jaunas starptautiskas struktūras un diversificējot savu darbību —, kas ļauj pārvarēt valodas, etniskās vai komerciālu interešu atšķirības, lai veicinātu kopīgu nelegālo darbību, samazinātu izmaksas un palielinātu peļņu pasaules ekonomikas krīzes laikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiek novērota arvien lielāka savstarpēja palīdzība starp dažādām noziedzīgām organizācijām – tostarp izveidojot jaunas starptautiskas struktūras un diversificējot savu darbību —, kas ļauj pārvarēt valodas, etniskās vai komerciālu interešu atšķirības, lai veicinātu kopīgu nelegālo darbību, samazinātu izmaksas un palielinātu peļņu pasaules ekonomikas krīzes laikā;

| F. | tā kā saskaņā ar Eiropola 2013. gada SOCTA datiem šobrīd ES ir vismaz 3 600 aktīvu noziedzīgu organizāciju un šo organizāciju raksturīgākās iezīmes ir to tīklveida darbības stils un sadarbības pieeja, pārliecinošā klātbūtne starptautiskajā likumīgajā ekonomikā, to, jo īpaši lielo organizāciju, tendence veikt dažādas noziedzīgas darbības vienlaikus un fakts, ka līdz pat 70 % esošo organizāciju ir dažādu tautību locekļi, kas liecina par to pārrobežu raksturu; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Eiropola 2013. gada SOCTA datiem šobrīd ES ir vismaz 3 600 aktīvu noziedzīgu organizāciju un šo organizāciju raksturīgākās iezīmes ir to tīklveida darbības stils un sadarbības pieeja, pārliecinošā klātbūtne starptautiskajā likumīgajā ekonomikā, to, jo īpaši lielo organizāciju, tendence veikt dažādas noziedzīgas darbības vienlaikus un fakts, ka līdz pat 70 % esošo organizāciju ir dažādu tautību locekļi, kas liecina par to pārrobežu raksturu;

| G. | tā kā nabadzība sekmē organizēto noziedzību, jo noziedzīgās organizācijas izmanto nabadzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā nabadzība sekmē organizēto noziedzību, jo noziedzīgās organizācijas izmanto nabadzību;

| H. | tā kā ir svarīgi izskaust nabadzību un uzlabot sabiedrības piekļuvi nodarbinātībai un sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir svarīgi izskaust nabadzību un uzlabot sabiedrības piekļuvi nodarbinātībai un sociālajai aizsardzībai;

| I. | tā kā cilvēku un cilvēku orgānu tirdzniecību, piespiedu prostitūciju, cilvēku paverdzināšanu un piespiedu darba nometņu izveidi bieži veic transnacionālas noziedzīgas organizācijas; tā kā ir nepieciešams steidzami un pastāvīgi uzraudzīt orgānu starptautisko tirdzniecību un tās saikni ar kriminālām organizācijām; tā kā cilvēktirdzniecība ir noziedzības forma un strauji mainīga parādība, kas rada aptuveni EUR 25 miljardu peļņu gadā un skar visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

I.

tā kā cilvēku un cilvēku orgānu tirdzniecību, piespiedu prostitūciju, cilvēku paverdzināšanu un piespiedu darba nometņu izveidi bieži veic transnacionālas noziedzīgas organizācijas; tā kā ir nepieciešams steidzami un pastāvīgi uzraudzīt orgānu starptautisko tirdzniecību un tās saikni ar kriminālām organizācijām; tā kā cilvēktirdzniecība ir noziedzības forma un strauji mainīga parādība, kas rada aptuveni EUR 25 miljardu peļņu gadā un skar visas dalībvalstis;

| J. | tā kā ir aprēķināts, ka kopējais piespiedu darba veicēju skaits dalībvalstīs ir 880 000, no kuriem 30 % ir seksuālas izmantošanas upuri un 70 % piespiedu darba izmantošanas upuri, un vairākums upuru Eiropas Savienībā ir sievietes; tā kā piespiedu darbs ir ļoti ienesīgs organizētās noziedzības veids, kas izraisa sociālo dempingu un kaitējumu sabiedrībai, radot nodokļu ieņēmumu zaudējumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir aprēķināts, ka kopējais piespiedu darba veicēju skaits dalībvalstīs ir 880 000, no kuriem 30 % ir seksuālas izmantošanas upuri un 70 % piespiedu darba izmantošanas upuri, un vairākums upuru Eiropas Savienībā ir sievietes; tā kā piespiedu darbs ir ļoti ienesīgs organizētās noziedzības veids, kas izraisa sociālo dempingu un kaitējumu sabiedrībai, radot nodokļu ieņēmumu zaudējumus;

| K. | tā kā par cilvēktirdzniecības upuriem kļūst gan ES iedzīvotāji, gan citu valstu iedzīvotāji; |
| --- | --- |

K.

tā kā par cilvēktirdzniecības upuriem kļūst gan ES iedzīvotāji, gan citu valstu iedzīvotāji;

| L. | tā kā cilvēktirdzniecības upurus vervē, transportē vai izmitina ar spēku, piespiedu kārtā vai krāpšanas rezultātā seksuālas izmantošanas, piespiedu darba vai pakalpojumu, tostarp ubagošanas, verdzības, kalpības, noziedzīgu darbību, mājkalpošanas, adopcijas vai piespiedu laulības, vai orgānu izņemšanas nolūkā; tā kā šos upurus izmanto un pilnībā pakļauj viņu tirgotāji vai izmantotāji un upuri ir spiesti atmaksāt milzīgus parādus, bieži vien viņiem atņem personu apliecinošus dokumentus, ieslēdz telpās, izolē un izsaka draudus, viņi dzīvo bailēs un cieš no atriebības, viņiem nav naudas un viņos ir iedvestas bailes no vietējām varas iestādēm, viņi zaudē jebkādu cerību izbēgt vai atgriezties normālā dzīvē; |
| --- | --- |

L.

tā kā cilvēktirdzniecības upurus vervē, transportē vai izmitina ar spēku, piespiedu kārtā vai krāpšanas rezultātā seksuālas izmantošanas, piespiedu darba vai pakalpojumu, tostarp ubagošanas, verdzības, kalpības, noziedzīgu darbību, mājkalpošanas, adopcijas vai piespiedu laulības, vai orgānu izņemšanas nolūkā; tā kā šos upurus izmanto un pilnībā pakļauj viņu tirgotāji vai izmantotāji un upuri ir spiesti atmaksāt milzīgus parādus, bieži vien viņiem atņem personu apliecinošus dokumentus, ieslēdz telpās, izolē un izsaka draudus, viņi dzīvo bailēs un cieš no atriebības, viņiem nav naudas un viņos ir iedvestas bailes no vietējām varas iestādēm, viņi zaudē jebkādu cerību izbēgt vai atgriezties normālā dzīvē;

| M. | tā kā nav iespējams noslēgt ES ārējās robežas; |
| --- | --- |

M.

tā kā nav iespējams noslēgt ES ārējās robežas;

| N. | tā kā Vidusjūras reģionā ik gadu iet bojā 2 000 cilvēku, kas mēģina iekļūt ES; |
| --- | --- |

N.

tā kā Vidusjūras reģionā ik gadu iet bojā 2 000 cilvēku, kas mēģina iekļūt ES;

| O. | tā kā, neraugoties uz pārmaiņām cilvēktirdzniecībā, kas notiek līdz ar pārmaiņām sociālekonomiskajos apstākļos, visvairāk tirdzniecības upuru ir no valstīm un reģioniem, kur ir novērojamas ekonomiskas un sociālas grūtības, un faktori, kas veicina neaizsargātību, nav mainījušies gadiem ilgi; tā kā citi cilvēktirdzniecības cēloņi ir plaukstošā seksa nozare, kā arī pieprasījums pēc lēta darbaspēka un produktiem un plaši izplatīts faktors, kā ietekmē cilvēki kļūst par tirdzniecības upuriem, kopumā ir labākas dzīves kvalitātes un apstākļu apsolījums pašiem cilvēkiem un/vai viņu ģimenes locekļiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā, neraugoties uz pārmaiņām cilvēktirdzniecībā, kas notiek līdz ar pārmaiņām sociālekonomiskajos apstākļos, visvairāk tirdzniecības upuru ir no valstīm un reģioniem, kur ir novērojamas ekonomiskas un sociālas grūtības, un faktori, kas veicina neaizsargātību, nav mainījušies gadiem ilgi; tā kā citi cilvēktirdzniecības cēloņi ir plaukstošā seksa nozare, kā arī pieprasījums pēc lēta darbaspēka un produktiem un plaši izplatīts faktors, kā ietekmē cilvēki kļūst par tirdzniecības upuriem, kopumā ir labākas dzīves kvalitātes un apstākļu apsolījums pašiem cilvēkiem un/vai viņu ģimenes locekļiem;

| P. | tā kā nelegālajā tirdzniecībā un kontrabandā izmantoto orgānu, ieroču, narkotiku, tostarp CBRN vielu, prekursoru un recepšu zāļu, dzīvās dabas sugu un ķermeņa daļu, cigarešu un tabakas, mākslas darbu un citu preču izcelsmes avoti ir dažādi, tie apgādā jaunus nelegālos tirgus visā Eiropā, rada milzīgas peļņas iespējas noziedzīgām organizācijām un rada draudus ES un dalībvalstu robežu drošībai, vienotajam tirgum un ES finanšu interesēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā nelegālajā tirdzniecībā un kontrabandā izmantoto orgānu, ieroču, narkotiku, tostarp CBRN vielu, prekursoru un recepšu zāļu, dzīvās dabas sugu un ķermeņa daļu, cigarešu un tabakas, mākslas darbu un citu preču izcelsmes avoti ir dažādi, tie apgādā jaunus nelegālos tirgus visā Eiropā, rada milzīgas peļņas iespējas noziedzīgām organizācijām un rada draudus ES un dalībvalstu robežu drošībai, vienotajam tirgum un ES finanšu interesēm;

| Q. | tā kā noziedzīgie grupējumi ir izveidojuši dažādus narkotiku tirdzniecības maršrutus un tos izmanto arī daudzu citu nelegālu preču tirdzniecībai; tā kā internets ir rīks un jauns veids gan prekursoru piegādē narkotiku ražošanai, gan psihoaktīvu vielu izplatīšanā; tā kā tirdzniecība ar tādiem narkotiku prekursoriem kā efedrīns, pseidoefedrīns un etiķskābes anhidrīds Savienībā nav pietiekami kontrolēta un rada nopietnus draudus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā noziedzīgie grupējumi ir izveidojuši dažādus narkotiku tirdzniecības maršrutus un tos izmanto arī daudzu citu nelegālu preču tirdzniecībai; tā kā internets ir rīks un jauns veids gan prekursoru piegādē narkotiku ražošanai, gan psihoaktīvu vielu izplatīšanā; tā kā tirdzniecība ar tādiem narkotiku prekursoriem kā efedrīns, pseidoefedrīns un etiķskābes anhidrīds Savienībā nav pietiekami kontrolēta un rada nopietnus draudus;

| R. | tā kā sintētisko narkotiku ražošanā izmantoto prekursoru ķimikāliju un aprīkojuma kontrole ir svarīgs narkotiku piedāvājuma samazināšanas elements; |
| --- | --- |

R.

tā kā sintētisko narkotiku ražošanā izmantoto prekursoru ķimikāliju un aprīkojuma kontrole ir svarīgs narkotiku piedāvājuma samazināšanas elements;

| S. | tā kā noziedzīgas organizācijas var novirzīt legāliem nolūkiem izmantotas ķimikālijas legālajā tirdzniecībā un izmantot tās kā narkotisko vielu prekursorus; tā kā 2008. gadā ES notika 75 % no pasaulē konstatētajiem etiķskābes anhidrīda – heroīna galvenā prekursora – konfiskācijas gadījumiem, un ANO Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes gada ziņojumos joprojām ir norādīts, ka netiek veikti pietiekami pasākumi, lai nepieļautu šā prekursora izmantošanu pretlikumīgiem nolūkiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā noziedzīgas organizācijas var novirzīt legāliem nolūkiem izmantotas ķimikālijas legālajā tirdzniecībā un izmantot tās kā narkotisko vielu prekursorus; tā kā 2008. gadā ES notika 75 % no pasaulē konstatētajiem etiķskābes anhidrīda – heroīna galvenā prekursora – konfiskācijas gadījumiem, un ANO Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes gada ziņojumos joprojām ir norādīts, ka netiek veikti pietiekami pasākumi, lai nepieļautu šā prekursora izmantošanu pretlikumīgiem nolūkiem;

| T. | tā kā daudzi Savienības iedzīvotāji dzīvo nabadzībā un ir bezdarbnieki un vienlaikus ik gadu palielinās pārrobežu noziedzības apjoms; |
| --- | --- |

T.

tā kā daudzi Savienības iedzīvotāji dzīvo nabadzībā un ir bezdarbnieki un vienlaikus ik gadu palielinās pārrobežu noziedzības apjoms;

| U. | tā kā nav iespējams precīzi aprēķināt to legālo darbavietu skaitu Savienībā, kas ir zaudētas, uzņemoties nelegālu darbu noziedzīgu grupējumu pārziņā, jo noziedznieki nepublicē ziņojumus, tomēr varētu novērtēt, ka ir zaudēti desmitiem miljoni legālu darbavietu; |
| --- | --- |

U.

tā kā nav iespējams precīzi aprēķināt to legālo darbavietu skaitu Savienībā, kas ir zaudētas, uzņemoties nelegālu darbu noziedzīgu grupējumu pārziņā, jo noziedznieki nepublicē ziņojumus, tomēr varētu novērtēt, ka ir zaudēti desmitiem miljoni legālu darbavietu;

| V. | tā kā līdzīgā kārtā var tikai aptuveni aprēķināt, kādi ir dalībvalstu un Savienības nodokļu ieņēmumu zaudējumi, tomēr iespējams, ka kopējā zaudēto ieņēmumu summa ir simtiem miljardu eiro gadā, un tā pieaug; |
| --- | --- |

V.

tā kā līdzīgā kārtā var tikai aptuveni aprēķināt, kādi ir dalībvalstu un Savienības nodokļu ieņēmumu zaudējumi, tomēr iespējams, ka kopējā zaudēto ieņēmumu summa ir simtiem miljardu eiro gadā, un tā pieaug;

| W. | tā kā nelegālā cigarešu tirdzniecība katru gadu rada nodokļu ieņēmumu zaudējumus par aptuveni EUR 10 miljardiem; tā kā vieglo ieroču tirdzniecības darījumu apjoms pasaulē ir aptuveni no USD 170 līdz 320 miljoniem gadā un Eiropā ir vairāk nekā 10 miljoni nelegālu ieroču, kas rada nopietnus draudus pilsoņu, kā arī tiesībaizsardzības drošībai; tā kā šī tirdzniecība var radīt nodokļu ieņēmumu zaudējumus un zaudējumus ražotājiem un sekmē citu organizētās noziedzības veidu izplatību, kas savukārt rada nopietnus sociālos draudus, jo šo parādību ir viegli izmantot terorisma finansēšanai; |
| --- | --- |

W.

tā kā nelegālā cigarešu tirdzniecība katru gadu rada nodokļu ieņēmumu zaudējumus par aptuveni EUR 10 miljardiem; tā kā vieglo ieroču tirdzniecības darījumu apjoms pasaulē ir aptuveni no USD 170 līdz 320 miljoniem gadā un Eiropā ir vairāk nekā 10 miljoni nelegālu ieroču, kas rada nopietnus draudus pilsoņu, kā arī tiesībaizsardzības drošībai; tā kā šī tirdzniecība var radīt nodokļu ieņēmumu zaudējumus un zaudējumus ražotājiem un sekmē citu organizētās noziedzības veidu izplatību, kas savukārt rada nopietnus sociālos draudus, jo šo parādību ir viegli izmantot terorisma finansēšanai;

| X. | tā kā ieņēmumi no dzīvās dabas sugu un ķermeņa daļu nelegālas tirdzniecības ir no EUR 18 līdz 26 miljardiem gadā un vadošais galamērķa tirgus pasaulē ir ES; |
| --- | --- |

X.

tā kā ieņēmumi no dzīvās dabas sugu un ķermeņa daļu nelegālas tirdzniecības ir no EUR 18 līdz 26 miljardiem gadā un vadošais galamērķa tirgus pasaulē ir ES;

| Y. | tā kā nelegālā tirdzniecība rada nodokļu ieņēmumu zaudējumus un zaudējumus ražotājiem un tai ir negatīva ietekme uz nodarbinātību, sabiedrību un sociālo vidi; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nelegālā tirdzniecība rada nodokļu ieņēmumu zaudējumus un zaudējumus ražotājiem un tai ir negatīva ietekme uz nodarbinātību, sabiedrību un sociālo vidi;

| Z. | tā kā noziedzīgās organizācijas ir pilnveidojušas iefiltrēšanās spējas, un pašlaik tās darbojas tādās nozarēs kā, piemēram, publiskie būvdarbi, transports, lielapjoma mazumtirdzniecība, atkritumu apsaimniekošana, savvaļas dzīvnieku un dabas resursu tirdzniecība, privātā drošība, pieaugušo izklaide un daudzās citās, uz kurām vairumā gadījumu attiecas politiskā kontrole un lēmumu pieņemšana; tā kā tāpēc organizētā noziedzība arvien vairāk līdzinās pasaules ekonomikas dalībniekam ar spēcīgu orientāciju uz uzņēmējdarbību, kas ļauj piegādāt dažāda veida nelegālas preces, bet vienlaikus arvien vairāk arī legālas preces un pakalpojumus, un ietekmē Eiropas un pasaules ekonomiku, katru gadu uzņēmumiem radot izmaksas USD 870 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā noziedzīgās organizācijas ir pilnveidojušas iefiltrēšanās spējas, un pašlaik tās darbojas tādās nozarēs kā, piemēram, publiskie būvdarbi, transports, lielapjoma mazumtirdzniecība, atkritumu apsaimniekošana, savvaļas dzīvnieku un dabas resursu tirdzniecība, privātā drošība, pieaugušo izklaide un daudzās citās, uz kurām vairumā gadījumu attiecas politiskā kontrole un lēmumu pieņemšana; tā kā tāpēc organizētā noziedzība arvien vairāk līdzinās pasaules ekonomikas dalībniekam ar spēcīgu orientāciju uz uzņēmējdarbību, kas ļauj piegādāt dažāda veida nelegālas preces, bet vienlaikus arvien vairāk arī legālas preces un pakalpojumus, un ietekmē Eiropas un pasaules ekonomiku, katru gadu uzņēmumiem radot izmaksas USD 870 miljardu apmērā;

| AA. | tā kā mērogs dažādām organizētām un mafijai līdzīgām noziedzīgām darbībām saistībā ar vidi, piemēram, nelegālai atkritumu tirdzniecībai un apglabāšanai un vides, ainaviskā, mākslinieciskā un kultūras mantojuma iznīcināšanai, tagad ir starptautisks, tādēļ visām Eiropas valstīm ir nepieciešami kopīgi centieni efektīvākai kopīgai rīcībai, lai novērstu un apkarotu tā dēvētās ekomafijas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā mērogs dažādām organizētām un mafijai līdzīgām noziedzīgām darbībām saistībā ar vidi, piemēram, nelegālai atkritumu tirdzniecībai un apglabāšanai un vides, ainaviskā, mākslinieciskā un kultūras mantojuma iznīcināšanai, tagad ir starptautisks, tādēļ visām Eiropas valstīm ir nepieciešami kopīgi centieni efektīvākai kopīgai rīcībai, lai novērstu un apkarotu tā dēvētās ekomafijas;

| AB. | tā kā bankas un finanšu tirgi Eiropas Savienībā gūst labumu no organizētās noziedzības un mafijas tīklu milzīgā finanšu apgrozījuma, tādējādi kļūstot par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas līdzdalībniekiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā bankas un finanšu tirgi Eiropas Savienībā gūst labumu no organizētās noziedzības un mafijas tīklu milzīgā finanšu apgrozījuma, tādējādi kļūstot par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas līdzdalībniekiem;

| AC. | tā kā starptautiskajām bankām ir būtiska loma noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas veicināšanā un tās ir bijušas tieši iesaistītas organizētās noziedzības rezultātā gūtās peļņas legalizēšanā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā starptautiskajām bankām ir būtiska loma noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas veicināšanā un tās ir bijušas tieši iesaistītas organizētās noziedzības rezultātā gūtās peļņas legalizēšanā;

| AD. | tā kā Eiropola publicētajā 2013. gada SOCTA ziņojumā ir uzsvērts, ka patēriņa preču viltošana un nelegāla preču tirdzniecība ir noziedzīgs tirgus, kura attīstību sekmē ekonomikas krīze; tā kā narkotiku tirdzniecība aizvien veido lielāko noziedzīgā tirgus daļu; tā kā nelegāla atkritumu tirdzniecība un krāpšana enerģētikas jomā ir jauns draudu veids, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Eiropola publicētajā 2013. gada SOCTA ziņojumā ir uzsvērts, ka patēriņa preču viltošana un nelegāla preču tirdzniecība ir noziedzīgs tirgus, kura attīstību sekmē ekonomikas krīze; tā kā narkotiku tirdzniecība aizvien veido lielāko noziedzīgā tirgus daļu; tā kā nelegāla atkritumu tirdzniecība un krāpšana enerģētikas jomā ir jauns draudu veids, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība;

| AE. | tā kā, lai efektīvi apkarotu organizēto noziedzību visās tās izpausmēs, ir svarīgi izstrādāt un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir atsavināt noziedzīgām organizācijām finanšu resursus, attiecīgos gadījumos vēršoties pret banku noslēpumu saglabāšanu; |
| --- | --- |

AE.

tā kā, lai efektīvi apkarotu organizēto noziedzību visās tās izpausmēs, ir svarīgi izstrādāt un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir atsavināt noziedzīgām organizācijām finanšu resursus, attiecīgos gadījumos vēršoties pret banku noslēpumu saglabāšanu;

| AF. | tā kā noziedzīgas organizācijas var gūt labumu no “pelēkās” sadarbības ar citiem subjektiem, attiecīgu darbību veikšanā apvienojoties ar “balto apkaklīšu” līdzdalībniekiem (uzņēmējiem, valsts ierēdņiem visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, politiķiem, bankām, profesionāļiem utt.), kas, lai gan paši neietilpst noziedzīgo organizāciju struktūrā, veic ar tām abpusēji izdevīgu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā noziedzīgas organizācijas var gūt labumu no “pelēkās” sadarbības ar citiem subjektiem, attiecīgu darbību veikšanā apvienojoties ar “balto apkaklīšu” līdzdalībniekiem (uzņēmējiem, valsts ierēdņiem visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, politiķiem, bankām, profesionāļiem utt.), kas, lai gan paši neietilpst noziedzīgo organizāciju struktūrā, veic ar tām abpusēji izdevīgu uzņēmējdarbību;

| AG. | tā kā dažās Eiropas valstīs, kas nav ES dalībvalstis, liela sabiedrības daļa dzīvo pelēkajā zonā, bieži vien gūstot ienākumus no noziedzīgām darbībām; tā kā tas galvenokārt skar jauniešus; |
| --- | --- |

AG.

tā kā dažās Eiropas valstīs, kas nav ES dalībvalstis, liela sabiedrības daļa dzīvo pelēkajā zonā, bieži vien gūstot ienākumus no noziedzīgām darbībām; tā kā tas galvenokārt skar jauniešus;

| AH. | tā kā organizētā noziedzība papildus vardarbības, iebiedēšanas un terorisma izmantošanai savā darbībā tagad lieto arī korupciju; tā kā naudas atmazgāšana ir saistīta ne tikai ar organizētās noziedzības tipiskām darbībām, bet arī korupciju un noziegumiem nodokļu jomā; tā kā interešu konflikti var būt korupcijas un krāpšanas cēlonis; tā kā tāpēc organizētā noziedzība, korupcija un naudas atmazgāšana, lai gan tās ir atsevišķas parādības, tomēr bieži ir savstarpēji saistītas; tā kā organizētā noziedzība var izmantot arī publiskā un privātā sektora organizācijas, tostarp bezpeļņas organizācijas, kā aizsegu korupcijai un naudas atmazgāšanai; |
| --- | --- |

AH.

tā kā organizētā noziedzība papildus vardarbības, iebiedēšanas un terorisma izmantošanai savā darbībā tagad lieto arī korupciju; tā kā naudas atmazgāšana ir saistīta ne tikai ar organizētās noziedzības tipiskām darbībām, bet arī korupciju un noziegumiem nodokļu jomā; tā kā interešu konflikti var būt korupcijas un krāpšanas cēlonis; tā kā tāpēc organizētā noziedzība, korupcija un naudas atmazgāšana, lai gan tās ir atsevišķas parādības, tomēr bieži ir savstarpēji saistītas; tā kā organizētā noziedzība var izmantot arī publiskā un privātā sektora organizācijas, tostarp bezpeļņas organizācijas, kā aizsegu korupcijai un naudas atmazgāšanai;

| AI. | tā kā pētnieciskajiem žurnālistiem ir svarīga loma korupcijas, krāpšanas un organizētās noziedzības atklāšanā un tāpēc viņi ir pakļauti īpašiem finanšu un drošības draudiem; tā kā, piemēram, piecu gadu laikā 27 dalībvalstīs kopumā ir publicēti 233 pētnieciskie ziņojumi par krāpšanas gadījumiem, kas saistīti ar ES līdzekļu izšķērdēšanu (31); tā kā Komisijai un citām starptautiskām iestādēm ir jānodrošina papildu finansējums, lai atbalstītu un sekmētu pētniecisko žurnālistiku; |
| --- | --- |

AI.

tā kā pētnieciskajiem žurnālistiem ir svarīga loma korupcijas, krāpšanas un organizētās noziedzības atklāšanā un tāpēc viņi ir pakļauti īpašiem finanšu un drošības draudiem; tā kā, piemēram, piecu gadu laikā 27 dalībvalstīs kopumā ir publicēti 233 pētnieciskie ziņojumi par krāpšanas gadījumiem, kas saistīti ar ES līdzekļu izšķērdēšanu (31); tā kā Komisijai un citām starptautiskām iestādēm ir jānodrošina papildu finansējums, lai atbalstītu un sekmētu pētniecisko žurnālistiku;

| AJ. | tā kā eiropiešu izdarītie noziegumi noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, korupcijas un organizētās noziedzības jomā nopietni ietekmē jaunattīstības valstis un ir šķērslis to attīstībai, izlaupot to dabas resursus, ierobežojot nodokļu resursus un palielinot valsts parādu; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā eiropiešu izdarītie noziegumi noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, korupcijas un organizētās noziedzības jomā nopietni ietekmē jaunattīstības valstis un ir šķērslis to attīstībai, izlaupot to dabas resursus, ierobežojot nodokļu resursus un palielinot valsts parādu;

| AK. | tā kā internets sekmē organizētās noziedzības rīcības operativitāti un lielāku mērogu, kā arī ir mainījis noziedzīgu darbību shēmu; tā kā kibernoziedzība un jo īpaši krāpšana un bērnu izmantošana ir aizvien pieaugošs drauds, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība, un noziedzīgās organizācijas izmanto tiešsaistes derības par sporta notikumiem kā līdzekli peļņas gūšanai un naudas atmazgāšanai visā pasaulē; |
| --- | --- |

AK.

tā kā internets sekmē organizētās noziedzības rīcības operativitāti un lielāku mērogu, kā arī ir mainījis noziedzīgu darbību shēmu; tā kā kibernoziedzība un jo īpaši krāpšana un bērnu izmantošana ir aizvien pieaugošs drauds, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība, un noziedzīgās organizācijas izmanto tiešsaistes derības par sporta notikumiem kā līdzekli peļņas gūšanai un naudas atmazgāšanai visā pasaulē;

| AL. | tā kā iepriekšēja vienošanās par spēļu rezultātu ir jauns un ļoti ienesīgs nozieguma veids, par ko ir paredzēts niecīgs sods un kas ir ļoti ienesīgs ienākumu avots noziedzniekiem, jo to ļoti reti atklāj; |
| --- | --- |

AL.

tā kā iepriekšēja vienošanās par spēļu rezultātu ir jauns un ļoti ienesīgs nozieguma veids, par ko ir paredzēts niecīgs sods un kas ir ļoti ienesīgs ienākumu avots noziedzniekiem, jo to ļoti reti atklāj;

Iedzīvotāju un legālās ekonomikas aizsardzība

| AM. | tā kā pilsoņu un likumīgas un konkurētspējīgas ekonomikas aizsardzība ir atkarīga no politiskās gribas visos līmeņos, kā arī no apņēmīgiem pasākumiem cīņā pret organizēto noziedzību, cilvēktirdzniecību, korupciju un naudas atmazgāšanu – parādībām, kas būtiski kaitē sabiedrībai un jo īpaši apdraud likumpaklausīgu uzņēmēju izdzīvošanu, pilsoņu un patērētāju drošību un valsts demokrātiskos pamatprincipus; |
| --- | --- |

AM.

tā kā pilsoņu un likumīgas un konkurētspējīgas ekonomikas aizsardzība ir atkarīga no politiskās gribas visos līmeņos, kā arī no apņēmīgiem pasākumiem cīņā pret organizēto noziedzību, cilvēktirdzniecību, korupciju un naudas atmazgāšanu – parādībām, kas būtiski kaitē sabiedrībai un jo īpaši apdraud likumpaklausīgu uzņēmēju izdzīvošanu, pilsoņu un patērētāju drošību un valsts demokrātiskos pamatprincipus;

| AN. | tā kā noziedzīgās grupas izmanto mūsdienu tehnoloģijas, vidi un iespējas, kas rada likumīgu uzņēmējdarbības iespēju un mērķu iespaidu; tā kā noziedzīgajām grupām ir augsts zināšanu, organizētības, pieredzes un izsmalcinātības līmenis, kā arī plašāka mobilitāte, sakari un ceļošanas iespējas; tā kā rezultātā organizētā noziedzība nav tik lokalizēta un var izmantot dažādas tiesu sistēmas un atšķirīgas valstu jurisdikcijas; |
| --- | --- |

AN.

tā kā noziedzīgās grupas izmanto mūsdienu tehnoloģijas, vidi un iespējas, kas rada likumīgu uzņēmējdarbības iespēju un mērķu iespaidu; tā kā noziedzīgajām grupām ir augsts zināšanu, organizētības, pieredzes un izsmalcinātības līmenis, kā arī plašāka mobilitāte, sakari un ceļošanas iespējas; tā kā rezultātā organizētā noziedzība nav tik lokalizēta un var izmantot dažādas tiesu sistēmas un atšķirīgas valstu jurisdikcijas;

| AO. | tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības apkarošanas biroja (UNODC) datiem nelegāli iegūti līdzekļi pasaulē ir aptuveni 3,6 % no pasaules IKP un atmazgāto naudas līdzekļu plūsmas pašlaik pasaulē veido aptuveni 2,7 % no pasaules IKP; tā kā saskaņā ar Komisijas novērtējumu korupcija Eiropas Savienībā vien sasniedz aptuveni EUR 120 miljardus gadā jeb 1 % no ES IKP; tā kā tie ir ievērojami līdzekļi, kas atņemti ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, publiskajām finansēm un pilsoņu labklājībai; |
| --- | --- |

AO.

tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības apkarošanas biroja (UNODC) datiem nelegāli iegūti līdzekļi pasaulē ir aptuveni 3,6 % no pasaules IKP un atmazgāto naudas līdzekļu plūsmas pašlaik pasaulē veido aptuveni 2,7 % no pasaules IKP; tā kā saskaņā ar Komisijas novērtējumu korupcija Eiropas Savienībā vien sasniedz aptuveni EUR 120 miljardus gadā jeb 1 % no ES IKP; tā kā tie ir ievērojami līdzekļi, kas atņemti ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, publiskajām finansēm un pilsoņu labklājībai;

| AP. | tā kā ieņēmumi no nelegālām darbībām un naudas atmazgāšanas tīkli negatīvi ietekmē ES ekonomiku, sekmējot spekulācijas un spekulatīvu cenu burbuli, kas kaitē reālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

AP.

tā kā ieņēmumi no nelegālām darbībām un naudas atmazgāšanas tīkli negatīvi ietekmē ES ekonomiku, sekmējot spekulācijas un spekulatīvu cenu burbuli, kas kaitē reālajai ekonomikai;

| AQ. | tā kā dažās valstīs korupcija ir nopietns drauds demokrātijai un šķērslis efektīvai un taisnīgai valsts pārvaldei; tā kā korupcija rada šķēršļus ieguldījumiem, negatīvi ietekmē iekšzemes tirgu darbību un godīgu konkurenci starp uzņēmumiem un, visbeidzot, apdraud ekonomikas attīstību, nepareizi pārdalot resursus, un jo īpaši samazinot līdzekļus sabiedriskajiem pakalpojumiem kopumā un it sevišķi sociālajiem pakalpojumiem; tā kā birokrātijas sarežģītība un pārmērīgas lieku iepriekšēju apstiprinājumu prasības var mazināt uzņēmējdarbības motivāciju, radīt šķēršļus likumīgai saimnieciskai darbībai un veicināt ierēdņu kukuļošanu vai citus korupcijas veidus; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā dažās valstīs korupcija ir nopietns drauds demokrātijai un šķērslis efektīvai un taisnīgai valsts pārvaldei; tā kā korupcija rada šķēršļus ieguldījumiem, negatīvi ietekmē iekšzemes tirgu darbību un godīgu konkurenci starp uzņēmumiem un, visbeidzot, apdraud ekonomikas attīstību, nepareizi pārdalot resursus, un jo īpaši samazinot līdzekļus sabiedriskajiem pakalpojumiem kopumā un it sevišķi sociālajiem pakalpojumiem; tā kā birokrātijas sarežģītība un pārmērīgas lieku iepriekšēju apstiprinājumu prasības var mazināt uzņēmējdarbības motivāciju, radīt šķēršļus likumīgai saimnieciskai darbībai un veicināt ierēdņu kukuļošanu vai citus korupcijas veidus;

| AR. | tā kā atšķirības tiesību aktos un to īstenošanā attiecībā uz valsts ierēdņu kukuļošanu negatīvi ietekmē iekšējo tirgu ne tikai tāpēc, ka uzņēmumiem nav līdzvērtīgu konkurences apstākļu, bet arī tāpēc, ka minētā kukuļošana notiek ES teritorijā, vienā dalībvalstī reģistrētiem uzņēmumiem kukuļojot citas dalībvalsts ierēdņus, tādējādi kaitējot tirgu darbībai; |
| --- | --- |

AR.

tā kā atšķirības tiesību aktos un to īstenošanā attiecībā uz valsts ierēdņu kukuļošanu negatīvi ietekmē iekšējo tirgu ne tikai tāpēc, ka uzņēmumiem nav līdzvērtīgu konkurences apstākļu, bet arī tāpēc, ka minētā kukuļošana notiek ES teritorijā, vienā dalībvalstī reģistrētiem uzņēmumiem kukuļojot citas dalībvalsts ierēdņus, tādējādi kaitējot tirgu darbībai;

| AS. | tā kā 74 % Eiropas iedzīvotāju korupciju uzskata par nopietnu problēmu savā valstī un pārvalstiskā līmenī (32) un korupcijas gadījumi ir novērojami visās sabiedrības daļās; tā kā korupcija mazina iedzīvotāju uzticību demokrātiskām iestādēm un vēlēto valdību efektivitāti tiesiskuma saglabāšanā, jo rada privilēģijas un līdz ar to sociālo nevienlīdzību; tā kā smagas ekonomikas krīzes laikā ir paaugstinājusies neuzticība politiķiem; |
| --- | --- |

AS.

tā kā 74 % Eiropas iedzīvotāju korupciju uzskata par nopietnu problēmu savā valstī un pārvalstiskā līmenī (32) un korupcijas gadījumi ir novērojami visās sabiedrības daļās; tā kā korupcija mazina iedzīvotāju uzticību demokrātiskām iestādēm un vēlēto valdību efektivitāti tiesiskuma saglabāšanā, jo rada privilēģijas un līdz ar to sociālo nevienlīdzību; tā kā smagas ekonomikas krīzes laikā ir paaugstinājusies neuzticība politiķiem;

| AT. | tā kā par sīko korupciju attiecībā uz kukuļošanas gadījumiem tikšanās reizē visvairāk ir ziņots šādās jomās: medicīnas pakalpojumi 6,2 %, zemes pakalpojumi 5 %, muita 4,8 %, tiesu vara 4,2 %, policija 3,8 %, reģistrācijas un atļauju pakalpojumi 3,8 %, izglītības sistēma 2,5 %, labiekārtošana 2,5 %, nodokļu ieņēmumi 1,9 %; |
| --- | --- |

AT.

tā kā par sīko korupciju attiecībā uz kukuļošanas gadījumiem tikšanās reizē visvairāk ir ziņots šādās jomās: medicīnas pakalpojumi 6,2 %, zemes pakalpojumi 5 %, muita 4,8 %, tiesu vara 4,2 %, policija 3,8 %, reģistrācijas un atļauju pakalpojumi 3,8 %, izglītības sistēma 2,5 %, labiekārtošana 2,5 %, nodokļu ieņēmumi 1,9 %;

| AU. | tā kā reģionos ar augstu noziedzības līmeni vietējās ekonomikas resursus nelegāli piesavinās noziedzīgas organizācijas, tādējādi attiecīgi mazinot likumīgas uzņēmējdarbības iespējas, tostarp citu valstu ieguldījumus; tā kā šajās zonās godīgiem uzņēmumiem piekļuve kredītiem ir grūtāka un saistīta ar lielākām izmaksām un lielākām banku pieprasītām garantijām; tā kā ekonomiskās grūtībās nonākuši uzņēmumi dažreiz ir spiesti vērsties pie noziedzīgām organizācijām, lai saņemtu ieguldījumiem nepieciešamo kredītu; |
| --- | --- |

AU.

tā kā reģionos ar augstu noziedzības līmeni vietējās ekonomikas resursus nelegāli piesavinās noziedzīgas organizācijas, tādējādi attiecīgi mazinot likumīgas uzņēmējdarbības iespējas, tostarp citu valstu ieguldījumus; tā kā šajās zonās godīgiem uzņēmumiem piekļuve kredītiem ir grūtāka un saistīta ar lielākām izmaksām un lielākām banku pieprasītām garantijām; tā kā ekonomiskās grūtībās nonākuši uzņēmumi dažreiz ir spiesti vērsties pie noziedzīgām organizācijām, lai saņemtu ieguldījumiem nepieciešamo kredītu;

| AV. | tā kā vietējie organizētie noziedznieki izmanto nepilnības likumīgajā ekonomikā un var kļūt par ievērojamiem ikdienā lietojamu preču piegādātājiem; tā kā papildus izspiešanai un iebiedēšanai, kas apdraud vietējās kopienas, tas kaitē likumīgai ekonomikai un sabiedrībai kopumā, skarot uzņēmumu un iedzīvotāju drošību; tā kā kibernoziedzība, radošā satura, bērnu pornogrāfijas materiālu, farmācijas produktu, legālu psihotropu vielu un narkotiku prekursoru, sastāvdaļu, rezerves daļu un citu ikdienā lietojamu preču viltošana un nelegāla tirdzniecība tiešsaistē, kā arī problēmas saistībā ar attiecīgajām tiesībām un licencēm apdraud sabiedrības veselību, drošību, darbavietas un sociālo stabilitāti un var izraisīt apjomīgu kaitējumu attiecīgās nozares uzņēmumiem, apdraudot to turpmāko pastāvēšanu; |
| --- | --- |

AV.

tā kā vietējie organizētie noziedznieki izmanto nepilnības likumīgajā ekonomikā un var kļūt par ievērojamiem ikdienā lietojamu preču piegādātājiem; tā kā papildus izspiešanai un iebiedēšanai, kas apdraud vietējās kopienas, tas kaitē likumīgai ekonomikai un sabiedrībai kopumā, skarot uzņēmumu un iedzīvotāju drošību; tā kā kibernoziedzība, radošā satura, bērnu pornogrāfijas materiālu, farmācijas produktu, legālu psihotropu vielu un narkotiku prekursoru, sastāvdaļu, rezerves daļu un citu ikdienā lietojamu preču viltošana un nelegāla tirdzniecība tiešsaistē, kā arī problēmas saistībā ar attiecīgajām tiesībām un licencēm apdraud sabiedrības veselību, drošību, darbavietas un sociālo stabilitāti un var izraisīt apjomīgu kaitējumu attiecīgās nozares uzņēmumiem, apdraudot to turpmāko pastāvēšanu;

| AW. | tā kā lauksaimniecības pārtikas nozarē izdarīto noziegumu pieaugošais skaits ne tikai nopietni apdraud Eiropas iedzīvotāju veselību, bet arī nodara būtisku kaitējumu valstīm, kuras ir noteikušas pārtikas izcilību kā svarīgu vērtību; |
| --- | --- |

AW.

tā kā lauksaimniecības pārtikas nozarē izdarīto noziegumu pieaugošais skaits ne tikai nopietni apdraud Eiropas iedzīvotāju veselību, bet arī nodara būtisku kaitējumu valstīm, kuras ir noteikušas pārtikas izcilību kā svarīgu vērtību;

| AX. | tā kā bērnu seksuāla izmantošana, izmantojot internetu, un bērnu pornogrāfija rada īpašu apdraudējumu; tā kā kibernoziedzība, jo īpaši kibernoziedzība, kuras mērķis ir peļņas gūšana, kā arī neatļauta piekļuve informācijas sistēmām bieži ir saistīta ar finanšu noziegumiem; tā kā arvien vairāk izplatās kibernoziegumi kā pakalpojumu veids (CaaS) un ievērojami palielinās ļaunprātīgas programmatūras apjoms; tā kā Eiropas institūcijām, kas nodarbojas ar šiem jautājumiem, ne nepieciešams papildu finansējums; |
| --- | --- |

AX.

tā kā bērnu seksuāla izmantošana, izmantojot internetu, un bērnu pornogrāfija rada īpašu apdraudējumu; tā kā kibernoziedzība, jo īpaši kibernoziedzība, kuras mērķis ir peļņas gūšana, kā arī neatļauta piekļuve informācijas sistēmām bieži ir saistīta ar finanšu noziegumiem; tā kā arvien vairāk izplatās kibernoziegumi kā pakalpojumu veids (CaaS) un ievērojami palielinās ļaunprātīgas programmatūras apjoms; tā kā Eiropas institūcijām, kas nodarbojas ar šiem jautājumiem, ne nepieciešams papildu finansējums;

| AY. | tā kā naudas atmazgāšana notiek arvien sarežģītākos un grūti izsekojamos veidos; tā kā naudas atmazgāšanai noziedzīgās organizācijas arvien biežāk izmanto nelegālus un dažreiz legālus totalizatorus un sporta rezultātu sarunāšanu, it īpaši tiešsaistē, kā arī bankas tādās valstīs, kurās naudas pārskaitījumu uzraudzība ir nepietiekama, lai novērstu naudas atmazgāšanu un izvairīšanos no nodokļiem; tā kā iepriekšēja vienošanās par spēļu rezultātu būtu jāuzskata par ienesīgu organizētās noziedzības veidu; tā kā legālas azartspēles kā uzņēmējdarbības izpausme būtu jāatbalsta, balstoties uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

AY.

tā kā naudas atmazgāšana notiek arvien sarežģītākos un grūti izsekojamos veidos; tā kā naudas atmazgāšanai noziedzīgās organizācijas arvien biežāk izmanto nelegālus un dažreiz legālus totalizatorus un sporta rezultātu sarunāšanu, it īpaši tiešsaistē, kā arī bankas tādās valstīs, kurās naudas pārskaitījumu uzraudzība ir nepietiekama, lai novērstu naudas atmazgāšanu un izvairīšanos no nodokļiem; tā kā iepriekšēja vienošanās par spēļu rezultātu būtu jāuzskata par ienesīgu organizētās noziedzības veidu; tā kā legālas azartspēles kā uzņēmējdarbības izpausme būtu jāatbalsta, balstoties uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| AZ. | tā kā uzņēmuma grāmatvedības dokumentu viltošana bieži tiek izmantota, lai radītu neoficiālu naudu, kas samazina maksājamos nodokļus un kuru var izmantot korupcijai vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, vienlaikus radot šķēršļus godīgai konkurencei un mazinot valsts spēju pildīt tās sociālo funkciju; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā uzņēmuma grāmatvedības dokumentu viltošana bieži tiek izmantota, lai radītu neoficiālu naudu, kas samazina maksājamos nodokļus un kuru var izmantot korupcijai vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, vienlaikus radot šķēršļus godīgai konkurencei un mazinot valsts spēju pildīt tās sociālo funkciju;

| BA. | tā kā stingras taupības laikā ir aprēķināts, ka nodokļu nemaksāšana dalībvalstīm izmaksā EUR 1 triljonu gadā; tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana ir raksturīga ne tikai melnajam tirgum, bet arī reālajai ekonomikai labi zināmu uzņēmumu vidū; |
| --- | --- |

BA.

tā kā stingras taupības laikā ir aprēķināts, ka nodokļu nemaksāšana dalībvalstīm izmaksā EUR 1 triljonu gadā; tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana ir raksturīga ne tikai melnajam tirgum, bet arī reālajai ekonomikai labi zināmu uzņēmumu vidū;

Vienotas pieejas nepieciešamība Eiropas līmenī

| BB. | tā kā Eiropas līmenī jau ir paveikts noteikts darbs nolūkā izveidot līdzsvarotu tiesisko un juridisko regulējumu, lai apkarotu organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu; |
| --- | --- |

BB.

tā kā Eiropas līmenī jau ir paveikts noteikts darbs nolūkā izveidot līdzsvarotu tiesisko un juridisko regulējumu, lai apkarotu organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu;

| BC. | tā kā jo īpaši attiecībā uz pārrobežu noziedzību dalībvalstu atšķirīgās pieejas noziedzībai un materiālo un procesuālo krimināltiesību atšķirības var radīt nepilnības un trūkumus krimināltiesiskajās, civiltiesiskajās un nodokļu tiesību sistēmās visā Eiropas Savienībā; tā kā nodokļu oāzes, valstis ar vāju banku politiku un separātiskas valstis, kur nav spēcīgu centrālo iestāžu, ir kļuvušas par organizētās noziedzības īstenotās naudas atmazgāšanas būtisku daļu; |
| --- | --- |

BC.

tā kā jo īpaši attiecībā uz pārrobežu noziedzību dalībvalstu atšķirīgās pieejas noziedzībai un materiālo un procesuālo krimināltiesību atšķirības var radīt nepilnības un trūkumus krimināltiesiskajās, civiltiesiskajās un nodokļu tiesību sistēmās visā Eiropas Savienībā; tā kā nodokļu oāzes, valstis ar vāju banku politiku un separātiskas valstis, kur nav spēcīgu centrālo iestāžu, ir kļuvušas par organizētās noziedzības īstenotās naudas atmazgāšanas būtisku daļu;

| BD. | tā kā bieži vien noziedzīgas grupas ir izveidojušas starptautiska tīkla struktūru un tās nodrošināšanai ir nepieciešama reaģēšana pārrobežu mērogā, tostarp efektīva un visaptveroša saziņa un informācijas apmaiņa starp līdzīgām valsts un starptautiskām iestādēm; |
| --- | --- |

BD.

tā kā bieži vien noziedzīgas grupas ir izveidojušas starptautiska tīkla struktūru un tās nodrošināšanai ir nepieciešama reaģēšana pārrobežu mērogā, tostarp efektīva un visaptveroša saziņa un informācijas apmaiņa starp līdzīgām valsts un starptautiskām iestādēm;

| BE. | tā kā ES finanšu interešu un euro aizsardzībai ir jābūt prioritātei attiecībā uz to, lai novērotu pieaugošo parādību, ka noziedzīgās organizācijas piesavinās Eiropas finansējumu, izmantojot tā dēvēto “Kopienas krāpšanu” un euro viltošanu; |
| --- | --- |

BE.

tā kā ES finanšu interešu un euro aizsardzībai ir jābūt prioritātei attiecībā uz to, lai novērotu pieaugošo parādību, ka noziedzīgās organizācijas piesavinās Eiropas finansējumu, izmantojot tā dēvēto “Kopienas krāpšanu” un euro viltošanu;

| BF. | tā kā ES finanšu interešu aizsardzībai un starptautisku un pārrobežu noziedzīgu un nelikumīgu darbību apkarošanai Eiropas līmenī ir izstrādātas tādas programmas kā Hercule, Fiscalis, Customs un Pericles; |
| --- | --- |

BF.

tā kā ES finanšu interešu aizsardzībai un starptautisku un pārrobežu noziedzīgu un nelikumīgu darbību apkarošanai Eiropas līmenī ir izstrādātas tādas programmas kā Hercule, Fiscalis, Customs un Pericles;

| BG. | tā kā liels euro zonas ienaidnieks ir dalībvalstu atšķirīgie produktivitātes uzlabojumi; tā kā vidējā un ilgtermiņā tie veido plaisu konkurētspējas ziņā, ko nevar novērst ar naudas devalvāciju un kā rezultātā ir jāīsteno ļoti stingras un politiski neilgtspējīgas taupības programmas, kuru mērķis ir iekšējā devalvācija; tā kā rezultātā sistēmiska korupcija valsts sektorā rada būtiskus šķēršļus efektivitātei, tiešiem ārvalstu ieguldījumiem un inovācijām un nepilnības monetārās savienības darbībā; |
| --- | --- |

BG.

tā kā liels euro zonas ienaidnieks ir dalībvalstu atšķirīgie produktivitātes uzlabojumi; tā kā vidējā un ilgtermiņā tie veido plaisu konkurētspējas ziņā, ko nevar novērst ar naudas devalvāciju un kā rezultātā ir jāīsteno ļoti stingras un politiski neilgtspējīgas taupības programmas, kuru mērķis ir iekšējā devalvācija; tā kā rezultātā sistēmiska korupcija valsts sektorā rada būtiskus šķēršļus efektivitātei, tiešiem ārvalstu ieguldījumiem un inovācijām un nepilnības monetārās savienības darbībā;

| BH. | tā kā ir konstatēti vismaz 20 miljoni sīkās korupcijas gadījumu ES valsts sektorā un ir acīmredzams, ka šai parādībai ir plašāka ietekme arī tajās dalībvalstu (un attiecīgo politisko personu) valsts pārvaldes daļās, kas atbild par ES fondu un citu finanšu interešu pārvaldību; |
| --- | --- |

BH.

tā kā ir konstatēti vismaz 20 miljoni sīkās korupcijas gadījumu ES valsts sektorā un ir acīmredzams, ka šai parādībai ir plašāka ietekme arī tajās dalībvalstu (un attiecīgo politisko personu) valsts pārvaldes daļās, kas atbild par ES fondu un citu finanšu interešu pārvaldību;

| BI. | tā kā Eiropā nodokļos netiek samaksātas ievērojamas naudas summas, ir aprēķināts, ka krāpšanas nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas dēļ ES valstis ieņēmumos ik gadu zaudē EUR 1 triljonu, kas ir aptuveni EUR 2 000 gadā uz katru ES iedzīvotāju; |
| --- | --- |

BI.

tā kā Eiropā nodokļos netiek samaksātas ievērojamas naudas summas, ir aprēķināts, ka krāpšanas nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas dēļ ES valstis ieņēmumos ik gadu zaudē EUR 1 triljonu, kas ir aptuveni EUR 2 000 gadā uz katru ES iedzīvotāju;

| BJ. | tā kā, lai apkarotu organizēto noziedzību, dalībvalstu likumdevējiem ir jāspēj ātri un efektīvi reaģēt uz noziedzības struktūru izmaiņām un jaunām noziedzības formām un jo īpaši saskaņā ar Lisabonas līgumu visām dalībvalstīm ir pienākums veicināt tādu Savienību, kurā ir brīvība, drošība un tiesiskums; |
| --- | --- |

BJ.

tā kā, lai apkarotu organizēto noziedzību, dalībvalstu likumdevējiem ir jāspēj ātri un efektīvi reaģēt uz noziedzības struktūru izmaiņām un jaunām noziedzības formām un jo īpaši saskaņā ar Lisabonas līgumu visām dalībvalstīm ir pienākums veicināt tādu Savienību, kurā ir brīvība, drošība un tiesiskums;

| BK. | tā kā Eiropas pieejai organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas apkarošanā ir jābalstās uz labākajiem pieejamajiem draudu novērtējumiem un ciešāku tiesu iestāžu un policijas sadarbību, kurā iesaistās arī ārpussavienības valstis, kopējām kriminālpārkāpumu definīcijām (tostarp par dalību noziedzīgās organizācijās un savu līdzekļu atmazgāšanu), visu korupcijas veidu kriminalizēšanu, dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz procesuāliem noteikumiem, piemēram, noilgumu, efektīvu konfiskācijas sistēmu un organizētās noziedzības un korupcijas rezultātā iegūto līdzekļu atgūšanu, lielāku pārskatatbildību valdībai, politiķiem, juristiem, notāriem, nekustamo īpašumu aģentiem, apdrošināšanas sabiedrībām un citiem uzņēmumiem, tiesnešu un policijas spēku apmācību, kā arī labākās prakses apmaiņu attiecībā uz pienācīgiem prevencijas līdzekļiem; |
| --- | --- |

BK.

tā kā Eiropas pieejai organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas apkarošanā ir jābalstās uz labākajiem pieejamajiem draudu novērtējumiem un ciešāku tiesu iestāžu un policijas sadarbību, kurā iesaistās arī ārpussavienības valstis, kopējām kriminālpārkāpumu definīcijām (tostarp par dalību noziedzīgās organizācijās un savu līdzekļu atmazgāšanu), visu korupcijas veidu kriminalizēšanu, dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz procesuāliem noteikumiem, piemēram, noilgumu, efektīvu konfiskācijas sistēmu un organizētās noziedzības un korupcijas rezultātā iegūto līdzekļu atgūšanu, lielāku pārskatatbildību valdībai, politiķiem, juristiem, notāriem, nekustamo īpašumu aģentiem, apdrošināšanas sabiedrībām un citiem uzņēmumiem, tiesnešu un policijas spēku apmācību, kā arī labākās prakses apmaiņu attiecībā uz pienācīgiem prevencijas līdzekļiem;

| BL. | tā kā savstarpējā atzīšana ir atzīta par tiesu sadarbības pamatprincipu civillietās un krimināllietās starp ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

BL.

tā kā savstarpējā atzīšana ir atzīta par tiesu sadarbības pamatprincipu civillietās un krimināllietās starp ES dalībvalstīm;

| BM. | tā kā cīņa pret cilvēku tirdzniecību ir viena no ES prioritātēm, kopš 1990. gadu sākuma ir izstrādātas daudzas iniciatīvas, pasākumi un finansējuma programmas, un tiesiskais regulējums; tā kā turklāt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 5. pantā ir īpaši aizliegta cilvēku tirdzniecība; |
| --- | --- |

BM.

tā kā cīņa pret cilvēku tirdzniecību ir viena no ES prioritātēm, kopš 1990. gadu sākuma ir izstrādātas daudzas iniciatīvas, pasākumi un finansējuma programmas, un tiesiskais regulējums; tā kā turklāt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 5. pantā ir īpaši aizliegta cilvēku tirdzniecība;

| BN. | tā kā, lai nodrošinātu dalībvalstu sadarbību noziedzības apkarošanā un tiesību sistēmu darbības sekmēšanā, ir jāveicina savstarpēja uzticēšanās starp tiesu iestādēm ES; tā kā, lai īstenotu savstarpējās uzticēšanās principu, ir jāizstrādā obligātie aizsardzības standarti pēc iespējas augstākā līmenī; |
| --- | --- |

BN.

tā kā, lai nodrošinātu dalībvalstu sadarbību noziedzības apkarošanā un tiesību sistēmu darbības sekmēšanā, ir jāveicina savstarpēja uzticēšanās starp tiesu iestādēm ES; tā kā, lai īstenotu savstarpējās uzticēšanās principu, ir jāizstrādā obligātie aizsardzības standarti pēc iespējas augstākā līmenī;

| BO. | tā kā dalībvalstu krimināllikuma un kriminālprocesa sistēmas gadsimtu gaitā ir attīstījušās; tā kā katrai dalībvalstij ir savas raksturīgās un specifiskās iezīmes un tā rezultātā svarīgākās krimināllikuma jomas ir jāatstāj dalībvalstu ziņā; |
| --- | --- |

BO.

tā kā dalībvalstu krimināllikuma un kriminālprocesa sistēmas gadsimtu gaitā ir attīstījušās; tā kā katrai dalībvalstij ir savas raksturīgās un specifiskās iezīmes un tā rezultātā svarīgākās krimināllikuma jomas ir jāatstāj dalībvalstu ziņā;

| BP. | tā kā starp lieciniekiem un ziņotājiem ir būtiska atšķirība; tā kā dalībvalstu un Eiropas Savienības galvenais pienākums ir aizsargāt un aizstāvēt tos, kas ir izvēlējušies nostāties pret organizēto noziedzību un mafiju, tādējādi apdraudot savu un sev tuvo cilvēku dzīvību; |
| --- | --- |

BP.

tā kā starp lieciniekiem un ziņotājiem ir būtiska atšķirība; tā kā dalībvalstu un Eiropas Savienības galvenais pienākums ir aizsargāt un aizstāvēt tos, kas ir izvēlējušies nostāties pret organizēto noziedzību un mafiju, tādējādi apdraudot savu un sev tuvo cilvēku dzīvību;

| BQ. | tā kā, lai gan publisko iepirkumu joma tiek ļoti stingri uzraudzīta, turpmākie tēriņi ir nepārredzami un dalībvalstīs ir konstatētas ļoti daudzveidīgas interešu deklarācijas; |
| --- | --- |

BQ.

tā kā, lai gan publisko iepirkumu joma tiek ļoti stingri uzraudzīta, turpmākie tēriņi ir nepārredzami un dalībvalstīs ir konstatētas ļoti daudzveidīgas interešu deklarācijas;

Ceļā uz vienotu un saskaņotu tiesisko regulējumu

| 1. | uzskata, ka jāsagatavo atbilstīga politiskā atbilde, lai cīnītos pret noziedzīgu organizāciju un mafijas klātbūtni ES līmenī, izstrādājot detalizētu un savlaicīgu rīcības plānu, kurā ir paredzēti normatīvi un nenormatīvi pasākumi ar mērķi likvidēt šīs organizācijas un atklāt un atgūt jebkādus ar tām tieši vai netieši saistītos līdzekļus; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka jāsagatavo atbilstīga politiskā atbilde, lai cīnītos pret noziedzīgu organizāciju un mafijas klātbūtni ES līmenī, izstrādājot detalizētu un savlaicīgu rīcības plānu, kurā ir paredzēti normatīvi un nenormatīvi pasākumi ar mērķi likvidēt šīs organizācijas un atklāt un atgūt jebkādus ar tām tieši vai netieši saistītos līdzekļus;

| 2. | Ir pārliecināts, ka, lai cīnītos ar organizēto un mafijas tipa noziedzību un apkarotu korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kas kopā rada ierobežojumus brīvībai, Eiropas iedzīvotāju tiesībām un drošībai un nākotnes paaudzēm, papildus vienkārši reaģēšanai uz notikušo jāpievērš uzmanība arī šo problēmu preventīvai risināšanai; |
| --- | --- |

2.

Ir pārliecināts, ka, lai cīnītos ar organizēto un mafijas tipa noziedzību un apkarotu korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kas kopā rada ierobežojumus brīvībai, Eiropas iedzīvotāju tiesībām un drošībai un nākotnes paaudzēm, papildus vienkārši reaģēšanai uz notikušo jāpievērš uzmanība arī šo problēmu preventīvai risināšanai;

| 3. | aicina Komisiju ierosināt vienotus juridiskos standartus un integrācijas un sadarbības modeļus starp dalībvalstīm; jo īpaši aicina Komisiju, pamatojoties uz novērtējuma ziņojumu par Pamatlēmumu par cīņu pret organizēto noziedzību un balstoties uz dalībvalstu vismodernākajiem tiesību aktiem, iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kurā izklāstīta vienota organizētās noziedzības definīcija, kurā citstarp būtu jāiekļauj dalība mafijas veida organizācijā kā noziegums, uzsverot, ka šāda veida noziedzīgās grupas ir orientētas uz uzņēmējdarbību un izmanto iebiedēšanas varu, un ņemot vērā ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību 2. panta a) punktu; uzsver, ka ES materiālo krimināltiesību noteikumu priekšlikumos ir jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, kā arī Parlamenta 2012. gada 22. maija rezolūcijā par ES pieeju krimināltiesībām minētās nostādnes; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju ierosināt vienotus juridiskos standartus un integrācijas un sadarbības modeļus starp dalībvalstīm; jo īpaši aicina Komisiju, pamatojoties uz novērtējuma ziņojumu par Pamatlēmumu par cīņu pret organizēto noziedzību un balstoties uz dalībvalstu vismodernākajiem tiesību aktiem, iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kurā izklāstīta vienota organizētās noziedzības definīcija, kurā citstarp būtu jāiekļauj dalība mafijas veida organizācijā kā noziegums, uzsverot, ka šāda veida noziedzīgās grupas ir orientētas uz uzņēmējdarbību un izmanto iebiedēšanas varu, un ņemot vērā ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību 2. panta a) punktu; uzsver, ka ES materiālo krimināltiesību noteikumu priekšlikumos ir jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, kā arī Parlamenta 2012. gada 22. maija rezolūcijā par ES pieeju krimināltiesībām minētās nostādnes;

| 4. | aicina Komisiju izstrādāt kopēju korupcijas definīciju, lai izstrādātu saskaņotu globālu pretkorupcijas politiku; iesaka, ka Komisijai ziņojumā par dalībvalstīs izstrādātajiem pretkorupcijas pasākumiem, ko paredzēts publicēt 2013. gadā, būtu jāņem vērā visi korupcijas veidi gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tostarp bezpeļņas organizācijās, izceļot valstu labāko pieredzi korupcijas apkarošanā, un būtu jāsniedz precīzs veids, kā šo parādību izmērīt, lai gūtu vispusīgu pārskatu par korupcijas apdraudētajām jomām katrā dalībvalstī atsevišķi; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam, kā arī ANO Pretkorupcijas konvencijas (UNCAC) dalībvalstu konferencei par darbībām, kas veiktas dalībvalstu un ES līmenī, un atbilstoši atjaunināt spēkā esošos Eiropas tiesību aktus; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju izstrādāt kopēju korupcijas definīciju, lai izstrādātu saskaņotu globālu pretkorupcijas politiku; iesaka, ka Komisijai ziņojumā par dalībvalstīs izstrādātajiem pretkorupcijas pasākumiem, ko paredzēts publicēt 2013. gadā, būtu jāņem vērā visi korupcijas veidi gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tostarp bezpeļņas organizācijās, izceļot valstu labāko pieredzi korupcijas apkarošanā, un būtu jāsniedz precīzs veids, kā šo parādību izmērīt, lai gūtu vispusīgu pārskatu par korupcijas apdraudētajām jomām katrā dalībvalstī atsevišķi; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam, kā arī ANO Pretkorupcijas konvencijas (UNCAC) dalībvalstu konferencei par darbībām, kas veiktas dalībvalstu un ES līmenī, un atbilstoši atjaunināt spēkā esošos Eiropas tiesību aktus;

| 5. | uzskata, ka efektīvā regulējumā būtu pietiekami jāņem vērā mijiedarbība starp noteikumiem pret naudas atmazgāšanu un pamattiesībām uz personas datu aizsardzību, lai naudas atmazgāšanas novēršana notiktu, nepazeminot datu aizsardzības standartus; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropola izmantoto datu aizsardzības sistēmu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka efektīvā regulējumā būtu pietiekami jāņem vērā mijiedarbība starp noteikumiem pret naudas atmazgāšanu un pamattiesībām uz personas datu aizsardzību, lai naudas atmazgāšanas novēršana notiktu, nepazeminot datu aizsardzības standartus; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropola izmantoto datu aizsardzības sistēmu;

| 6. | aicina Komisijai tās priekšlikumā par krimināltiesību saskaņošanu naudas atmazgāšanas jomā, ko paredzēts iesniegt 2013. gadā, iekļaut vienotu naudas atmazgāšanas nodarījuma definīciju, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, un par predikatīviem nodarījumiem uzskatīt tādus smagus nodarījumus, kas varētu dot lielu peļņu to izdarītājiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisijai tās priekšlikumā par krimināltiesību saskaņošanu naudas atmazgāšanas jomā, ko paredzēts iesniegt 2013. gadā, iekļaut vienotu naudas atmazgāšanas nodarījuma definīciju, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, un par predikatīviem nodarījumiem uzskatīt tādus smagus nodarījumus, kas varētu dot lielu peļņu to izdarītājiem;

| 7. | aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu par Direktīvas par cilvēku tirdzniecības novēršanu 18. pantu, kurā dalībvalstis tiek mudinātas paredzēt kriminālatbildību par visu veidu cilvēku tirdzniecības upuru sniegto pakalpojumu izmantošanu gan seksuālās izmantošanas, gan darbaspēka ekspluatācijas nolūkā; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu par Direktīvas par cilvēku tirdzniecības novēršanu 18. pantu, kurā dalībvalstis tiek mudinātas paredzēt kriminālatbildību par visu veidu cilvēku tirdzniecības upuru sniegto pakalpojumu izmantošanu gan seksuālās izmantošanas, gan darbaspēka ekspluatācijas nolūkā;

| 8. | uzskata, ka apstākļi un postošās sekas, kas skar cilvēktirdzniecības upurus, ir nepieņemamas, un tas ir krimināli sodāms cilvēktiesību pārkāpums; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izskaust šo sociāli nepieņemamo situāciju, rīkojot spēcīgas un ilgtošas informēšanas kampaņas un izvirzot skaidrus samazināšanas mērķus un grafiku; minētās kampaņas būtu jānovērtē katru gadu saistībā ar 18. oktobri – Eiropas dienu pret cilvēktirdzniecību, kā arī pēc pieciem gadiem no pašreizējā brīža līdz Eiropas gadam pret cilvēktirdzniecību; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka apstākļi un postošās sekas, kas skar cilvēktirdzniecības upurus, ir nepieņemamas, un tas ir krimināli sodāms cilvēktiesību pārkāpums; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izskaust šo sociāli nepieņemamo situāciju, rīkojot spēcīgas un ilgtošas informēšanas kampaņas un izvirzot skaidrus samazināšanas mērķus un grafiku; minētās kampaņas būtu jānovērtē katru gadu saistībā ar 18. oktobri – Eiropas dienu pret cilvēktirdzniecību, kā arī pēc pieciem gadiem no pašreizējā brīža līdz Eiropas gadam pret cilvēktirdzniecību;

| 9. | iesaka dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju un Eiropas Parlamentu un ar Eiropola, Eirojusta un Pamattiesību aģentūras atbalstu izstrādāt pēc iespējas saskaņotākus un konsekventākus ES mēroga rādītājus, lai novērtētu vismaz izplatību, izmaksas un sociālo kaitējumu, ko rada organizētā noziedzība, korupcija un naudas atmazgāšana Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

9.

iesaka dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju un Eiropas Parlamentu un ar Eiropola, Eirojusta un Pamattiesību aģentūras atbalstu izstrādāt pēc iespējas saskaņotākus un konsekventākus ES mēroga rādītājus, lai novērtētu vismaz izplatību, izmaksas un sociālo kaitējumu, ko rada organizētā noziedzība, korupcija un naudas atmazgāšana Eiropas Savienībā;

| 10. | prasa Komisijai un Padomei apsvērt iespēju izveidot noziedzīgo organizāciju Eiropas sarakstu, tāpat kā ir ieviests teroristu organizāciju Eiropas saraksts; |
| --- | --- |

10.

prasa Komisijai un Padomei apsvērt iespēju izveidot noziedzīgo organizāciju Eiropas sarakstu, tāpat kā ir ieviests teroristu organizāciju Eiropas saraksts;

| 11. | iesaka izveidot Eiropas tīklu, kas savienotu dažādus universitāšu institūtus, kuri nodarbojas ar organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas jautājumiem, lai veicinātu akadēmisko pētniecību šajās jomās; |
| --- | --- |

11.

iesaka izveidot Eiropas tīklu, kas savienotu dažādus universitāšu institūtus, kuri nodarbojas ar organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas jautājumiem, lai veicinātu akadēmisko pētniecību šajās jomās;

| 12. | norāda, ka nepieciešams pilnībā īstenot spēkā esošos savstarpējās atzīšanas instrumentus un izstrādāt Eiropas regulējumu, kas nodrošina spriedumu un konfiskācijas pieprasījumu izpildīšanu citas dalībvalsts teritorijā, kas nav tā, kurā šie lēmumi pieņemti; uzskata, ka būtu jāuzlabo dalībvalstu savstarpējā tiesiskā palīdzība un pierādījumu savstarpēja atzīšana; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka nepieciešams pilnībā īstenot spēkā esošos savstarpējās atzīšanas instrumentus un izstrādāt Eiropas regulējumu, kas nodrošina spriedumu un konfiskācijas pieprasījumu izpildīšanu citas dalībvalsts teritorijā, kas nav tā, kurā šie lēmumi pieņemti; uzskata, ka būtu jāuzlabo dalībvalstu savstarpējā tiesiskā palīdzība un pierādījumu savstarpēja atzīšana;

| 13. | uzskata, ka cilvēku tirdzniecības un piespiedu darba novēršanas darbībām jābūt vērstām uz pamatcēloņiem, piemēram, vispārējo nevienlīdzību; tādēļ aicina dalībvalstis pildīt savas saistības attiecībā uz atbalstu attīstībai un TAM; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka cilvēku tirdzniecības un piespiedu darba novēršanas darbībām jābūt vērstām uz pamatcēloņiem, piemēram, vispārējo nevienlīdzību; tādēļ aicina dalībvalstis pildīt savas saistības attiecībā uz atbalstu attīstībai un TAM;

| 14. | aicina Komisiju un EĀDD stiprināt pasākumu un programmu ārējo dimensiju, kā arī divpusējos nolīgumus, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, veicot profilaktiskus pasākumus izcelsmes un tranzīta valstīs, pievēršot īpašu uzmanību nepavadītiem nepilngadīgajiem un bērniem; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un EĀDD stiprināt pasākumu un programmu ārējo dimensiju, kā arī divpusējos nolīgumus, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, veicot profilaktiskus pasākumus izcelsmes un tranzīta valstīs, pievēršot īpašu uzmanību nepavadītiem nepilngadīgajiem un bērniem;

| 15. | aicina Komisiju izstrādāt uzticamu uzraudzības sistēmu visā ES, lai efektīvāk uzraudzītu cilvēku tirgotāju darbības un cilvēku tirdzniecības upurus; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izstrādāt uzticamu uzraudzības sistēmu visā ES, lai efektīvāk uzraudzītu cilvēku tirgotāju darbības un cilvēku tirdzniecības upurus;

| 16. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un cilvēktirdzniecības novēršanā iesaistītajām starptautiskajām institūcijām steidzami izstrādāt salīdzināmu un uzticamu ES mēroga datu vākšanas sistēmu, kas pamatota uz saskaņotiem un pamatotiem kopējiem rādītājiem; lai palielinātu minētās datu sistēmas redzamību un steidzamību, varētu būt lietderīgi pastāvošajā cilvēktirdzniecības novēršanai paredzētajā ES tīmekļvietnē izveidot novērošanas centru cilvēktirdzniecības novēršanas jomā, uzliekot par pienākumu visām ES iestādēm un septiņām iesaistītajām aģentūrām sniegt informāciju un aicinot NVO un citas iestādes rīkoties līdzīgi; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un cilvēktirdzniecības novēršanā iesaistītajām starptautiskajām institūcijām steidzami izstrādāt salīdzināmu un uzticamu ES mēroga datu vākšanas sistēmu, kas pamatota uz saskaņotiem un pamatotiem kopējiem rādītājiem; lai palielinātu minētās datu sistēmas redzamību un steidzamību, varētu būt lietderīgi pastāvošajā cilvēktirdzniecības novēršanai paredzētajā ES tīmekļvietnē izveidot novērošanas centru cilvēktirdzniecības novēršanas jomā, uzliekot par pienākumu visām ES iestādēm un septiņām iesaistītajām aģentūrām sniegt informāciju un aicinot NVO un citas iestādes rīkoties līdzīgi;

| 17. | prasa Komisijai īstenot “ES Stratēģijā cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” ietvertos ieteikumus; |
| --- | --- |

17.

prasa Komisijai īstenot “ES Stratēģijā cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” ietvertos ieteikumus;

| 18. | prasa Komisijai izpildīt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai pabeigtu Eiropas palīdzības dienesta izveidi, kurš paredzēts cilvēku tirdzniecības upuriem, lai palīdzētu palielināt informētību par šo personu tiesībām; |
| --- | --- |

18.

prasa Komisijai izpildīt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai pabeigtu Eiropas palīdzības dienesta izveidi, kurš paredzēts cilvēku tirdzniecības upuriem, lai palīdzētu palielināt informētību par šo personu tiesībām;

| 19. | aicina Komisiju veltīt vairāk resursu cīņai pret sociālo tīklu izmantošanu cilvēku tirdzniecības nolūkā un kibernoziegumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju veltīt vairāk resursu cīņai pret sociālo tīklu izmantošanu cilvēku tirdzniecības nolūkā un kibernoziegumiem šajā jomā;

| 20. | prasa Komisijai palielināt tiesu iestāžu un policijas pārrobežu sadarbību starp ES dalībvalstīm un ES aģentūrām, ņemot vērā, ka cilvēku tirdzniecības noziegumi neaprobežojas ar tikai vienu dalībvalsti; |
| --- | --- |

20.

prasa Komisijai palielināt tiesu iestāžu un policijas pārrobežu sadarbību starp ES dalībvalstīm un ES aģentūrām, ņemot vērā, ka cilvēku tirdzniecības noziegumi neaprobežojas ar tikai vienu dalībvalsti;

| 21. | aicina pastiprināt sankcijas pret banku un finanšu iestādēm, kas ir līdzvainīgas no organizētās noziedzības darbībām gūtu ienākumu slēpšanā un/vai legalizēšanā; |
| --- | --- |

21.

aicina pastiprināt sankcijas pret banku un finanšu iestādēm, kas ir līdzvainīgas no organizētās noziedzības darbībām gūtu ienākumu slēpšanā un/vai legalizēšanā;

Apkarot un novērst organizētās noziedzības un korupcijas darbības, aizturot noziedzīgi iegūtos līdzekļus un aktīvus

| 22. | attiecībā uz konfiskāciju aicina dalībvalstis, pamatojoties uz vismodernākajiem valsts tiesību aktiem, apsvērt iespēju īstenot modeļus, kas paredz civiltiesisku aktīvu atsavināšanu tajos gadījumos, kad pēc varbūtību izvērtēšanas un tiesas atļaujas saņemšanas var konstatēt, ka aktīvi ir iegūti noziedzīgu darbību rezultātā vai ir izmantoti noziedzīgām darbībām; uzskata, ka konfiskācijas preventīvajos modeļos varētu paredzēt tiesas lēmumu, ievērojot konstitucionālās valsts garantijas un neierobežojot tiesības uz īpašumu un tiesības uz aizstāvību; turklāt mudina dalībvalstis veicināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu novirzīšanu sociāliem mērķiem; iesaka veikt pasākumus un šos līdzekļus izmantot, lai finansētu aizsargājošus pasākumus, saglabājot konfiscēto aktīvu integritāti; |
| --- | --- |

22.

attiecībā uz konfiskāciju aicina dalībvalstis, pamatojoties uz vismodernākajiem valsts tiesību aktiem, apsvērt iespēju īstenot modeļus, kas paredz civiltiesisku aktīvu atsavināšanu tajos gadījumos, kad pēc varbūtību izvērtēšanas un tiesas atļaujas saņemšanas var konstatēt, ka aktīvi ir iegūti noziedzīgu darbību rezultātā vai ir izmantoti noziedzīgām darbībām; uzskata, ka konfiskācijas preventīvajos modeļos varētu paredzēt tiesas lēmumu, ievērojot konstitucionālās valsts garantijas un neierobežojot tiesības uz īpašumu un tiesības uz aizstāvību; turklāt mudina dalībvalstis veicināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu novirzīšanu sociāliem mērķiem; iesaka veikt pasākumus un šos līdzekļus izmantot, lai finansētu aizsargājošus pasākumus, saglabājot konfiscēto aktīvu integritāti;

| 23. | iesaka visā ES neļaut piedalīties publiskā iepirkuma konkursos tādiem ekonomikas dalībniekiem, kam piespriests galīgais spriedums par dalību noziedzīgā organizācijā, naudas atmazgāšanu vai teroristu finansēšanu, dalību cilvēktirdzniecībā vai bērnu darba izmantošanā, korupciju vai citiem smagiem noziegumiem pret sabiedrības interesēm, ja šādi nodarījumi ir izraisījuši nodokļu ieņēmumu zaudējumus vai sociālu kaitējumu, vai par citiem īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas norādīti LESD 83. panta 1. punktā (“eironoziegumi”), un ka minētais noteikums būtu jāpiemēro arī tad, ja izslēgšanas iemesli rodas līguma piešķiršanas procesa laikā; uzskata, ka publiskā iepirkuma procedūras ir jābalsta uz tiesiskuma principa, un arī, ka šajā sistēmā būtu jādefinē ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma kritērijs, lai nodrošinātu pārredzamību (ko citstarp var panākt, izmantojot e-iepirkumu) un novērstu krāpšanu, korupciju un citus nopietnus pārkāpumus; aicina Komisijas dienestus izveidot struktūru vai sadarbības shēmas, lai nodrošinātu holistisku pieeju korupcijas noziegumu apkarošanai publisko iepirkumu jomā; |
| --- | --- |

23.

iesaka visā ES neļaut piedalīties publiskā iepirkuma konkursos tādiem ekonomikas dalībniekiem, kam piespriests galīgais spriedums par dalību noziedzīgā organizācijā, naudas atmazgāšanu vai teroristu finansēšanu, dalību cilvēktirdzniecībā vai bērnu darba izmantošanā, korupciju vai citiem smagiem noziegumiem pret sabiedrības interesēm, ja šādi nodarījumi ir izraisījuši nodokļu ieņēmumu zaudējumus vai sociālu kaitējumu, vai par citiem īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas norādīti LESD 83. panta 1. punktā (“eironoziegumi”), un ka minētais noteikums būtu jāpiemēro arī tad, ja izslēgšanas iemesli rodas līguma piešķiršanas procesa laikā; uzskata, ka publiskā iepirkuma procedūras ir jābalsta uz tiesiskuma principa, un arī, ka šajā sistēmā būtu jādefinē ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma kritērijs, lai nodrošinātu pārredzamību (ko citstarp var panākt, izmantojot e-iepirkumu) un novērstu krāpšanu, korupciju un citus nopietnus pārkāpumus; aicina Komisijas dienestus izveidot struktūru vai sadarbības shēmas, lai nodrošinātu holistisku pieeju korupcijas noziegumu apkarošanai publisko iepirkumu jomā;

| 24. | norāda, ka pastāv saikne starp likumīgu un nelikumīgu uzņēmējdarbību, jo dažos gadījumos likumīgās intereses nodrošina resursus nelikumīgām darbībām; uzsver, ka likumīgo interešu plūsmas uzraudzība var palīdzēt apzināt noziedzīgi iegūtos līdzekļus; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka pastāv saikne starp likumīgu un nelikumīgu uzņēmējdarbību, jo dažos gadījumos likumīgās intereses nodrošina resursus nelikumīgām darbībām; uzsver, ka likumīgo interešu plūsmas uzraudzība var palīdzēt apzināt noziedzīgi iegūtos līdzekļus;

| 25. | uzskata, ka, lai apkarotu narkotiku tirdzniecību, kā arī citus pārkāpumus, kas ir organizētās noziedzības izpausmes, vajadzētu būt iespējai tiesu un policijas iestāžu darbībā izmantot ne tikai sadarbību ar Eirojustu un Eiropolu, bet arī sadarbības pasākumus – neierobežojot viņu pienākumus ievērot konfidencialitāti – ar uzņēmumiem transporta un loģistikas nozarēs, ķīmiskajā rūpniecībā, interneta pakalpojumu sniedzējiem, bankām un finanšu pakalpojumu sniedzējiem gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs; uzsver, ka ir svarīgi samazināt narkotiku pieejamību, stingri kontrolējot narkotisko vielu prekursorus, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 273/2004, lai noteiktu veidus, kā labāk novērst etiķskābes anhidrīda novirzīšanu no ES tirdzniecības, piemēram, paplašinot tā reģistrācijas prasības; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka, lai apkarotu narkotiku tirdzniecību, kā arī citus pārkāpumus, kas ir organizētās noziedzības izpausmes, vajadzētu būt iespējai tiesu un policijas iestāžu darbībā izmantot ne tikai sadarbību ar Eirojustu un Eiropolu, bet arī sadarbības pasākumus – neierobežojot viņu pienākumus ievērot konfidencialitāti – ar uzņēmumiem transporta un loģistikas nozarēs, ķīmiskajā rūpniecībā, interneta pakalpojumu sniedzējiem, bankām un finanšu pakalpojumu sniedzējiem gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs; uzsver, ka ir svarīgi samazināt narkotiku pieejamību, stingri kontrolējot narkotisko vielu prekursorus, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 273/2004, lai noteiktu veidus, kā labāk novērst etiķskābes anhidrīda novirzīšanu no ES tirdzniecības, piemēram, paplašinot tā reģistrācijas prasības;

| 26. | pauž bažas par vairāku valstu tiesu sistēmu izveidoto izmeklēšanas instrumentu neefektivitāti, pietiekami neņemot vērā nepieciešamību pēc atbilstošiem un konkrētiem instrumentiem noziedzīgo un mafijas tipa organizāciju apkarošanā; uzsver prasību, kas jau izteikta 2011. gada 25. oktobrī apstiprinātajā rezolūcijā, ka Eiropas Komisijai jāizstrādā salīdzinošs pētījums par šobrīd dažādās dalībvalstīs izmantotām īpašām izmeklēšanas tehnikām, kas varētu būt pamats rīcībai Eiropas līmenī ar mērķi piešķirt kompetentajām iestādēm nepieciešamos izmeklēšanas instrumentus, balstoties uz labāko esošo praksi; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas par vairāku valstu tiesu sistēmu izveidoto izmeklēšanas instrumentu neefektivitāti, pietiekami neņemot vērā nepieciešamību pēc atbilstošiem un konkrētiem instrumentiem noziedzīgo un mafijas tipa organizāciju apkarošanā; uzsver prasību, kas jau izteikta 2011. gada 25. oktobrī apstiprinātajā rezolūcijā, ka Eiropas Komisijai jāizstrādā salīdzinošs pētījums par šobrīd dažādās dalībvalstīs izmantotām īpašām izmeklēšanas tehnikām, kas varētu būt pamats rīcībai Eiropas līmenī ar mērķi piešķirt kompetentajām iestādēm nepieciešamos izmeklēšanas instrumentus, balstoties uz labāko esošo praksi;

| 27. | aicina Komisiju, dalībvalstis un uzņēmumus veikt praktiskus pasākumus, lai uzlabotu produktu izsekojamību (piemēram, izmantot izcelsmes valsts marķējumu lauksaimniecības un pārtikas produktiem, CIP marķējumu šaujamieročiem vai ciparu kodus cigarešu, alkoholisko dzērienu un recepšu medikamentu nodokļu identifikācijai), lai efektīvāk aizsargātu patērētāju veselību, uzlabotu pilsoņu drošību, atturētu no kontrabandas un apkarotu nelikumīgu tirdzniecību; pauž nožēlu, ka dalībvalstis nevēlējās ieviest izsekojamību modernizētajā Savienības Muitas kodeksā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju, dalībvalstis un uzņēmumus veikt praktiskus pasākumus, lai uzlabotu produktu izsekojamību (piemēram, izmantot izcelsmes valsts marķējumu lauksaimniecības un pārtikas produktiem, CIP marķējumu šaujamieročiem vai ciparu kodus cigarešu, alkoholisko dzērienu un recepšu medikamentu nodokļu identifikācijai), lai efektīvāk aizsargātu patērētāju veselību, uzlabotu pilsoņu drošību, atturētu no kontrabandas un apkarotu nelikumīgu tirdzniecību; pauž nožēlu, ka dalībvalstis nevēlējās ieviest izsekojamību modernizētajā Savienības Muitas kodeksā;

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis ciešāk sadarboties jūrniecības jomā, lai pārtrauktu cilvēktirdzniecību un narkotiku un nelegālu vai viltotu preču plūsmu pār ES iekšējām un ārējām jūras robežām; atzīst, ka robežu pārvaldība nozīmē arī migrācijas dimensiju, kas saistīta ar migrantu pamattiesībām, tostarp attiecīgos gadījumos tiesībām uz patvērumu, kā arī aizsardzību un palīdzību cilvēktirdzniecībā vai piespiedu darbā cietušajiem, it īpaši nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un dalībvalstis ciešāk sadarboties jūrniecības jomā, lai pārtrauktu cilvēktirdzniecību un narkotiku un nelegālu vai viltotu preču plūsmu pār ES iekšējām un ārējām jūras robežām; atzīst, ka robežu pārvaldība nozīmē arī migrācijas dimensiju, kas saistīta ar migrantu pamattiesībām, tostarp attiecīgos gadījumos tiesībām uz patvērumu, kā arī aizsardzību un palīdzību cilvēktirdzniecībā vai piespiedu darbā cietušajiem, it īpaši nepilngadīgajiem;

| 29. | uzskata, ka bez turpmākas kavēšanās ir jāizstrādā Eiropas mēroga tiesiskais regulējums un operatīvie instrumenti kibernoziedzības apkarošanai ar mērķi panākt lielāku starptautisko sadarbību un atbalstu no Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3), lai nodrošinātu augstu drošības līmeni pilsoņiem – it īpaši mazaizsargātām personām —, uzņēmumiem un publiskajām iestādēm, vienlaikus nekaitējot informācijas brīvībai un datu aizsardzībai; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka bez turpmākas kavēšanās ir jāizstrādā Eiropas mēroga tiesiskais regulējums un operatīvie instrumenti kibernoziedzības apkarošanai ar mērķi panākt lielāku starptautisko sadarbību un atbalstu no Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3), lai nodrošinātu augstu drošības līmeni pilsoņiem – it īpaši mazaizsargātām personām —, uzņēmumiem un publiskajām iestādēm, vienlaikus nekaitējot informācijas brīvībai un datu aizsardzībai;

| 30. | ar bažām norāda uz tiesu iestāžu un policijas norādīto ievērojamo saikni starp organizēto noziedzību un terorismu saistībā ar teroristu grupu nelikumīgo darbību finansēšanu, izmantojot peļņu, kas gūta no nelikumīgas tirdzniecības starptautiskā līmenī; aicina dalībvalstis pastiprināt šādu darbību apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

30.

ar bažām norāda uz tiesu iestāžu un policijas norādīto ievērojamo saikni starp organizēto noziedzību un terorismu saistībā ar teroristu grupu nelikumīgo darbību finansēšanu, izmantojot peļņu, kas gūta no nelikumīgas tirdzniecības starptautiskā līmenī; aicina dalībvalstis pastiprināt šādu darbību apkarošanas pasākumus;

| 31. | aicina dalībvalstis nekavējoties pieņemt valsts kiberdrošības stratēģijas, ņemot vērā, ka organizētajā noziedzībā aizvien plašāk tiek izmantota kibertelpa un tās nelikumīgie līdzekļi; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis nekavējoties pieņemt valsts kiberdrošības stratēģijas, ņemot vērā, ka organizētajā noziedzībā aizvien plašāk tiek izmantota kibertelpa un tās nelikumīgie līdzekļi;

| 32. | aicina Komisiju izstrādāt ES hartu cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzībai un palīdzības sniegšanai cietušajiem, lai saskaņoti, efektīvi un iesaistītajām personām noderīgā veidā apkopotu visus pastāvošos rādītājus, pasākumus, programmas un resursus nolūkā pastiprināt minēto upuru aizsardzību; aicina Komisiju izveidot palīdzības telefona līniju cilvēku tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju izstrādāt ES hartu cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzībai un palīdzības sniegšanai cietušajiem, lai saskaņoti, efektīvi un iesaistītajām personām noderīgā veidā apkopotu visus pastāvošos rādītājus, pasākumus, programmas un resursus nolūkā pastiprināt minēto upuru aizsardzību; aicina Komisiju izveidot palīdzības telefona līniju cilvēku tirdzniecības upuriem;

| 33. | atgādina Komisijai, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, un jāuzlabo nepavadīto nepilngadīgo vai to bērnu aizsardzība, kurus pārdevušas viņu pašu ģimenes (gadījumi, kas jāņem vērā, ierosinot atgriešanu izcelsmes valstī, nosakot aizbildņus u. c.); uzstāj, ka ir jāņem vērā ne tikai ar dzimumu saistīta pieeja, bet arī veselības problēmu un īpašo vajadzību nozīme; |
| --- | --- |

33.

atgādina Komisijai, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, un jāuzlabo nepavadīto nepilngadīgo vai to bērnu aizsardzība, kurus pārdevušas viņu pašu ģimenes (gadījumi, kas jāņem vērā, ierosinot atgriešanu izcelsmes valstī, nosakot aizbildņus u. c.); uzstāj, ka ir jāņem vērā ne tikai ar dzimumu saistīta pieeja, bet arī veselības problēmu un īpašo vajadzību nozīme;

| 34. | aicina Komisiju palielināt resursus specializētajām NVO, plašsaziņas līdzekļiem un pētniecībai, lai uzlabotu atbalsta, aizsardzības un palīdzības nodrošināšanu cietušajiem un lai būtu mazāk nepieciešama viņu liecības sniegšana tiesā; aicina Komisiju arī pastiprināti pievērsties tādiem aspektiem kā redzamība, informētība un cietušo vajadzības, lai mazinātu pieprasījumu pēc cilvēktirdzniecības upuriem un viņu ļaunprātīgu izmantošanu un atbalstītu mērķi pilnībā likvidēt seksuālo izmantošanu un darbaspēka ekspluatāciju; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju palielināt resursus specializētajām NVO, plašsaziņas līdzekļiem un pētniecībai, lai uzlabotu atbalsta, aizsardzības un palīdzības nodrošināšanu cietušajiem un lai būtu mazāk nepieciešama viņu liecības sniegšana tiesā; aicina Komisiju arī pastiprināti pievērsties tādiem aspektiem kā redzamība, informētība un cietušo vajadzības, lai mazinātu pieprasījumu pēc cilvēktirdzniecības upuriem un viņu ļaunprātīgu izmantošanu un atbalstītu mērķi pilnībā likvidēt seksuālo izmantošanu un darbaspēka ekspluatāciju;

| 35. | aicina Komisiju izstrādāt efektīvākas un proaktīvākas finanšu izmeklēšanas sistēmu kā būtisku līdzekli, lai mazinātu spiedienu uz cilvēktirdzniecības upuriem, kas ir galvenie liecinieki tiesā pret cilvēktirgotājiem; aicina Komisiju arī uzlabot cilvēktirdzniecības novēršanai paredzēto ES aģentūru specializēto apmācību un piešķirt tām pietiekamus resursus, tostarp pārrobežu sadarbībai un sadarbībai ārpus robežām; atgādina Komisijai, ka šīm darbībām vajadzīga holistiska pieeja, veicinot daudzdisciplināru sadarbību vietējā, valsts un transnacionālā līmenī un mudinot dalībvalstis citstarp izveidot speciālas valsts policijas izlūkošanas vienības un veicināt sadarbību starp pārvaldes un tiesībaizsardzības iestādēm; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju izstrādāt efektīvākas un proaktīvākas finanšu izmeklēšanas sistēmu kā būtisku līdzekli, lai mazinātu spiedienu uz cilvēktirdzniecības upuriem, kas ir galvenie liecinieki tiesā pret cilvēktirgotājiem; aicina Komisiju arī uzlabot cilvēktirdzniecības novēršanai paredzēto ES aģentūru specializēto apmācību un piešķirt tām pietiekamus resursus, tostarp pārrobežu sadarbībai un sadarbībai ārpus robežām; atgādina Komisijai, ka šīm darbībām vajadzīga holistiska pieeja, veicinot daudzdisciplināru sadarbību vietējā, valsts un transnacionālā līmenī un mudinot dalībvalstis citstarp izveidot speciālas valsts policijas izlūkošanas vienības un veicināt sadarbību starp pārvaldes un tiesībaizsardzības iestādēm;

Stiprināt tiesu un policijas sadarbību Eiropas un starptautiskā līmenī

| 36. | uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt sadarbību un uzlabot pārredzamību, izveidojot efektīvu komunikāciju un informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesu iestādēm un tiesībaizsardzības aģentūrām, Eiropolu, Eirojustu, OLAF un ENISA, un attiecīgajām iestādēm ārpussavienības valstīs un jo īpaši ES kaimiņvalstīs lai uzlabotu pierādījumu vākšanas sistēmas un ļautu efektīvi apstrādāt datus un informāciju, kas attiecas uz noziedzīgu nodarījumu (tostarp pret ES finanšu interesēm vērstu nodarījumu) izmeklēšanu, un apmainīties ar to, nekādā gadījumā nepārkāpjot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus vai pamattiesības Savienībā; šajā sakarā aicina dalībvalstu kompetentās iestādes piemērot pieņemtos instrumentus attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kas ir svarīgi instrumenti, lai efektīvi novērstu pārrobežu organizēto noziedzību; aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi ciešākai tiesu iestāžu un policijas sadarbībai, izveidojot kriminālās izmeklēšanas struktūru, kurai ir izmeklēšanas jurisdikcija attiecībā uz pārkāpumiem un noziegumiem Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt sadarbību un uzlabot pārredzamību, izveidojot efektīvu komunikāciju un informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesu iestādēm un tiesībaizsardzības aģentūrām, Eiropolu, Eirojustu, OLAF un ENISA, un attiecīgajām iestādēm ārpussavienības valstīs un jo īpaši ES kaimiņvalstīs lai uzlabotu pierādījumu vākšanas sistēmas un ļautu efektīvi apstrādāt datus un informāciju, kas attiecas uz noziedzīgu nodarījumu (tostarp pret ES finanšu interesēm vērstu nodarījumu) izmeklēšanu, un apmainīties ar to, nekādā gadījumā nepārkāpjot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus vai pamattiesības Savienībā; šajā sakarā aicina dalībvalstu kompetentās iestādes piemērot pieņemtos instrumentus attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kas ir svarīgi instrumenti, lai efektīvi novērstu pārrobežu organizēto noziedzību; aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi ciešākai tiesu iestāžu un policijas sadarbībai, izveidojot kriminālās izmeklēšanas struktūru, kurai ir izmeklēšanas jurisdikcija attiecībā uz pārkāpumiem un noziegumiem Eiropas Savienībā;

| 37. | aicina Komisiju asociācijas nolīgumos un tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut konkrētas klauzulas attiecībā uz sadarbību organizētās noziedzības nelegālās tirdzniecības apkarošanas un naudas atmazgāšanas jomā; norāda, ka trūkst starptautiskas sadarbības, it īpaši ar ārpussavienības valstīm, kas ir izcelsmes vai tranzīta valstis; atzīst nepieciešamību pēc spēcīgas diplomātiskas rīcības, lai mudinātu šīs valstis noslēgt sadarbības nolīgumus vai izpildīt nolīgumus, ko tās ir parakstījušas; uzsver tiesiskās palīdzības lūgumu mehānisma svarīgumu; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju asociācijas nolīgumos un tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut konkrētas klauzulas attiecībā uz sadarbību organizētās noziedzības nelegālās tirdzniecības apkarošanas un naudas atmazgāšanas jomā; norāda, ka trūkst starptautiskas sadarbības, it īpaši ar ārpussavienības valstīm, kas ir izcelsmes vai tranzīta valstis; atzīst nepieciešamību pēc spēcīgas diplomātiskas rīcības, lai mudinātu šīs valstis noslēgt sadarbības nolīgumus vai izpildīt nolīgumus, ko tās ir parakstījušas; uzsver tiesiskās palīdzības lūgumu mehānisma svarīgumu;

| 38. | uzsver, ka ir jāpastiprina pastāvošais valstu kontaktpunktu tīkls korupcijas novēršanas jomā un tam jānodrošina Eiropola, Eirojusta un CEPOL palīdzība; uzsver, ka minētajam tīklam vajadzētu būt ne tikai informācijas apmaiņas vietai, bet šādus kontaktpunktus būtu jāizmanto arī, lai uzlabotu divpusējo sadarbību konkrētos ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas gadījumos; iesaka, ka kontaktpunktiem būtu jāpievēršas prioritāšu, resursu un kompetences atšķirību novēršanai un jābrīdina par šo atšķirību radītajām problēmām; uzsver, ka tīklam būtu jāveicina saskaņotas darbības, ja vienā dalībvalstī kukuļošana ir notikusi tāda meitasuzņēmuma līmenī, kura mātessabiedrība vai kontrolakciju sabiedrība ir reģistrēta citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka ir jāpastiprina pastāvošais valstu kontaktpunktu tīkls korupcijas novēršanas jomā un tam jānodrošina Eiropola, Eirojusta un CEPOL palīdzība; uzsver, ka minētajam tīklam vajadzētu būt ne tikai informācijas apmaiņas vietai, bet šādus kontaktpunktus būtu jāizmanto arī, lai uzlabotu divpusējo sadarbību konkrētos ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas gadījumos; iesaka, ka kontaktpunktiem būtu jāpievēršas prioritāšu, resursu un kompetences atšķirību novēršanai un jābrīdina par šo atšķirību radītajām problēmām; uzsver, ka tīklam būtu jāveicina saskaņotas darbības, ja vienā dalībvalstī kukuļošana ir notikusi tāda meitasuzņēmuma līmenī, kura mātessabiedrība vai kontrolakciju sabiedrība ir reģistrēta citā dalībvalstī;

| 39. | aicina dalībvalstis ātri un pilnīgi īstenot pašreizējos ES tiesību aktus, lai Savienība varētu saskaņoti cīnīties pret noziedzību; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis ātri un pilnīgi īstenot pašreizējos ES tiesību aktus, lai Savienība varētu saskaņoti cīnīties pret noziedzību;

| 40. | aicina visas dalībvalstis pilnībā novērtēt aģentūru Eiropols un Eirojusts, kuru darbība un rezultāti, neņemot vērā notiekošās ieviešamās reformas un uzlabojumus, ir ļoti atkarīga no valstu izmeklēšanas un tiesu iestāžu dalības, uzticības un sadarbības līmeņa; |
| --- | --- |

40.

aicina visas dalībvalstis pilnībā novērtēt aģentūru Eiropols un Eirojusts, kuru darbība un rezultāti, neņemot vērā notiekošās ieviešamās reformas un uzlabojumus, ir ļoti atkarīga no valstu izmeklēšanas un tiesu iestāžu dalības, uzticības un sadarbības līmeņa;

| 41. | uzsver, ka organizētās noziedzības novēršanā liela nozīme ir iedzīvotājiem tuvai pieejai cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību Eiropas līmenī, tostarp policijas darbinieku un priekšnieku apmācībai un iesaistīšanai, jo īpaši saistībā ar informēšanu par jauniem un mazāk pamanāmiem noziedzīgas darbības veidiem; norāda, ka vietēja mēroga noziegumi bieži rada starptautiska mēroga noziedzību; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka organizētās noziedzības novēršanā liela nozīme ir iedzīvotājiem tuvai pieejai cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību Eiropas līmenī, tostarp policijas darbinieku un priekšnieku apmācībai un iesaistīšanai, jo īpaši saistībā ar informēšanu par jauniem un mazāk pamanāmiem noziedzīgas darbības veidiem; norāda, ka vietēja mēroga noziegumi bieži rada starptautiska mēroga noziedzību;

| 42. | aicina dalībvalstis izstrādāt īstenošanas pamatnostādnes attiecībā uz korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; iesaka šajās pamatnostādnēs ietvert labāko praksi (piemēram, vajadzību pieņemt specializētu personālu, sadarbību starp izmeklēšanas iestādēm un tiesu iestādēm, metodes pierādījumu vākšanai, kas bieži ir ļoti sarežģīta), norādi par minimālajiem cilvēkresursiem un citiem resursiem, kas vajadzīgi efektīvai kriminālvajāšanai, un pasākumus starptautiskās sadarbības veicināšanai; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis izstrādāt īstenošanas pamatnostādnes attiecībā uz korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; iesaka šajās pamatnostādnēs ietvert labāko praksi (piemēram, vajadzību pieņemt specializētu personālu, sadarbību starp izmeklēšanas iestādēm un tiesu iestādēm, metodes pierādījumu vākšanai, kas bieži ir ļoti sarežģīta), norādi par minimālajiem cilvēkresursiem un citiem resursiem, kas vajadzīgi efektīvai kriminālvajāšanai, un pasākumus starptautiskās sadarbības veicināšanai;

| 43. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi pilnībā novērtēt visas esošās sinerģijas starp Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu un Eirojustu, lai izveidotu augsta līmeņa tiesu sadarbību visā Eiropā; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi pilnībā novērtēt visas esošās sinerģijas starp Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu un Eirojustu, lai izveidotu augsta līmeņa tiesu sadarbību visā Eiropā;

| 44. | uzsver, ka tiesību aktu un reglamentējošo noteikumu izstrādē liela nozīme ir apspriedēm reģionālo un valsts tiesībaizsardzības struktūru un pilsoniskās sabiedrības starpā; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka tiesību aktu un reglamentējošo noteikumu izstrādē liela nozīme ir apspriedēm reģionālo un valsts tiesībaizsardzības struktūru un pilsoniskās sabiedrības starpā;

| 45. | norāda uz to dalībvalstu nozīmi Eiropas Savienības un starptautisko dalībnieku partnerībā, kas ir izstrādājušas stabilu ilgtermiņa stratēģisko plānu attiecībā uz vietēja mēroga un vispārējām problēmām, kas saistītas ar organizēto noziedzību, lai noteiktu jaunu draudu, tirgus neaizsargātības un riska faktorus un izveidotu ES stratēģiju, kas pamatota uz plānošanu, nevis tikai uz reaģēšanu; |
| --- | --- |

45.

norāda uz to dalībvalstu nozīmi Eiropas Savienības un starptautisko dalībnieku partnerībā, kas ir izstrādājušas stabilu ilgtermiņa stratēģisko plānu attiecībā uz vietēja mēroga un vispārējām problēmām, kas saistītas ar organizēto noziedzību, lai noteiktu jaunu draudu, tirgus neaizsargātības un riska faktorus un izveidotu ES stratēģiju, kas pamatota uz plānošanu, nevis tikai uz reaģēšanu;

| 46. | aicina dalībvalstis un Komisiju stiprināt tiesnešu, prokuroru un koordinatoru lomu un nodrošināt viņiem apmācību visu veidu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas, tostarp kibernoziegumu, novēršanai, jo īpaši, izmantojot CEPOL un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, kā arī pilnībā izmantojot tādus finanšu instrumentus kā Iekšējās drošības fonds policijas sadarbībai un Hercules III programma; iesaka veicināt svešvalodu mācīšanu policijas un tiesu darbinieku apmācībā, lai atvieglotu transnacionālo sadarbību; prasa atbalstīt Eiropas labākās prakses apmaiņu un apmācības programmu tiesnešiem, prokuroriem un policijas spēkiem; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis un Komisiju stiprināt tiesnešu, prokuroru un koordinatoru lomu un nodrošināt viņiem apmācību visu veidu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas, tostarp kibernoziegumu, novēršanai, jo īpaši, izmantojot CEPOL un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, kā arī pilnībā izmantojot tādus finanšu instrumentus kā Iekšējās drošības fonds policijas sadarbībai un Hercules III programma; iesaka veicināt svešvalodu mācīšanu policijas un tiesu darbinieku apmācībā, lai atvieglotu transnacionālo sadarbību; prasa atbalstīt Eiropas labākās prakses apmaiņu un apmācības programmu tiesnešiem, prokuroriem un policijas spēkiem;

| 47. | aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt kopīgus centienus pabeigt sarunas saistībā ar projektu direktīvai par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās, kas vienkāršo pierādījumu vākšanu pārrobežu lietās un tādējādi ir nozīmīgs solis virzībā uz vienotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt kopīgus centienus pabeigt sarunas saistībā ar projektu direktīvai par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās, kas vienkāršo pierādījumu vākšanu pārrobežu lietās un tādējādi ir nozīmīgs solis virzībā uz vienotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu;

| 48. | aicina pastiprināti sadarboties dokumentu viltošanas un krāpšanas jomā un sākt kopīgu diskusiju, lai uzlabotu dokumentu oriģinālu uzticamību un autentificēšanu; |
| --- | --- |

48.

aicina pastiprināti sadarboties dokumentu viltošanas un krāpšanas jomā un sākt kopīgu diskusiju, lai uzlabotu dokumentu oriģinālu uzticamību un autentificēšanu;

| 49. | cer, ka valstu līmenī tiks izveidotas izmeklēšanas un noziedzīgo un mafijas tipa organizāciju apkarošanas struktūras, kas ar Eiropola atbalstu varēs izveidot nesarežģītu un neformālu “mafijas apkarošanas operatīvo tīklu” informācijas apmaiņai par šajās valstīs darbojošos mafiju strukturālajām īpatnībām, noziedzības un finanšu prognozēm, aktīvu lokalizēšanu un mēģinājumiem iefiltrēties publisko iepirkumu jomā; |
| --- | --- |

49.

cer, ka valstu līmenī tiks izveidotas izmeklēšanas un noziedzīgo un mafijas tipa organizāciju apkarošanas struktūras, kas ar Eiropola atbalstu varēs izveidot nesarežģītu un neformālu “mafijas apkarošanas operatīvo tīklu” informācijas apmaiņai par šajās valstīs darbojošos mafiju strukturālajām īpatnībām, noziedzības un finanšu prognozēm, aktīvu lokalizēšanu un mēģinājumiem iefiltrēties publisko iepirkumu jomā;

| 50. | uzskata saistībā ar organizētās noziedzības globalizāciju ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm un ES un starptautiskajā līmenī; prasa īstenot plašāku sadarbību starp ES, ANO, ESAO un Eiropas Padomi cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu, lai integrētu attiecīgās politikas un formulētu kopējas darbības definīcijas; atbalsta FATF centienus veicināt naudas atmazgāšanas apkarošanas politiku; mudina dalībvalstis ratificēt un pilnībā īstenot visus šajās jomās spēkā esošos starptautiskos instrumentus; aicina Komisiju efektīvi atbalstīt dalībvalstu centienus cīņā pret organizēto noziedzību; iesaka Eiropas Savienībai pievienoties GRECO kā pilntiesīgai dalībniecei; |
| --- | --- |

50.

uzskata saistībā ar organizētās noziedzības globalizāciju ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm un ES un starptautiskajā līmenī; prasa īstenot plašāku sadarbību starp ES, ANO, ESAO un Eiropas Padomi cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu, lai integrētu attiecīgās politikas un formulētu kopējas darbības definīcijas; atbalsta FATF centienus veicināt naudas atmazgāšanas apkarošanas politiku; mudina dalībvalstis ratificēt un pilnībā īstenot visus šajās jomās spēkā esošos starptautiskos instrumentus; aicina Komisiju efektīvi atbalstīt dalībvalstu centienus cīņā pret organizēto noziedzību; iesaka Eiropas Savienībai pievienoties GRECO kā pilntiesīgai dalībniecei;

| 51. | iesaka kopīgi rīkoties, lai novērstu un apkarotu nelikumības vides jomā, kas saistītas ar organizētām vai mafijas tipa noziedzīgām darbībām vai kuras tās izraisījušas, arī izmantojot Eiropas institūciju, kā Eiropols un Eirojusts, un starptautisko institūciju, kā Interpols un ANO Reģionu noziedzības un tiesiskuma pētniecības Institūts (UNICRI), stiprināšanu, kā arī daloties ar darba metodēm un informāciju, kas ir to dalībvalstu rīcībā, kuras ir vairāk iesaistījušās šāda veida noziedzības apkarošanā, lai varētu izstrādāt kopīgu rīcības plānu; |
| --- | --- |

51.

iesaka kopīgi rīkoties, lai novērstu un apkarotu nelikumības vides jomā, kas saistītas ar organizētām vai mafijas tipa noziedzīgām darbībām vai kuras tās izraisījušas, arī izmantojot Eiropas institūciju, kā Eiropols un Eirojusts, un starptautisko institūciju, kā Interpols un ANO Reģionu noziedzības un tiesiskuma pētniecības Institūts (UNICRI), stiprināšanu, kā arī daloties ar darba metodēm un informāciju, kas ir to dalībvalstu rīcībā, kuras ir vairāk iesaistījušās šāda veida noziedzības apkarošanā, lai varētu izstrādāt kopīgu rīcības plānu;

| 52. | prasa Padomei un dalībvalstīm ratificēt un pilnībā īstenot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) konvenciju par cīņu pret ārvalstu amatpersonu uzpirkšanu starptautiskos ekonomiskos darījumos; uzsver ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas negatīvo ietekmi uz Eiropas Savienības pamattiesību, vides un attīstības politiku; |
| --- | --- |

52.

prasa Padomei un dalībvalstīm ratificēt un pilnībā īstenot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) konvenciju par cīņu pret ārvalstu amatpersonu uzpirkšanu starptautiskos ekonomiskos darījumos; uzsver ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas negatīvo ietekmi uz Eiropas Savienības pamattiesību, vides un attīstības politiku;

| 53. | aicina ieviest Eiropas izmeklēšanas rīkojumu (EIR) un stiprināt instrumentus starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanai, piemēram, kopējas izmeklēšanas grupas; prasa ciešāk sadarboties ar ES kaimiņvalstīm, lai cīnītos pret organizēto noziedzību, kas izplatās Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

53.

aicina ieviest Eiropas izmeklēšanas rīkojumu (EIR) un stiprināt instrumentus starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanai, piemēram, kopējas izmeklēšanas grupas; prasa ciešāk sadarboties ar ES kaimiņvalstīm, lai cīnītos pret organizēto noziedzību, kas izplatās Eiropas Savienībā;

| 54. | aicina dalībvalstis izstrādāt atbilstošas globālas informācijas apmaiņas stratēģijas savos izlūkdienestos un veikt analīzi, lai identificētu jaunas tendences organizētajā noziedzībā; |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis izstrādāt atbilstošas globālas informācijas apmaiņas stratēģijas savos izlūkdienestos un veikt analīzi, lai identificētu jaunas tendences organizētajā noziedzībā;

| 55. | uzsver nepieciešamību pastiprināt sadarbību ES līmeņa krāpšanas novēršanas jomā starp Savienības dienestiem un valstu visiem līmeņiem, tostarp reģionālo un pašvaldību līmeni, kam ir būtiska nozīme ES līdzekļu pārvaldībā; |
| --- | --- |

55.

uzsver nepieciešamību pastiprināt sadarbību ES līmeņa krāpšanas novēršanas jomā starp Savienības dienestiem un valstu visiem līmeņiem, tostarp reģionālo un pašvaldību līmeni, kam ir būtiska nozīme ES līdzekļu pārvaldībā;

Ceļā uz efektīvu un korupcijas neietekmējamu valsts pārvaldi

| 56. | uzskata, ka Savienība nevar būt efektīva ekonomiskajā un fiskālajā ziņā, ja tā necīnās pret korupciju; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka Savienība nevar būt efektīva ekonomiskajā un fiskālajā ziņā, ja tā necīnās pret korupciju;

| 57. | uzsver, ka korupcijai, kas ir nozieguma aizsākums, “dabīgais ienaidnieks” ir pārredzamība un ir pārliecināts, ka augstu amatpersonu un lielbagātnieku darbībām vajadzētu izvirzīt pilnīgas pārredzamības prasību neatkarīgi no šo personu privilēģijām un imunitātes; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka korupcijai, kas ir nozieguma aizsākums, “dabīgais ienaidnieks” ir pārredzamība un ir pārliecināts, ka augstu amatpersonu un lielbagātnieku darbībām vajadzētu izvirzīt pilnīgas pārredzamības prasību neatkarīgi no šo personu privilēģijām un imunitātes;

| 58. | uzskata, ka slikti organizēta un nepārredzama birokrātija un sarežģītas procedūras mazina ne tikai administratīvo darbību efektivitāti, bet arī lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamību un sagādā vilšanos cilvēkiem, uz kuriem tās attiecas, tādējādi radot auglīgu augsni korupcijai; uzskata, ka līdzīgā veidā nepārkāpjami banku un darījumu noslēpumi var paslēpt nelikumīgu peļņu, kas gūta no korupcijas, naudas atmazgāšanas un organizētās noziedzības; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka slikti organizēta un nepārredzama birokrātija un sarežģītas procedūras mazina ne tikai administratīvo darbību efektivitāti, bet arī lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamību un sagādā vilšanos cilvēkiem, uz kuriem tās attiecas, tādējādi radot auglīgu augsni korupcijai; uzskata, ka līdzīgā veidā nepārkāpjami banku un darījumu noslēpumi var paslēpt nelikumīgu peļņu, kas gūta no korupcijas, naudas atmazgāšanas un organizētās noziedzības;

| 59. | norāda uz Meridas Pretkorupcijas konvenciju (2003) un uzsver, ka augstas amatpersonas un lielu bagātību īpašnieki, kuriem ir privilēģijas un imunitāte, būtu jākontrolē, citstarp nodokļu iestādēm, šādas pārbaudes pastiprinot, lai nodrošinātu godīgus un efektīvus pakalpojumus kopienai un apkarotu krāpšanu nodokļu jomā; jo īpaši iesaka, ka publiskām amatpersonām būtu jāiesniedz deklarācijas par aktīviem, ienākumiem, saistībām un interesēm; prasa veikt pasākumus, lai stiprinātu pārredzamību un prevenciju, izmantojot saskaņotu administratīvo tiesību sistēmu, kas regulē publiskos izdevumus un piekļuvi dokumentiem un nepieciešamajiem reģistriem; |
| --- | --- |

59.

norāda uz Meridas Pretkorupcijas konvenciju (2003) un uzsver, ka augstas amatpersonas un lielu bagātību īpašnieki, kuriem ir privilēģijas un imunitāte, būtu jākontrolē, citstarp nodokļu iestādēm, šādas pārbaudes pastiprinot, lai nodrošinātu godīgus un efektīvus pakalpojumus kopienai un apkarotu krāpšanu nodokļu jomā; jo īpaši iesaka, ka publiskām amatpersonām būtu jāiesniedz deklarācijas par aktīviem, ienākumiem, saistībām un interesēm; prasa veikt pasākumus, lai stiprinātu pārredzamību un prevenciju, izmantojot saskaņotu administratīvo tiesību sistēmu, kas regulē publiskos izdevumus un piekļuvi dokumentiem un nepieciešamajiem reģistriem;

| 60. | iesaka ieviest spēcīgākas sistēmas, lai stiprinātu valsts pārvaldes un citu publisko iestāžu pārredzamību un mazinātu birokrātiju, garantējot pilsoņiem tiesības piekļūt dokumentiem (sākot ar ļoti jutīgo publiskā iepirkuma jomu); mudina veicināt likumīgas darbības un integritātes kultūru gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tostarp izstrādājot atbilstošas aizsardzības shēmas informatoriem; |
| --- | --- |

60.

iesaka ieviest spēcīgākas sistēmas, lai stiprinātu valsts pārvaldes un citu publisko iestāžu pārredzamību un mazinātu birokrātiju, garantējot pilsoņiem tiesības piekļūt dokumentiem (sākot ar ļoti jutīgo publiskā iepirkuma jomu); mudina veicināt likumīgas darbības un integritātes kultūru gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tostarp izstrādājot atbilstošas aizsardzības shēmas informatoriem;

| 61. | atbalsta Komisijas darbības, kuru mērķis ir atzīt pētnieciskās žurnālistikas lomu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas faktu atklāšanā un nodošanā atklātībai; |
| --- | --- |

61.

atbalsta Komisijas darbības, kuru mērķis ir atzīt pētnieciskās žurnālistikas lomu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas faktu atklāšanā un nodošanā atklātībai;

| 62. | aicina dalībvalstis pastiprināt ierēdņu nozīmi krāpšanas un korupcijas risku novēršanā, informēšanā par tiem un to apkarošanā; |
| --- | --- |

62.

aicina dalībvalstis pastiprināt ierēdņu nozīmi krāpšanas un korupcijas risku novēršanā, informēšanā par tiem un to apkarošanā;

| 63. | prasa izstrādāt skaidrus un samērīgus noteikumus kopā ar izpildes un uzraudzības mehānismiem, kas jānosaka rīcības kodeksā, lai novērstu tādu parādību kā “virpuļdurvis” (“pantouflage”), publiskām amatpersonām, kas ieņem noteikta vadības vai finanšu atbildības līmeņa amatu, aizliedzot pāriet uz privāto sektoru, kamēr nav pagājis noteikts laiks kopš aiziešanas no dienesta, ja pastāv risks par interešu konfliktu ar iepriekšējo publisko amatu; uzskata arī, ka gadījumā, ja pastāv interešu konflikta risks, līdzīgi ierobežojumi būtu jāattiecina uz personām, kas pāriet no privātā uz publisko sektoru; |
| --- | --- |

63.

prasa izstrādāt skaidrus un samērīgus noteikumus kopā ar izpildes un uzraudzības mehānismiem, kas jānosaka rīcības kodeksā, lai novērstu tādu parādību kā “virpuļdurvis” (“pantouflage”), publiskām amatpersonām, kas ieņem noteikta vadības vai finanšu atbildības līmeņa amatu, aizliedzot pāriet uz privāto sektoru, kamēr nav pagājis noteikts laiks kopš aiziešanas no dienesta, ja pastāv risks par interešu konfliktu ar iepriekšējo publisko amatu; uzskata arī, ka gadījumā, ja pastāv interešu konflikta risks, līdzīgi ierobežojumi būtu jāattiecina uz personām, kas pāriet no privātā uz publisko sektoru;

| 64. | aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par Eiropas Savienības administratīvo procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2013. gada 15. janvāra ieteikumiem; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par Eiropas Savienības administratīvo procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2013. gada 15. janvāra ieteikumiem;

| 65. | uzskata, ka interešu pārstāvju reģistrs ir lietderīgs pārredzamības instruments; aicina dalībvalstis, kurās tas vēl nav ieviests, pieņemt minēto instrumentu; mudina arī valdības un valsts pārvaldes iestādes noteikt reģistrāciju interešu pārstāvju reģistrā par priekšnosacījumu, lai tiktos ar uzņēmējdarbības, interešu vai lobija organizāciju; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka interešu pārstāvju reģistrs ir lietderīgs pārredzamības instruments; aicina dalībvalstis, kurās tas vēl nav ieviests, pieņemt minēto instrumentu; mudina arī valdības un valsts pārvaldes iestādes noteikt reģistrāciju interešu pārstāvju reģistrā par priekšnosacījumu, lai tiktos ar uzņēmējdarbības, interešu vai lobija organizāciju;

| 66. | norāda, ka pašregulācija kā parasts mehānisms korupcijas novēršanai sportā un sporta derībās nav bijusi efektīva; uzsver, ka valdības valsts, reģionālajā un vietējā līmenī ir vienas no lielākajām sporta finansētājām; aicina dalībvalstis izveidot pārredzamas darba attiecības ar sporta aprindām un pēc valsts pārvaldes iestāžu rīkojuma veikt pilnīgu un neatkarīgu izmeklēšanu attiecībā uz korupciju sportā; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka pašregulācija kā parasts mehānisms korupcijas novēršanai sportā un sporta derībās nav bijusi efektīva; uzsver, ka valdības valsts, reģionālajā un vietējā līmenī ir vienas no lielākajām sporta finansētājām; aicina dalībvalstis izveidot pārredzamas darba attiecības ar sporta aprindām un pēc valsts pārvaldes iestāžu rīkojuma veikt pilnīgu un neatkarīgu izmeklēšanu attiecībā uz korupciju sportā;

| 67. | uzskata, ka visu jebkura līmeņa administratīvo aktu publiskajā jomā pilnīga pārredzamība ir pamats cīņai pret noziedzību un iedzīvotāju aizsardzībai pret jebkādu neatbilstošu valsts pārvaldes formu; noraida jebkādu valsts iestāžu pretošanās formu attiecībā uz iedzīvotāju un preses pilnīgu kontroli pār veiktajām darbībām ar valsts naudu un sabiedrības interesēs; uzskata, ka Eiropas un atsevišķu dalībvalstu līmenī būtu jāprecizē reāli pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību un efektīvi un, balstoties uz labāko esošo praksi, izveidotu atvērtās valdības formas; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka visu jebkura līmeņa administratīvo aktu publiskajā jomā pilnīga pārredzamība ir pamats cīņai pret noziedzību un iedzīvotāju aizsardzībai pret jebkādu neatbilstošu valsts pārvaldes formu; noraida jebkādu valsts iestāžu pretošanās formu attiecībā uz iedzīvotāju un preses pilnīgu kontroli pār veiktajām darbībām ar valsts naudu un sabiedrības interesēs; uzskata, ka Eiropas un atsevišķu dalībvalstu līmenī būtu jāprecizē reāli pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību un efektīvi un, balstoties uz labāko esošo praksi, izveidotu atvērtās valdības formas;

| 68. | uzsver, ka uzpirkšanu nevar attaisnot, ļaunprātīgi izmantojot terminu “veicinoši maksājumi”, kas saskaņā ar ESAO konvenciju konkrētos, īpašos apstākļos ir pieļaujama (nelieli maksājumi, piemēram, lai saņemtu atļauju izkraut preces ostā); aicina dalībvalstis vienoties par šā jēdziena noraidīšanu vai lietot to tikai ārkārtas gadījumos, un aicina izstrādāt pamatnostādnes, lai minētā jēdziena skaidrojums būtu vienāds visā Savienībā; uzsver, ka uzpirkšanas maksājumi jeb veicinoši maksājumi ir jāapliek ar nodokli; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka uzpirkšanu nevar attaisnot, ļaunprātīgi izmantojot terminu “veicinoši maksājumi”, kas saskaņā ar ESAO konvenciju konkrētos, īpašos apstākļos ir pieļaujama (nelieli maksājumi, piemēram, lai saņemtu atļauju izkraut preces ostā); aicina dalībvalstis vienoties par šā jēdziena noraidīšanu vai lietot to tikai ārkārtas gadījumos, un aicina izstrādāt pamatnostādnes, lai minētā jēdziena skaidrojums būtu vienāds visā Savienībā; uzsver, ka uzpirkšanas maksājumi jeb veicinoši maksājumi ir jāapliek ar nodokli;

| 69. | atbalsta priekšlikumu regulāri kontrolēt, vai tiek ievēroti ar godprātību saistīti noteikumi/rīcības kodeksi un nodrošināti pietiekami līdzekļi ierēdņu apmācībai godprātīgas rīcības jomā; |
| --- | --- |

69.

atbalsta priekšlikumu regulāri kontrolēt, vai tiek ievēroti ar godprātību saistīti noteikumi/rīcības kodeksi un nodrošināti pietiekami līdzekļi ierēdņu apmācībai godprātīgas rīcības jomā;

Ceļā uz atbildīgāku politiku

| 70. | atgādina politiskajām partijām to atbildību, izvirzot kandidātus vai veidojot vēlēšanu sarakstus visos līmeņos, un to uzdevumu uzraudzīt kandidātu kvalitāti, tostarp pieprasot ievērot stingrus ētikas kodeksus, piemēram, rīcības kodeksu, kur jāparedz skaidri un pārredzami noteikumi par ziedojumiem politiskajām partijām; |
| --- | --- |

70.

atgādina politiskajām partijām to atbildību, izvirzot kandidātus vai veidojot vēlēšanu sarakstus visos līmeņos, un to uzdevumu uzraudzīt kandidātu kvalitāti, tostarp pieprasot ievērot stingrus ētikas kodeksus, piemēram, rīcības kodeksu, kur jāparedz skaidri un pārredzami noteikumi par ziedojumiem politiskajām partijām;

| 71. | aizstāv aizliegumu kļūt par Eiropas Parlamenta deputātu vai strādāt citās ES iestādēs un aģentūrās tiem, kam piespriests galīgs tiesas spriedums par noziegumiem, kuri saistīti ar organizēto noziedzību, naudas atmazgāšanu, korupciju un citiem smagiem ekonomiskiem vai finansiāliem noziegumiem pret sabiedrības interesēm; prasa ieviest līdzīgu principu attiecībā uz valstu parlamentiem un citiem vēlētiem amatiem, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

71.

aizstāv aizliegumu kļūt par Eiropas Parlamenta deputātu vai strādāt citās ES iestādēs un aģentūrās tiem, kam piespriests galīgs tiesas spriedums par noziegumiem, kuri saistīti ar organizēto noziedzību, naudas atmazgāšanu, korupciju un citiem smagiem ekonomiskiem vai finansiāliem noziegumiem pret sabiedrības interesēm; prasa ieviest līdzīgu principu attiecībā uz valstu parlamentiem un citiem vēlētiem amatiem, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu;

| 72. | iesaka dalībvalstīm ieviest un efektīvi īstenot kā sankciju sistēmas elementu neatbilstības statusu tiem, kas notiesāti par korupciju; uzskata, ka šis sods būtu jāpiemēro vismaz uz pieciem gadiem, lai aptvertu visu veidu vēlēšanās; iesaka arī tādā pašā periodā noteikt aizliegumu ieņemt jebkura līmeņa amatu valdībā, tostarp ES līmenī; |
| --- | --- |

72.

iesaka dalībvalstīm ieviest un efektīvi īstenot kā sankciju sistēmas elementu neatbilstības statusu tiem, kas notiesāti par korupciju; uzskata, ka šis sods būtu jāpiemēro vismaz uz pieciem gadiem, lai aptvertu visu veidu vēlēšanās; iesaka arī tādā pašā periodā noteikt aizliegumu ieņemt jebkura līmeņa amatu valdībā, tostarp ES līmenī;

| 73. | aicina ieviest nosacījumu atstādināt no politiska amata (valdībā un tamlīdzīgi) un vadoša un administratīva amata pēc galīga tiesas sprieduma par noziegumu saistībā ar organizēto noziedzību, korupciju vai naudas atmazgāšanu; |
| --- | --- |

73.

aicina ieviest nosacījumu atstādināt no politiska amata (valdībā un tamlīdzīgi) un vadoša un administratīva amata pēc galīga tiesas sprieduma par noziegumu saistībā ar organizēto noziedzību, korupciju vai naudas atmazgāšanu;

| 74. | atzīst, ka atsevišķu kategoriju valsts amatpersonu un ievēlēto pārstāvju imunitāte ir nozīmīgs šķērslis cīņā pret korupciju, aicina Komisiju un dalībvalstis būtiski samazināt tās kategorijas, kurās izmanto imunitātes priekšrocības; |
| --- | --- |

74.

atzīst, ka atsevišķu kategoriju valsts amatpersonu un ievēlēto pārstāvju imunitāte ir nozīmīgs šķērslis cīņā pret korupciju, aicina Komisiju un dalībvalstis būtiski samazināt tās kategorijas, kurās izmanto imunitātes priekšrocības;

| 75. | atbalsta ētikas kodeksu ieviešanu politiskajām partijām un partiju budžeta pārredzamības stiprināšanu; ierosina labāk kontrolēt publisko finansējumu partijām un nepieļaut ļaunprātīgu izmantošanu un izšķērdēšanu, labāk uzraugot un kontrolējot arī privāto finansējumu, lai nodrošinātu politisko partiju un to ziedotāju pārskatatbildību; |
| --- | --- |

75.

atbalsta ētikas kodeksu ieviešanu politiskajām partijām un partiju budžeta pārredzamības stiprināšanu; ierosina labāk kontrolēt publisko finansējumu partijām un nepieļaut ļaunprātīgu izmantošanu un izšķērdēšanu, labāk uzraugot un kontrolējot arī privāto finansējumu, lai nodrošinātu politisko partiju un to ziedotāju pārskatatbildību;

| 76. | aicina dalībvalstis aizliegt balsotāju piekukuļošanu un par to sodīt, jo īpaši, ņemot vērā, ka atlīdzība par balss nodošanu var būt ne tikai naudas izteiksmē, bet arī kā citi ieguvumi, tostarp nemateriāli un ieguvumi trešām personām, kas nav tieši iesaistītas nelikumīgajā vienošanās procesā; |
| --- | --- |

76.

aicina dalībvalstis aizliegt balsotāju piekukuļošanu un par to sodīt, jo īpaši, ņemot vērā, ka atlīdzība par balss nodošanu var būt ne tikai naudas izteiksmē, bet arī kā citi ieguvumi, tostarp nemateriāli un ieguvumi trešām personām, kas nav tieši iesaistītas nelikumīgajā vienošanās procesā;

| 77. | uzskata, ka Eiropas Parlamenta deputātu ienākumu un finansiālo interešu publicēšana ir laba prakse, kas būtu jāpiemēro arī valstu parlamentu deputātiem un vēlētajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka Eiropas Parlamenta deputātu ienākumu un finansiālo interešu publicēšana ir laba prakse, kas būtu jāpiemēro arī valstu parlamentu deputātiem un vēlētajiem pārstāvjiem;

Virzībā uz uzticamāku kriminālo tiesvedību

| 78. | iesaka dalībvalstīm izveidot efektīvas, lietderīgas, atbildīgas un līdzsvarotas krimināltiesību sistēmas, kas var garantēt arī to, ka tiek saglabātas tiesības uz aizstāvību saskaņā ar Eiropas Pamattiesību hartu; aicina arī Eiropas līmenī izveidot uzraudzības mehānismu, lai kontrolētu kriminālās tiesvedības sistēmu efektivitāti cīņā pret korupciju, regulāri veicot novērtējumus un iesniedzot ieteikumus; |
| --- | --- |

78.

iesaka dalībvalstīm izveidot efektīvas, lietderīgas, atbildīgas un līdzsvarotas krimināltiesību sistēmas, kas var garantēt arī to, ka tiek saglabātas tiesības uz aizstāvību saskaņā ar Eiropas Pamattiesību hartu; aicina arī Eiropas līmenī izveidot uzraudzības mehānismu, lai kontrolētu kriminālās tiesvedības sistēmu efektivitāti cīņā pret korupciju, regulāri veicot novērtējumus un iesniedzot ieteikumus;

| 79. | mudina Komisiju un dalībvalstis apsvērt arī neleģislatīvus pasākumus, kas nostiprina uzticību starp dažādām tiesību sistēmām dalībvalstīs, nodrošina labāku saskaņotību un mudina izveidot kopēju ES juridisko kultūru noziedzības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

79.

mudina Komisiju un dalībvalstis apsvērt arī neleģislatīvus pasākumus, kas nostiprina uzticību starp dažādām tiesību sistēmām dalībvalstīs, nodrošina labāku saskaņotību un mudina izveidot kopēju ES juridisko kultūru noziedzības apkarošanas jomā;

| 80. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, ar kuru noteikt tiesībsargājošo iestāžu darbinieku atbildību par finanšu noziegumiem, un jo īpaši attiecībā uz pārvaldītājsabiedrību un mātesuzņēmumu atbildību par meitasuzņēmumiem; uzsver, ka šajā priekšlikumā būtu jāprecizē fizisku personu atbildība par uzņēmuma izdarītiem noziegumiem, par kuriem viņus var daļēji vai pilnībā saukt pie atbildības; |
| --- | --- |

80.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, ar kuru noteikt tiesībsargājošo iestāžu darbinieku atbildību par finanšu noziegumiem, un jo īpaši attiecībā uz pārvaldītājsabiedrību un mātesuzņēmumu atbildību par meitasuzņēmumiem; uzsver, ka šajā priekšlikumā būtu jāprecizē fizisku personu atbildība par uzņēmuma izdarītiem noziegumiem, par kuriem viņus var daļēji vai pilnībā saukt pie atbildības;

| 81. | uzskata, ka tuvināšanas pasākumiem korupcijas jomā būtu jārisina noilgumu atšķirības starp dalībvalstīm, lai ņemtu vērā gan aizstāvības vajadzības, gan nepieciešamību pēc efektīvas kriminālvajāšanas un notiesāšanas, un ka šādi noilgumi būtu jāorganizē atbilstoši tiesvedības posmam vai iesaistītajai instancei, lai uz noziegumu noilgumu varētu attiecināt tikai tad, ja attiecīgais posms vai pasākums nav pabeigts noteiktajā termiņā; turklāt uzskata, ka, ievērojot proporcionalitātes un tiesiskuma principu, korupcijas lietās nevajadzētu piemērot noilgumu, kamēr kriminālprocess faktiski norisinās; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka tuvināšanas pasākumiem korupcijas jomā būtu jārisina noilgumu atšķirības starp dalībvalstīm, lai ņemtu vērā gan aizstāvības vajadzības, gan nepieciešamību pēc efektīvas kriminālvajāšanas un notiesāšanas, un ka šādi noilgumi būtu jāorganizē atbilstoši tiesvedības posmam vai iesaistītajai instancei, lai uz noziegumu noilgumu varētu attiecināt tikai tad, ja attiecīgais posms vai pasākums nav pabeigts noteiktajā termiņā; turklāt uzskata, ka, ievērojot proporcionalitātes un tiesiskuma principu, korupcijas lietās nevajadzētu piemērot noilgumu, kamēr kriminālprocess faktiski norisinās;

| 82. | uzskata, ka pasākumiem organizētās noziedzības apkarošanai būtu jābalstās uz apvienotu sistēmu, kur paredzēta efektīva atturošā sistēma noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskācijai un centieni nodrošināt, lai bēgļi, kas apzināti izvairās no izmeklēšanas, tiktu saukti pie atbildības, un, neskarot ieslodzīto personu tiesību pamatprincipus, nepieļaut, ka ieslodzītie noziedzīgo grupu vadītāji turpina vadīt savu organizāciju un dot rīkojumus padotajiem, lai gan atrodas cietumā; |
| --- | --- |

82.

uzskata, ka pasākumiem organizētās noziedzības apkarošanai būtu jābalstās uz apvienotu sistēmu, kur paredzēta efektīva atturošā sistēma noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskācijai un centieni nodrošināt, lai bēgļi, kas apzināti izvairās no izmeklēšanas, tiktu saukti pie atbildības, un, neskarot ieslodzīto personu tiesību pamatprincipus, nepieļaut, ka ieslodzītie noziedzīgo grupu vadītāji turpina vadīt savu organizāciju un dot rīkojumus padotajiem, lai gan atrodas cietumā;

| 83. | mudina dalībvalstīs paredzēt atturošus un efektīvus sodus – gan kriminālsodus, gan naudassodus, tostarp lielus naudassodus —, par visu veidu smagiem noziegumiem, kas apdraud pilsoņu veselību un drošību, un iesaka saskaņot sodus; |
| --- | --- |

83.

mudina dalībvalstīs paredzēt atturošus un efektīvus sodus – gan kriminālsodus, gan naudassodus, tostarp lielus naudassodus —, par visu veidu smagiem noziegumiem, kas apdraud pilsoņu veselību un drošību, un iesaka saskaņot sodus;

| 84. | norāda, neskarot 80. punktu, uz noziegumu un organizētās noziedzības prevencijas nozīmi, un mudina dalībvalstis izstrādāt un ieviest efektīvus tiesību aktus un sodus, kas piedāvātu alternatīvu brīvības atņemšanai, piemēram, naudassodu vai sabiedrisko darbu, tādos gadījumos, kad to var darīt, un ņemot vērā visus apstākļus, tostarp nodarījuma vieglo raksturu; |
| --- | --- |

84.

norāda, neskarot 80. punktu, uz noziegumu un organizētās noziedzības prevencijas nozīmi, un mudina dalībvalstis izstrādāt un ieviest efektīvus tiesību aktus un sodus, kas piedāvātu alternatīvu brīvības atņemšanai, piemēram, naudassodu vai sabiedrisko darbu, tādos gadījumos, kad to var darīt, un ņemot vērā visus apstākļus, tostarp nodarījuma vieglo raksturu;

Ceļā uz tīrāku uzņēmējdarbību

| 85. | mudina uzņēmumus īstenot pašregulāciju un pārredzamību, izmantojot rīcības kodeksus un ieviešot uzraudzības procedūras, tostarp iekšēju vai ārēju revīziju, un iestādēs strādājošo lobistu publisku reģistru, lai novērstu korupciju, slepenas norunas un interešu konfliktus starp publisko un privāto sektoru un nepieļautu negodīgu konkurenci; iesaka arī nodrošināt pārredzamību attiecībā uz jomām, mērķiem un finanšu informāciju gan valstu, gan ES līmenī; |
| --- | --- |

85.

mudina uzņēmumus īstenot pašregulāciju un pārredzamību, izmantojot rīcības kodeksus un ieviešot uzraudzības procedūras, tostarp iekšēju vai ārēju revīziju, un iestādēs strādājošo lobistu publisku reģistru, lai novērstu korupciju, slepenas norunas un interešu konfliktus starp publisko un privāto sektoru un nepieļautu negodīgu konkurenci; iesaka arī nodrošināt pārredzamību attiecībā uz jomām, mērķiem un finanšu informāciju gan valstu, gan ES līmenī;

| 86. | prasa izveidot sarakstus ar uzņēmumiem, kas akreditēti publiskajās iestādēs, un sarakstus ar tiem, kas ir jāizslēdz; uzskata, ka pēdējā no šīm iespējām būtu jāpiemēro gadījumos, kad uzņēmumi ir parādījuši ievērojamus trūkumus attiecībā pret līguma prasībām vai ja pastāv interešu konflikts dalībvalstu vai ES līmenī; |
| --- | --- |

86.

prasa izveidot sarakstus ar uzņēmumiem, kas akreditēti publiskajās iestādēs, un sarakstus ar tiem, kas ir jāizslēdz; uzskata, ka pēdējā no šīm iespējām būtu jāpiemēro gadījumos, kad uzņēmumi ir parādījuši ievērojamus trūkumus attiecībā pret līguma prasībām vai ja pastāv interešu konflikts dalībvalstu vai ES līmenī;

| 87. | aicina dalībvalstis stiprināt tirdzniecības kameru lomu attiecībā uz profilaksi, informēšanu un apkarošanu saistībā ar biežākajiem naudas atmazgāšanas riskiem uzņēmējdarbībā un pilnībā īstenot Komisijas rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

87.

aicina dalībvalstis stiprināt tirdzniecības kameru lomu attiecībā uz profilaksi, informēšanu un apkarošanu saistībā ar biežākajiem naudas atmazgāšanas riskiem uzņēmējdarbībā un pilnībā īstenot Komisijas rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas;

| 88. | atgādina, ka pētnieciskā žurnālistika, kā arī NVO un akadēmiskā vide, kas pēta jautājumus saistībā ar valsts administrāciju un korporatīviem uzņēmumiem, galvenokārt palīdz atklāt krāpšanu, korupciju vai citus nodarījumus; |
| --- | --- |

88.

atgādina, ka pētnieciskā žurnālistika, kā arī NVO un akadēmiskā vide, kas pēta jautājumus saistībā ar valsts administrāciju un korporatīviem uzņēmumiem, galvenokārt palīdz atklāt krāpšanu, korupciju vai citus nodarījumus;

| 89. | aicina uzņēmējus ievērot iekšējās iepirkuma pamatnostādnes, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem un maksimālu pārredzamību, piedaloties publiskā iepirkuma konkursos, nesadarboties ar līgumslēdzējiem un piegādātājiem, ja ir pamats aizdomām, ka tie nodarbojas ar uzpirkšanu, veikt uzticamības pārbaudi, lai novērtētu iespējamos līgumslēdzējus un piegādātājus un lai pārbaudītu, vai tie ievēro efektīvas uzpirkšanas novēršanas programmas noteikumus, informēt līgumslēdzējus un piegādātājus par uzpirkšanas novēršanas politiku, uzraudzīt galvenos līgumslēdzējus un piegādātājus, veicot attiecību regulāru pārbaudi, un noteikt tiesības pārtraukt sadarbību, ja tie veic uzpirkšanas maksājumus vai ja to rīcība ir pretrunā uzņēmuma programmai; |
| --- | --- |

89.

aicina uzņēmējus ievērot iekšējās iepirkuma pamatnostādnes, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem un maksimālu pārredzamību, piedaloties publiskā iepirkuma konkursos, nesadarboties ar līgumslēdzējiem un piegādātājiem, ja ir pamats aizdomām, ka tie nodarbojas ar uzpirkšanu, veikt uzticamības pārbaudi, lai novērtētu iespējamos līgumslēdzējus un piegādātājus un lai pārbaudītu, vai tie ievēro efektīvas uzpirkšanas novēršanas programmas noteikumus, informēt līgumslēdzējus un piegādātājus par uzpirkšanas novēršanas politiku, uzraudzīt galvenos līgumslēdzējus un piegādātājus, veicot attiecību regulāru pārbaudi, un noteikt tiesības pārtraukt sadarbību, ja tie veic uzpirkšanas maksājumus vai ja to rīcība ir pretrunā uzņēmuma programmai;

Ceļā uz pārredzamāku banku un profesiju sistēmu

| 90. | prasa stiprināt sadarbību un palielināt pārredzamību banku sistēmu un profesiju pārstāvjiem, tostarp tiem, kas saistīti ar finanšu nozares un grāmatvedības profesijām, visās dalībvalstīs un ar ārpussavienības valstīm, jo īpaši ar mērķi noteikt informātikas rīkus un likumdošanas un administratīvus pasākumus finanšu plūsmu izsekošanai un noziegumu izmeklēšanai, un noteikt ziņošanas procedūru par iespējamiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

90.

prasa stiprināt sadarbību un palielināt pārredzamību banku sistēmu un profesiju pārstāvjiem, tostarp tiem, kas saistīti ar finanšu nozares un grāmatvedības profesijām, visās dalībvalstīs un ar ārpussavienības valstīm, jo īpaši ar mērķi noteikt informātikas rīkus un likumdošanas un administratīvus pasākumus finanšu plūsmu izsekošanai un noziegumu izmeklēšanai, un noteikt ziņošanas procedūru par iespējamiem nodarījumiem;

| 91. | aicina Komisiju un citas uzraudzības iestādes nodrošināt pienācīgus klientu pārbaudes pasākumus un saistītos riska profilus bankām, apdrošināšanas sabiedrībām un kredītiestādēm, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un juridiskās personas dalībvalstīs saņem un uztur atbilstošu, precīzu un aktuālu informāciju par to galīgajiem labumguvējiem, tostarp no ārzonas nodokļu oāzēm, un ka uzņēmumu reģistrus regulāri atjaunina un to kvalitāti uzrauga; uzskata, ka informācijas pārredzamība – tostarp publicējot reģistru pa valstīm par faktiskajiem īpašniekiem un izmantojot pārrobežu sadarbību – var palīdzēt cīņā pret tādām parādībām kā naudas atmazgāšana, terorisma finansēšana, krāpšanās ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

91.

aicina Komisiju un citas uzraudzības iestādes nodrošināt pienācīgus klientu pārbaudes pasākumus un saistītos riska profilus bankām, apdrošināšanas sabiedrībām un kredītiestādēm, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un juridiskās personas dalībvalstīs saņem un uztur atbilstošu, precīzu un aktuālu informāciju par to galīgajiem labumguvējiem, tostarp no ārzonas nodokļu oāzēm, un ka uzņēmumu reģistrus regulāri atjaunina un to kvalitāti uzrauga; uzskata, ka informācijas pārredzamība – tostarp publicējot reģistru pa valstīm par faktiskajiem īpašniekiem un izmantojot pārrobežu sadarbību – var palīdzēt cīņā pret tādām parādībām kā naudas atmazgāšana, terorisma finansēšana, krāpšanās ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 92. | aicina dalībvalstis ieviest uzņēmējdarbības reģistros faktisko īpašumtiesību jēdzienu un censties iekļaut šo jēdzienu gan tā vispārējā nozīmē, gan kā informācijas apmaiņas mehānismu; |
| --- | --- |

92.

aicina dalībvalstis ieviest uzņēmējdarbības reģistros faktisko īpašumtiesību jēdzienu un censties iekļaut šo jēdzienu gan tā vispārējā nozīmē, gan kā informācijas apmaiņas mehānismu;

| 93. | aicina Komisiju pieņemt kopīgus principus un administratīvās pamatnostādnes par transfertcenu pareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

93.

aicina Komisiju pieņemt kopīgus principus un administratīvās pamatnostādnes par transfertcenu pareizu izmantošanu;

| 94. | pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu nodokļu noziegumus skaidri noteikt kā vienu no noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas predikatīvajiem noziegumiem saskaņā ar Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2012. gada ieteikumiem; mudina Eiropas Savienību uzlabot informācijas par faktiskajām īpašumtiesībām un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas nolūkā veikto klienta uzticamības pārbaudes procedūru pārredzamību; atbalsta noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas definīcijas saskaņošanu ES līmenī un prasa pilnībā ieviest Finanšu darījumu darba grupas (FATF) standartus, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību, piemērojot samērīgas sankcijas un izmantojot ticamus drošības pasākumus; |
| --- | --- |

94.

pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu nodokļu noziegumus skaidri noteikt kā vienu no noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas predikatīvajiem noziegumiem saskaņā ar Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2012. gada ieteikumiem; mudina Eiropas Savienību uzlabot informācijas par faktiskajām īpašumtiesībām un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas nolūkā veikto klienta uzticamības pārbaudes procedūru pārredzamību; atbalsta noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas definīcijas saskaņošanu ES līmenī un prasa pilnībā ieviest Finanšu darījumu darba grupas (FATF) standartus, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību, piemērojot samērīgas sankcijas un izmantojot ticamus drošības pasākumus;

| 95. | iesaka rūpīgi novērtēt ar jaunajiem banku un finanšu produktiem saistītos riskus, ja tie pieļauj anonimitāti vai darbību no attāluma; turklāt prasa noteikt vienotu definīciju nodokļu oāzēm, jo noziedzīgas organizācijas tās bieži izmanto, lai emitētu obligācijas privātos uzņēmumos vai bankās, kuru labumguvējus ir grūti noskaidrot; |
| --- | --- |

95.

iesaka rūpīgi novērtēt ar jaunajiem banku un finanšu produktiem saistītos riskus, ja tie pieļauj anonimitāti vai darbību no attāluma; turklāt prasa noteikt vienotu definīciju nodokļu oāzēm, jo noziedzīgas organizācijas tās bieži izmanto, lai emitētu obligācijas privātos uzņēmumos vai bankās, kuru labumguvējus ir grūti noskaidrot;

| 96. | cer, ka tiks izveidoti operatīvi risinājumi, kas, ievērojot tiesību aktus par personas datu aizsardzību, ļaus finanšu un kredītu operatoriem apstiprināt identitāti subjektam, kurš prasa veikt iespējamu operāciju, ņemot vērā, ka identitātes viltošana ir nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas priekšnoteikums; tāpēc atzinīgi vērtē banku savienības izveidi; |
| --- | --- |

96.

cer, ka tiks izveidoti operatīvi risinājumi, kas, ievērojot tiesību aktus par personas datu aizsardzību, ļaus finanšu un kredītu operatoriem apstiprināt identitāti subjektam, kurš prasa veikt iespējamu operāciju, ņemot vērā, ka identitātes viltošana ir nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas priekšnoteikums; tāpēc atzinīgi vērtē banku savienības izveidi;

| 97. | iesaka atcelt banku konfidencialitāti; |
| --- | --- |

97.

iesaka atcelt banku konfidencialitāti;

Ceļā uz to, lai noziegumi neatmaksātos

| 98. | aicina visas ieinteresētās personas valsts un privātajā sektorā vienoties apņēmīgā cīņā pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; aicina nodrošināt, lai profesionāļi pilnībā ievēro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas pienākumus, izveidojot ziņošanas mehānismus par aizdomīgiem darījumiem un rīcības kodeksus, kas attiecas uz profesiju pārstāvības organizācijām un nozares asociācijām; |
| --- | --- |

98.

aicina visas ieinteresētās personas valsts un privātajā sektorā vienoties apņēmīgā cīņā pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; aicina nodrošināt, lai profesionāļi pilnībā ievēro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas pienākumus, izveidojot ziņošanas mehānismus par aizdomīgiem darījumiem un rīcības kodeksus, kas attiecas uz profesiju pārstāvības organizācijām un nozares asociācijām;

| 99. | norāda uz finanšu informācijas vienību būtisko lomu attiecībā uz to, lai garantētu augstus starptautiskus standartus cīņā pret naudas atmazgāšanu; atzīst, cik svarīgi ir Eiropas instrumenti attiecībā uz finanšu plūsmu izsekojamību, lai cīnītos pret draudiem, piemēram, kibernoziegumiem, naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu; |
| --- | --- |

99.

norāda uz finanšu informācijas vienību būtisko lomu attiecībā uz to, lai garantētu augstus starptautiskus standartus cīņā pret naudas atmazgāšanu; atzīst, cik svarīgi ir Eiropas instrumenti attiecībā uz finanšu plūsmu izsekojamību, lai cīnītos pret draudiem, piemēram, kibernoziegumiem, naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu;

| 100. | iesaka sistemātiski identificēt un pārbaudīt azartspēlmaņus, aizliegt izmantot anonīmus maksāšanas līdzekļus iemaksu veikšanai tiešsaistes azartspēlēs un nepieļaut anonimitāti tiešsaistes azartspēlēs, ļaujot identificēt resursserverus un izstrādājot IT sistēmas, kas ļauj pilnībā izsekot naudas darījumiem saistībā ar tiešsaistes un bezsaistes azartspēlēm; |
| --- | --- |

100.

iesaka sistemātiski identificēt un pārbaudīt azartspēlmaņus, aizliegt izmantot anonīmus maksāšanas līdzekļus iemaksu veikšanai tiešsaistes azartspēlēs un nepieļaut anonimitāti tiešsaistes azartspēlēs, ļaujot identificēt resursserverus un izstrādājot IT sistēmas, kas ļauj pilnībā izsekot naudas darījumiem saistībā ar tiešsaistes un bezsaistes azartspēlēm;

| 101. | atzinīgi vērtē tā sauktās ceturtās noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvas piemērošanas jomas paplašināšanu attiecībā uz azartspēlēm; aicina Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu un atbilstošus pasākumus pret naudas atmazgāšanu saistībā ar derībām, jo īpaši sportā, iekļaujot jaunus noziegumus, piemēram, ar derībām saistītu sporta rezultātu sarunāšanu, nosakot atbilstoša līmeņa sankcijas un atbalstot uzraudzības mehānismus, kas piesaista sporta federācijas, asociācijas, tiešsaistes un bezsaistes operatorus un vajadzības gadījumā valsts iestādes; mudina sporta organizācijas pieņemt ētikas kodeksu, kas jāievēro visiem darbiniekiem, nosakot stingru aizliegumu ietekmēt sporta rezultātus derību vai citā nolūkā un slēgt derības par saviem sporta rezultātiem, kā arī nosakot pienākumu ziņot par sporta rezultātu sarunāšanas gadījumiem, nodrošinot atbilstošu ziņotāju aizsardzības mehānismu; |
| --- | --- |

101.

atzinīgi vērtē tā sauktās ceturtās noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvas piemērošanas jomas paplašināšanu attiecībā uz azartspēlēm; aicina Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu un atbilstošus pasākumus pret naudas atmazgāšanu saistībā ar derībām, jo īpaši sportā, iekļaujot jaunus noziegumus, piemēram, ar derībām saistītu sporta rezultātu sarunāšanu, nosakot atbilstoša līmeņa sankcijas un atbalstot uzraudzības mehānismus, kas piesaista sporta federācijas, asociācijas, tiešsaistes un bezsaistes operatorus un vajadzības gadījumā valsts iestādes; mudina sporta organizācijas pieņemt ētikas kodeksu, kas jāievēro visiem darbiniekiem, nosakot stingru aizliegumu ietekmēt sporta rezultātus derību vai citā nolūkā un slēgt derības par saviem sporta rezultātiem, kā arī nosakot pienākumu ziņot par sporta rezultātu sarunāšanas gadījumiem, nodrošinot atbilstošu ziņotāju aizsardzības mehānismu;

| 102. | secina, ka noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, iesaistoties sporta pasākumu derībās, bieži veic organizētās noziedzības pārstāvji; tāpēc aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kurā būtu ietverta kopīga definīcija par korupciju un krāpšanu sportā; aicina dalībvalstis neatļaut organizēt derības par sacensībām, kuru iznākums ir paredzams, kā arī aizliegt bīstamākos sporta derību veidus; iesaka arī papildus izveidotajiem noteikumiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ieviest valsts noteikumus par ziņošanu attiecībā uz aizdomām par korupciju sportā, kas būtu jāievēro tiešsaistes un citu spēļu operatoriem, kā arī visiem sporta nozares dalībniekiem; |
| --- | --- |

102.

secina, ka noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, iesaistoties sporta pasākumu derībās, bieži veic organizētās noziedzības pārstāvji; tāpēc aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kurā būtu ietverta kopīga definīcija par korupciju un krāpšanu sportā; aicina dalībvalstis neatļaut organizēt derības par sacensībām, kuru iznākums ir paredzams, kā arī aizliegt bīstamākos sporta derību veidus; iesaka arī papildus izveidotajiem noteikumiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ieviest valsts noteikumus par ziņošanu attiecībā uz aizdomām par korupciju sportā, kas būtu jāievēro tiešsaistes un citu spēļu operatoriem, kā arī visiem sporta nozares dalībniekiem;

| 103. | uzsver, ka ir jāpastiprina sadarbība un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm, to regulatīvajām struktūrām, Eiropolu un Eirojustu, lai cīnītos pret noziedzīgām darbībām tiešsaistes pārrobežu azartspēļu jomā; |
| --- | --- |

103.

uzsver, ka ir jāpastiprina sadarbība un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm, to regulatīvajām struktūrām, Eiropolu un Eirojustu, lai cīnītos pret noziedzīgām darbībām tiešsaistes pārrobežu azartspēļu jomā;

| 104. | atzīst, ka tiešsaistes azartspēles arvien biežāk izmanto noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, jo bieži laimestiem netiek piemērots nodoklis, turklāt ir ļoti grūti atklāt daudzus darījumus, kuros izmanto noziedzīgi iegūtus līdzekļus, un sistēmas darbību apgrūtina tas, ka ir vairāki maksājumu apstrādātāji; aicina pieņemt tiesisko regulējumu, lai apkarotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izmantojot visu veidu tiešsaistes azartspēles; |
| --- | --- |

104.

atzīst, ka tiešsaistes azartspēles arvien biežāk izmanto noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, jo bieži laimestiem netiek piemērots nodoklis, turklāt ir ļoti grūti atklāt daudzus darījumus, kuros izmanto noziedzīgi iegūtus līdzekļus, un sistēmas darbību apgrūtina tas, ka ir vairāki maksājumu apstrādātāji; aicina pieņemt tiesisko regulējumu, lai apkarotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izmantojot visu veidu tiešsaistes azartspēles;

| 105. | mudina dalībvalstis krimināllikumā iekļaut saskaņotu sporta spēļu rezultātu pasūtīšanas definīciju un izstrādāt juridisku dokumentu kā līdzekli sporta spēļu rezultātu pasūtīšanas apkarošanai; noteikt sankcijas saistībā ar sporta spēļu rezultātu pasūtīšanu, tostarp naudas sodu un konfiskāciju, un izveidot īpašu nodaļu sporta spēļu rezultātu pasūtīšanas apkarošanai tiesību aizsardzības jomā kā centru komunikācijai un sadarbībai ar galvenajām ieinteresētajām personām, kā arī saistībā ar turpmāku izmeklēšanu un lietas ierosināšanu; |
| --- | --- |

105.

mudina dalībvalstis krimināllikumā iekļaut saskaņotu sporta spēļu rezultātu pasūtīšanas definīciju un izstrādāt juridisku dokumentu kā līdzekli sporta spēļu rezultātu pasūtīšanas apkarošanai; noteikt sankcijas saistībā ar sporta spēļu rezultātu pasūtīšanu, tostarp naudas sodu un konfiskāciju, un izveidot īpašu nodaļu sporta spēļu rezultātu pasūtīšanas apkarošanai tiesību aizsardzības jomā kā centru komunikācijai un sadarbībai ar galvenajām ieinteresētajām personām, kā arī saistībā ar turpmāku izmeklēšanu un lietas ierosināšanu;

| 106. | aicina nodrošināt ciešāku sadarbību Eiropas līmenī, kuru koordinētu Komisija, lai noteiktu sporta spēļu rezultātu pasūtīšanā un citās nelikumīgās darbībās iesaistītos tiešsaistes azartspēļu operatorus un aizliegtu tiem darboties; |
| --- | --- |

106.

aicina nodrošināt ciešāku sadarbību Eiropas līmenī, kuru koordinētu Komisija, lai noteiktu sporta spēļu rezultātu pasūtīšanā un citās nelikumīgās darbībās iesaistītos tiešsaistes azartspēļu operatorus un aizliegtu tiem darboties;

| 107. | aicina sporta pārvaldes organizācijas, dalībvalstis un Eiropas Komisiju ieguldīt līdzekļus izpratni veicinošās kampaņās par sportistu sporta spēļu rezultātu pasūtīšanu, par šā noziedzīgā nodarījuma tiesiskajām sekām un kaitīgo ietekmi uz sporta sacensību integritāti; |
| --- | --- |

107.

aicina sporta pārvaldes organizācijas, dalībvalstis un Eiropas Komisiju ieguldīt līdzekļus izpratni veicinošās kampaņās par sportistu sporta spēļu rezultātu pasūtīšanu, par šā noziedzīgā nodarījuma tiesiskajām sekām un kaitīgo ietekmi uz sporta sacensību integritāti;

| 108. | prasa saskaņot dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienību lomu un kompetences, palielināt to pilnvaras un stiprināt sadarbības mehānismus starp tām; |
| --- | --- |

108.

prasa saskaņot dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienību lomu un kompetences, palielināt to pilnvaras un stiprināt sadarbības mehānismus starp tām;

| 109. | ierosina dalībvalstīm saskaņot darbības saistībā ar soda piespriešanu un sankciju piemērošanu, ieslodzījuma sistēmām un soda izciešanas iestāžu personāla apmācību; |
| --- | --- |

109.

ierosina dalībvalstīm saskaņot darbības saistībā ar soda piespriešanu un sankciju piemērošanu, ieslodzījuma sistēmām un soda izciešanas iestāžu personāla apmācību;

| 110. | aicina stiprināt Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes pārraudzības lomu saistībā ar naudas atmazgāšanas apkarošanu Eiropas līmenī, tostarp lai izveidotu patiesu Eiropas banku savienību, kas spēj apkarot korupciju un naudas atmazgāšanu, izmantojot efektīvu rīcību, kas pamatojas uz saskaņotiem noteikumiem par interešu konfliktiem un uzraudzības sistēmām; uzstāj, ka vienlaikus valsts līmenī būtu jāuzlabo pārraudzības spējas, zināšanas šajā jomā un spēja analizēt, tādējādi sekmējot valsts iestāžu ciešāku sadarbību; |
| --- | --- |

110.

aicina stiprināt Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes pārraudzības lomu saistībā ar naudas atmazgāšanas apkarošanu Eiropas līmenī, tostarp lai izveidotu patiesu Eiropas banku savienību, kas spēj apkarot korupciju un naudas atmazgāšanu, izmantojot efektīvu rīcību, kas pamatojas uz saskaņotiem noteikumiem par interešu konfliktiem un uzraudzības sistēmām; uzstāj, ka vienlaikus valsts līmenī būtu jāuzlabo pārraudzības spējas, zināšanas šajā jomā un spēja analizēt, tādējādi sekmējot valsts iestāžu ciešāku sadarbību;

| 111. | prasa izveidot labas pārvaldības minimālos standartus nodokļu jomā, jo īpaši izmantojot to dalībvalstu izveidotas iniciatīvas, kam ir līdzīgas attiecības ar teritorijām, kuras ir nodokļu oāzes, cita starpā, lai atvieglotu piekļuvi informācijai par iespējamām t. s. pastkastīšu sabiedrībām, kas tajās varētu būt izveidotas; uzskata, ka minētais Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojums par saiknes stiprināšanu starp ES krāpšanas apkarošanas politiku un attīstības, nodokļu un tirdzniecības politiku ir nozīmīgs; |
| --- | --- |

111.

prasa izveidot labas pārvaldības minimālos standartus nodokļu jomā, jo īpaši izmantojot to dalībvalstu izveidotas iniciatīvas, kam ir līdzīgas attiecības ar teritorijām, kuras ir nodokļu oāzes, cita starpā, lai atvieglotu piekļuvi informācijai par iespējamām t. s. pastkastīšu sabiedrībām, kas tajās varētu būt izveidotas; uzskata, ka minētais Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojums par saiknes stiprināšanu starp ES krāpšanas apkarošanas politiku un attīstības, nodokļu un tirdzniecības politiku ir nozīmīgs;

| 112. | prasa enerģisku Eiropas Savienības rīcību starptautiskajos forumos, piemēram, G8 un G20 valstu sanāksmēs, lai izskaustu ar nodokļu paradīzēm saistītos noziegumus; |
| --- | --- |

112.

prasa enerģisku Eiropas Savienības rīcību starptautiskajos forumos, piemēram, G8 un G20 valstu sanāksmēs, lai izskaustu ar nodokļu paradīzēm saistītos noziegumus;

| 113. | uzsver, ka nodokļu ieturēšanas principi būtu jāsaskaņo ar ESAO ieteikumiem, kas sniegti ziņojumā “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana”, lai saskaņā ar nodokļu piemērošanas pamatprincipu nodokļus piemērotu tajā valstī, kurā saimnieciskās darbības dēļ ir radušies ienākumi (ienākumu izcelsmes vietas princips); |
| --- | --- |

113.

uzsver, ka nodokļu ieturēšanas principi būtu jāsaskaņo ar ESAO ieteikumiem, kas sniegti ziņojumā “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana”, lai saskaņā ar nodokļu piemērošanas pamatprincipu nodokļus piemērotu tajā valstī, kurā saimnieciskās darbības dēļ ir radušies ienākumi (ienākumu izcelsmes vietas princips);

| 114. | uzskata, ka, piemērojot ienākumu izcelsmes vietas principu, nodokļu iestādēm ir vieglāk efektīvi piemērot nodokļus un novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata, ka godīga nodokļu sistēma ir nepieciešama jo īpaši krīzes gadījumā, kad nodokļu slogs nepamatoti ir jāuzņemas maziem uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un ka daļēji izvairīšanos no nodokļu maksāšanas veicina nodokļu oāzes ES; |
| --- | --- |

114.

uzskata, ka, piemērojot ienākumu izcelsmes vietas principu, nodokļu iestādēm ir vieglāk efektīvi piemērot nodokļus un novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata, ka godīga nodokļu sistēma ir nepieciešama jo īpaši krīzes gadījumā, kad nodokļu slogs nepamatoti ir jāuzņemas maziem uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un ka daļēji izvairīšanos no nodokļu maksāšanas veicina nodokļu oāzes ES;

| 115. | uzsver, ka pastiprinātai cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir izšķirīga nozīme ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā ES; uzsver, ka krāpšanas un nodokļu nemaksāšanas līmeņa samazināšana palielinās ekonomikas izaugsmes potenciālu, uzlabojot valsts finanses un radot taisnīgus un vienādus konkurences nosacījumus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

115.

uzsver, ka pastiprinātai cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir izšķirīga nozīme ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā ES; uzsver, ka krāpšanas un nodokļu nemaksāšanas līmeņa samazināšana palielinās ekonomikas izaugsmes potenciālu, uzlabojot valsts finanses un radot taisnīgus un vienādus konkurences nosacījumus uzņēmumiem;

| 116. | aicina revīzijas uzņēmumus un juridiskos konsultantus ziņot valsts nodokļu iestādēm par jebkādām aizdomām par agresīvu nodokļu plānošanu revidētajā uzņēmumā vai uzņēmumā, kuram tiek sniegtas konsultācijas; |
| --- | --- |

116.

aicina revīzijas uzņēmumus un juridiskos konsultantus ziņot valsts nodokļu iestādēm par jebkādām aizdomām par agresīvu nodokļu plānošanu revidētajā uzņēmumā vai uzņēmumā, kuram tiek sniegtas konsultācijas;

| 117. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt automātisko informācijas apmaiņu; tomēr atkārtoti uzsver, ka ir jānoslēdz starptautiski saistošs daudzpusējs nolīgums par automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā, kura darbības jomā būtu jāiekļauj arī trasti un citi fondi un kurā jāparedz sankcijas par nesadarbošanos un jāiekļauj finanšu iestādes, kuras veic darbības nodokļu oāzēs; mudina ES pieņemt pasākumus, kas būtu līdzīgi ASV Nodokļu oāžu ļaunprātīgas darbības pārtraukšanas likumam, un apsvērt iespēju atsaukt banku darbības licenci finanšu iestādēm, kas sadarbojas ar nodokļu oāzēm; aicina Komisiju ierosināt, ņemot vērā stingrus kritērijus, izveidot Eiropas nodokļu oāžu “melno sarakstu” un tā neievērošanas vai paplašinātas sadarbības gadījumā piemērot Eiropas sankciju režīmus, ja nav iespējams izmantot ES pieeju; |
| --- | --- |

117.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt automātisko informācijas apmaiņu; tomēr atkārtoti uzsver, ka ir jānoslēdz starptautiski saistošs daudzpusējs nolīgums par automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā, kura darbības jomā būtu jāiekļauj arī trasti un citi fondi un kurā jāparedz sankcijas par nesadarbošanos un jāiekļauj finanšu iestādes, kuras veic darbības nodokļu oāzēs; mudina ES pieņemt pasākumus, kas būtu līdzīgi ASV Nodokļu oāžu ļaunprātīgas darbības pārtraukšanas likumam, un apsvērt iespēju atsaukt banku darbības licenci finanšu iestādēm, kas sadarbojas ar nodokļu oāzēm; aicina Komisiju ierosināt, ņemot vērā stingrus kritērijus, izveidot Eiropas nodokļu oāžu “melno sarakstu” un tā neievērošanas vai paplašinātas sadarbības gadījumā piemērot Eiropas sankciju režīmus, ja nav iespējams izmantot ES pieeju;

| 118. | aicina dalībvalstis un Eiropas Parlamentu ātri vienoties par ES atklātības un pārskatatbildības direktīvām; pieprasa, ka turpmāk direktīvu piemērošanas jomas ir jāpaplašina, ietverot visus lielos uzņēmumus neatkarīgi no to nozares; |
| --- | --- |

118.

aicina dalībvalstis un Eiropas Parlamentu ātri vienoties par ES atklātības un pārskatatbildības direktīvām; pieprasa, ka turpmāk direktīvu piemērošanas jomas ir jāpaplašina, ietverot visus lielos uzņēmumus neatkarīgi no to nozares;

| 119. | aicina Komisiju izstrādāt stingrus kritērijus uzņēmējdarbības jomā, lai likvidētu “pastkastīšu” sabiedrības, kas sekmē likumīgu un nelikumīgu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

119.

aicina Komisiju izstrādāt stingrus kritērijus uzņēmējdarbības jomā, lai likvidētu “pastkastīšu” sabiedrības, kas sekmē likumīgu un nelikumīgu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 120. | aicina Komisiju izvērtēt pašreizējos nolīgumus par nodokļiem, kas ir spēkā starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras var uzskatīt par nodokļu oāzēm; arī prasa Komisijai iesniegt priekšlikumus, tostarp jebkādu minēto nolīgumu labojumus, lai risinātu šo problēmu; aicina Komisiju par saviem atklājumiem un priekšlikumiem informēt Eiropas Parlamentu vēlākais līdz 2013. gada beigām; |
| --- | --- |

120.

aicina Komisiju izvērtēt pašreizējos nolīgumus par nodokļiem, kas ir spēkā starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras var uzskatīt par nodokļu oāzēm; arī prasa Komisijai iesniegt priekšlikumus, tostarp jebkādu minēto nolīgumu labojumus, lai risinātu šo problēmu; aicina Komisiju par saviem atklājumiem un priekšlikumiem informēt Eiropas Parlamentu vēlākais līdz 2013. gada beigām;

Jauno tehnoloģiju izmantošana cīņā pret organizēto noziedzību

| 121. | uzskata, ka Eiropas satelītu zemes novērošanas sistēmas varētu palīdzēt atklāt to kuģu maršrutus, kas slepeni veic nelegālu preču pārvadāšanu, izkraušanu vai pārkraušanu; tāpēc aicina tiesu iestādes šajā jomā vairāk izmantot jaunās tehnoloģijas, tostarp satelītnovērošanu, jo tas var palīdzēt cīņā pret organizētās noziedzības darbībām; |
| --- | --- |

121.

uzskata, ka Eiropas satelītu zemes novērošanas sistēmas varētu palīdzēt atklāt to kuģu maršrutus, kas slepeni veic nelegālu preču pārvadāšanu, izkraušanu vai pārkraušanu; tāpēc aicina tiesu iestādes šajā jomā vairāk izmantot jaunās tehnoloģijas, tostarp satelītnovērošanu, jo tas var palīdzēt cīņā pret organizētās noziedzības darbībām;

| 122. | norāda, ka interneta lietotāju skaita pieaugums rada jaunas iespējas noziegumiem internetā, piemēram, intelektuālā īpašuma zādzībām, viltotu preču tirdzniecībai un iegādei un identitātes zādzībām, kas apdraud Eiropas iedzīvotāju ekonomiku, drošību un veselību; |
| --- | --- |

122.

norāda, ka interneta lietotāju skaita pieaugums rada jaunas iespējas noziegumiem internetā, piemēram, intelektuālā īpašuma zādzībām, viltotu preču tirdzniecībai un iegādei un identitātes zādzībām, kas apdraud Eiropas iedzīvotāju ekonomiku, drošību un veselību;

| 123. | norāda, ka izglītības un informācijas pasākumi un publiskas kampaņas ir svarīgas, lai risinātu arvien lielākas problēmas kibernoziedzības jomā; uzsver, ka sabiedrības nepietiekamā informētība un nepieciešamo iemaņu trūkums palielina noziedzīgo organizāciju spējas izmantot internetu un tā sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

123.

norāda, ka izglītības un informācijas pasākumi un publiskas kampaņas ir svarīgas, lai risinātu arvien lielākas problēmas kibernoziedzības jomā; uzsver, ka sabiedrības nepietiekamā informētība un nepieciešamo iemaņu trūkums palielina noziedzīgo organizāciju spējas izmantot internetu un tā sniegtās iespējas;

| 124. | atzinīgi vērtē Eiropola Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3) izveidi, un mudina arī turpmāk attīstīt šo aģentūru, jo īpaši, lai apkarotu organizēto noziedzību, tostarp pārrobežu situācijās un sadarbībā ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

124.

atzinīgi vērtē Eiropola Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3) izveidi, un mudina arī turpmāk attīstīt šo aģentūru, jo īpaši, lai apkarotu organizēto noziedzību, tostarp pārrobežu situācijās un sadarbībā ar trešām valstīm.

| 125. | uzsver, ka steidzami ir jāpieņem termina “kibernoziedzība” kopīga un precīza definīcija, ko varētu izmantot visās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

125.

uzsver, ka steidzami ir jāpieņem termina “kibernoziedzība” kopīga un precīza definīcija, ko varētu izmantot visās ES dalībvalstīs;

| 126. | mudina veicināt pētniecību par jaunajām tehnoloģijām dažādās kontroles sistēmās, kuras lieto dalībvalstīs, un sekmēt to izmantošanu; tas varētu iekļaut, piemēram, sistēmu, ar ko tiešsaistē novēro un ieraksta nodokļu kontroles uz vietas, muitas kontroles un cita veida kontroles, ko veic centralizētas pretkorupcijas vienības; |
| --- | --- |

126.

mudina veicināt pētniecību par jaunajām tehnoloģijām dažādās kontroles sistēmās, kuras lieto dalībvalstīs, un sekmēt to izmantošanu; tas varētu iekļaut, piemēram, sistēmu, ar ko tiešsaistē novēro un ieraksta nodokļu kontroles uz vietas, muitas kontroles un cita veida kontroles, ko veic centralizētas pretkorupcijas vienības;

| 127. | mudina izveidot vienotu ziņošanas sistēmu, kurā būtu minēti visi krāpšanas un korupcijas gadījumi, par kuriem ir ierosināta lieta (nodrošinot personas datu atbilstošu aizsardzību un nevainīguma prezumpciju); |
| --- | --- |

127.

mudina izveidot vienotu ziņošanas sistēmu, kurā būtu minēti visi krāpšanas un korupcijas gadījumi, par kuriem ir ierosināta lieta (nodrošinot personas datu atbilstošu aizsardzību un nevainīguma prezumpciju);

Nobeiguma ieteikumi

| 128. | prasa izveidot Eiropas Prokuratūru, kā paredzēts LESD 86. pantā, jo īpaši, lai apkarotu noziegumus, kas skar ES finanšu intereses, un būtiskus pārrobežu nodarījumus, veiktu izmeklēšanu, ierosinātu krimināllietas un panāktu spriedumus; iesaka, ka šādai iestādei vajadzētu izveidot efektīvu un optimizētu struktūru un uzdot koordinēt un veicināt sadarbību ar valstu iestādēm, lai nodrošinātu saskaņotāku izmeklēšanu, izmantojot vienotus procedūru noteikumus; uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu līdz 2013. gada septembrim, skaidri nosakot Eiropas Prokuratūras struktūru, pārskatatbildību Eiropas Parlamentam un jo īpaši sadarbību ar Eiropolu, Eirojustu, OLAF un Pamattiesību aģentūru, un ka Eiropas Prokuratūras darbības pamatā vajadzētu būt skaidram procesuālo tiesību regulējumam, precīzi norādot, kādus nodarījumus tā ir pilnvarota izskatīt; |
| --- | --- |

128.

prasa izveidot Eiropas Prokuratūru, kā paredzēts LESD 86. pantā, jo īpaši, lai apkarotu noziegumus, kas skar ES finanšu intereses, un būtiskus pārrobežu nodarījumus, veiktu izmeklēšanu, ierosinātu krimināllietas un panāktu spriedumus; iesaka, ka šādai iestādei vajadzētu izveidot efektīvu un optimizētu struktūru un uzdot koordinēt un veicināt sadarbību ar valstu iestādēm, lai nodrošinātu saskaņotāku izmeklēšanu, izmantojot vienotus procedūru noteikumus; uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu līdz 2013. gada septembrim, skaidri nosakot Eiropas Prokuratūras struktūru, pārskatatbildību Eiropas Parlamentam un jo īpaši sadarbību ar Eiropolu, Eirojustu, OLAF un Pamattiesību aģentūru, un ka Eiropas Prokuratūras darbības pamatā vajadzētu būt skaidram procesuālo tiesību regulējumam, precīzi norādot, kādus nodarījumus tā ir pilnvarota izskatīt;

| 129. | uzskata, ka Eirojusts varētu turpināt izskatīt noziegumus, kas minēti LESD 83. panta 1. punktā, un vajadzības gadījumā noziegumus, kas saistīti ar Savienības politiku īstenošanu, kas minēti tā paša panta 2. punktā, vienlaikus nodrošinot to, ka demokrātiskās tiesības un pamattiesības tiek ņemtas vērā nākamajā pārskatā; |
| --- | --- |

129.

uzskata, ka Eirojusts varētu turpināt izskatīt noziegumus, kas minēti LESD 83. panta 1. punktā, un vajadzības gadījumā noziegumus, kas saistīti ar Savienības politiku īstenošanu, kas minēti tā paša panta 2. punktā, vienlaikus nodrošinot to, ka demokrātiskās tiesības un pamattiesības tiek ņemtas vērā nākamajā pārskatā;

| 130. | mudina dalībvalstis nesamazināt Savienības budžetu īstermiņa problēmu dēļ, bet Eiropolam, Eirojustam, Frontex un paredzētajai Eiropas Prokuratūrai nodrošināt papildu līdzekļus, jo to veiksmīgas darbības dēļ dalībvalstis var ievērojami samazināt nodokļu zaudējumus; |
| --- | --- |

130.

mudina dalībvalstis nesamazināt Savienības budžetu īstermiņa problēmu dēļ, bet Eiropolam, Eirojustam, Frontex un paredzētajai Eiropas Prokuratūrai nodrošināt papildu līdzekļus, jo to veiksmīgas darbības dēļ dalībvalstis var ievērojami samazināt nodokļu zaudējumus;

| 131. | vēlas noslēgt nolīgumu ar Lihtenšteinu, lai cīnītos pret starptautisko organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

131.

vēlas noslēgt nolīgumu ar Lihtenšteinu, lai cīnītos pret starptautisko organizēto noziedzību;

| 132. | noteikti iesaka dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk īstenot Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus; prasa Komisijai uzraudzīt, lai tās transponēšana valstu tiesību aktos tiktu veikta pareizi; noteikti iesaka dalībvalstīm un Komisijai pabeigt ceļvedi par aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesībām krimināllietās un Direktīvu par pirmstiesas apcietinājumu; |
| --- | --- |

132.

noteikti iesaka dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk īstenot Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus; prasa Komisijai uzraudzīt, lai tās transponēšana valstu tiesību aktos tiktu veikta pareizi; noteikti iesaka dalībvalstīm un Komisijai pabeigt ceļvedi par aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesībām krimināllietās un Direktīvu par pirmstiesas apcietinājumu;

| 133. | aicina piemērot smagāku sodu par darbību organizētās noziedzības grupējumos un par noziegumiem, kas saistīti ar narkotiku un cilvēku vai cilvēku orgānu tirdzniecību; |
| --- | --- |

133.

aicina piemērot smagāku sodu par darbību organizētās noziedzības grupējumos un par noziegumiem, kas saistīti ar narkotiku un cilvēku vai cilvēku orgānu tirdzniecību;

| 134. | saskaņā ar ANO Pretkorupcijas konvenciju mudina dalībvalstis pieņemt tiesiskos un citus pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai noteiktu, ka materiālā stāvokļa tīša, nelikumīga uzlabošanās, tas ir, valsts amatpersonas līdzekļu ievērojams pieaugums, ko viņš vai viņa nevar saprātīgi pamatot ar saviem likumīgajiem ienākumiem, ir noziegums; |
| --- | --- |

134.

saskaņā ar ANO Pretkorupcijas konvenciju mudina dalībvalstis pieņemt tiesiskos un citus pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai noteiktu, ka materiālā stāvokļa tīša, nelikumīga uzlabošanās, tas ir, valsts amatpersonas līdzekļu ievērojams pieaugums, ko viņš vai viņa nevar saprātīgi pamatot ar saviem likumīgajiem ienākumiem, ir noziegums;

| 135. | izsaka bažas par to, ka, lai gan visi tā dēvētie jaunie noziegumi, piemēram, nelegāla atkritumu tirdzniecība, mākslas darbu un aizsargājamo sugu nelegāla tirdzniecība un preču viltošana ir organizētajām noziedzīgajām grupām ārkārtīgi ienesīga nodarbošanās un lai gan tiem ir ļoti nelabvēlīga sociālā, ekonomiskā un vides ietekme un tā ir starptautiska problēma, šie noziegumi nav klasificēti kā “eiro noziegumi”; uzskata, ka pret šiem noziegumiem ir atbilstoši jāattiecas saistībā ar ES līmenī pieņemtiem lēmumiem, un tāpēc ierosina Padomei, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punktā noteiktajām pilnvarām, pieņemt lēmumu par citu, tostarp iepriekš minēto, noziegumu veidu pieņemšanu; |
| --- | --- |

135.

izsaka bažas par to, ka, lai gan visi tā dēvētie jaunie noziegumi, piemēram, nelegāla atkritumu tirdzniecība, mākslas darbu un aizsargājamo sugu nelegāla tirdzniecība un preču viltošana ir organizētajām noziedzīgajām grupām ārkārtīgi ienesīga nodarbošanās un lai gan tiem ir ļoti nelabvēlīga sociālā, ekonomiskā un vides ietekme un tā ir starptautiska problēma, šie noziegumi nav klasificēti kā “eiro noziegumi”; uzskata, ka pret šiem noziegumiem ir atbilstoši jāattiecas saistībā ar ES līmenī pieņemtiem lēmumiem, un tāpēc ierosina Padomei, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punktā noteiktajām pilnvarām, pieņemt lēmumu par citu, tostarp iepriekš minēto, noziegumu veidu pieņemšanu;

| 136. | aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk izstrādāt priekšlikumu tiesību aktam par efektīvu Eiropas ziņotāju aizsardzības programmu, ja tas attiecas uz pārrobežu korupciju un korupciju, kas skar ES finanšu intereses, un liecinieku un informētāju aizsardzību, jo īpaši sniedzot risinājumu sarežģītiem apstākļiem, kādos tie var nonākt – no atriebības riska līdz ģimenes saišu iziršanai, no mājvietas teritorijas pamešanas līdz sociālai un profesionālai atstumtībai; |
| --- | --- |

136.

aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk izstrādāt priekšlikumu tiesību aktam par efektīvu Eiropas ziņotāju aizsardzības programmu, ja tas attiecas uz pārrobežu korupciju un korupciju, kas skar ES finanšu intereses, un liecinieku un informētāju aizsardzību, jo īpaši sniedzot risinājumu sarežģītiem apstākļiem, kādos tie var nonākt – no atriebības riska līdz ģimenes saišu iziršanai, no mājvietas teritorijas pamešanas līdz sociālai un profesionālai atstumtībai;

| 137. | uzskata, ka liecinieku drošību un aizsardzības programmu pārvaldību nedrīkst ietekmēt līdzekļu trūkums, jo valsts un ES iestādēm ir jāgarantē pilsoņu drošība un drošums, jo īpaši to pilsoņu, kuri savu dzīvi ir upurējuši valdības labā; aicina visas dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus (tiesību aktus vai citus pasākumus), lai ar iestāžu atbilstošu atbalstu garantētu liecinieku un viņu ģimeņu fizisku drošību un tiesības dzīvot cienīgu sociālo, profesionālo, ģimenes un ekonomisko dzīvi (tostarp nodrošinot lieciniekam darbu valsts iestādē); |
| --- | --- |

137.

uzskata, ka liecinieku drošību un aizsardzības programmu pārvaldību nedrīkst ietekmēt līdzekļu trūkums, jo valsts un ES iestādēm ir jāgarantē pilsoņu drošība un drošums, jo īpaši to pilsoņu, kuri savu dzīvi ir upurējuši valdības labā; aicina visas dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus (tiesību aktus vai citus pasākumus), lai ar iestāžu atbilstošu atbalstu garantētu liecinieku un viņu ģimeņu fizisku drošību un tiesības dzīvot cienīgu sociālo, profesionālo, ģimenes un ekonomisko dzīvi (tostarp nodrošinot lieciniekam darbu valsts iestādē);

| 138. | aicina Komisiju pēc iespējas ātri visus pasākumus un instrumentus, kas ir minēti Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286); |
| --- | --- |

138.

aicina Komisiju pēc iespējas ātri visus pasākumus un instrumentus, kas ir minēti Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286);

| 139. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par Eiropolu, kā noteikts LESD 88. panta 2. punktā, lai uzlabotu Eiropola darbības efektivitāti smagu noziegumu un organizētās noziedzības apkarošanas jomā; uzsver, ka plānotā aģentūras reforma nedrīkst mazināt Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) īpašo nozīmi saistībā ar ES apmācību pasākumiem tiesībaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

139.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par Eiropolu, kā noteikts LESD 88. panta 2. punktā, lai uzlabotu Eiropola darbības efektivitāti smagu noziegumu un organizētās noziedzības apkarošanas jomā; uzsver, ka plānotā aģentūras reforma nedrīkst mazināt Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) īpašo nozīmi saistībā ar ES apmācību pasākumiem tiesībaizsardzības jomā;

| 140. | atgādina visām dalībvalstīm valsts tiesību aktos nekavējoties īstenot visus pašreizējos ES un starptautiskos juridiskos dokumentus, lai ņemtu vērā Komisijas daudzos atgādinājumus par daudzo pamatlēmumu pareizu transponēšanu; |
| --- | --- |

140.

atgādina visām dalībvalstīm valsts tiesību aktos nekavējoties īstenot visus pašreizējos ES un starptautiskos juridiskos dokumentus, lai ņemtu vērā Komisijas daudzos atgādinājumus par daudzo pamatlēmumu pareizu transponēšanu;

| 141. | uzsver, ka ir nepieciešams veicināt likumības kultūru un labāk informēt iedzīvotājus par mafiju darbību; uzskata, ka šajā saistībā būtiska nozīme ir kultūras, izklaides un sporta asociācijām, lai informētu sabiedrību par cīņu pret organizēto noziedzību un par likumības un taisnīguma sekmēšanu; |
| --- | --- |

141.

uzsver, ka ir nepieciešams veicināt likumības kultūru un labāk informēt iedzīvotājus par mafiju darbību; uzskata, ka šajā saistībā būtiska nozīme ir kultūras, izklaides un sporta asociācijām, lai informētu sabiedrību par cīņu pret organizēto noziedzību un par likumības un taisnīguma sekmēšanu;

| 142. | aicina Komisiju izstrādāt Eiropas rīcības plānu savvaļas dzīvnieku nelegālas tirdzniecības jomā, skaidri uzsverot šīs darbības sekas ES un citās valstīs, lai samazinātu savvaļas dzīvnieku sugu un to ķermeņu nelegālās tirdzniecības gadījumu skaitu; aicina Komisiju un Padomi izmantot instrumentus to tirdzniecības un pilnveidošanas jomā, lai noteiktu īpašas programmas un piešķirtu tām atbilstošu finansējumu, lai pastiprinātu CITES īstenošanu un lai piešķirtu līdzekļus malumedniecības un nelegālas tirdzniecības apkarošanai, jo īpaši atbalstot, pastiprinot un izvēršot tādas apkarošanas iniciatīvas kā ASEAN-WEN un HA-WEN, kuras paredz izveidot reģionālus pieredzes centrus un sekmēt sadarbību pret vidi izdarītu noziegumu apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

142.

aicina Komisiju izstrādāt Eiropas rīcības plānu savvaļas dzīvnieku nelegālas tirdzniecības jomā, skaidri uzsverot šīs darbības sekas ES un citās valstīs, lai samazinātu savvaļas dzīvnieku sugu un to ķermeņu nelegālās tirdzniecības gadījumu skaitu; aicina Komisiju un Padomi izmantot instrumentus to tirdzniecības un pilnveidošanas jomā, lai noteiktu īpašas programmas un piešķirtu tām atbilstošu finansējumu, lai pastiprinātu CITES īstenošanu un lai piešķirtu līdzekļus malumedniecības un nelegālas tirdzniecības apkarošanai, jo īpaši atbalstot, pastiprinot un izvēršot tādas apkarošanas iniciatīvas kā ASEAN-WEN un HA-WEN, kuras paredz izveidot reģionālus pieredzes centrus un sekmēt sadarbību pret vidi izdarītu noziegumu apkarošanas jomā;

| 143. | pieprasa piemērot saskaņotas un bargas sankcijas par savvaļas dzīvnieku un to ķermeņa daļu, kā arī retu augu un koku kontrabandu Savienībā; |
| --- | --- |

143.

pieprasa piemērot saskaņotas un bargas sankcijas par savvaļas dzīvnieku un to ķermeņa daļu, kā arī retu augu un koku kontrabandu Savienībā;

o

o o

| 144. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, valstu parlamentiem, CEPOL, Eiropolam, Eirojustam, OLAF, Eiropas Padomei, ESAO, Interpolam, UNODC, Pasaules Bankai un FATF/GAFI. |
| --- | --- |

144.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, valstu parlamentiem, CEPOL, Eiropolam, Eirojustam, OLAF, Eiropas Padomei, ESAO, Interpolam, UNODC, Pasaules Bankai un FATF/GAFI.

---

(1)  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

(2)  OV C 195, 25.6.1997., 1. lpp.

(3)  OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp.

(4)  OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.

(5)  OV L 196, 2.8.2003., 45. lpp.

(6)  OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.

(7)  OV L 328, 24.11.2006., 59. lpp.

(8)  OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.

(9)  OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.

(10)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

(11)  OV L 321, 8.12.2009., 44. lpp.

(12)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(13)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(14)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(15)  OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.

(16)  OV L 47, 18.2.2004., 1. lpp.

(17)  OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.

(18)  OV L 192, 31.7.2003., 54. lpp.

(19)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

(20)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

(21)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(22)  OV C 199 E, 7.7.2012., 37. lpp.

(23)  OV C 51 E, 22.2.2013., 121. lpp.

(24)  OV C 131 E, 8.5.2013., 66. lpp.

(25)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0208.

(26)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0516.

(27)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0098.

(28)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0004.

(29)  OV C 124 E, 25.5.2006., 254. lpp.

(30)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0205.

(31)  . Eiropas Parlaments, Pētījums par atturēšanu no krāpšanās ar ES līdzekļiem, veicot pētniecisko žurnālistiku ES 27, (PE 490.663), 2012. gada 17. oktobris.

(32)  Eirobarometra speciālizdevums Nr. 374. par korupciju, 2012. gada februāris.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/40

---

P7_TA(2013)0246

Sociālie mājokļi Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par sociālajiem mājokļiem Eiropas Savienībā (2012/2293(INI))

(2016/C 065/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 3. panta 3. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 9., 14, 148., 151.,153. un 160. pantu, kā arī tā 26. protokolu par sabiedriskiem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 3. panta 3. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 9., 14, 148., 151.,153. un 160. pantu, kā arī tā 26. protokolu par sabiedriskiem pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 34. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 34. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 26. protokolu par sabiedriskajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 26. protokolu par sabiedriskajiem pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 30. pantu (tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un sociālo atstumtību), 31. pantu (tiesības uz mājokli) un 16. pantu (ģimenes tiesības uz sociālo, juridisko un ekonomisko aizsardzību), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 30. pantu (tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un sociālo atstumtību), 31. pantu (tiesības uz mājokli) un 16. pantu (ģimenes tiesības uz sociālo, juridisko un ekonomisko aizsardzību),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu, (2) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu, (2)

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. aprīļa paziņojumu “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. aprīļa paziņojumu “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012)0173),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758), un ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, kā arī Reģionu komitejas atzinumus un Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūciju (7) par šo jautājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758), un ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, kā arī Reģionu komitejas atzinumus un Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūciju (7) par šo jautājumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu (10),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” un par Regulas (EK) Nr. 1080/2006 atcelšanu (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” un par Regulas (EK) Nr. 1080/2006 atcelšanu (COM(2011)0614),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” (COM(2008)0800),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (11), un Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (11), un Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu (12),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. marta paziņojumu “ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” (COM(2011)0146) un Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūciju par šo jautājumu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. marta paziņojumu “ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” (COM(2011)0146) un Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūciju par šo jautājumu (14),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0573),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. maija pamatnostādnes par labu praksi augsnes sablīvēšanās ierobežošanā, mazināšanā vai kompensēšanā (SWD(2012)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. maija pamatnostādnes par labu praksi augsnes sablīvēšanās ierobežošanā, mazināšanā vai kompensēšanā (SWD(2012)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 8. janvāra pārskata ziņojumu “Nodarbinātība un sociālā attīstība Eiropā 2012. gadā” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 8. janvāra pārskata ziņojumu “Nodarbinātība un sociālā attīstība Eiropā 2012. gadā” (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra sociālo ieguldījumu pasākumu paketi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra sociālo ieguldījumu pasākumu paketi,

| — | ņemot vērā Eiropas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) un Eurostat2012. gada 8. februāra paziņojumu presei (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) un Eurostat2012. gada 8. februāra paziņojumu presei (16),

| — | ņemot vērā Eiropas statistiku, kas iekļauta trešajā Eiropas pārskatā par dzīves kvalitāti, jo īpaši tā 6. nodaļu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas statistiku, kas iekļauta trešajā Eiropas pārskatā par dzīves kvalitāti, jo īpaši tā 6. nodaļu (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda ziņojumu “Konsultatīvie dienesti mājsaimniecību parādu jomā Eiropas Savienībā” (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda ziņojumu “Konsultatīvie dienesti mājsaimniecību parādu jomā Eiropas Savienībā” (18),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda ziņojumu “Romu dzīves apstākļi: nepiemēroti mājokļi un veselība” (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda ziņojumu “Romu dzīves apstākļi: nepiemēroti mājokļi un veselība” (19),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (20),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2013. gada 14. marta spriedumu Lietā C-415/11 (Mohamed Aziz) par hipotekārā kredīta ņēmēju aizsardzību pret bankām ļaunprātīgu līguma nosacījumu gadījumā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2013. gada 14. marta spriedumu Lietā C-415/11 (Mohamed Aziz) par hipotekārā kredīta ņēmēju aizsardzību pret bankām ļaunprātīgu līguma nosacījumu gadījumā (21),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (22),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra deklarāciju par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: sadarbība cīņā pret nabadzību 2010. gadā un pēc tam (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra deklarāciju par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: sadarbība cīņā pret nabadzību 2010. gadā un pēc tam (23),

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas (SAK) 2011. gada 18. februāra ziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” sociālās dimensijas novērtējums” (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas (SAK) 2011. gada 18. februāra ziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” sociālās dimensijas novērtējums” (24),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada 5. februāra darba dokumentu “Kopīgais ziņojums par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu” (SEC(2010)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada 5. februāra darba dokumentu “Kopīgais ziņojums par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu” (SEC(2010)0098),

| — | ņemot vērā SAK 2010. gada 15. februāra ziņojumu “2010. gada Kopīgais ziņojums par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu” (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SAK 2010. gada 15. februāra ziņojumu “2010. gada Kopīgais ziņojums par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu” (25),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “Problēmas saistībā ar sociālo mājokļu definēšanu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu” (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “Problēmas saistībā ar sociālo mājokļu definēšanu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu” (26),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Ceļā uz Eiropas sociālo mājokļu programmu” (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Ceļā uz Eiropas sociālo mājokļu programmu” (27),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par Sociālo ieguldījumu paktu – atbildes reakciju uz krīzi (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par Sociālo ieguldījumu paktu – atbildes reakciju uz krīzi (28),

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” (29),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas Eiropa 2020 mērķu sasniegšanā (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas Eiropa 2020 mērķu sasniegšanā (30),

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 8. septembra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm – stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 8. septembra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm – stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa (31),

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi: ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi: ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (32),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (33),

| — | ņemot vērā 2007. gada 10. maija rezolūciju par mājokļu un reģionālo politiku (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 10. maija rezolūciju par mājokļu un reģionālo politiku (34),

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. septembra rezolūciju par ES stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai (35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. septembra rezolūciju par ES stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai (35),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa rakstisko deklarāciju par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu (36) un 2010. gada 16. decembra rakstisko deklarāciju par ES stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai (37), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa rakstisko deklarāciju par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu (36) un 2010. gada 16. decembra rakstisko deklarāciju par ES stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai (37),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda Trešo pētījumu par dzīves kvalitāti Eiropā – “Dzīves kvalitāte Eiropā: krīzes ietekme” (38), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda Trešo pētījumu par dzīves kvalitāti Eiropā – “Dzīves kvalitāte Eiropā: krīzes ietekme” (38),

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensa konferences 2010. gada 9. un 10. decembra galīgos ieteikumus par bezpajumtniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensa konferences 2010. gada 9. un 10. decembra galīgos ieteikumus par bezpajumtniecību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0155/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0155/2013),

| A. | tā kā mājokļa pieejamība ir viena no pamattiesībām, ko var uzskatīt par priekšnoteikumu tam, lai izmantotu un piekļūtu citām pamattiesībām un dzīvei tādos apstākļos, kas ir cilvēka cienīgi; tā kā pienācīga un atbilstīga mājokļa pieejamības nodrošināšana ir dalībvalstu starptautisko saistību daļa, kas attiecas arī uz Savienību, ņemot vērā, ka tiesības uz mājokļa pieejamību un tiesības saņemt palīdzību mājokļu jomā ir atzītas ES Pamattiesību hartas 34. pantā, Padomes pieņemtās pārskatītās Eiropas Sociālās hartas 30. un 31. pantā, Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantā, kā arī daudzu dalībvalstu konstitūcijās; |
| --- | --- |

A.

tā kā mājokļa pieejamība ir viena no pamattiesībām, ko var uzskatīt par priekšnoteikumu tam, lai izmantotu un piekļūtu citām pamattiesībām un dzīvei tādos apstākļos, kas ir cilvēka cienīgi; tā kā pienācīga un atbilstīga mājokļa pieejamības nodrošināšana ir dalībvalstu starptautisko saistību daļa, kas attiecas arī uz Savienību, ņemot vērā, ka tiesības uz mājokļa pieejamību un tiesības saņemt palīdzību mājokļu jomā ir atzītas ES Pamattiesību hartas 34. pantā, Padomes pieņemtās pārskatītās Eiropas Sociālās hartas 30. un 31. pantā, Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantā, kā arī daudzu dalībvalstu konstitūcijās;

| B. | tā kā valsts, reģionālām un vietējām iestādēm dalībvalstīs ir tiesības, kā arī pienākums noteikt savu politiku mājokļu jomā un veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs pamattiesības tiek ievērotas to attiecīgajos mājokļu tirgos atbilstīgi šo dalībvalstu iedzīvotāju vajadzībām, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi pienācīgam un pieejamam mājoklim; |
| --- | --- |

B.

tā kā valsts, reģionālām un vietējām iestādēm dalībvalstīs ir tiesības, kā arī pienākums noteikt savu politiku mājokļu jomā un veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs pamattiesības tiek ievērotas to attiecīgajos mājokļu tirgos atbilstīgi šo dalībvalstu iedzīvotāju vajadzībām, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi pienācīgam un pieejamam mājoklim;

| C. | tā kā finansiāli pieejami, pienācīgi un droši mājokļi ir piemērots līdzeklis tam, lai panāktu sociālo taisnīgumu un kohēziju, un tā kā ieguldījumi finansiāli pieejamu mājokļu nodrošināšanā ir priekšnoteikums lielākas darbaspēka mobilitātes un plašāku nodarbinātības iespēju radīšanai, savukārt sociālo mājokļu būvniecība un renovācija ir būtiski svarīga nozare, lai sasniegtu mērķus pieprasījuma pēc mājokļiem apmierināšanā, nodrošinot pieejamus mājokļus plašam iedzīvotāju lokam, stimulējot ekonomiku, bremzējot nekustāmā īpašuma “burbuļus”, cīnoties pret enerģētisko nabadzību un nodrošinot dalībvalstīm nodokļu ieņēmumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā finansiāli pieejami, pienācīgi un droši mājokļi ir piemērots līdzeklis tam, lai panāktu sociālo taisnīgumu un kohēziju, un tā kā ieguldījumi finansiāli pieejamu mājokļu nodrošināšanā ir priekšnoteikums lielākas darbaspēka mobilitātes un plašāku nodarbinātības iespēju radīšanai, savukārt sociālo mājokļu būvniecība un renovācija ir būtiski svarīga nozare, lai sasniegtu mērķus pieprasījuma pēc mājokļiem apmierināšanā, nodrošinot pieejamus mājokļus plašam iedzīvotāju lokam, stimulējot ekonomiku, bremzējot nekustāmā īpašuma “burbuļus”, cīnoties pret enerģētisko nabadzību un nodrošinot dalībvalstīm nodokļu ieņēmumus;

| D. | tā kā dalībvalstīm saskaņā ar subsidiaritātes principu ir būtiska nozīme un liela rīcības brīvība, papildus un paralēli pašreizējam neplānotajam tirgus piedāvājumam nodrošinot, pasūtot un organizējot sociālo mājokļu piedāvājumu; un tā kā sociālo mājokļu piedāvājumā jānodrošina augsta kvalitāte, drošība un finansiāla pieejamība, un jāveicina vienlīdzīga attieksme un lietotāju tiesību nodrošināšana; |
| --- | --- |

D.

tā kā dalībvalstīm saskaņā ar subsidiaritātes principu ir būtiska nozīme un liela rīcības brīvība, papildus un paralēli pašreizējam neplānotajam tirgus piedāvājumam nodrošinot, pasūtot un organizējot sociālo mājokļu piedāvājumu; un tā kā sociālo mājokļu piedāvājumā jānodrošina augsta kvalitāte, drošība un finansiāla pieejamība, un jāveicina vienlīdzīga attieksme un lietotāju tiesību nodrošināšana;

| E. | tā kā trūkst sociālo mājokļu, un lielākajā daļā ES dalībvalstu pieaug vajadzība pēc finansiāli pieejamiem mājokļiem; tā kā ir mainījies to cilvēku sociālā un ģimenes stāvokļa raksturojums, kuri izmanto sociālos mājokļus; tā kā šie jaunie sociālie faktori ir jāidentificē, lai dalībvalstis un to attiecīgās vietējās un reģionālās varas iestādes varētu definēt vairākas mājokļu stratēģijas, kas precīzāk atbilstu faktiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā trūkst sociālo mājokļu, un lielākajā daļā ES dalībvalstu pieaug vajadzība pēc finansiāli pieejamiem mājokļiem; tā kā ir mainījies to cilvēku sociālā un ģimenes stāvokļa raksturojums, kuri izmanto sociālos mājokļus; tā kā šie jaunie sociālie faktori ir jāidentificē, lai dalībvalstis un to attiecīgās vietējās un reģionālās varas iestādes varētu definēt vairākas mājokļu stratēģijas, kas precīzāk atbilstu faktiskajiem apstākļiem;

| F. | tā kā sociālo mājokļu politika ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu neatņemama sastāvdaļa, palīdzot apmierināt nepieciešamību pēc mājokļiem, veicināt īpašumu pieejamību, paaugstināt dzīvojamās platības kvalitāti, uzlabot pašreizējos mājokļus un pielāgot izdevumus par mājokļiem ģimenes situācijai un iemītnieku resursiem, vienlaikus ļaujot arī viņiem veltīt tam savas pūles; |
| --- | --- |

F.

tā kā sociālo mājokļu politika ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu neatņemama sastāvdaļa, palīdzot apmierināt nepieciešamību pēc mājokļiem, veicināt īpašumu pieejamību, paaugstināt dzīvojamās platības kvalitāti, uzlabot pašreizējos mājokļus un pielāgot izdevumus par mājokļiem ģimenes situācijai un iemītnieku resursiem, vienlaikus ļaujot arī viņiem veltīt tam savas pūles;

| G. | tā kā sociālā mājokļa kvalitātei būtu jāatbilst tā pārdošanas vai īres cenai, tam jādod iespēja taupīt enerģiju, tā tuvumā jābūt apzaļumotām teritorijām un tam jābūt pielāgotam dažādām paaudzēm, ņemot vērā bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

G.

tā kā sociālā mājokļa kvalitātei būtu jāatbilst tā pārdošanas vai īres cenai, tam jādod iespēja taupīt enerģiju, tā tuvumā jābūt apzaļumotām teritorijām un tam jābūt pielāgotam dažādām paaudzēm, ņemot vērā bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības;

| H. | tā kā, lai novērstu gan bezpajumtnieku skaita pieaugumu, gan turpmākas nekustamā īpašuma krīzes, hipotēku noteikumiem jāaizsargā patērētāji un jāveicina taisnīgs risku sadalījums; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai novērstu gan bezpajumtnieku skaita pieaugumu, gan turpmākas nekustamā īpašuma krīzes, hipotēku noteikumiem jāaizsargā patērētāji un jāveicina taisnīgs risku sadalījums;

| I. | tā kā sociālo mājokļu piedāvājumam var būt liela nozīme stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz nabadzības novēršanu, neizdevīgā stāvokļa nodošanas no paaudzes paaudzē novēršanu, tādējādi tiek palīdzēts sasniegt arī citus mērķus – augstāku nodarbinātības līmeni, sociālo iekļaušanu un kohēziju, darbaspēka mobilitātes veicināšanu, kā arī cīņu gan pret klimata pārmaiņām, gan pret enerģētisko nabadzību – īstenojot dzīvojamā fonda modernizāciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā sociālo mājokļu piedāvājumam var būt liela nozīme stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz nabadzības novēršanu, neizdevīgā stāvokļa nodošanas no paaudzes paaudzē novēršanu, tādējādi tiek palīdzēts sasniegt arī citus mērķus – augstāku nodarbinātības līmeni, sociālo iekļaušanu un kohēziju, darbaspēka mobilitātes veicināšanu, kā arī cīņu gan pret klimata pārmaiņām, gan pret enerģētisko nabadzību – īstenojot dzīvojamā fonda modernizāciju;

| J. | tā kā finanšu un ekonomikas krīze, taupības pasākumi, mājokļu cenu pieaugums un mājsaimniecību ienākumu samazināšanās – tas viss kopā – ir palielinājis bezdarbu un sociālo atstumtību ES, jo īpaši visneaizsargātākajās iedzīvotāju grupās, tādējādi vairāk noslogojot sociālos dienestus; atzīmē, ka neraugoties uz to, ka valsts izdevumi, kas paredzēti investīcijām sociālajos mājokļos, ir stabilizējošs faktors, nesenie budžeta taupības pasākumi dažās dalībvalstīs ir skāruši arī šo jomu; |
| --- | --- |

J.

tā kā finanšu un ekonomikas krīze, taupības pasākumi, mājokļu cenu pieaugums un mājsaimniecību ienākumu samazināšanās – tas viss kopā – ir palielinājis bezdarbu un sociālo atstumtību ES, jo īpaši visneaizsargātākajās iedzīvotāju grupās, tādējādi vairāk noslogojot sociālos dienestus; atzīmē, ka neraugoties uz to, ka valsts izdevumi, kas paredzēti investīcijām sociālajos mājokļos, ir stabilizējošs faktors, nesenie budžeta taupības pasākumi dažās dalībvalstīs ir skāruši arī šo jomu;

| K. | tā kā nekustamā īpašuma “burbuļu” plīšanas, kredītu saņemšanas apgrūtinājumu, kavētu maksājumu un sabiedriskā iepirkuma samazinājuma dēļ ekonomikas un sociālajai krīzei ir tieša nelabvēlīga ietekme uz aktivitāti un finansiālo atbalstu mājokļu būvniecībai un atjaunošanai, jo īpaši smagi skarot sociālo mājokļu jomu; tā kā būvniecības nozare varētu būt vadošais spēks, cenšoties panākt ilgtspējīgu, iekļaujošu krīzes pārvarēšanu un risināt problēmas, kas saistītas ar klimatu un enerģētikas jomu; |
| --- | --- |

K.

tā kā nekustamā īpašuma “burbuļu” plīšanas, kredītu saņemšanas apgrūtinājumu, kavētu maksājumu un sabiedriskā iepirkuma samazinājuma dēļ ekonomikas un sociālajai krīzei ir tieša nelabvēlīga ietekme uz aktivitāti un finansiālo atbalstu mājokļu būvniecībai un atjaunošanai, jo īpaši smagi skarot sociālo mājokļu jomu; tā kā būvniecības nozare varētu būt vadošais spēks, cenšoties panākt ilgtspējīgu, iekļaujošu krīzes pārvarēšanu un risināt problēmas, kas saistītas ar klimatu un enerģētikas jomu;

| L. | tā kā taupības un budžeta konsolidācijas pasākumi ir jāsaista ar visaptverošu ieguldījumu stratēģiju nolūkā veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, tostarp attiecībā uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā taupības un budžeta konsolidācijas pasākumi ir jāsaista ar visaptverošu ieguldījumu stratēģiju nolūkā veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, tostarp attiecībā uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu;

| M. | tā kā mājoklis ir pamatvajadzība, attiecībā uz ko dalībvalstis saskaņā ar saviem politiskajiem lēmumiem nosaka minimālos apdzīvojamības un ērtību standartus, īpašus pilsētplānojuma un būvniecības noteikumus, maksimālo mājokļa izdevumu likmi attiecībā pret ienākumiem, atsevišķos gadījumos regulējot mājokļu cenu palielināšanos un pat izveidojot mehānismus sociālās palīdzības vai nodokļu pabalstu piešķiršanai, lai mazinātu mājsaimniecību izdevumus par mājokļiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā mājoklis ir pamatvajadzība, attiecībā uz ko dalībvalstis saskaņā ar saviem politiskajiem lēmumiem nosaka minimālos apdzīvojamības un ērtību standartus, īpašus pilsētplānojuma un būvniecības noteikumus, maksimālo mājokļa izdevumu likmi attiecībā pret ienākumiem, atsevišķos gadījumos regulējot mājokļu cenu palielināšanos un pat izveidojot mehānismus sociālās palīdzības vai nodokļu pabalstu piešķiršanai, lai mazinātu mājsaimniecību izdevumus par mājokļiem;

| N. | tā kā krīzes ekonomiskās un sociālās sekas būs jūtamas ilgtermiņā, ne tikai attiecībā uz ekonomikas izaugsmi, nodarbinātības rādītājiem un nabadzības, kā arī sociālās atstumtības līmeni, bet arī attiecībā uz iespējām iegūt mājokli, kā arī ieguldījumu līmeni sociālajos mājokļos ES – tas viss liek dalībvalstīm un Savienībai steidzami rīkoties, lai nodrošinātu tiesības uz piekļuvi pienācīgam un finansiāli pieejamam mājoklim; šajā sakarā pauž bažas par straujo cenu pieaugumu saistībā ar mājokļa izdevumiem (cena par zemi, nekustamā īpašuma cena un īres maksa, enerģijas izmaksas), kas jau veido lielāko daļu Eiropas mājsaimniecību izdevumu un rada nestabilitāti un satraukumu; tā kā šis aspekts apvienojumā ar milzīgo bezdarba līmeņa pieaugumu, kurš 2013. gada janvārī ES 27 dalībvalstīs vidēji sasniedza 10,9 %, un ņemot vērā, ka vienlaikus Eiropas sabiedrība noveco – ir būtiski draudi tam, ka palielināsies atšķirības starp bagātajiem un nabagajiem, sociālā atstumtība un bezpajumtniecība, kas pašlaik skar jau 80 miljonus Eiropas iedzīvotāju, kuri pakļauti nabadzības riskam; |
| --- | --- |

N.

tā kā krīzes ekonomiskās un sociālās sekas būs jūtamas ilgtermiņā, ne tikai attiecībā uz ekonomikas izaugsmi, nodarbinātības rādītājiem un nabadzības, kā arī sociālās atstumtības līmeni, bet arī attiecībā uz iespējām iegūt mājokli, kā arī ieguldījumu līmeni sociālajos mājokļos ES – tas viss liek dalībvalstīm un Savienībai steidzami rīkoties, lai nodrošinātu tiesības uz piekļuvi pienācīgam un finansiāli pieejamam mājoklim; šajā sakarā pauž bažas par straujo cenu pieaugumu saistībā ar mājokļa izdevumiem (cena par zemi, nekustamā īpašuma cena un īres maksa, enerģijas izmaksas), kas jau veido lielāko daļu Eiropas mājsaimniecību izdevumu un rada nestabilitāti un satraukumu; tā kā šis aspekts apvienojumā ar milzīgo bezdarba līmeņa pieaugumu, kurš 2013. gada janvārī ES 27 dalībvalstīs vidēji sasniedza 10,9 %, un ņemot vērā, ka vienlaikus Eiropas sabiedrība noveco – ir būtiski draudi tam, ka palielināsies atšķirības starp bagātajiem un nabagajiem, sociālā atstumtība un bezpajumtniecība, kas pašlaik skar jau 80 miljonus Eiropas iedzīvotāju, kuri pakļauti nabadzības riskam;

| O. | tā kā romu kopienas tiecas dzīvot ārkārtīgi noslēgtās teritorijās, kur ir grūti piekļūt sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā romu kopienas tiecas dzīvot ārkārtīgi noslēgtās teritorijās, kur ir grūti piekļūt sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem;

| P. | tā kā nepārprotami pastāv saikne starp nepiemērotiem mājokļiem un sliktu veselību – hipotekārie parādi tiek saistīti ar garīgās veselības stāvokļa pasliktināšanos; pārapdzīvotība tiek saistīta ar psiholoģiskām problēmām, tuberkulozi, elpošanas orgānu infekcijām, paaugstinātu ugunsgrēka un sadzīves negadījumu risku; dzīve nepiemērotos mājokļos negatīvi ietekmē veselību, drošības sajūtu un palielina sadzīves negadījumu iespējamību; dzīve trokšņainā apvidū izraisa paaugstinātu hipertensiju un asinsspiedienu; savukārt mājokļa trūkums rada gan stresu, gan nomāktību, kas nelabvēlīgi ietekmē dzīves kvalitāti, veselību un labsajūtu; |
| --- | --- |

P.

tā kā nepārprotami pastāv saikne starp nepiemērotiem mājokļiem un sliktu veselību – hipotekārie parādi tiek saistīti ar garīgās veselības stāvokļa pasliktināšanos; pārapdzīvotība tiek saistīta ar psiholoģiskām problēmām, tuberkulozi, elpošanas orgānu infekcijām, paaugstinātu ugunsgrēka un sadzīves negadījumu risku; dzīve nepiemērotos mājokļos negatīvi ietekmē veselību, drošības sajūtu un palielina sadzīves negadījumu iespējamību; dzīve trokšņainā apvidū izraisa paaugstinātu hipertensiju un asinsspiedienu; savukārt mājokļa trūkums rada gan stresu, gan nomāktību, kas nelabvēlīgi ietekmē dzīves kvalitāti, veselību un labsajūtu;

| Q. | tā kā 2010. gadā 24,5 % no visām sievietēm bija pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam un finansiāli pieejama un pielāgota sociālā mājokļa trūkums jo īpaši skar sievietes ar zemiem ienākumiem, vientuļās mātes, sievietes, kas strādā mazapmaksātus darbus, sievietes migrantes, atraitnes ar aprūpējamiem bērniem un sievietes, kas cieš no vardarbības mājās, kā arī ģimenes ar bērniem, kurās vienīgais vecāks ir sieviete, jaunas ģimenes, lielas ģimenes, studentus un jauniešus, kuru karjera vēl tikai sākas, jaunus bezdarbnieku pārus, personas ar īpašām vajadzībām, fiziski vai psihiski slimus cilvēkus, cilvēkus no atstumtām kopienām, tostarp romus, kā arī vecākā gadagājuma cilvēkus; tā kā šīs kategorijas ir īpaši pakļautas bezpajumtniecības riskam un bieži ievācas standartam neatbilstošos privātā tirgus mājokļos, un tas būtiski palielina veselības problēmu risku; tā kā šo kategoriju pārstāvji bieži meklē alternatīvus risinājumus, ievācoties pie ģimenes, draugiem vai paziņām, tādējādi neļaujot veikt bezpajumtnieku jautājuma pareizu analīzi un to pārredzami dokumentēt; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2010. gadā 24,5 % no visām sievietēm bija pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam un finansiāli pieejama un pielāgota sociālā mājokļa trūkums jo īpaši skar sievietes ar zemiem ienākumiem, vientuļās mātes, sievietes, kas strādā mazapmaksātus darbus, sievietes migrantes, atraitnes ar aprūpējamiem bērniem un sievietes, kas cieš no vardarbības mājās, kā arī ģimenes ar bērniem, kurās vienīgais vecāks ir sieviete, jaunas ģimenes, lielas ģimenes, studentus un jauniešus, kuru karjera vēl tikai sākas, jaunus bezdarbnieku pārus, personas ar īpašām vajadzībām, fiziski vai psihiski slimus cilvēkus, cilvēkus no atstumtām kopienām, tostarp romus, kā arī vecākā gadagājuma cilvēkus; tā kā šīs kategorijas ir īpaši pakļautas bezpajumtniecības riskam un bieži ievācas standartam neatbilstošos privātā tirgus mājokļos, un tas būtiski palielina veselības problēmu risku; tā kā šo kategoriju pārstāvji bieži meklē alternatīvus risinājumus, ievācoties pie ģimenes, draugiem vai paziņām, tādējādi neļaujot veikt bezpajumtnieku jautājuma pareizu analīzi un to pārredzami dokumentēt;

| R. | tā kā ekonomikas krīze un augstās mājokļu tirgus cenas samazina sieviešu iespējas šķirt laulību vai izbeigt kopdzīvi, ierobežojot viņu brīvību un darot tās neaizsargātākas pret vardarbību ģimenē dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

R.

tā kā ekonomikas krīze un augstās mājokļu tirgus cenas samazina sieviešu iespējas šķirt laulību vai izbeigt kopdzīvi, ierobežojot viņu brīvību un darot tās neaizsargātākas pret vardarbību ģimenē dzimuma dēļ;

| S. | tā kā ir būtiski svarīgi nodrošināt pieejamus īres mājokļus jauniešiem, lai viņi varētu iegūt arodizglītību, augstāko akadēmisko izglītību, stažēties praksē vai izmantot nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir būtiski svarīgi nodrošināt pieejamus īres mājokļus jauniešiem, lai viņi varētu iegūt arodizglītību, augstāko akadēmisko izglītību, stažēties praksē vai izmantot nodarbinātības iespējas;

| T. | tā kā dalībvalstis nodrošina, ka papildus pašreizējam tirgus piedāvājumam tiek noteikts un organizēts sociālo mājokļu piedāvājums ar īpašiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi un īpašām cenām, un to veic bezpeļņas uzņēmumi, kas izveidoti tieši šim mērķim; tā kā 25 miljoni Eiropas iedzīvotāju dzīvo sociālajos mājokļos, kuru teritoriālās plānošanas, piekļuves un cenu nosacījumus tieši nosaka dalībvalstu valsts iestādes, un tā kā šāds mājokļu papildu piedāvājums, ņemot vērā tā stabilitāti un cenu kontrolēšanu, būtiski palīdz samazināt nekustamā īpašuma ciklu un nekustamā īpašuma cenu “burbuļu” apmēru; |
| --- | --- |

T.

tā kā dalībvalstis nodrošina, ka papildus pašreizējam tirgus piedāvājumam tiek noteikts un organizēts sociālo mājokļu piedāvājums ar īpašiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi un īpašām cenām, un to veic bezpeļņas uzņēmumi, kas izveidoti tieši šim mērķim; tā kā 25 miljoni Eiropas iedzīvotāju dzīvo sociālajos mājokļos, kuru teritoriālās plānošanas, piekļuves un cenu nosacījumus tieši nosaka dalībvalstu valsts iestādes, un tā kā šāds mājokļu papildu piedāvājums, ņemot vērā tā stabilitāti un cenu kontrolēšanu, būtiski palīdz samazināt nekustamā īpašuma ciklu un nekustamā īpašuma cenu “burbuļu” apmēru;

Sociālo mājokļu sociālās un ekonomiskās nozīmes veicināšana

| 1. | norāda, ka pašreizējās ekonomikas un sociālās krīzes dēļ vajadzību pēc finansiāli pieejamiem mājokļiem arvien mazāk var apmierināt ar tirgus darbību vien, jo īpaši pilsētu zonās, kurās ir liels iedzīvotāju blīvums, un ka mājokļu un enerģijas izmaksu pieaugums veicina slimību, nabadzības un sociālās atstumtības risku; atzīmē to, ka vairākās dalībvalstīs pieaug to cilvēku skaits, kuri tiek izlikti no mājokļiem un kuru īpašumu atsavina bankas; mudina veikt pasākumus šo problēmu risināšanai; pauž bažas par dažu taupības pasākumu tiešo un netiešo ietekmi uz pašreizējo ekonomisko un sociālo krīzi, piemēram, mājokļa pabalsta un sociālo pakalpojumu samazināšana, nodokļa piemērošana sociālo mājokļu uzņēmumiem, jaunu mājokļu projektu atcelšana un valsts sociālo mājokļu daļas nodošana tirdzniecībā – tas viss var novest pie ilgtermiņa sociālās atstumtības un segregācijas apburtā loka; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka pašreizējās ekonomikas un sociālās krīzes dēļ vajadzību pēc finansiāli pieejamiem mājokļiem arvien mazāk var apmierināt ar tirgus darbību vien, jo īpaši pilsētu zonās, kurās ir liels iedzīvotāju blīvums, un ka mājokļu un enerģijas izmaksu pieaugums veicina slimību, nabadzības un sociālās atstumtības risku; atzīmē to, ka vairākās dalībvalstīs pieaug to cilvēku skaits, kuri tiek izlikti no mājokļiem un kuru īpašumu atsavina bankas; mudina veikt pasākumus šo problēmu risināšanai; pauž bažas par dažu taupības pasākumu tiešo un netiešo ietekmi uz pašreizējo ekonomisko un sociālo krīzi, piemēram, mājokļa pabalsta un sociālo pakalpojumu samazināšana, nodokļa piemērošana sociālo mājokļu uzņēmumiem, jaunu mājokļu projektu atcelšana un valsts sociālo mājokļu daļas nodošana tirdzniecībā – tas viss var novest pie ilgtermiņa sociālās atstumtības un segregācijas apburtā loka;

| 2. | atgādina, ka sociālā mājokļa politikai ir būtiska nozīme bērnu nabadzības apkarošanā, izskaužot nabadzību ģimenē un novēršot neizdevīgās sociālekonomiskās situācijas pārmantošanu no paaudzes paaudzē; norāda, ka saistībā ar sociāli demogrāfiskām izmaiņām ģimeņu struktūrās un nestabilu un pagaidu darbavietu skaita palielināšanos pieaug vajadzība pēc mājokļiem par tādām cenām, kas ir pieejamas arī sociāli integrētiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka sociālā mājokļa politikai ir būtiska nozīme bērnu nabadzības apkarošanā, izskaužot nabadzību ģimenē un novēršot neizdevīgās sociālekonomiskās situācijas pārmantošanu no paaudzes paaudzē; norāda, ka saistībā ar sociāli demogrāfiskām izmaiņām ģimeņu struktūrās un nestabilu un pagaidu darbavietu skaita palielināšanos pieaug vajadzība pēc mājokļiem par tādām cenām, kas ir pieejamas arī sociāli integrētiem iedzīvotājiem;

| 3. | mudina panākt atbilstību LESD 14. pantam un 26. protokolam, saskaņā ar kuriem valsts iestādēm ir rīcības brīvība organizējot un finansējot sociālo mājokļu nozari, un lemjot par to, kuras mājsaimniecības ir tiesīgas saņemt šos mājokļus, lai ievērotu vietējo iedzīvotāju vajadzības un nodrošinātu augstu kvalitāti, drošību, finansiālu pieejamību, vienlīdzīgu attieksmi un lietotāju tiesību veicināšanu; uzskata, ka šāda iejaukšanās ir valsts iestāžu līdzeklis tirgus nepilnību kompensēšanai, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu pieeju pienācīgam mājoklim par pieņemamu cenu un piemērotu Eiropas Sociālās hartas 16., 30. un 31. pantu; norāda; |
| --- | --- |

3.

mudina panākt atbilstību LESD 14. pantam un 26. protokolam, saskaņā ar kuriem valsts iestādēm ir rīcības brīvība organizējot un finansējot sociālo mājokļu nozari, un lemjot par to, kuras mājsaimniecības ir tiesīgas saņemt šos mājokļus, lai ievērotu vietējo iedzīvotāju vajadzības un nodrošinātu augstu kvalitāti, drošību, finansiālu pieejamību, vienlīdzīgu attieksmi un lietotāju tiesību veicināšanu; uzskata, ka šāda iejaukšanās ir valsts iestāžu līdzeklis tirgus nepilnību kompensēšanai, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu pieeju pienācīgam mājoklim par pieņemamu cenu un piemērotu Eiropas Sociālās hartas 16., 30. un 31. pantu; norāda;

Ceļā uz Eiropas sociālo mājokļu politiku

| 4. | atgādina Komisijai, dalībvalstīm un to vietējām un reģionālajām iestādēm, ka izdevumi sociālo mājokļu un finansiāli pieejamu mājokļu nozarē ļauj nodrošināt pamattiesības, risināt ārkārtas situāciju sociālajā jomā un, ciktāl šie izdevumi ir stratēģiski ieguldījumi sociālajā jomā, pastāvīgi veicināt vietēju un nepārvietojamu darbavietu radīšanu, ekonomikas stabilitāti, samazinot nekustamā īpašuma cenu “burbuļu” risku un pārmērīgus mājsaimniecību parādus, veicinot darbaspēka mobilitāti, cīņu pret klimata pārmaiņām, cīņu pret enerģētisko nabadzību, kā arī no pārapdzīvotības un sliktiem dzīves apstākļiem izrietošu veselības problēmu novēršanu; uzstāj, ka sociālie mājokļi jāuzskata nevis par izmaksām, kuras būtu jāsamazina, bet gan par ieguldījumu, kurš atmaksājas ilgtermiņā, uzlabojoties veselībai un sociālajai labklājībai, piekļuvei darba tirgum un plašākām iespējām cilvēkiem, jo īpaši veciem cilvēkiem, dzīvot neatkarīgi; |
| --- | --- |

4.

atgādina Komisijai, dalībvalstīm un to vietējām un reģionālajām iestādēm, ka izdevumi sociālo mājokļu un finansiāli pieejamu mājokļu nozarē ļauj nodrošināt pamattiesības, risināt ārkārtas situāciju sociālajā jomā un, ciktāl šie izdevumi ir stratēģiski ieguldījumi sociālajā jomā, pastāvīgi veicināt vietēju un nepārvietojamu darbavietu radīšanu, ekonomikas stabilitāti, samazinot nekustamā īpašuma cenu “burbuļu” risku un pārmērīgus mājsaimniecību parādus, veicinot darbaspēka mobilitāti, cīņu pret klimata pārmaiņām, cīņu pret enerģētisko nabadzību, kā arī no pārapdzīvotības un sliktiem dzīves apstākļiem izrietošu veselības problēmu novēršanu; uzstāj, ka sociālie mājokļi jāuzskata nevis par izmaksām, kuras būtu jāsamazina, bet gan par ieguldījumu, kurš atmaksājas ilgtermiņā, uzlabojoties veselībai un sociālajai labklājībai, piekļuvei darba tirgum un plašākām iespējām cilvēkiem, jo īpaši veciem cilvēkiem, dzīvot neatkarīgi;

| 5. | aicina dalībvalstis un Komisiju nekavējoties noteikt Eiropas rīcības sistēmu sociālajiem mājokļiem, lai nodrošinātu koordināciju un saskaņotību dažādos ES izmantotajos politikas instrumentos šajā jomā (valsts pabalsti, struktūrfondi, enerģētikas politika, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana, veselības politika); |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis un Komisiju nekavējoties noteikt Eiropas rīcības sistēmu sociālajiem mājokļiem, lai nodrošinātu koordināciju un saskaņotību dažādos ES izmantotajos politikas instrumentos šajā jomā (valsts pabalsti, struktūrfondi, enerģētikas politika, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana, veselības politika);

| 6. | aicina Komisiju precizēt sociālā mājokļa definīciju, pamatojoties uz dalībvalstu paraugprakses un pieredzes savstarpējo apmaiņu un ņemot vērā to, ka dalībvalstīs, reģionos un vietējās pašvaldībās sociālā mājokļa programmas izstrādā un pārvalda dažādos veidos (bieži vien pateicoties prioritāšu noteikšanas elastīgumam); |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju precizēt sociālā mājokļa definīciju, pamatojoties uz dalībvalstu paraugprakses un pieredzes savstarpējo apmaiņu un ņemot vērā to, ka dalībvalstīs, reģionos un vietējās pašvaldībās sociālā mājokļa programmas izstrādā un pārvalda dažādos veidos (bieži vien pateicoties prioritāšu noteikšanas elastīgumam);

| 7. | norāda, ka ieguldījumi sociālo mājokļu jomā iekļaujas plašākās politikas nostādnēs, kuru mērķis ir organizēt un finansēt sabiedrisko pakalpojumu piedāvājumu sociālajā, veselības un izglītības jomā, lai nodrošinātu sociālo pamattiesību īstenošanu un reaģētu uz sociālo vajadzību izmaiņām un ekonomikas ciklu pastāvīgajām pārmaiņām; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka ieguldījumi sociālo mājokļu jomā iekļaujas plašākās politikas nostādnēs, kuru mērķis ir organizēt un finansēt sabiedrisko pakalpojumu piedāvājumu sociālajā, veselības un izglītības jomā, lai nodrošinātu sociālo pamattiesību īstenošanu un reaģētu uz sociālo vajadzību izmaiņām un ekonomikas ciklu pastāvīgajām pārmaiņām;

| 8. | uzsver, ka jāuzrauga ieguldījumi sociālajā jomā “sociālo ieguldījumu pakta ietvaros”, kas būtu veidots līdzīgi paktam “Euro plus” , lai pastiprinātu Savienības ekonomikas un budžeta pārvaldību, tajā ietverot ieguldījumus sociālo mājokļu jomā; uzsver arī sociālo ieguldījumu mērķu nepieciešamību dalībvalstīm, kas tām jāievēro, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus sociālajā, nodarbinātības un izglītības jomā; atzinīgi vērtē šā priekšlikuma atbalstīšanu ar Eiropadomes 2012. gada decembra secinājumiem, kuros uzsvērts, ka “pašreizējās ES budžeta struktūras sniegtās iespējas rast līdzsvaru starp vajadzībām produktīvu sabiedrisko ieguldījumu jomā un budžeta disciplīnu var izmantot Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas ietvaros”; aicina Komisiju labāk pārraudzīt šos sociālos ieguldījumus, izmantojot mērinstrumentus par dalībvalstu un Savienības mērogā veiktajiem ieguldījumiem, attiecībā uz ieguldījumiem sociālo mājokļu jomā, ņemot vērā mājokļu izmaksu izmaiņas un piešķiršanu gaidošo pieprasītāju skaitu dalībvalstīs; turklāt aicina visas dalībvalstis ratificēt pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši ņemot vērā tās 31. pantu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka jāuzrauga ieguldījumi sociālajā jomā “sociālo ieguldījumu pakta ietvaros”, kas būtu veidots līdzīgi paktam “Euro plus” , lai pastiprinātu Savienības ekonomikas un budžeta pārvaldību, tajā ietverot ieguldījumus sociālo mājokļu jomā; uzsver arī sociālo ieguldījumu mērķu nepieciešamību dalībvalstīm, kas tām jāievēro, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus sociālajā, nodarbinātības un izglītības jomā; atzinīgi vērtē šā priekšlikuma atbalstīšanu ar Eiropadomes 2012. gada decembra secinājumiem, kuros uzsvērts, ka “pašreizējās ES budžeta struktūras sniegtās iespējas rast līdzsvaru starp vajadzībām produktīvu sabiedrisko ieguldījumu jomā un budžeta disciplīnu var izmantot Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas ietvaros”; aicina Komisiju labāk pārraudzīt šos sociālos ieguldījumus, izmantojot mērinstrumentus par dalībvalstu un Savienības mērogā veiktajiem ieguldījumiem, attiecībā uz ieguldījumiem sociālo mājokļu jomā, ņemot vērā mājokļu izmaksu izmaiņas un piešķiršanu gaidošo pieprasītāju skaitu dalībvalstīs; turklāt aicina visas dalībvalstis ratificēt pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši ņemot vērā tās 31. pantu;

| 9. | uzskata, ka iedzīvotāju un īrnieku organizācijas jāiesaista dalībvalstīs īstenojamo mājokļu stratēģiju noteikšanā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka iedzīvotāju un īrnieku organizācijas jāiesaista dalībvalstīs īstenojamo mājokļu stratēģiju noteikšanā;

| 10. | uzsver, ka inovācijas sociālajā jomā ir jāatbalsta gan Eiropas platformas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, gan pētniecības pamatprogrammas ietvaros, analizējot jaunus politikas virzienus, kas vērsti uz piekļuves uzlabošanu mājokļiem un bezpajumtniecības mazināšanu; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka inovācijas sociālajā jomā ir jāatbalsta gan Eiropas platformas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, gan pētniecības pamatprogrammas ietvaros, analizējot jaunus politikas virzienus, kas vērsti uz piekļuves uzlabošanu mājokļiem un bezpajumtniecības mazināšanu;

| 11. | atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 31. marta Direktīvai (COM(2011)0142) nolūkā pārraudzīt kredītlīgumus saistībā ar mājokļa īpašumu un tādējādi ierobežot pārmērīgus mājsaimniecību parādus; prasa Eiropas tiesību aktos par hipotēkām iekļaut paraugprakses, kas būtu cik vien iespējams labvēlīgākas patērētājiem; kā arī aicina iekļaut parāda atkārtotas izskatīšanas un parāda maksājumu grafika maiņas procedūras maksātnespējīgām personām vai ģimenēm; aicina dalībvalstis novērst situācijas, kurās no mājokļa izliktas mājsaimniecības ir spiestas turpināt hipotekāro kredītu atmaksu; aicina Komisiju un dalībvalstis rast risinājumu ekonomikas krīzes un bezdarba visvairāk skarto iedzīvotāju sociālajām grūtībām, kas rodas izlikšanas no mājokļiem un mājokļa zaudēšanas rezultātā; turklāt atgādina, ka tas notiek apstākļos, kad tiek sniegts ievērojams publiskais atbalsts finanšu sistēmas atveseļošanai; aicina dalībvalstis censties visiem spēkiem panākt alternatīvus risinājumus izlikšanai; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 31. marta Direktīvai (COM(2011)0142) nolūkā pārraudzīt kredītlīgumus saistībā ar mājokļa īpašumu un tādējādi ierobežot pārmērīgus mājsaimniecību parādus; prasa Eiropas tiesību aktos par hipotēkām iekļaut paraugprakses, kas būtu cik vien iespējams labvēlīgākas patērētājiem; kā arī aicina iekļaut parāda atkārtotas izskatīšanas un parāda maksājumu grafika maiņas procedūras maksātnespējīgām personām vai ģimenēm; aicina dalībvalstis novērst situācijas, kurās no mājokļa izliktas mājsaimniecības ir spiestas turpināt hipotekāro kredītu atmaksu; aicina Komisiju un dalībvalstis rast risinājumu ekonomikas krīzes un bezdarba visvairāk skarto iedzīvotāju sociālajām grūtībām, kas rodas izlikšanas no mājokļiem un mājokļa zaudēšanas rezultātā; turklāt atgādina, ka tas notiek apstākļos, kad tiek sniegts ievērojams publiskais atbalsts finanšu sistēmas atveseļošanai; aicina dalībvalstis censties visiem spēkiem panākt alternatīvus risinājumus izlikšanai;

| 12. | prasa Komisijai savos īpašajos ieteikumos katrai dalībvalstij brīdināt dalībvalstis, ja reformas apdraud ieguldījumus sociālo vai finansiāli pieejamu mājokļu jomā, un atturēties no ieteikumu paušanas attiecībā uz sociālo mājokļu nozares apmēru atsevišķās dalībvalstīs; pauž nožēlu par to, ka budžeta konsolidācijas plānu ietvaros un pēc Komisijas īpašajiem ieteikumiem attiecībā uz rīcību mājokļu tirgū atsevišķas dalībvalstis samazina nozares kapacitāti, piemērojot nodokļus sociālo mājokļu izīrētājiem; tādēļ pauž bažas par Komisijas ierobežojošo sociālā mājokļa definīciju konkurētspējas politikas jomā, kurā kā mērķauditorija paredzētas tikai mazaizsargātās iedzīvotāju grupas; |
| --- | --- |

12.

prasa Komisijai savos īpašajos ieteikumos katrai dalībvalstij brīdināt dalībvalstis, ja reformas apdraud ieguldījumus sociālo vai finansiāli pieejamu mājokļu jomā, un atturēties no ieteikumu paušanas attiecībā uz sociālo mājokļu nozares apmēru atsevišķās dalībvalstīs; pauž nožēlu par to, ka budžeta konsolidācijas plānu ietvaros un pēc Komisijas īpašajiem ieteikumiem attiecībā uz rīcību mājokļu tirgū atsevišķas dalībvalstis samazina nozares kapacitāti, piemērojot nodokļus sociālo mājokļu izīrētājiem; tādēļ pauž bažas par Komisijas ierobežojošo sociālā mājokļa definīciju konkurētspējas politikas jomā, kurā kā mērķauditorija paredzētas tikai mazaizsargātās iedzīvotāju grupas;

| 13. | aicina Padomi vismaz reizi gadā sasaukt par mājokļu jautājumiem atbildīgos dalībvalstu ministrus, lai apspriestu dažādu Eiropas politiku ietekmi uz mājokļa politiku un nodrošinātu, ka Eiropas politikas jomās labāk tiek ņemti vērā mājokļu nozares ekonomiskie, sociālie un vides aspekti, iesaistot ieinteresētās personas, piemēram, sociālo mājokļu nozares struktūras, iedzīvotājus pārstāvošās apvienības un apvienības, kas cenšas uzlabot piekļuvi mājokļiem; |
| --- | --- |

13.

aicina Padomi vismaz reizi gadā sasaukt par mājokļu jautājumiem atbildīgos dalībvalstu ministrus, lai apspriestu dažādu Eiropas politiku ietekmi uz mājokļa politiku un nodrošinātu, ka Eiropas politikas jomās labāk tiek ņemti vērā mājokļu nozares ekonomiskie, sociālie un vides aspekti, iesaistot ieinteresētās personas, piemēram, sociālo mājokļu nozares struktūras, iedzīvotājus pārstāvošās apvienības un apvienības, kas cenšas uzlabot piekļuvi mājokļiem;

| 14. | norāda, ka sociālā mājokļa un tā saņēmēja definīcija jāizstrādā demokrātiska debašu procesa rezultātā, lai varētu ņemt vērā atšķirīgās dalībvalstu tradīcijas; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka sociālā mājokļa un tā saņēmēja definīcija jāizstrādā demokrātiska debašu procesa rezultātā, lai varētu ņemt vērā atšķirīgās dalībvalstu tradīcijas;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis sociālās aizsardzības un iekļaušanas stratēģijā, tostarp izmantojot iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt bezpajumtnieku skaitu un ar mājokli saistīto atstumtību, piešķirt lielāku nozīmi piekļuvei mājokļiem un saistītajiem pakalpojumiem, izmantojot dalībvalstīm kopējos rādītājus, un veicināt labas prakses apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar tiesību uz mājokli efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis sociālās aizsardzības un iekļaušanas stratēģijā, tostarp izmantojot iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt bezpajumtnieku skaitu un ar mājokli saistīto atstumtību, piešķirt lielāku nozīmi piekļuvei mājokļiem un saistītajiem pakalpojumiem, izmantojot dalībvalstīm kopējos rādītājus, un veicināt labas prakses apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar tiesību uz mājokli efektīvu īstenošanu;

| 16. | mudina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai ieguldījumus sociālo mājokļu jomā iekļautu savos vidēja un ilgtermiņa budžeta mērķos, kā arī savās valsts reformu programmās un partnerattiecību nolīgumu stratēģiskajos virzienos 2014.–2020. gadam; aicina Eiropadomi un Komisiju labāk uzraudzīt stratēģijas “Eiropa 2020” sociālo mērķu īstenošanu un sasniegšanu; |
| --- | --- |

16.

mudina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai ieguldījumus sociālo mājokļu jomā iekļautu savos vidēja un ilgtermiņa budžeta mērķos, kā arī savās valsts reformu programmās un partnerattiecību nolīgumu stratēģiskajos virzienos 2014.–2020. gadam; aicina Eiropadomi un Komisiju labāk uzraudzīt stratēģijas “Eiropa 2020” sociālo mērķu īstenošanu un sasniegšanu;

| 17. | norāda, ka mājokļu politika un programmas jāizstrādā, apspriežoties ar sievietēm, kurām ir zemi ienākumi, un sievietēm ar dažādu sociālo izcelsmi, lai konstatētu, kāda politika labāk atbilst sieviešu vajadzībām; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka mājokļu politika un programmas jāizstrādā, apspriežoties ar sievietēm, kurām ir zemi ienākumi, un sievietēm ar dažādu sociālo izcelsmi, lai konstatētu, kāda politika labāk atbilst sieviešu vajadzībām;

Ieguldījumu veicināšana vietējā nodarbinātībā un videi saudzīgā ekonomikā

| 18. | uzsver, ka enerģētiskās atkarības samazināšanās ietekmē mājokļu, jo īpaši sociālo mājokļu, nozarei ir ekonomiska pretcikliska nozīme, atbalstot būvniecības un renovācijas nozari, ilgtspējīgu un nepārvietojamu vietējo darbavietu radīšanu, galvenokārt nozarei nepieciešamā apjomīgā darbaspēka dēļ, videi draudzīgu vietējās ekonomikas nozaru attīstību un ķēdes reakciju pārējās ekonomikas nozarēs; tāpēc ir pārliecināts, ka ieguldījumi sociālajos mājokļos ir jāuzskata ne tikai par izdevumiem, bet arī par produktīviem ieguldījumiem; turklāt mudina dalībvalstis sākt dialogu ar būvniecības nozari, lai izveidotu labāku uzņēmējdarbības vidi un labāku regulējumu sociālo mājokļu jomā, īpašu uzmanību veltot dzīvojamo ēku būvniecības mērķu noteikšanai, infrastruktūras izmaksu sadalīšanai un attīstāmo zemes gabalu piedāvājumam; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka enerģētiskās atkarības samazināšanās ietekmē mājokļu, jo īpaši sociālo mājokļu, nozarei ir ekonomiska pretcikliska nozīme, atbalstot būvniecības un renovācijas nozari, ilgtspējīgu un nepārvietojamu vietējo darbavietu radīšanu, galvenokārt nozarei nepieciešamā apjomīgā darbaspēka dēļ, videi draudzīgu vietējās ekonomikas nozaru attīstību un ķēdes reakciju pārējās ekonomikas nozarēs; tāpēc ir pārliecināts, ka ieguldījumi sociālajos mājokļos ir jāuzskata ne tikai par izdevumiem, bet arī par produktīviem ieguldījumiem; turklāt mudina dalībvalstis sākt dialogu ar būvniecības nozari, lai izveidotu labāku uzņēmējdarbības vidi un labāku regulējumu sociālo mājokļu jomā, īpašu uzmanību veltot dzīvojamo ēku būvniecības mērķu noteikšanai, infrastruktūras izmaksu sadalīšanai un attīstāmo zemes gabalu piedāvājumam;

| 19. | uzsver, ka struktūrfondu tiešā darbība sociālo mājokļu nozarē 2007.–2013. gadā radījusi pievienoto vērtību vietējai nodarbinātībai un būtiski veicinājusi ieguldījumus; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka struktūrfondu tiešā darbība sociālo mājokļu nozarē 2007.–2013. gadā radījusi pievienoto vērtību vietējai nodarbinātībai un būtiski veicinājusi ieguldījumus;

| 20. | uzskata, ka Kohēzijas fondam daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam iedalīto līdzekļu apjoms nedrīkst būt mazāks kā pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) paredzētais apjoms, lai garantētu pietiekamus līdzekļus Eiropas reģionālās attīstības fondam (ERAF), jo īpaši ieguldījumu prioritātei “Sociālās iekļaušanas veicināšana un cīņa pret nabadzību – atbalsts trūcīgu pilsētu un lauku kopienu fiziskai un ekonomiskai atjaunošanai”; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka Kohēzijas fondam daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam iedalīto līdzekļu apjoms nedrīkst būt mazāks kā pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) paredzētais apjoms, lai garantētu pietiekamus līdzekļus Eiropas reģionālās attīstības fondam (ERAF), jo īpaši ieguldījumu prioritātei “Sociālās iekļaušanas veicināšana un cīņa pret nabadzību – atbalsts trūcīgu pilsētu un lauku kopienu fiziskai un ekonomiskai atjaunošanai”;

| 21. | atzīst, ka vairākas dalībvalstis jau ir ieviesušas efektīvu sociālo mājokļu politiku, un uzskata, ka ES loma šajā situācijā ir veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka vairākas dalībvalstis jau ir ieviesušas efektīvu sociālo mājokļu politiku, un uzskata, ka ES loma šajā situācijā ir veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm;

| 22. | ņem vērā Komisijas priekšlikumus par tiesību aktu kopumu attiecībā uz kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam; atbalsta tādu prioritāru ieguldījumu ietveršanu struktūrfondu darbības jomā 2014.–2020. gadā, kas attiecas uz energoefektivitāti un uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu sociālajos un finansiāli pieejamos mājokļos, kā arī uz integrētām darbībām ilgtspējīgai pilsētattīstībai un teritoriju attīstībai, uz nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu līdztiesīgu piekļuvi mājokļiem un atbalstu sociālās un solidārās ekonomikas dalībniekiem, piemēram, mājokļu bezpeļņas kooperatīviem un uzņēmumiem, kas tiesīgi saņemt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus; |
| --- | --- |

22.

ņem vērā Komisijas priekšlikumus par tiesību aktu kopumu attiecībā uz kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam; atbalsta tādu prioritāru ieguldījumu ietveršanu struktūrfondu darbības jomā 2014.–2020. gadā, kas attiecas uz energoefektivitāti un uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu sociālajos un finansiāli pieejamos mājokļos, kā arī uz integrētām darbībām ilgtspējīgai pilsētattīstībai un teritoriju attīstībai, uz nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu līdztiesīgu piekļuvi mājokļiem un atbalstu sociālās un solidārās ekonomikas dalībniekiem, piemēram, mājokļu bezpeļņas kooperatīviem un uzņēmumiem, kas tiesīgi saņemt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus;

| 23. | mudina dalībvalstis un ieinteresētās personas valsts reformu programmās un partnerattiecību nolīgumu stratēģiskajos virzienos 2014.–2020. gadam atvēlēt būtisku vietu ieguldījumiem sociālo un finansiāli pieejamo mājokļu attīstībā un bezpeļņas mājokļu nozares stiprināšanā, kā arī nodrošināt, ka mājokļu jomā plānotajos pasākumos ir atspoguļotas dalībvalstu attiecīgās stratēģijas romu iekļaušanai; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis un ieinteresētās personas valsts reformu programmās un partnerattiecību nolīgumu stratēģiskajos virzienos 2014.–2020. gadam atvēlēt būtisku vietu ieguldījumiem sociālo un finansiāli pieejamo mājokļu attīstībā un bezpeļņas mājokļu nozares stiprināšanā, kā arī nodrošināt, ka mājokļu jomā plānotajos pasākumos ir atspoguļotas dalībvalstu attiecīgās stratēģijas romu iekļaušanai;

| 24. | mudina dalībvalstis vairāk izmantot privāto tiesību instrumentus, piemēram, ilgtermiņa zemes nomas iespējas, lai atvieglotu sociālo mājokļu nodrošināšanu, lai varētu veikt būvdarbus bez zemes iegādes, vai lietošanas izmantošanu, kas sociālajam izīrētājam jo īpaši ļauj saglabāt lietojuma tiesības; |
| --- | --- |

24.

mudina dalībvalstis vairāk izmantot privāto tiesību instrumentus, piemēram, ilgtermiņa zemes nomas iespējas, lai atvieglotu sociālo mājokļu nodrošināšanu, lai varētu veikt būvdarbus bez zemes iegādes, vai lietošanas izmantošanu, kas sociālajam izīrētājam jo īpaši ļauj saglabāt lietojuma tiesības;

| 25. | uzsver, ka ēkas, ko izmanto mājokļiem un uzņēmējdarbībai, patērē 40 % no kopējās enerģijas un izdala 40 % no CO2 gāzu emisijām Eiropā, un videi nekaitīga būvniecība ļauj samazināt celtniecības izmaksas un termiņus, un ievērojami samazina ietekmi uz vidi, enerģijas patēriņu un attiecīgi mājokļu apsaimniekošanas izmaksas; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka ēkas, ko izmanto mājokļiem un uzņēmējdarbībai, patērē 40 % no kopējās enerģijas un izdala 40 % no CO2 gāzu emisijām Eiropā, un videi nekaitīga būvniecība ļauj samazināt celtniecības izmaksas un termiņus, un ievērojami samazina ietekmi uz vidi, enerģijas patēriņu un attiecīgi mājokļu apsaimniekošanas izmaksas;

| 26. | atbalsta pienācīgu budžetu 2014.–2020. gada perioda daudzgadu finanšu shēmā, jo kohēzijas politika ir dzinējspēks krīzes pārvarēšanā; atbalsta Eiropas Izaugsmes un nodarbinātības pakta secinājumus attiecībā uz tā aicinājumu dalībvalstīm atvieglot un paātrināt struktūrfondu neizlietoto līdzekļu pārdalīšanu 2007.–2013. gada plānošanas periodā projektiem, kas attiecas uz energoefektivitāti un atjaunojamiem energoresursiem sociālajos mājokļos; uzskata, ka sociālo mājokļu nozarei jāgūst labumu no šīs līdzekļu pārdales; |
| --- | --- |

26.

atbalsta pienācīgu budžetu 2014.–2020. gada perioda daudzgadu finanšu shēmā, jo kohēzijas politika ir dzinējspēks krīzes pārvarēšanā; atbalsta Eiropas Izaugsmes un nodarbinātības pakta secinājumus attiecībā uz tā aicinājumu dalībvalstīm atvieglot un paātrināt struktūrfondu neizlietoto līdzekļu pārdalīšanu 2007.–2013. gada plānošanas periodā projektiem, kas attiecas uz energoefektivitāti un atjaunojamiem energoresursiem sociālajos mājokļos; uzskata, ka sociālo mājokļu nozarei jāgūst labumu no šīs līdzekļu pārdales;

| 27. | prasa dalībvalstīm, to pārvaldības iestādēm un Komisijai nodrošināt mājokļu jomas dalībnieku, iedzīvotāju pārstāvošo asociāciju un asociāciju, kuras darbojas mājokļu piekļuves veicināšanai, ciešu iesaistīšanu sociālo partneru grupā, lai izstrādātu, pārraudzītu un novērtētu partnerattiecību nolīgumus un darbības programmas; uzsver jauno integrētās attīstības instrumentu (vietējās attīstības instruments un integrētie teritoriālie ieguldījumi) piemērotību integrētajām stratēģijām mājokļu jautājumu risināšanai, kurās noteicošā loma būtu sociālo mājokļu struktūrām un iedzīvotājiem; uzskata, ka struktūrfondos un Kohēzijas fondā ir jānodrošina efektīva partnerības principa un daudzpakāpju pārvaldības principa izmantošana un ka dalībvalstis ir jāmudina sadarboties ar vietējām un reģionālām pašvaldību iestādēm prioritāšu un finansējuma izlietojuma noteikšanā; uzskata, ka strukturālo un kohēzijas fondu lielāka sinerģija varētu veicināt nelabvēlīgākā stāvoklī esošu teritoriju vai lauku novadu ilgtspējīgu attīstību, novēršot to izolētību un iedzīvotāju aizplūšanu no tiem un tādējādi nepieļaujot sociālās segregācijas negatīvās sekas un sekmējot dažādību, sociālo kohēziju un dzimumu vienlīdzību; |
| --- | --- |

27.

prasa dalībvalstīm, to pārvaldības iestādēm un Komisijai nodrošināt mājokļu jomas dalībnieku, iedzīvotāju pārstāvošo asociāciju un asociāciju, kuras darbojas mājokļu piekļuves veicināšanai, ciešu iesaistīšanu sociālo partneru grupā, lai izstrādātu, pārraudzītu un novērtētu partnerattiecību nolīgumus un darbības programmas; uzsver jauno integrētās attīstības instrumentu (vietējās attīstības instruments un integrētie teritoriālie ieguldījumi) piemērotību integrētajām stratēģijām mājokļu jautājumu risināšanai, kurās noteicošā loma būtu sociālo mājokļu struktūrām un iedzīvotājiem; uzskata, ka struktūrfondos un Kohēzijas fondā ir jānodrošina efektīva partnerības principa un daudzpakāpju pārvaldības principa izmantošana un ka dalībvalstis ir jāmudina sadarboties ar vietējām un reģionālām pašvaldību iestādēm prioritāšu un finansējuma izlietojuma noteikšanā; uzskata, ka strukturālo un kohēzijas fondu lielāka sinerģija varētu veicināt nelabvēlīgākā stāvoklī esošu teritoriju vai lauku novadu ilgtspējīgu attīstību, novēršot to izolētību un iedzīvotāju aizplūšanu no tiem un tādējādi nepieļaujot sociālās segregācijas negatīvās sekas un sekmējot dažādību, sociālo kohēziju un dzimumu vienlīdzību;

| 28. | aicina dalībvalstis veicināt vai izstrādāt īpašus finansēšanas mehānismus, kā arī saskaņoti veicināt programmas “Apvārsnis 2020” subsīdiju novirzīšanu un finanšu instrumentu, kā arī tehniskās palīdzības programmu, ko piedāvā struktūrfondi, Eiropas Investīciju banka (EIB), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Padomes Attīstības bankas un Eiropas Energoefektivitātes fonda (EEEF) izmantošanu, lai sekmētu sociālo mājokļu un finansiāli pieejamu mājokļu kvalitatīvu būvniecību un renovāciju; turklāt aicina dalībvalstis rast grozītās ERAF regulas jaunus piemērošanas veidus, lai nodrošinātu mājokļus atstumtajām kopienām; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis veicināt vai izstrādāt īpašus finansēšanas mehānismus, kā arī saskaņoti veicināt programmas “Apvārsnis 2020” subsīdiju novirzīšanu un finanšu instrumentu, kā arī tehniskās palīdzības programmu, ko piedāvā struktūrfondi, Eiropas Investīciju banka (EIB), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Padomes Attīstības bankas un Eiropas Energoefektivitātes fonda (EEEF) izmantošanu, lai sekmētu sociālo mājokļu un finansiāli pieejamu mājokļu kvalitatīvu būvniecību un renovāciju; turklāt aicina dalībvalstis rast grozītās ERAF regulas jaunus piemērošanas veidus, lai nodrošinātu mājokļus atstumtajām kopienām;

| 29. | aicina EIB, apspriežoties ar vietējām un reģionālām iestādēm, piešķirt sociālo un pieejamu mājokļu nozarei lielāku nozīmi savās ieguldījumu prioritātēs, jo īpaši dalībvalstīs, kurās nav valsts mājokļu fonda, vienlaikus atvieglojot aizdevumu piešķiršanas nosacījumus; kā arī aicina EIB noteikt apjomu, kādā projektu obligācijas var izmantot par instrumentu sociālās infrastruktūras, piemēram, mājokļu, finansēšanai, bet pagarināt šādu saistību piemērošanu tikai pēc tam, kad ņemts vērā izmēģinājuma posma novērtējums; |
| --- | --- |

29.

aicina EIB, apspriežoties ar vietējām un reģionālām iestādēm, piešķirt sociālo un pieejamu mājokļu nozarei lielāku nozīmi savās ieguldījumu prioritātēs, jo īpaši dalībvalstīs, kurās nav valsts mājokļu fonda, vienlaikus atvieglojot aizdevumu piešķiršanas nosacījumus; kā arī aicina EIB noteikt apjomu, kādā projektu obligācijas var izmantot par instrumentu sociālās infrastruktūras, piemēram, mājokļu, finansēšanai, bet pagarināt šādu saistību piemērošanu tikai pēc tam, kad ņemts vērā izmēģinājuma posma novērtējums;

| 30. | aicina dalībvalstis atbalstīt mājokļu kooperatīvu darbību, kas ir vērtīgs instruments, lai par pieņemamu cenu iegādātos pirmo mājokli; norāda, ka kooperatīvi ir arī efektīvs instruments, lai veicinātu pilsētvides atjaunošanas iniciatīvas, izveidojot sinerģijas ar vietējām kopienām un novēršot pilsētu pamešanu; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis atbalstīt mājokļu kooperatīvu darbību, kas ir vērtīgs instruments, lai par pieņemamu cenu iegādātos pirmo mājokli; norāda, ka kooperatīvi ir arī efektīvs instruments, lai veicinātu pilsētvides atjaunošanas iniciatīvas, izveidojot sinerģijas ar vietējām kopienām un novēršot pilsētu pamešanu;

| 31. | aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm citus iespējamos finansējuma avotus, lai veicinātu sociālo mājokļu piedāvājumu un renovāciju kā ieguldījumus sociālajā jomā, kā arī mudināt dalībvalstis un reģionālās, kā arī vietējās varas iestādes efektīvi izmantot Eiropas finansējumu un saglabāt samazināto PVN likmi, kas piemērojama šiem ieguldījumiem, ņemot vērā nozarei nepieciešamo apjomīgo darbaspēku un tās niecīgo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm; ierosina izskatīt iespēju piemērot sociālo mājokļu jomai tādu pašu PVN likmi kā pirmās nepieciešamības precēm; mudina dalībvalstis mobilizēt privātos uzkrājumus, lai veicinātu gan zemes pieejamību sociālajiem mājokļiem, gan to būvniecību un atjaunošanu; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm citus iespējamos finansējuma avotus, lai veicinātu sociālo mājokļu piedāvājumu un renovāciju kā ieguldījumus sociālajā jomā, kā arī mudināt dalībvalstis un reģionālās, kā arī vietējās varas iestādes efektīvi izmantot Eiropas finansējumu un saglabāt samazināto PVN likmi, kas piemērojama šiem ieguldījumiem, ņemot vērā nozarei nepieciešamo apjomīgo darbaspēku un tās niecīgo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm; ierosina izskatīt iespēju piemērot sociālo mājokļu jomai tādu pašu PVN likmi kā pirmās nepieciešamības precēm; mudina dalībvalstis mobilizēt privātos uzkrājumus, lai veicinātu gan zemes pieejamību sociālajiem mājokļiem, gan to būvniecību un atjaunošanu;

| 32. | aicina īstenot integrētās sadarbības modeļus, kuross kopīgi darbojas projektu vadītāji, sociālo mājokļu izīrētāji un būvuzņēmumi, lai veiktu mājokļu atjaunošanu ar mērķi uzlabot to siltumizolāciju un būvētu sociālos mājokļus ar zemām enerģijas emisijām; |
| --- | --- |

32.

aicina īstenot integrētās sadarbības modeļus, kuross kopīgi darbojas projektu vadītāji, sociālo mājokļu izīrētāji un būvuzņēmumi, lai veiktu mājokļu atjaunošanu ar mērķi uzlabot to siltumizolāciju un būvētu sociālos mājokļus ar zemām enerģijas emisijām;

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas 2012. gada 31. jūlija paziņojumu (COM(2012)0433) par būvniecības nozares un tās uzņēmumu ilgtspējīgas konkurētspējas stratēģiju; uzskata, ka papildus ir nepieciešami nodokļu atvieglojumu un finansiālā atbalsta pasākumi, lai uzlabotu konkurētspēju un inovācijas šajā nozarē, kā arī pasākumi nolūkā uzlabot darbaspēka kvalifikāciju, lai pārvarētu izaicinājumus, kas saistīti ar efektīvu resursu izmantošanu Eiropā, nodrošinātu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un sasniegtu mērķus, kuri noteikti Direktīvā par energoefektivitāti (2012/27/ES) (39) un Direktīvā par ēku energoefektivitāti (2010/31/ES) (40); |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Komisijas 2012. gada 31. jūlija paziņojumu (COM(2012)0433) par būvniecības nozares un tās uzņēmumu ilgtspējīgas konkurētspējas stratēģiju; uzskata, ka papildus ir nepieciešami nodokļu atvieglojumu un finansiālā atbalsta pasākumi, lai uzlabotu konkurētspēju un inovācijas šajā nozarē, kā arī pasākumi nolūkā uzlabot darbaspēka kvalifikāciju, lai pārvarētu izaicinājumus, kas saistīti ar efektīvu resursu izmantošanu Eiropā, nodrošinātu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un sasniegtu mērķus, kuri noteikti Direktīvā par energoefektivitāti (2012/27/ES) (39) un Direktīvā par ēku energoefektivitāti (2010/31/ES) (40);

| 34. | aicina Komisiju ciešāk sadarboties ar dalībvalstīm un atbildīgajām vietējām iestādēm, lai izstrādātu vidēja un ilgtermiņa prognozes par darba tirgū pieprasītajām iemaņām; aicina atbildīgās iesaistītās personas uzraudzīt nodarbinātības tendences, lai padarītu atbilstīgāku profesionālo pamatizglītību un mūžizglītību; prasa dalībvalstīm un atbildīgajām vietējām iestādēm ātri pielāgot to izglītības un profesionālās apmācības sistēmas, tostarp profesionālās izglītības un apmācības gadījumā, iekļaujot ilgtspējīgas ekonomikas koncepciju, un nodrošināt, ka kvalifikācijas programmas veicina jauniešu piekļuvi jaunām videi draudzīgām darbavietām un videi draudzīgām nozarēm; norāda, ka videi draudzīgu darbavietu radīšana var nodrošināt kvalitatīvas un ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas, novērst nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī nodrošināt nodarbinātības atbalsta pakalpojumus; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju ciešāk sadarboties ar dalībvalstīm un atbildīgajām vietējām iestādēm, lai izstrādātu vidēja un ilgtermiņa prognozes par darba tirgū pieprasītajām iemaņām; aicina atbildīgās iesaistītās personas uzraudzīt nodarbinātības tendences, lai padarītu atbilstīgāku profesionālo pamatizglītību un mūžizglītību; prasa dalībvalstīm un atbildīgajām vietējām iestādēm ātri pielāgot to izglītības un profesionālās apmācības sistēmas, tostarp profesionālās izglītības un apmācības gadījumā, iekļaujot ilgtspējīgas ekonomikas koncepciju, un nodrošināt, ka kvalifikācijas programmas veicina jauniešu piekļuvi jaunām videi draudzīgām darbavietām un videi draudzīgām nozarēm; norāda, ka videi draudzīgu darbavietu radīšana var nodrošināt kvalitatīvas un ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas, novērst nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī nodrošināt nodarbinātības atbalsta pakalpojumus;

| 35. | norāda, ka šī videi saudzīgā joma var nodrošināt virkni dažādu nodarbinātības iespēju, sākot no sākotnējā līmeņa un mazāk kvalificētiem darbiem līdz augsti kvalificētai nodarbinātībai zināšanu nozarē; tāpēc:






  — | atzīmē MVU nozīmību darba vietu nodrošināšanā videi saudzīgā ekonomikā un uzsver MVU potenciālās iespējas piedāvāt apmācību darbavietā, praksi un vietējas atbalsta programmas, kas var nodrošināt darba iespējas sociāli mazaizsargātām personām; |
| --- | --- | --- |

35.

norāda, ka šī videi saudzīgā joma var nodrošināt virkni dažādu nodarbinātības iespēju, sākot no sākotnējā līmeņa un mazāk kvalificētiem darbiem līdz augsti kvalificētai nodarbinātībai zināšanu nozarē; tāpēc:

—

atzīmē MVU nozīmību darba vietu nodrošināšanā videi saudzīgā ekonomikā un uzsver MVU potenciālās iespējas piedāvāt apmācību darbavietā, praksi un vietējas atbalsta programmas, kas var nodrošināt darba iespējas sociāli mazaizsargātām personām;

| — | aicina dalībvalstis izvērtēt iespējas izmantot pārejas fondus jaunu iemaņu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

—

aicina dalībvalstis izvērtēt iespējas izmantot pārejas fondus jaunu iemaņu nodrošināšanai;

| — | aicina Komisiju mūžizglītības pamatnostādnēs iekļaut devīto būtiski svarīgo prasmi, kas saistīta ar vidi, klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju mūžizglītības pamatnostādnēs iekļaut devīto būtiski svarīgo prasmi, kas saistīta ar vidi, klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību;

| — | aicina dalībvalstis un vietējās, kā arī reģionālās iestādes izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF), lai veiktu ieguldījumus prasmju nodrošināšanā, nodarbinātībā, apmācībā un pārkvalificēšanā, jo īpaši videi draudzīgās jomās, piemēram, ēku atjaunošanā ar mērķi uzlabot to siltumizolāciju; |
| --- | --- |

—

aicina dalībvalstis un vietējās, kā arī reģionālās iestādes izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF), lai veiktu ieguldījumus prasmju nodrošināšanā, nodarbinātībā, apmācībā un pārkvalificēšanā, jo īpaši videi draudzīgās jomās, piemēram, ēku atjaunošanā ar mērķi uzlabot to siltumizolāciju;

| — | aicina dalībvalstis atbalstīt tādu jaunu personu un struktūru iesaistīšanu, kuriem ir īpašas sociālās un tehniskās iemaņas enerģijas taupīšanas jomā, piemēram, sociotehniskās starpniecības speciālistus, kā arī tehnisko speciālistu apmācību, izmantojot sociālāku pieeju energoefektivitātes jautājumos un otrādi; |
| --- | --- |

—

aicina dalībvalstis atbalstīt tādu jaunu personu un struktūru iesaistīšanu, kuriem ir īpašas sociālās un tehniskās iemaņas enerģijas taupīšanas jomā, piemēram, sociotehniskās starpniecības speciālistus, kā arī tehnisko speciālistu apmācību, izmantojot sociālāku pieeju energoefektivitātes jautājumos un otrādi;

| 36. | atzinīgi vērtē Sociālo ieguldījumu paketi, ar kuru Komisija piedāvā dalībvalstīm pamatnostādnes efektīvāku un lietderīgāku sociālo politiku izveidošanai, kuru mērķis ir izaugsme un kohēzija; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Sociālo ieguldījumu paketi, ar kuru Komisija piedāvā dalībvalstīm pamatnostādnes efektīvāku un lietderīgāku sociālo politiku izveidošanai, kuru mērķis ir izaugsme un kohēzija;

| 37. | norāda, ka ieguldījumi sociālo mājokļu jomā iekļaujas plašākās politikas nostādnēs, kuru mērķis ir organizēt un finansēt sabiedrisko pakalpojumu piedāvājumu sociālajā un veselības jomā, izglītojošos pakalpojumus ar mērķi nodrošināt sociālo pamattiesību īstenošanu un reaģēt uz sociālo vajadzību izmaiņām; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka ieguldījumi sociālo mājokļu jomā iekļaujas plašākās politikas nostādnēs, kuru mērķis ir organizēt un finansēt sabiedrisko pakalpojumu piedāvājumu sociālajā un veselības jomā, izglītojošos pakalpojumus ar mērķi nodrošināt sociālo pamattiesību īstenošanu un reaģēt uz sociālo vajadzību izmaiņām;

Cīņa pret nabadzību un sociālās iekļaušanas un sociālās kohēzijas veicināšana

| 38. | norāda, ka tiesību uz mājokli atzīšana un īstenošana nosaka citu pamattiesību, tostarp politisko un sociālo tiesību, īstenošanu; tādēļ uzskata, ka galvenajam mērķim ir jābūt tiesību uz mājokli atzīšanai ES primārajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka tiesību uz mājokli atzīšana un īstenošana nosaka citu pamattiesību, tostarp politisko un sociālo tiesību, īstenošanu; tādēļ uzskata, ka galvenajam mērķim ir jābūt tiesību uz mājokli atzīšanai ES primārajos tiesību aktos;

| 39. | prasa Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai veikt pētījumu, lai novērtētu tiesību uz mājokli un mājokļu pabalstu īstenošanas efektivitāti un nosacījumus dalībvalstīs, šajā procesā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas; aicina aģentūru veicināt paraugprakses apmaiņu tiesību uz mājokli efektīvā īstenošanā attiecībā uz īpaši neaizsargātām sabiedrības grupām, tostarp bezpajumtniekiem; aicina Komisiju turpināt šos pasākumus Sociālo ieguldījumu paketē; |
| --- | --- |

39.

prasa Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai veikt pētījumu, lai novērtētu tiesību uz mājokli un mājokļu pabalstu īstenošanas efektivitāti un nosacījumus dalībvalstīs, šajā procesā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas; aicina aģentūru veicināt paraugprakses apmaiņu tiesību uz mājokli efektīvā īstenošanā attiecībā uz īpaši neaizsargātām sabiedrības grupām, tostarp bezpajumtniekiem; aicina Komisiju turpināt šos pasākumus Sociālo ieguldījumu paketē;

| 40. | iesaka dalībvalstīm un Eiropas Komisijai atbalstīt un veicināt labas prakses inovatīvu un efektīvu attīstību un apmaiņu, lai īstenotu īpaši neaizsargātu un atstumtu iedzīvotāju grupu tiesības uz mājokli, īpaši ņemot vērā cīņu pret vardarbību ģimenē; ar nožēlu atzīmē, ka no vardarbības ģimenē cietušie visbiežāk paliek nedrošajā vidē, ja viņi finansiālā ziņā nespēj atrast piemērotu mājokli; aicina dalībvalstis nodrošināt integrētus sociālos pakalpojumus personām, kas cietušas no vardarbības ģimenē; |
| --- | --- |

40.

iesaka dalībvalstīm un Eiropas Komisijai atbalstīt un veicināt labas prakses inovatīvu un efektīvu attīstību un apmaiņu, lai īstenotu īpaši neaizsargātu un atstumtu iedzīvotāju grupu tiesības uz mājokli, īpaši ņemot vērā cīņu pret vardarbību ģimenē; ar nožēlu atzīmē, ka no vardarbības ģimenē cietušie visbiežāk paliek nedrošajā vidē, ja viņi finansiālā ziņā nespēj atrast piemērotu mājokli; aicina dalībvalstis nodrošināt integrētus sociālos pakalpojumus personām, kas cietušas no vardarbības ģimenē;

| 41. | sagaida, ka Komisija izskatīs, cik lielā mērā tiešais atbalsts, piešķirot mājokļu pabalstus, vai, gluži otrādi, netiešais atbalsts, piešķirot pašu sociālo mājokli, ir efektīvāks pasākums pieejamu mājokļu nodrošināšanā sabiedrības grupām, kas pašas nevar segt savus mājokļa izdevumus mājokļu tirgū; |
| --- | --- |

41.

sagaida, ka Komisija izskatīs, cik lielā mērā tiešais atbalsts, piešķirot mājokļu pabalstus, vai, gluži otrādi, netiešais atbalsts, piešķirot pašu sociālo mājokli, ir efektīvāks pasākums pieejamu mājokļu nodrošināšanā sabiedrības grupām, kas pašas nevar segt savus mājokļa izdevumus mājokļu tirgū;

| 42. | prasa Eiropas Komisijai un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda aģentūrai tās 2014. gada darba plāna ietvaros veikt pētījumu par bezdarbības izmaksām attiecībā uz mājokļu nepietiekamu nodrošinājumu; |
| --- | --- |

42.

prasa Eiropas Komisijai un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda aģentūrai tās 2014. gada darba plāna ietvaros veikt pētījumu par bezdarbības izmaksām attiecībā uz mājokļu nepietiekamu nodrošinājumu;

| 43. | pauž bažas, ka dalībvalstis, kuras saskaras ar budžeta nelīdzsvarotību, aptur vairākas darbības, programmas un pasākumus (piemēram, īres maksas un hipotekāro kredītu subsidēšanu), kas paredzēti mājokļu iegādes atvieglošanai, lai gan tajā pašā laikā palielina īpašuma nodokļus ekonomikas krīzes saasinājuma periodā, kā rezultātā daudzām sabiedrības grupām draud nonākšana nabadzībā un trūkumā; |
| --- | --- |

43.

pauž bažas, ka dalībvalstis, kuras saskaras ar budžeta nelīdzsvarotību, aptur vairākas darbības, programmas un pasākumus (piemēram, īres maksas un hipotekāro kredītu subsidēšanu), kas paredzēti mājokļu iegādes atvieglošanai, lai gan tajā pašā laikā palielina īpašuma nodokļus ekonomikas krīzes saasinājuma periodā, kā rezultātā daudzām sabiedrības grupām draud nonākšana nabadzībā un trūkumā;

| 44. | aicina dalībvalstis veikt sociālās ietekmes analīzi, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu un mājsaimniecību aspektiem, kā daļu no visām sociālā mājokļa politikas jomām un programmām, īpaši ņemot vērā sieviešu un vīriešu ienākumu un finanšu resursu atšķirības; uzsver, ka visi statistikas dati ir jāsadala pa dzimumiem un mājsaimniecību veidiem un ka nepieciešams vairāk pētījumu, lai precīzi izvērtētu, kā mājokļa politika var atbalstīt neaizsargātus indivīdus un grupas, piemēram, sievietes (ņemot vērā sieviešu kā vientuļo vecāku, ģimenes locekļu aprūpētāju un personu ar īpašām vajadzībām aprūpētāju daudzpusīgo lomu), ģimenes, jauniešus, cilvēkus ar īpašām vajadzībām un vecākā gadagājuma cilvēkus; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis veikt sociālās ietekmes analīzi, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu un mājsaimniecību aspektiem, kā daļu no visām sociālā mājokļa politikas jomām un programmām, īpaši ņemot vērā sieviešu un vīriešu ienākumu un finanšu resursu atšķirības; uzsver, ka visi statistikas dati ir jāsadala pa dzimumiem un mājsaimniecību veidiem un ka nepieciešams vairāk pētījumu, lai precīzi izvērtētu, kā mājokļa politika var atbalstīt neaizsargātus indivīdus un grupas, piemēram, sievietes (ņemot vērā sieviešu kā vientuļo vecāku, ģimenes locekļu aprūpētāju un personu ar īpašām vajadzībām aprūpētāju daudzpusīgo lomu), ģimenes, jauniešus, cilvēkus ar īpašām vajadzībām un vecākā gadagājuma cilvēkus;

| 45. | iesaka dalībvalstīm un to vietējām, kā arī reģionālām iestādēm izstrādāt integrētu politiku, kas veicinātu sociālo integrāciju, kā arī nodrošinātu visiem iedzīvotājiem piekļuvi pienācīgam un finansiāli pieejamam mājoklim; ierosina, ka šajā politikā jāparedz sekojoši pasākumi:






  — | attiecīgos gadījumos īpašs atbalsts kvalitatīviem un veselībai labvēlīgiem sociālajiem mājokļiem un mājokļiem, kas paredzēti iedzīvotājiem ar ļoti zemiem ienākumiem, jo īpaši paredzot sociālo mājokļu minimālo kvotu, piemēram, blīvi apdzīvotās zonās, kur pieprasījums ir īpaši izteikts, lai tādējādi veicinātu daudzveidību; |
| --- | --- | --- |

45.

iesaka dalībvalstīm un to vietējām, kā arī reģionālām iestādēm izstrādāt integrētu politiku, kas veicinātu sociālo integrāciju, kā arī nodrošinātu visiem iedzīvotājiem piekļuvi pienācīgam un finansiāli pieejamam mājoklim; ierosina, ka šajā politikā jāparedz sekojoši pasākumi:

—

attiecīgos gadījumos īpašs atbalsts kvalitatīviem un veselībai labvēlīgiem sociālajiem mājokļiem un mājokļiem, kas paredzēti iedzīvotājiem ar ļoti zemiem ienākumiem, jo īpaši paredzot sociālo mājokļu minimālo kvotu, piemēram, blīvi apdzīvotās zonās, kur pieprasījums ir īpaši izteikts, lai tādējādi veicinātu daudzveidību;

| — | skaidru obligātu standartu izstrādāšana, lai noteiktu mājokļu, jo īpaši sociālo mājokļu, kvalitāti; |
| --- | --- |

—

skaidru obligātu standartu izstrādāšana, lai noteiktu mājokļu, jo īpaši sociālo mājokļu, kvalitāti;

| — | sasaistes veidošana starp sociālo mājokļu kopuma paplašināšanas programmām un politikas virzieniem attiecībā uz piekļuvi citiem būtiskiem sabiedriskiem pakalpojumiem un vispārējas nozīmes sabiedriskiem pakalpojumiem, piemēram, būvniecība saistībā ar valsts sociālo un veselības aprūpi, kultūras un sporta iespējām (kas būtu daļa no vietējas integrētas stratēģijas), kā arī politikas virzieniem pilsētu izplešanās apvaldīšanai saskaņā ar Komisijas vadlīnijām par to, kā nodrošināt, lai līdz 2050. gadam vairs netiktu aizņemtas jaunas zemes platības; |
| --- | --- |

—

sasaistes veidošana starp sociālo mājokļu kopuma paplašināšanas programmām un politikas virzieniem attiecībā uz piekļuvi citiem būtiskiem sabiedriskiem pakalpojumiem un vispārējas nozīmes sabiedriskiem pakalpojumiem, piemēram, būvniecība saistībā ar valsts sociālo un veselības aprūpi, kultūras un sporta iespējām (kas būtu daļa no vietējas integrētas stratēģijas), kā arī politikas virzieniem pilsētu izplešanās apvaldīšanai saskaņā ar Komisijas vadlīnijām par to, kā nodrošināt, lai līdz 2050. gadam vairs netiktu aizņemtas jaunas zemes platības;

| — | to grūtību novēršana, kas saistīta ar pienācīgu mājokļu pieejamību, ar ko bieži saskaras visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, piemēram, migranti un jaunieši; |
| --- | --- |

—

to grūtību novēršana, kas saistīta ar pienācīgu mājokļu pieejamību, ar ko bieži saskaras visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, piemēram, migranti un jaunieši;

| — | sistēmas īpašumtiesību drošības nostiprināšanai; |
| --- | --- |

—

sistēmas īpašumtiesību drošības nostiprināšanai;

| — | īpašu programmu izstrāde bezpajumtniekiem, pamatojoties uz vietējo situāciju, ņemot vērā Eiropas bezpajumtniecības un mājokļu trūkuma tipoloģijas (ETHOS) modeli, lai noteiktu ar mājokli saistītās sociālās atstumtības pakāpi, šīs programmas izstrādājot saistībā ar sociālā atbalsta pasākumiem, kā arī piemērojot tās sieviešu īpašajai situācijai un vajadzībām, īpašu uzmanību veltot mājokļu piedāvāšanai un ilgtermiņa palīdzībai neaizsargātām personām un atstumtām kopienām, nevis pagaidu mitekļu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

—

īpašu programmu izstrāde bezpajumtniekiem, pamatojoties uz vietējo situāciju, ņemot vērā Eiropas bezpajumtniecības un mājokļu trūkuma tipoloģijas (ETHOS) modeli, lai noteiktu ar mājokli saistītās sociālās atstumtības pakāpi, šīs programmas izstrādājot saistībā ar sociālā atbalsta pasākumiem, kā arī piemērojot tās sieviešu īpašajai situācijai un vajadzībām, īpašu uzmanību veltot mājokļu piedāvāšanai un ilgtermiņa palīdzībai neaizsargātām personām un atstumtām kopienām, nevis pagaidu mitekļu nodrošināšanai;

| — | veicināt finansējumu pašu spēkiem veiktas būvniecības programmām; |
| --- | --- |

—

veicināt finansējumu pašu spēkiem veiktas būvniecības programmām;

| 46. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visi iedzīvotāji varētu atļauties mājokli, paredzot, ka īres pieaugums tiek noteikts, pamatojoties uz objektīvu sistēmu, kas garantētu mērenu īpašuma cenu kāpumu, un pielāgojot nodokļu politiku tā, lai tiktu ierobežota spekulācija; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visi iedzīvotāji varētu atļauties mājokli, paredzot, ka īres pieaugums tiek noteikts, pamatojoties uz objektīvu sistēmu, kas garantētu mērenu īpašuma cenu kāpumu, un pielāgojot nodokļu politiku tā, lai tiktu ierobežota spekulācija;

| 47. | aicina Komisiju nekavējoties īstenot Parlamenta rezolūciju par ES stratēģiju bezpajumtniekiem; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju nekavējoties īstenot Parlamenta rezolūciju par ES stratēģiju bezpajumtniekiem;

| 48. | uzsver, ka sieviešu bezpajumtniecības dažādie aspekti jārisina holistiski un tie būtu jāintegrē visās ES politikas jomās, mudina Komisiju un dalībvalstis veikt sistemātiskus ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus un pārraudzīt bez pajumtes esošu sieviešu īpašo stāvokli un vajadzības, lai veicinātu atbalstītus dzīves vides projektus un finansiāli pieejamu, pielāgotu un energoefektīvu mājokļu būvniecību un iekļaut sociālo mājokļu programmās no šīm programmām bieži izslēgtās vidusšķiras ģimenes, jo arī tās, tāpat kā citas mājsaimniecības, ekonomikas krīzes dēļ var būt materiāli nenodrošinātas; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka sieviešu bezpajumtniecības dažādie aspekti jārisina holistiski un tie būtu jāintegrē visās ES politikas jomās, mudina Komisiju un dalībvalstis veikt sistemātiskus ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus un pārraudzīt bez pajumtes esošu sieviešu īpašo stāvokli un vajadzības, lai veicinātu atbalstītus dzīves vides projektus un finansiāli pieejamu, pielāgotu un energoefektīvu mājokļu būvniecību un iekļaut sociālo mājokļu programmās no šīm programmām bieži izslēgtās vidusšķiras ģimenes, jo arī tās, tāpat kā citas mājsaimniecības, ekonomikas krīzes dēļ var būt materiāli nenodrošinātas;

| 49. | aicina ieviest integrētās sadarbības modeļs, apvienojot sociālo un veselības pakalpojumu sniedzējus, palīdzības dienestus cilvēkiem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, sociālos izīrētājus un attiecīgās asociācijas jautājumos, kas saistīti ar palīdzību neaizsargātām personām, kas meklē mājokli vai jau atradušas to; |
| --- | --- |

49.

aicina ieviest integrētās sadarbības modeļs, apvienojot sociālo un veselības pakalpojumu sniedzējus, palīdzības dienestus cilvēkiem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, sociālos izīrētājus un attiecīgās asociācijas jautājumos, kas saistīti ar palīdzību neaizsargātām personām, kas meklē mājokli vai jau atradušas to;

| 50. | prasa Komisijai, dalībvalstīm un atbildīgajām iestādēm piešķirt struktūrfondu līdzekļus nelabvēlīgā situācijā esošām kopienām paredzētiem mājokļiem un izmitināšanai, jo īpaši sociālo mājokļu sektorā, iekļaujot šo prioritāti darbības programmās; šajā nolūkā aicina Komisiju un Pamattiesību aģentūru izstrādāt labas prakses apmaiņu starp vietējām iestādēm, pamatojoties uz vienotiem un pārredzamiem kritērijiem; |
| --- | --- |

50.

prasa Komisijai, dalībvalstīm un atbildīgajām iestādēm piešķirt struktūrfondu līdzekļus nelabvēlīgā situācijā esošām kopienām paredzētiem mājokļiem un izmitināšanai, jo īpaši sociālo mājokļu sektorā, iekļaujot šo prioritāti darbības programmās; šajā nolūkā aicina Komisiju un Pamattiesību aģentūru izstrādāt labas prakses apmaiņu starp vietējām iestādēm, pamatojoties uz vienotiem un pārredzamiem kritērijiem;

| 51. | iesaka dalībvalstīm un atbildīgajām iestādēm veikt ieguldījumus pieejamu sociālo mājokļu būvniecībā un pielāgošanā, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar nolietojumu un sanitārajiem riskiem, kurus rada mājokļi, kas ir sliktā stāvoklī, kā arī jautājumus, kas saistīti ar ģimenes modeļu daudzveidību, iedzīvotāju novecošanos un jo īpaši ar veco cilvēku, kam nepieciešama palīdzība bet kas izēlas palikt savās mājās, un cilvēku ar invaliditāti un jauniešu īpašajām vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz mobilitāti, kura saistīta ar dzīvesvietu un darbu; iesaka šajā nolūkā 2014.–2020. gada plānošanas periodā izmantot struktūrfondus; uzskata, ka sociālā palīdzība attiecībā uz piekļuvi mājokļiem ļauj radīt “baltās” darbavietas – darbavietas, kas nepieciešamas, lai reaģētu uz pašreizējiem un turpmākajiem sociālajiem izaicinājumiem, piemēram, iedzīvotāju novecošanos; uzsver labvēlīgo ietekmi, kas attiecībā uz atbalsta projektiem un integrāciju mājokļu jomā varētu būt Eiropas Sociālās uzņēmējdarbības fondam; |
| --- | --- |

51.

iesaka dalībvalstīm un atbildīgajām iestādēm veikt ieguldījumus pieejamu sociālo mājokļu būvniecībā un pielāgošanā, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar nolietojumu un sanitārajiem riskiem, kurus rada mājokļi, kas ir sliktā stāvoklī, kā arī jautājumus, kas saistīti ar ģimenes modeļu daudzveidību, iedzīvotāju novecošanos un jo īpaši ar veco cilvēku, kam nepieciešama palīdzība bet kas izēlas palikt savās mājās, un cilvēku ar invaliditāti un jauniešu īpašajām vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz mobilitāti, kura saistīta ar dzīvesvietu un darbu; iesaka šajā nolūkā 2014.–2020. gada plānošanas periodā izmantot struktūrfondus; uzskata, ka sociālā palīdzība attiecībā uz piekļuvi mājokļiem ļauj radīt “baltās” darbavietas – darbavietas, kas nepieciešamas, lai reaģētu uz pašreizējiem un turpmākajiem sociālajiem izaicinājumiem, piemēram, iedzīvotāju novecošanos; uzsver labvēlīgo ietekmi, kas attiecībā uz atbalsta projektiem un integrāciju mājokļu jomā varētu būt Eiropas Sociālās uzņēmējdarbības fondam;

| 52. | aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes, pamatojoties uz analīzi par iespējamām vajadzībām mājokļu jomā, veikt efektīvus un stimulējošus pasākumus, lai cīnītos pret mājokļu ilgstošu neapdzīvotību, jo īpaši blīvi apdzīvotās zonās, nolūkā apkarot spekulācijas nekustamā īpašuma jomā un pārveidotu šādus mājokļus par sociālajiem mājokļiem; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes, pamatojoties uz analīzi par iespējamām vajadzībām mājokļu jomā, veikt efektīvus un stimulējošus pasākumus, lai cīnītos pret mājokļu ilgstošu neapdzīvotību, jo īpaši blīvi apdzīvotās zonās, nolūkā apkarot spekulācijas nekustamā īpašuma jomā un pārveidotu šādus mājokļus par sociālajiem mājokļiem;

| 53. | uzsver, cik svarīga ir mājokļu novērtēšanas sistēma no veselības un drošības viedokļa, kas ļauj veikt ar mājokļiem saistītu veselības apdraudējumu izvērtēšanu; |
| --- | --- |

53.

uzsver, cik svarīga ir mājokļu novērtēšanas sistēma no veselības un drošības viedokļa, kas ļauj veikt ar mājokļiem saistītu veselības apdraudējumu izvērtēšanu;

| 54. | aicina dalībvalstis un attiecīgās iestādes vienkāršot sociālo mājokļu pieprasīšanas procedūru un uzlabot sociālo mājokļu piešķiršanas taisnīgumu, pārredzamību un objektivitāti, atbilstīgi katrai dalībvalstij specifiskiem sociāliem, ekonomiskiem un kultūras apstākļiem, lai nepieļautu diskrimināciju un novērstu jebkādu “izvairīšanās efektu” no visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām — parādību, kas veicina telpisko segregāciju un geto veidošanos; šajā saistībā uzsver atsevišķās dalībvalstīs spēkā esošu mehānismu piemērotību, piemēram, legālu, precīzu un pārredzamu piešķiršanas kritēriju saraksts, kas veicina sociālo daudzveidību, sociālā mājokļa pieprasītāju anonimitāti, informācijas izplatīšanu par brīvajiem mājokļiem, pieprasījumu dokumentu izvērtēšanas sistēmu izveidi, kritērijus izstrādājošo struktūru un mājokļus piešķirošo struktūru nošķiršanu un pienācīgu pārvaldību mājokļu piešķiršanas jomā, lai plašā mērogā veicinātu sociālo daudzveidību; |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis un attiecīgās iestādes vienkāršot sociālo mājokļu pieprasīšanas procedūru un uzlabot sociālo mājokļu piešķiršanas taisnīgumu, pārredzamību un objektivitāti, atbilstīgi katrai dalībvalstij specifiskiem sociāliem, ekonomiskiem un kultūras apstākļiem, lai nepieļautu diskrimināciju un novērstu jebkādu “izvairīšanās efektu” no visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām — parādību, kas veicina telpisko segregāciju un geto veidošanos; šajā saistībā uzsver atsevišķās dalībvalstīs spēkā esošu mehānismu piemērotību, piemēram, legālu, precīzu un pārredzamu piešķiršanas kritēriju saraksts, kas veicina sociālo daudzveidību, sociālā mājokļa pieprasītāju anonimitāti, informācijas izplatīšanu par brīvajiem mājokļiem, pieprasījumu dokumentu izvērtēšanas sistēmu izveidi, kritērijus izstrādājošo struktūru un mājokļus piešķirošo struktūru nošķiršanu un pienācīgu pārvaldību mājokļu piešķiršanas jomā, lai plašā mērogā veicinātu sociālo daudzveidību;

| 55. | vērš uzmanību uz problēmām, kas saistītas ar sabiedrības novecošanos un nepieciešamību nodrošināt piekļuvi atbilstošam un pienācīgam mājoklim par pienācīgu cenu arvien lielākam skaitam vecāku cilvēku ES; norāda, ka veci cilvēki visās dalībvalstīs kļūst nabadzīgāki, un šajā nolūkā prasa jaunās Eiropas Inovācijas partnerības aktīvām vecumdienām, kas koordinē pētījumus šajā jomā, īpašā daļā pievērst īpašu uzmanību tieši pieejamu pasākumu izstrādei, lai ļautu veciem cilvēkiem pēc iespējas ilgāk palikt savās mājās; šajā sakarībā norāda, ka pašreizējo mājokļu pieejamības nosacījumu uzlabošana ir atbilstīgs veids, kā mazināt sociālo atstumtību, izmantojot pasākumus, kas veicina vecāka gadagājuma cilvēku patstāvību; tāpēc aicina dalībvalstis savās valstu reformās paredzēt īpašu daļu, kas būtu veltīta pieejamu risinājumu izstrādāšanai, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu pēc iespējas ilgāk pavadīt vecumdienas savās mājās, ņemot vērā, ka esošo mājokļu pieejamības uzlabošana ir vēlamais risinājums, lai, veicinot viņu patstāvību, palīdzētu cilvēkiem palikt savās dzīves vietās un atvieglotu iespējas atkal iesaistīties sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

55.

vērš uzmanību uz problēmām, kas saistītas ar sabiedrības novecošanos un nepieciešamību nodrošināt piekļuvi atbilstošam un pienācīgam mājoklim par pienācīgu cenu arvien lielākam skaitam vecāku cilvēku ES; norāda, ka veci cilvēki visās dalībvalstīs kļūst nabadzīgāki, un šajā nolūkā prasa jaunās Eiropas Inovācijas partnerības aktīvām vecumdienām, kas koordinē pētījumus šajā jomā, īpašā daļā pievērst īpašu uzmanību tieši pieejamu pasākumu izstrādei, lai ļautu veciem cilvēkiem pēc iespējas ilgāk palikt savās mājās; šajā sakarībā norāda, ka pašreizējo mājokļu pieejamības nosacījumu uzlabošana ir atbilstīgs veids, kā mazināt sociālo atstumtību, izmantojot pasākumus, kas veicina vecāka gadagājuma cilvēku patstāvību; tāpēc aicina dalībvalstis savās valstu reformās paredzēt īpašu daļu, kas būtu veltīta pieejamu risinājumu izstrādāšanai, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu pēc iespējas ilgāk pavadīt vecumdienas savās mājās, ņemot vērā, ka esošo mājokļu pieejamības uzlabošana ir vēlamais risinājums, lai, veicinot viņu patstāvību, palīdzētu cilvēkiem palikt savās dzīves vietās un atvieglotu iespējas atkal iesaistīties sabiedriskajā dzīvē;

| 56. | norāda, ka sociālo mājokļu jomai ir jābūt tā strukturētai, lai nepieļautu nedz ģentrifikāciju, nedz geto veidošanos; aicina attiecīgos gadījumos paredzēt finansiālos stimulus, kas vērsti uz kopējās un jauktās privāto un sociālo mājokļu telpas izveidi, lai nepieļautu sociālo segregāciju; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka sociālo mājokļu jomai ir jābūt tā strukturētai, lai nepieļautu nedz ģentrifikāciju, nedz geto veidošanos; aicina attiecīgos gadījumos paredzēt finansiālos stimulus, kas vērsti uz kopējās un jauktās privāto un sociālo mājokļu telpas izveidi, lai nepieļautu sociālo segregāciju;

| 57. | ņemot vērā Eiropā pastāvošo sociālo nevienlīdzību, jo īpaši dalībvalstīs, kas ES pievienojušās nesen, par ļoti nozīmīgiem uzskata Eiropas Savienības centienus atbalstīt nelabvēlīgā stāvoklī esošas sabiedrības šķiras, jo sevišķi attiecībā uz mājokļa piešķiršanu; |
| --- | --- |

57.

ņemot vērā Eiropā pastāvošo sociālo nevienlīdzību, jo īpaši dalībvalstīs, kas ES pievienojušās nesen, par ļoti nozīmīgiem uzskata Eiropas Savienības centienus atbalstīt nelabvēlīgā stāvoklī esošas sabiedrības šķiras, jo sevišķi attiecībā uz mājokļa piešķiršanu;

| 58. | iesaka dalībvalstīm un attiecīgajām iestādēm uzlabot piekļuvi pieejamiem mājokļiem, palielinot sociālo un pieejamu mājokļu skaitu un kvalitāti un pilnveidojot to integrāciju ar pašvaldību aprūpes un sociālajiem dienestiem, piesaistot šim mērķim līdzekļus no ESF un citiem struktūrfondiem; |
| --- | --- |

58.

iesaka dalībvalstīm un attiecīgajām iestādēm uzlabot piekļuvi pieejamiem mājokļiem, palielinot sociālo un pieejamu mājokļu skaitu un kvalitāti un pilnveidojot to integrāciju ar pašvaldību aprūpes un sociālajiem dienestiem, piesaistot šim mērķim līdzekļus no ESF un citiem struktūrfondiem;

| 59. | uzsver, ka sociālo mājokļu sistēma, koordinējot to ar efektīviem pašvaldību aprūpes un citiem sociālajiem dienestiem, sekmēs personas autonomijas apstākļu uzlabošanu, palīdzot sociāli neaizsargātajām vai nelabvēlīgajām grupām uzsākt neatkarīgu dzīvi, mazinot atkarību no sociālā atbalsta un palielinot personisko autonomiju; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka sociālo mājokļu sistēma, koordinējot to ar efektīviem pašvaldību aprūpes un citiem sociālajiem dienestiem, sekmēs personas autonomijas apstākļu uzlabošanu, palīdzot sociāli neaizsargātajām vai nelabvēlīgajām grupām uzsākt neatkarīgu dzīvi, mazinot atkarību no sociālā atbalsta un palielinot personisko autonomiju;

| 60. | aicina attiecīgās valsts un privātās iestādes sistemātiski iekļaut inženierzinātņu, arhitektūras, pilsētplānošanas un būvniecības apmācības sistēmās moduļus par apbūvētu teritoriju pieejamību un Design for all; |
| --- | --- |

60.

aicina attiecīgās valsts un privātās iestādes sistemātiski iekļaut inženierzinātņu, arhitektūras, pilsētplānošanas un būvniecības apmācības sistēmās moduļus par apbūvētu teritoriju pieejamību un Design for all;

| 61. | pauž nožēlu par tendenci visā pasaulē ierobežot sociālo mājokļu piedāvājumu un aicina dalībvalstis iekļaut bieži vien novārtā atstāto vidusšķiras ģimeņu grupu sociālo mājokļu programmās, jo ekonomikas krīzes rezultātā, tāpat kā citas mājsaimniecības, arī tās var ciest no materiālās nenodrošinātības; |
| --- | --- |

61.

pauž nožēlu par tendenci visā pasaulē ierobežot sociālo mājokļu piedāvājumu un aicina dalībvalstis iekļaut bieži vien novārtā atstāto vidusšķiras ģimeņu grupu sociālo mājokļu programmās, jo ekonomikas krīzes rezultātā, tāpat kā citas mājsaimniecības, arī tās var ciest no materiālās nenodrošinātības;

| 62. | uzskata Savienības apņemšanos attīstīt integrētu un ilgtspējīgu pilsētvidi, jo īpaši sociālos mājokļus, par efektīvu līdzekli, lai problemātiskos rajonus integrētu apkārtējā pilsētvidē un cīnītos pret nabadzību un sociālo atstumtību; tāpēc aicina dalībvalstis un attiecīgās iestādes vairāk un integrētāk izmantot struktūrfondus (ERAF, ESF), kā arī EIB un citas finanšu iespējas un atvieglot to savstarpējo koordināciju un sinerģijas starp tām; uzskata, ka iedzīvotāju pietiekama līdzdalība un viņu lemtspēja pirms sociālo mājokļu būvniecības un atjaunošanas, kā arī to būvniecības un atjaunošanas laikā palīdz stiprināt sociālo integrāciju un kohēziju; |
| --- | --- |

62.

uzskata Savienības apņemšanos attīstīt integrētu un ilgtspējīgu pilsētvidi, jo īpaši sociālos mājokļus, par efektīvu līdzekli, lai problemātiskos rajonus integrētu apkārtējā pilsētvidē un cīnītos pret nabadzību un sociālo atstumtību; tāpēc aicina dalībvalstis un attiecīgās iestādes vairāk un integrētāk izmantot struktūrfondus (ERAF, ESF), kā arī EIB un citas finanšu iespējas un atvieglot to savstarpējo koordināciju un sinerģijas starp tām; uzskata, ka iedzīvotāju pietiekama līdzdalība un viņu lemtspēja pirms sociālo mājokļu būvniecības un atjaunošanas, kā arī to būvniecības un atjaunošanas laikā palīdz stiprināt sociālo integrāciju un kohēziju;

| 63. | prasa Komisijai veikt pētījumu par ieguldījumu modeļu ar sociālu ietekmi efektivitāti sociālo mājokļu jomā, uzmanību pievēršot struktūrfondu piedāvātajām iespējām, kad tos izmanto kā finanšu instrumentus – iespējams, apvienojumā ar citiem finansējuma avotiem – nolūkā veicināt ieguldījumus ar sociālu ietekmi tādās jomās kā jaunu, videi saudzīgu darbavietu izveide vai darbavietu izveide jauniešiem un sociālā integrācija, nodrošinot ar mājokļiem nelabvēlīgos apstākļos esošas iedzīvotāju grupas; |
| --- | --- |

63.

prasa Komisijai veikt pētījumu par ieguldījumu modeļu ar sociālu ietekmi efektivitāti sociālo mājokļu jomā, uzmanību pievēršot struktūrfondu piedāvātajām iespējām, kad tos izmanto kā finanšu instrumentus – iespējams, apvienojumā ar citiem finansējuma avotiem – nolūkā veicināt ieguldījumus ar sociālu ietekmi tādās jomās kā jaunu, videi saudzīgu darbavietu izveide vai darbavietu izveide jauniešiem un sociālā integrācija, nodrošinot ar mājokļiem nelabvēlīgos apstākļos esošas iedzīvotāju grupas;

| 64. | ar nožēlu atzīmē, ka no vardarbības ģimenē cietušie visticamāk bieži paliek bīstamajā vidē, ja viņi finansiālā ziņā ir atkarīgi no pāridarītāja un tādējādi nespēj sev meklēt atsevišķu, piemērotu mājokli; tādēļ aicina ES veicināt dzimumu līdztiesības aspektus integrējošas politikas jomas, programmas un finansējuma veidus, kuru mērķis būtu uzlabot no vardarbības ģimenē cietušu personu piekļuvi drošam un finansiāli pieejamam mājoklim, un aicina dalībvalstis rast alternatīvu ārkārtas un pagaidu mājokļu finansiāli pieejamus risinājumus un palielināt cietušo personu patversmju un rehabilitācijas centru skaitu, kā arī citus saistītus sociālos pakalpojumus, piemēram integrētus ģimenes pakalpojumus (piemēram, ģimenes tieslietu centri); |
| --- | --- |

64.

ar nožēlu atzīmē, ka no vardarbības ģimenē cietušie visticamāk bieži paliek bīstamajā vidē, ja viņi finansiālā ziņā ir atkarīgi no pāridarītāja un tādējādi nespēj sev meklēt atsevišķu, piemērotu mājokli; tādēļ aicina ES veicināt dzimumu līdztiesības aspektus integrējošas politikas jomas, programmas un finansējuma veidus, kuru mērķis būtu uzlabot no vardarbības ģimenē cietušu personu piekļuvi drošam un finansiāli pieejamam mājoklim, un aicina dalībvalstis rast alternatīvu ārkārtas un pagaidu mājokļu finansiāli pieejamus risinājumus un palielināt cietušo personu patversmju un rehabilitācijas centru skaitu, kā arī citus saistītus sociālos pakalpojumus, piemēram integrētus ģimenes pakalpojumus (piemēram, ģimenes tieslietu centri);

| 65. | atgādina, ka 2009. gadā bija septiņreiz vairāk vientuļo māšu nekā vientuļo tēvu; tādēļ uzskata, ka līdz ar citām mazākaizsargātām grupām vai personām, piemēram, vientuļajiem vecākiem, jaunajām ģimenēm, lielām ģimenēm, jauniešiem, kuru karjera vēl tikai sākas, sievietēm migrantēm, personām ar īpašām vajadzībām un vecāka gadagājuma cilvēkiem, šai vientuļo māšu grupai būtu jāpiešķir prioritāte sociālā mājokļa piešķiršanā; atzīmē, ka ekonomikas krīzes sākumā tā vairāk ietekmēja vīriešus, nevis sievietes, bet, krīzei padziļinoties, sieviešu bezdarba līmenis palielinājās vairāk nekā vīriešu bezdarba līmenis; |
| --- | --- |

65.

atgādina, ka 2009. gadā bija septiņreiz vairāk vientuļo māšu nekā vientuļo tēvu; tādēļ uzskata, ka līdz ar citām mazākaizsargātām grupām vai personām, piemēram, vientuļajiem vecākiem, jaunajām ģimenēm, lielām ģimenēm, jauniešiem, kuru karjera vēl tikai sākas, sievietēm migrantēm, personām ar īpašām vajadzībām un vecāka gadagājuma cilvēkiem, šai vientuļo māšu grupai būtu jāpiešķir prioritāte sociālā mājokļa piešķiršanā; atzīmē, ka ekonomikas krīzes sākumā tā vairāk ietekmēja vīriešus, nevis sievietes, bet, krīzei padziļinoties, sieviešu bezdarba līmenis palielinājās vairāk nekā vīriešu bezdarba līmenis;

Cīņa pret enerģētisko nabadzību

| 66. | pauž bažas par enerģētiskās nabadzības palielināšanos, kas skar 50–125 miljonus Eiropas iedzīvotāju un ko galvenokārt izraisa šādu faktoru kopums: zemi mājsaimniecības ienākumi, nekvalitatīva apkure un siltumizolācija un pārmērīgi augstas enerģijas izmaksas; |
| --- | --- |

66.

pauž bažas par enerģētiskās nabadzības palielināšanos, kas skar 50–125 miljonus Eiropas iedzīvotāju un ko galvenokārt izraisa šādu faktoru kopums: zemi mājsaimniecības ienākumi, nekvalitatīva apkure un siltumizolācija un pārmērīgi augstas enerģijas izmaksas;

| 67. | aicina Komisiju pieņemt paziņojumu par enerģētiskās nabadzības apkarošanu, kurā mudinātu dalībvalstis ieviest enerģētiskās nabadzības definīciju, pamatojoties uz kopīgiem parametriem, bet pielāgojot to katras dalībvalsts situācijai, ņemot vērā katrai valstij specifiskos apstākļus; atkārtoti uzsver, ka dažāda veida mājokļu finansiālā pieejamība jāvērtē ne tikai no īres maksājumu viedokļa, bet arī ņemot vērā ar tiem saistītos rēķinus par kurināmo; tomēr uzskata, ka enerģētisko nabadzību nevar aplūkot tikai no izmaksu un enerģijas cenu aspekta, jo tai ir arī kvalitatīvs aspekts, kas saistīts ar iedzīvotāju izturēšanos un ieradumiem attiecībā uz enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju pieņemt paziņojumu par enerģētiskās nabadzības apkarošanu, kurā mudinātu dalībvalstis ieviest enerģētiskās nabadzības definīciju, pamatojoties uz kopīgiem parametriem, bet pielāgojot to katras dalībvalsts situācijai, ņemot vērā katrai valstij specifiskos apstākļus; atkārtoti uzsver, ka dažāda veida mājokļu finansiālā pieejamība jāvērtē ne tikai no īres maksājumu viedokļa, bet arī ņemot vērā ar tiem saistītos rēķinus par kurināmo; tomēr uzskata, ka enerģētisko nabadzību nevar aplūkot tikai no izmaksu un enerģijas cenu aspekta, jo tai ir arī kvalitatīvs aspekts, kas saistīts ar iedzīvotāju izturēšanos un ieradumiem attiecībā uz enerģijas patēriņu;

| 68. | prasa Eiropas Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, ka iekšējā enerģijas tirgus padziļināšanu obligāti papildina aizsardzības pasākumi neaizsargātajiem patērētājiem; |
| --- | --- |

68.

prasa Eiropas Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, ka iekšējā enerģijas tirgus padziļināšanu obligāti papildina aizsardzības pasākumi neaizsargātajiem patērētājiem;

| 69. | uzskata, ka tiesības uz piekļuvi enerģijai ir būtiski svarīgas, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi; aicina dalībvalstis precizēt “pienācīga mājokļa” definīciju, iekļaujot tajā arī energoefektivitātes standartus; mudina dalībvalstis, jo īpaši ar sabiedrisko enerģijas jomas regulatoru starpniecību, cīnīties pret enerģētisko nabadzību un pieņemt integrētus pasākumus, pamatojoties uz vietējiem energobilanci gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tostarp:






  — | izveidojot īpašas finanšu shēmas attiecībā uz enerģijas izmaksām visneaizsargātākajām mājsaimniecībām (piemēram, taisnīga enerģijas cenu noteikšana, vienreizējs vai citos sociālajos pabalstos integrēts atbalsts, rēķinu neapmaksāšanas novēršana, aizsardzība pret piegādes pārtraukumiem); |
| --- | --- | --- |

69.

uzskata, ka tiesības uz piekļuvi enerģijai ir būtiski svarīgas, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi; aicina dalībvalstis precizēt “pienācīga mājokļa” definīciju, iekļaujot tajā arī energoefektivitātes standartus; mudina dalībvalstis, jo īpaši ar sabiedrisko enerģijas jomas regulatoru starpniecību, cīnīties pret enerģētisko nabadzību un pieņemt integrētus pasākumus, pamatojoties uz vietējiem energobilanci gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tostarp:

—

izveidojot īpašas finanšu shēmas attiecībā uz enerģijas izmaksām visneaizsargātākajām mājsaimniecībām (piemēram, taisnīga enerģijas cenu noteikšana, vienreizējs vai citos sociālajos pabalstos integrēts atbalsts, rēķinu neapmaksāšanas novēršana, aizsardzība pret piegādes pārtraukumiem);

| — | izveidojot īpašus valsts vai reģionālos fondus, kuru mērķis ir samazināt enerģētisko nabadzību un kurus varētu uzturēt ar enerģijas piegādātāju finansiālu iemaksu saistībā ar viņu pienākumiem samazināt patēriņu, piemērojot Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti; |
| --- | --- |

—

izveidojot īpašus valsts vai reģionālos fondus, kuru mērķis ir samazināt enerģētisko nabadzību un kurus varētu uzturēt ar enerģijas piegādātāju finansiālu iemaksu saistībā ar viņu pienākumiem samazināt patēriņu, piemērojot Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti;

| — | atbalstot stimulus un instruēšanas pasākumus, lai palīdzētu iedzīvotājiem samazināt enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

—

atbalstot stimulus un instruēšanas pasākumus, lai palīdzētu iedzīvotājiem samazināt enerģijas patēriņu;

| — | izmantojot efektīvus, ilgtermiņa finanšu pasākumus, lai veicinātu dzīvojamo ēku energoefektivitāti gan pilsētu, gan lauku teritorijās, vienlaikus nodrošinot, ka pārmērīgi netiek palielināti īrnieku izdevumi par mājokli pēc ietaupītās enerģijas atrēķināšanas; prasa Komisijai uzņemties šā jautājuma koordināciju un pētīt stimulējošu instrumentu ieviešanu; |
| --- | --- |

—

izmantojot efektīvus, ilgtermiņa finanšu pasākumus, lai veicinātu dzīvojamo ēku energoefektivitāti gan pilsētu, gan lauku teritorijās, vienlaikus nodrošinot, ka pārmērīgi netiek palielināti īrnieku izdevumi par mājokli pēc ietaupītās enerģijas atrēķināšanas; prasa Komisijai uzņemties šā jautājuma koordināciju un pētīt stimulējošu instrumentu ieviešanu;

| 70. | atgādina, ka dzīvojamo ēku nozarei ir viens no lielākajiem enerģijas taupīšanas potenciāliem; uzsver, ka vidējā un ilgā termiņā, ciktāl enerģētiskās atjaunošanas izmaksas nepārsniedz ietaupījumus par enerģiju, energoefektivitātes pasākumiem visupirms vajadzētu labvēlīgi ietekmēt mājsaimniecību pirktspēju un uzlabot to dzīves apstākļus; uzsver, ka šie pasākumi ļauj arī samazināt oglekļa dioksīda emisijas un radīt jaunas darbavietas, atbalstīt vietējo ekonomiku un samazināt ar veselību saistītos izdevumus; |
| --- | --- |

70.

atgādina, ka dzīvojamo ēku nozarei ir viens no lielākajiem enerģijas taupīšanas potenciāliem; uzsver, ka vidējā un ilgā termiņā, ciktāl enerģētiskās atjaunošanas izmaksas nepārsniedz ietaupījumus par enerģiju, energoefektivitātes pasākumiem visupirms vajadzētu labvēlīgi ietekmēt mājsaimniecību pirktspēju un uzlabot to dzīves apstākļus; uzsver, ka šie pasākumi ļauj arī samazināt oglekļa dioksīda emisijas un radīt jaunas darbavietas, atbalstīt vietējo ekonomiku un samazināt ar veselību saistītos izdevumus;

| 71. | īpaši uzsver potenciālos ieguvumus no programmām, kas paredz subsidēt energoefektivitātes nodrošināšanas iekārtu un atjaunojamās enerģijas mikroģeneratoru uzstādīšanu sociālo mājokļu objektos, radot enerģijas izmaksu ietaupījumus un taisnīgi sadalot saražoto enerģiju starp īrniekiem un mājokļu apvienību vai īpašnieku, kā rezultātā samazinātos enerģijas rēķini īrniekiem, un īpašniekiem tiktu nodrošināti papildus līdzekļi turpmākai dzīvojamā fonda renovācijai un uzlabošanai; |
| --- | --- |

71.

īpaši uzsver potenciālos ieguvumus no programmām, kas paredz subsidēt energoefektivitātes nodrošināšanas iekārtu un atjaunojamās enerģijas mikroģeneratoru uzstādīšanu sociālo mājokļu objektos, radot enerģijas izmaksu ietaupījumus un taisnīgi sadalot saražoto enerģiju starp īrniekiem un mājokļu apvienību vai īpašnieku, kā rezultātā samazinātos enerģijas rēķini īrniekiem, un īpašniekiem tiktu nodrošināti papildus līdzekļi turpmākai dzīvojamā fonda renovācijai un uzlabošanai;

| 72. | uzskata, ka energoefektivitātes pasākumi nolūkā mazināt enerģētisko nabadzību veicina arī veselības profilaksi (elpošanas ceļu un kardiovaskulārās slimības, alerģijas, astma, saindēšanās ar pārtiku un oglekļa monoksīdu, ietekme uz iedzīvotāju garīgo veselību); |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka energoefektivitātes pasākumi nolūkā mazināt enerģētisko nabadzību veicina arī veselības profilaksi (elpošanas ceļu un kardiovaskulārās slimības, alerģijas, astma, saindēšanās ar pārtiku un oglekļa monoksīdu, ietekme uz iedzīvotāju garīgo veselību);

| 73. | atkārtoti uzsver, cik liela nozīme ir programmām, kas vērstas uz energoefektivitātes uzlabošanu, lai palielinātu sociālo mājokļu un privātā sektora mājokļu pieejamību; uzsver nepieciešamību Komisijai precizēt valsts atbalsta pamatnostādnes attiecībā uz šādai renovācijai un ieguldījumiem paredzētajiem dalībvalstu un ES līdzekļiem, un attiecīgos gadījumos piešķirt rīcības brīvību, atļaujot mājokļu apvienību un privāto īpašnieku ieguldījumiem, kas paredzēti šāda divkārša sociāla un vides mērķa sasniegšanai, izmantot visatbilstošākās finansējuma plūsmas, nepārkāpjot ES konkurences noteikumus; |
| --- | --- |

73.

atkārtoti uzsver, cik liela nozīme ir programmām, kas vērstas uz energoefektivitātes uzlabošanu, lai palielinātu sociālo mājokļu un privātā sektora mājokļu pieejamību; uzsver nepieciešamību Komisijai precizēt valsts atbalsta pamatnostādnes attiecībā uz šādai renovācijai un ieguldījumiem paredzētajiem dalībvalstu un ES līdzekļiem, un attiecīgos gadījumos piešķirt rīcības brīvību, atļaujot mājokļu apvienību un privāto īpašnieku ieguldījumiem, kas paredzēti šāda divkārša sociāla un vides mērķa sasniegšanai, izmantot visatbilstošākās finansējuma plūsmas, nepārkāpjot ES konkurences noteikumus;

| 74. | atzinīgi vērtē to, ka pasākumi energoefektivites uzlabošanai un atjaunojamo enerģiju izmantošanai būs tiesīgi saņemt ERAF un Kohēzijas fonda finansējumu laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam; mudina dalībvalstis, vietējās un reģionālās iestādes, kā arī visus iesaistītos sociālos partnerus izmantot ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļus, lai finansētu energoefektivitātes uzlabošanu, prioritāti piešķirot mājsaimniecībām, kuras visvairāk skar enerģētiskā nabadzība; |
| --- | --- |

74.

atzinīgi vērtē to, ka pasākumi energoefektivites uzlabošanai un atjaunojamo enerģiju izmantošanai būs tiesīgi saņemt ERAF un Kohēzijas fonda finansējumu laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam; mudina dalībvalstis, vietējās un reģionālās iestādes, kā arī visus iesaistītos sociālos partnerus izmantot ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļus, lai finansētu energoefektivitātes uzlabošanu, prioritāti piešķirot mājsaimniecībām, kuras visvairāk skar enerģētiskā nabadzība;

| 75. | uzsver enerģijas piegādātāju nozīmi nesaskaņu novēršanā un atrisināšanā, jo īpaši uzstādot modernus skaitītājus, ieviešot klientu apkalpošanas dienestus un uzlabojot pārredzamību attiecībā uz cenām; |
| --- | --- |

75.

uzsver enerģijas piegādātāju nozīmi nesaskaņu novēršanā un atrisināšanā, jo īpaši uzstādot modernus skaitītājus, ieviešot klientu apkalpošanas dienestus un uzlabojot pārredzamību attiecībā uz cenām;

| 76. | aicina dalībvalstis labāk informēt mājsaimniecības, izmantojot informācijas kampaņas, par atbildīgāku resursu patēriņu un par atbalstu, kas tām ir pieejams saskaņā ar pielāgotu sociālā atbalsta plānu, un veikt izglītojošas un informējošas kampaņas, jo īpaši sociālās jomas darbiniekiem, par enerģētiskās nabadzības riskiem; |
| --- | --- |

76.

aicina dalībvalstis labāk informēt mājsaimniecības, izmantojot informācijas kampaņas, par atbildīgāku resursu patēriņu un par atbalstu, kas tām ir pieejams saskaņā ar pielāgotu sociālā atbalsta plānu, un veikt izglītojošas un informējošas kampaņas, jo īpaši sociālās jomas darbiniekiem, par enerģētiskās nabadzības riskiem;

| 77. | aicina dalībvalstis izstrādāt valsts datu bāzes par enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

77.

aicina dalībvalstis izstrādāt valsts datu bāzes par enerģētisko nabadzību;

o

o o

| 78. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

78.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.

(3)  OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.

(5)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

(6)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0495.

(8)  OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.

(9)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

(10)  OV L 210, 31.7.2006., 1. lpp.

(11)  OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.

(12)  OV C 169 E, 15.6.2012., 66. lpp.

(13)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0494.

(15)  http://ec.europa.eu/social/main/jsp?cat/d=738€largId=en€pubId=7315.

(16)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-08022012-BP/EN/3-08022012-BP-EN.PDF.

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlFiles/eFI264.htm.

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2011/891/fr/1/EF11891FR.pdf.

(19)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EFI20EN.pdf.

(20)  OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.

(21)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=135024&pageIndex=0&doclang=en&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1202581.

(22)  OV L 298, 7.11.2008., 20. lpp.

(23)  ES Padome, Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 3053. sanāksme 2010. gada 6. decembrī Briselē.

(24)  Sociālās aizsardzības komitejas ziņojums Padomei, ES Padome, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, 2011. gada 18. februāris.

(25)  Sociālās aizsardzības komitejas ziņojums Padomei, ES Padome, 6500/10 SOC 115 ECONFIN 101 FSTR 8 EDUC 31 SAN 33, 2010. gada 15. februāris.

(26)  EESC, 597/2012-TEN/484, 2012. gada 13. decembris.

(27)  CoR 71/2011 final, ECOS-V/014 https://toad.cor.europa.eu/CORWorkInProgress.aspx.

(28)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0419.

(29)  OV C 236 E, 12.8.2011., 57. lpp.

(30)  OV C 161 E, 31.5.2011., 120. lpp.

(31)  OV C 308 E, 20.10.2011., 116. lpp.

(32)  OV C 70 E. 8.3.2012., 19. lpp.

(33)  OV C 33 E, 5.2.2013., 65. lpp.

(34)  OV C 76 E, 27.3.2008., 124. lpp.

(35)  OV C 51 E, 22.2.2013., 101. lpp.

(36)  OV C 259 E, 29.10.09., 19. lpp.

(37)  OV C 169 E, 15.6.2012., 139. lpp.

(38)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlFiles/eFI264.htm.

(39)  OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.

(40)  OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/55

---

P7_TA(2013)0247

Sieviešu mobilitāte izglītības un profesionālajā jomā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par sieviešu mobilitāti izglītības un profesionālajā jomā ES (2013/2009(INI))

(2016/C 065/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. un 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. un 3. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 8., 45., 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 8., 45., 165. un 166. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21., 23. un 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21., 23. un 25. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumu “Jaunu prasmju un darba vietu programma: Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību” (COM(2010) 0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumu “Jaunu prasmju un darba vietu programma: Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību” (COM(2010) 0682),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. jūnija paziņojumu “Jauns stimuls Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020”” (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. jūnija paziņojumu “Jauns stimuls Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020”” (COM(2010)0296),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par darba ņēmēju pārvietošanās brīvības Eiropas Savienībā veicināšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par darba ņēmēju pārvietošanās brīvības Eiropas Savienībā veicināšanu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0164/2013),

| A. | tā kā tiesības dzīvot un strādāt citā Eiropas Savienības valstī ir viena no pamatbrīvībām, ko pilsoņiem garantē Līgums par Eiropas Savienību, un tā kā mobilitāte ir daudzdimensionāla parādība, kurai ir raksturīgi ekonomiski, sociāli un ģimenes aspekti; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības dzīvot un strādāt citā Eiropas Savienības valstī ir viena no pamatbrīvībām, ko pilsoņiem garantē Līgums par Eiropas Savienību, un tā kā mobilitāte ir daudzdimensionāla parādība, kurai ir raksturīgi ekonomiski, sociāli un ģimenes aspekti;

| B. | tā kā darbinieku mobilitāte un mobilitāte izglītības jomā veicina piederības Eiropas pilsonībai apziņu; un tā kā tās ir uzskatāmas arī par Eiropas principu kohēzijas un solidaritātes īstenošanai ES līmenī; |
| --- | --- |

B.

tā kā darbinieku mobilitāte un mobilitāte izglītības jomā veicina piederības Eiropas pilsonībai apziņu; un tā kā tās ir uzskatāmas arī par Eiropas principu kohēzijas un solidaritātes īstenošanai ES līmenī;

| C. | tā kā kopš 1987. gada programma Erasmus ir devusi iespēju studēt ārzemēs vairāk nekā 2,2 miljoniem Eiropas Savienības pilsoņu un pēc izglītības ieguves perioda tā var īpaši sekmēt darbinieku mobilitāti pārrobežu līmenī, un tā kā sieviešu izglītības un profesionālās apmācības līmeņa paaugstināšana sekmē viņu mobilitātes palielināšanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 1987. gada programma Erasmus ir devusi iespēju studēt ārzemēs vairāk nekā 2,2 miljoniem Eiropas Savienības pilsoņu un pēc izglītības ieguves perioda tā var īpaši sekmēt darbinieku mobilitāti pārrobežu līmenī, un tā kā sieviešu izglītības un profesionālās apmācības līmeņa paaugstināšana sekmē viņu mobilitātes palielināšanos;

| D. | tā kā ekonomikas un finanšu krīze ir negatīvi ietekmējusi ES darba tirgu, jo īpaši nodarbinātības rādītāju ziņā un attiecībā uz iespēju brīvi pārvietoties un izvēlēties darbu atbilstoši izglītības un profesionālajām kvalifikācijām, turklāt sievietes ir viena no grupām, kas tika skarta vissmagāk; |
| --- | --- |

D.

tā kā ekonomikas un finanšu krīze ir negatīvi ietekmējusi ES darba tirgu, jo īpaši nodarbinātības rādītāju ziņā un attiecībā uz iespēju brīvi pārvietoties un izvēlēties darbu atbilstoši izglītības un profesionālajām kvalifikācijām, turklāt sievietes ir viena no grupām, kas tika skarta vissmagāk;

| E. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem pieejamiem datiem sieviešu bezdarba līmenis Eiropas Savienībā ir 10,7 % (vai 22,7 % sieviešu vecumā līdz 25 gadiem); |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem pieejamiem datiem sieviešu bezdarba līmenis Eiropas Savienībā ir 10,7 % (vai 22,7 % sieviešu vecumā līdz 25 gadiem);

| F. | tā kā mobilitāte profesionālajā jomā ir stratēģisks mērķis Eiropas Savienībai, jo tādējādi tā palielina vienotā tirgus efektivitāti un veicina svarīgu ekonomiskā un sociālā progresa elementu – profesionālo zināšanu un nodarbinātības līmeņa – pieaugumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā mobilitāte profesionālajā jomā ir stratēģisks mērķis Eiropas Savienībai, jo tādējādi tā palielina vienotā tirgus efektivitāti un veicina svarīgu ekonomiskā un sociālā progresa elementu – profesionālo zināšanu un nodarbinātības līmeņa – pieaugumu;

| G. | tā kā darbinieku mobilitātes jomā ES pastāv ievērojamas dzimuma noteiktas atšķirības – vīrieši darba dēļ vai darbavietas pārcelšanas dēļ pārvietojas daudz biežāk nekā sievietes (44 % salīdzinājumā ar 27 %), turpretī sievietes daudz biežāk ir spiestas saskarties ar pārtraukumiem karjeras veidošanā, pārceļoties uz attālu vietu, lai būtu kopā ar savu dzīvesbiedru; |
| --- | --- |

G.

tā kā darbinieku mobilitātes jomā ES pastāv ievērojamas dzimuma noteiktas atšķirības – vīrieši darba dēļ vai darbavietas pārcelšanas dēļ pārvietojas daudz biežāk nekā sievietes (44 % salīdzinājumā ar 27 %), turpretī sievietes daudz biežāk ir spiestas saskarties ar pārtraukumiem karjeras veidošanā, pārceļoties uz attālu vietu, lai būtu kopā ar savu dzīvesbiedru;

| H. | tā kā galvenie šķēršļi sieviešu mobilitātei profesionālajā jomā ir dzimumu segregācija darba tirgū, pienācīgu darba apstākļu trūkums, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība, ģimenes un darba dzīves saskaņošanai nepiemēroti pasākumi, nemainīgi stereotipi un dzimuma noteiktas diskriminācijas risks; tā kā faktori, kas ir saistīti ar ģimeni, būtiski atšķirīgajiem pieejamajiem ģimenes pabalstiem dalībvalstīs, sociālajiem tīkliem, bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespējām, jo īpaši bērnudārzu, silīšu un pakalpojumu, kas nodrošinātu brīvā laika pavadīšanas iespējas bērniem, sabiedrisko tīklu neesamību vai nepilnībām, ar mājokli un vietējiem apstākļiem, kā arī cita veida šķēršļi (valodas nezināšana, tiesību nepārzināšana) arī ir ierobežojumi, kas traucē sievietēm brīvi pārvietoties, uzturēties un strādāt visā Eiropas teritorijā; |
| --- | --- |

H.

tā kā galvenie šķēršļi sieviešu mobilitātei profesionālajā jomā ir dzimumu segregācija darba tirgū, pienācīgu darba apstākļu trūkums, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība, ģimenes un darba dzīves saskaņošanai nepiemēroti pasākumi, nemainīgi stereotipi un dzimuma noteiktas diskriminācijas risks; tā kā faktori, kas ir saistīti ar ģimeni, būtiski atšķirīgajiem pieejamajiem ģimenes pabalstiem dalībvalstīs, sociālajiem tīkliem, bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespējām, jo īpaši bērnudārzu, silīšu un pakalpojumu, kas nodrošinātu brīvā laika pavadīšanas iespējas bērniem, sabiedrisko tīklu neesamību vai nepilnībām, ar mājokli un vietējiem apstākļiem, kā arī cita veida šķēršļi (valodas nezināšana, tiesību nepārzināšana) arī ir ierobežojumi, kas traucē sievietēm brīvi pārvietoties, uzturēties un strādāt visā Eiropas teritorijā;

| I. | tā kā sievietes vairāk nekā vīrieši ir pakļautas sociālajam riskam visa mūža garumā, kā rezultātā nabadzība kļūst aizvien izteiktāka sieviešu vidū; tā kā saskaņā ar jaunākajiem aprēķiniem sieviešu darba samaksa Eiropas Savienībā ir par 16,4 % zemāka nekā vīriešu darba samaksa un ir novērojamas būtiskas atšķirības dalībvalstīs, kurās vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība svārstās no 1,9 % līdz 27,6 % (3); |
| --- | --- |

I.

tā kā sievietes vairāk nekā vīrieši ir pakļautas sociālajam riskam visa mūža garumā, kā rezultātā nabadzība kļūst aizvien izteiktāka sieviešu vidū; tā kā saskaņā ar jaunākajiem aprēķiniem sieviešu darba samaksa Eiropas Savienībā ir par 16,4 % zemāka nekā vīriešu darba samaksa un ir novērojamas būtiskas atšķirības dalībvalstīs, kurās vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība svārstās no 1,9 % līdz 27,6 % (3);

| J. | tā kā, lai uzlabotu sieviešu integrāciju darba tirgū, ir vajadzīgi daudzpusīgi politikas risinājumi, kuros iekļauta mūžizglītība, darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošana, jo īpaši attiecībā uz vientuļajām mātēm, cīņa pret nestabilu darbu un tādu darbavietu, kurās nodrošina tiesību ievērošanu, veicināšana, sabiedrības veselības aprūpes tīkls, sabiedrības sociālā nodrošinājuma sistēma un diferencētas darba organizācijas metodes atbilstoši sieviešu vajadzībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai uzlabotu sieviešu integrāciju darba tirgū, ir vajadzīgi daudzpusīgi politikas risinājumi, kuros iekļauta mūžizglītība, darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošana, jo īpaši attiecībā uz vientuļajām mātēm, cīņa pret nestabilu darbu un tādu darbavietu, kurās nodrošina tiesību ievērošanu, veicināšana, sabiedrības veselības aprūpes tīkls, sabiedrības sociālā nodrošinājuma sistēma un diferencētas darba organizācijas metodes atbilstoši sieviešu vajadzībām;

| K. | tā kā augsti kvalitatīva izglītība paver sievietēm plašākas nodarbinātības iespējas, uzlabo viņu prasmes un svarīgākās zināšanas attiecīgajā jomā; tā kā šis apstāklis atvieglo viņu dalību sabiedriskajā dzīvē un kultūras pasākumos, kā arī garantē labāku darba samaksu darba tirgū; |
| --- | --- |

K.

tā kā augsti kvalitatīva izglītība paver sievietēm plašākas nodarbinātības iespējas, uzlabo viņu prasmes un svarīgākās zināšanas attiecīgajā jomā; tā kā šis apstāklis atvieglo viņu dalību sabiedriskajā dzīvē un kultūras pasākumos, kā arī garantē labāku darba samaksu darba tirgū;

| L. | tā kā mobilitāte izglītības jomā palīdz veicināt profesionālo mobilitāti un palielināt iespējas darba tirgū un tā kā tai jābūt pieejamai visiem, tostarp sievietēm ar zemu kvalifikāciju līmeni, |
| --- | --- |

L.

tā kā mobilitāte izglītības jomā palīdz veicināt profesionālo mobilitāti un palielināt iespējas darba tirgū un tā kā tai jābūt pieejamai visiem, tostarp sievietēm ar zemu kvalifikāciju līmeni,

| 1. | uzsver vajadzību palielināt izpratni par visām vecuma grupām piederošu sieviešu stāvokli tādu ES politikas jomu kontekstā kā izglītība, sociālā integrācija, ģimenes un darba saskaņošanas līdzekļi, migrācija un nodarbinātība, nabadzība, veselības aprūpe un sociālā aizsardzība, lai aizsargātu sieviešu tiesības, veicinātu līdztiesību un vienlīdzīgas darba iespējas vīriešiem un sievietēm, garantētu drošus darba apstākļus, vienlīdzīgu piekļuvi darbam un karjeras veidošanas iespējas, tostarp vienādu kritēriju piemērošanu darbinieku atlasē, lai liktu lielāku uzsvaru uz sieviešu nozīmi lēmumu pieņemšanas procesā un novērstu visu veidu ekspluatāciju darba tirgū, piemēram, profesionālo segregāciju un diskrimināciju sieviešu un vīriešu darba atalgojuma jomā, jo īpaši atbalstot mūžizglītību, cīnoties pret nestabilu nodarbinātību un veicinot darba attiecības, kurās ievēro tiesības, tāda darba laika noteikšanu, kas ļautu saskaņot darbu un privāto dzīvi, kā arī sabiedrības veselības aprūpes tīkla un sociālā nodrošinājuma sistēmas attīstību un daudzveidīgu praksi attiecībā uz darba laika organizāciju pēc sievietes pieprasījuma; |
| --- | --- |

1.

uzsver vajadzību palielināt izpratni par visām vecuma grupām piederošu sieviešu stāvokli tādu ES politikas jomu kontekstā kā izglītība, sociālā integrācija, ģimenes un darba saskaņošanas līdzekļi, migrācija un nodarbinātība, nabadzība, veselības aprūpe un sociālā aizsardzība, lai aizsargātu sieviešu tiesības, veicinātu līdztiesību un vienlīdzīgas darba iespējas vīriešiem un sievietēm, garantētu drošus darba apstākļus, vienlīdzīgu piekļuvi darbam un karjeras veidošanas iespējas, tostarp vienādu kritēriju piemērošanu darbinieku atlasē, lai liktu lielāku uzsvaru uz sieviešu nozīmi lēmumu pieņemšanas procesā un novērstu visu veidu ekspluatāciju darba tirgū, piemēram, profesionālo segregāciju un diskrimināciju sieviešu un vīriešu darba atalgojuma jomā, jo īpaši atbalstot mūžizglītību, cīnoties pret nestabilu nodarbinātību un veicinot darba attiecības, kurās ievēro tiesības, tāda darba laika noteikšanu, kas ļautu saskaņot darbu un privāto dzīvi, kā arī sabiedrības veselības aprūpes tīkla un sociālā nodrošinājuma sistēmas attīstību un daudzveidīgu praksi attiecībā uz darba laika organizāciju pēc sievietes pieprasījuma;

| 2. | uzsver, ka izglītība un profesionālā mobilitāte ir radījusi pievienoto vērtību Eiropas Savienībā; uzsver, ka, ņemot vērā ekonomiskās krīzes sekas, ir jāpielāgo profesijas izvēle darba tirgus piedāvājumam un ka ir būtiski uzlabot sieviešu spēju pielāgoties jaunām darba iespēju prasībām, mainot nodarbošanos; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka izglītība un profesionālā mobilitāte ir radījusi pievienoto vērtību Eiropas Savienībā; uzsver, ka, ņemot vērā ekonomiskās krīzes sekas, ir jāpielāgo profesijas izvēle darba tirgus piedāvājumam un ka ir būtiski uzlabot sieviešu spēju pielāgoties jaunām darba iespēju prasībām, mainot nodarbošanos;

| 3. | uzskata, ka sieviešu mobilitātes veicināšana izglītības un profesionālajā jomā var palīdzēt sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi paaugstināt sieviešu un vīriešu vecumā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātību līdz 75 %, nodrošinot, piemēram, jauniešu, gados vecāku darba ņēmēju un mazkvalificētu darba ņēmēju lielāku līdzdalību un migrantu labāku integrāciju; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka sieviešu mobilitātes veicināšana izglītības un profesionālajā jomā var palīdzēt sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi paaugstināt sieviešu un vīriešu vecumā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātību līdz 75 %, nodrošinot, piemēram, jauniešu, gados vecāku darba ņēmēju un mazkvalificētu darba ņēmēju lielāku līdzdalību un migrantu labāku integrāciju;

| 4. | aicina dalībvalstis, izstrādājot valsts stratēģijas un reformu programmas, tajās iekļaut noteikumus, kuru mērķis ir garantēt pārredzamību un informāciju par sieviešu un viņu ģimenes locekļu tiesībām mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis, izstrādājot valsts stratēģijas un reformu programmas, tajās iekļaut noteikumus, kuru mērķis ir garantēt pārredzamību un informāciju par sieviešu un viņu ģimenes locekļu tiesībām mobilitātes jomā;

| 5. | uzskata, ka mobilitāte profesionālajā jomā nedrīkst negatīvi ietekmēt sieviešu sociālās tiesības un tāpēc ir jāgarantē valsts sociālā nodrošinājuma sistēmas uzturēšana un tiesību uz pensiju pārnese starp valstīm, vienlaikus atzīstot, ka Savienības valstīs pastāv dažādas pensiju sistēmas; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka mobilitāte profesionālajā jomā nedrīkst negatīvi ietekmēt sieviešu sociālās tiesības un tāpēc ir jāgarantē valsts sociālā nodrošinājuma sistēmas uzturēšana un tiesību uz pensiju pārnese starp valstīm, vienlaikus atzīstot, ka Savienības valstīs pastāv dažādas pensiju sistēmas;

| 6. | aicina dalībvalstis apkopot un analizēt datus par grūtībām sieviešu mobilitātes jomā un par tās mērogu un struktūru, apzināt un sniegt informāciju par profesionālās mobilitātes priekšrocībām attiecīgās valsts iekšējā tirgū, kā arī par mobilitātes priekšrocībām izglītības un profesionālajā jomā ārvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis cieši uzraudzīt tās aģentūras un struktūras, kuras piedāvā darbu citu dalībvalstu darba ņēmējiem, un atklāt iespējamo nelegālo vai nedeklarēto nodarbinātību, kā arī aģentūras un struktūras, kuras piedāvā fiktīvu darbu; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis apkopot un analizēt datus par grūtībām sieviešu mobilitātes jomā un par tās mērogu un struktūru, apzināt un sniegt informāciju par profesionālās mobilitātes priekšrocībām attiecīgās valsts iekšējā tirgū, kā arī par mobilitātes priekšrocībām izglītības un profesionālajā jomā ārvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis cieši uzraudzīt tās aģentūras un struktūras, kuras piedāvā darbu citu dalībvalstu darba ņēmējiem, un atklāt iespējamo nelegālo vai nedeklarēto nodarbinātību, kā arī aģentūras un struktūras, kuras piedāvā fiktīvu darbu;

| 7. | aicina dalībvalstis sniegt datus pa dzimumiem attiecībā uz profesionālo mobilitāti un, izstrādājot valsts politiku un valsts reformu programmas, tajās iekļaut noteikumus par dzimumu līdztiesības veicināšanu un īpašu uzmanību pievērst to darbības programmu izstrādei un īstenošanai valsts vai reģionālajā līmenī, kuras saņem finansējumu no Eiropas Sociālā fonda (ESF) gan laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, gan arī turpmāk; atsaucas uz savu 2012. gada 23. oktobra rezolūciju, ar ko apstiprina Komisijas priekšlikumu 25 % no kopējā kohēzijas politikas finansējuma atvēlēt ESF (4); |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis sniegt datus pa dzimumiem attiecībā uz profesionālo mobilitāti un, izstrādājot valsts politiku un valsts reformu programmas, tajās iekļaut noteikumus par dzimumu līdztiesības veicināšanu un īpašu uzmanību pievērst to darbības programmu izstrādei un īstenošanai valsts vai reģionālajā līmenī, kuras saņem finansējumu no Eiropas Sociālā fonda (ESF) gan laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, gan arī turpmāk; atsaucas uz savu 2012. gada 23. oktobra rezolūciju, ar ko apstiprina Komisijas priekšlikumu 25 % no kopējā kohēzijas politikas finansējuma atvēlēt ESF (4);

| 8. | uzsver – ja šis jautājums būs īpašs mērķis šajās programmās vai arī īpaša horizontālā prioritāte, tad tā būs laba prakse, un šie pasākumi sniegs rezultātus reģionālajā un/vai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

8.

uzsver – ja šis jautājums būs īpašs mērķis šajās programmās vai arī īpaša horizontālā prioritāte, tad tā būs laba prakse, un šie pasākumi sniegs rezultātus reģionālajā un/vai vietējā līmenī;

| 9. | norāda – lai veicinātu nodarbinātību, ir jāpievērš pastiprināta uzmanība pārrobežu sadarbībai un labākās prakses apmaiņai starp izglītības iestādēm un profesionālām struktūrām dalībvalstīs, un skolas sistēmām jākļūst vienlīdzīgākām un iekļaujošākām; |
| --- | --- |

9.

norāda – lai veicinātu nodarbinātību, ir jāpievērš pastiprināta uzmanība pārrobežu sadarbībai un labākās prakses apmaiņai starp izglītības iestādēm un profesionālām struktūrām dalībvalstīs, un skolas sistēmām jākļūst vienlīdzīgākām un iekļaujošākām;

| 10. | aicina dalībvalstis pastiprināt centienus un sadarbību, īpašu uzmanību pievēršot informācijas un konsultāciju pieejamības nodrošināšanai, cīņā pret cilvēku tirdzniecību starptautiskos tīklos, kas piesaista darba ņēmējus, jo īpaši sievietes, solot neeksistējošu darbu, tādējādi palielinot seksuālas izmantošanas vai piespiedu darba vai pakalpojumu sniegšanas (ubagošana, vergošana vai vergošanai līdzīga prakse, kalpība, izmantošana krimināla rakstura darbību vai orgānu izņemšanas nolūkiem) gadījumu skaitu; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis pastiprināt centienus un sadarbību, īpašu uzmanību pievēršot informācijas un konsultāciju pieejamības nodrošināšanai, cīņā pret cilvēku tirdzniecību starptautiskos tīklos, kas piesaista darba ņēmējus, jo īpaši sievietes, solot neeksistējošu darbu, tādējādi palielinot seksuālas izmantošanas vai piespiedu darba vai pakalpojumu sniegšanas (ubagošana, vergošana vai vergošanai līdzīga prakse, kalpība, izmantošana krimināla rakstura darbību vai orgānu izņemšanas nolūkiem) gadījumu skaitu;

| 11. | norāda, ka mobilitātes pamatā ir jābūt dzimumu līdztiesībai un cīņai pret diskrimināciju dzimuma, rases, izcelsmes, reliģiskās piederības, vecuma vai veselības stāvokļa dēļ; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka mobilitātes pamatā ir jābūt dzimumu līdztiesībai un cīņai pret diskrimināciju dzimuma, rases, izcelsmes, reliģiskās piederības, vecuma vai veselības stāvokļa dēļ;

| 12. | norāda, ka sievietes, kuras pārceļas uz ārvalstīm tāda darba dēļ, kurš saistīts ar mājas uzkopšanu un bērnu vai cilvēku ar invaliditāti vai gados vecu cilvēku aprūpi, bieži tiek nodarbinātas bez līguma vai strādā nelikumīgi, tāpēc tām nav tiesību uz sociālo nodrošinājumu, veselības aprūpi, atbilstošu pensiju vai citiem ieguvumiem saistībā ar veiktajām pensiju iemaksām; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka sievietes, kuras pārceļas uz ārvalstīm tāda darba dēļ, kurš saistīts ar mājas uzkopšanu un bērnu vai cilvēku ar invaliditāti vai gados vecu cilvēku aprūpi, bieži tiek nodarbinātas bez līguma vai strādā nelikumīgi, tāpēc tām nav tiesību uz sociālo nodrošinājumu, veselības aprūpi, atbilstošu pensiju vai citiem ieguvumiem saistībā ar veiktajām pensiju iemaksām;

| 13. | aicina sociālos partnerus, dalībvalstis un Komisiju atbalstīt dzimumu līdztiesības aspektu pilnveidošanu koplīgumos, tostarp veicinot tiesības uz elastīgu darba laiku, bērnu aprūpes iespējām, konsultācijas darba ņēmējām sievietēm un pasākumus, lai palielinātu sieviešu pārstāvību sarunās par darba koplīgumu slēgšanu, kā arī novērtējot koplīgumu ietekmi uz sievietēm; |
| --- | --- |

13.

aicina sociālos partnerus, dalībvalstis un Komisiju atbalstīt dzimumu līdztiesības aspektu pilnveidošanu koplīgumos, tostarp veicinot tiesības uz elastīgu darba laiku, bērnu aprūpes iespējām, konsultācijas darba ņēmējām sievietēm un pasākumus, lai palielinātu sieviešu pārstāvību sarunās par darba koplīgumu slēgšanu, kā arī novērtējot koplīgumu ietekmi uz sievietēm;

| 14. | aicina dalībvalstis uzraudzīt to darba ņēmēju stāvokli, kuri uzņemas rūpes par bērniem vai citām apgādājamām personām; nodrošināt sievietēm, kuras dodas pildīt šādus darba pienākumus ārvalstīs, pietiekamu informāciju, tostarp par piekļuvi legālam darbam un apmācību šajā jomā, sociālajām tiesībām, veselības aprūpi utml.; sniegt šīm sievietēm konsultācijas par legālu darbu un brīdināt viņas par briesmām, ko var radīt nelegāla darba tirgus; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis uzraudzīt to darba ņēmēju stāvokli, kuri uzņemas rūpes par bērniem vai citām apgādājamām personām; nodrošināt sievietēm, kuras dodas pildīt šādus darba pienākumus ārvalstīs, pietiekamu informāciju, tostarp par piekļuvi legālam darbam un apmācību šajā jomā, sociālajām tiesībām, veselības aprūpi utml.; sniegt šīm sievietēm konsultācijas par legālu darbu un brīdināt viņas par briesmām, ko var radīt nelegāla darba tirgus;

| 15. | uzsver, ka Eiropas politikas jomās ir jāņem vērā arī to sieviešu dzīves un darba apstākļi, kuras pārceļas, lai strādātu sezonas lauksaimniecības darbus, jo īpaši attiecībā uz viņu vajadzībām atbilstīga mājokļa, sociālās aizsardzības, veselības apdrošināšanas un aprūpes, ģimenes un darba dzīves saskaņošanas un pienācīga atalgojuma ziņā; uzsver nepieciešamību cīnīties pret izmantošanas gadījumiem, ar kuriem daudzām no šīm sievietēm ir jāsaskaras; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka Eiropas politikas jomās ir jāņem vērā arī to sieviešu dzīves un darba apstākļi, kuras pārceļas, lai strādātu sezonas lauksaimniecības darbus, jo īpaši attiecībā uz viņu vajadzībām atbilstīga mājokļa, sociālās aizsardzības, veselības apdrošināšanas un aprūpes, ģimenes un darba dzīves saskaņošanas un pienācīga atalgojuma ziņā; uzsver nepieciešamību cīnīties pret izmantošanas gadījumiem, ar kuriem daudzām no šīm sievietēm ir jāsaskaras;

| 16. | norāda, ka sievietēm, kas pārceļas uz ārvalstīm nodarbinātības dēļ, bieži tiek piedāvāti viszemākie amati darba tirgū prasmju, darba samaksas un prestiža ziņā un ka darbinieču migrācija bieži koncentrējas dažos amatos, kuros dominē sievietes un kuri saistīti ar tradicionālajām dzimumu lomām; tāpēc aicina dalībvalstis rūpīgi uzraudzīt, lai tiktu garantēti atbilstīgi ar līgumiem saistīti risinājumi, cīnoties pret pārmērīgi biežu netipisku darba līgumu veidu izmantošanu; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka sievietēm, kas pārceļas uz ārvalstīm nodarbinātības dēļ, bieži tiek piedāvāti viszemākie amati darba tirgū prasmju, darba samaksas un prestiža ziņā un ka darbinieču migrācija bieži koncentrējas dažos amatos, kuros dominē sievietes un kuri saistīti ar tradicionālajām dzimumu lomām; tāpēc aicina dalībvalstis rūpīgi uzraudzīt, lai tiktu garantēti atbilstīgi ar līgumiem saistīti risinājumi, cīnoties pret pārmērīgi biežu netipisku darba līgumu veidu izmantošanu;

| 17. | aicina dalībvalstis sadarboties, lai rastu risinājumus noteiktu profesionālās mobilitātes izraisīto seku novēršanai vai kompensēšanai atsevišķās dalībvalstīs un jomās (piemēram, medicīnas darbinieku, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, mobilitāte), kas var arī negatīvi ietekmēt cilvēktiesību ievērošanu izcelsmes dalībvalstīs; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis sadarboties, lai rastu risinājumus noteiktu profesionālās mobilitātes izraisīto seku novēršanai vai kompensēšanai atsevišķās dalībvalstīs un jomās (piemēram, medicīnas darbinieku, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, mobilitāte), kas var arī negatīvi ietekmēt cilvēktiesību ievērošanu izcelsmes dalībvalstīs;

| 18. | uzskata, ka ir būtiski sniegt iespējas sievietēm, kuras pārceļas uz ārvalstīm, izmantot pārnesamas sociālā nodrošinājuma tiesības, nodrošinot, ka viņas patiesi izmanto iegūtās īpašās tiesības. |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ir būtiski sniegt iespējas sievietēm, kuras pārceļas uz ārvalstīm, izmantot pārnesamas sociālā nodrošinājuma tiesības, nodrošinot, ka viņas patiesi izmanto iegūtās īpašās tiesības.

| 19. | vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīs ir novērojamas būtiskas atšķirības attiecībā uz ģimenes pabalstiem un sociālajām tiesībām, un norāda, ka šādas atšķirības var būt reāls šķērslis profesionālajai mobilitātei tiem vīriešiem un sievietēm, kam jārūpējas par ģimeni; |
| --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīs ir novērojamas būtiskas atšķirības attiecībā uz ģimenes pabalstiem un sociālajām tiesībām, un norāda, ka šādas atšķirības var būt reāls šķērslis profesionālajai mobilitātei tiem vīriešiem un sievietēm, kam jārūpējas par ģimeni;

| 20. | aicina dalībvalstis nodrošināt diplomu un profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un sekmēt šādu atzīšanas procedūru vienkāršošanu; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis nodrošināt diplomu un profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un sekmēt šādu atzīšanas procedūru vienkāršošanu;

| 21. | norāda, ka gadījumos, kad galvenā problēma ir nevis pati atzīšana, bet gan ieilgusī atzīšanas procedūra, tas var būt neveiksmīgu startu iemesls jaunajā vietējā sabiedrībā ES; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka gadījumos, kad galvenā problēma ir nevis pati atzīšana, bet gan ieilgusī atzīšanas procedūra, tas var būt neveiksmīgu startu iemesls jaunajā vietējā sabiedrībā ES;

| 22. | pauž bažas par sieviešu intelektuālā potenciāla nepietiekamas izmantošanas ievērojamo līmeni, t. i., mobilo sieviešu iegūto kvalifikāciju nepietiekamu izmantošanu, kas ir sevišķi raksturīga jomās, kur lielākoties ir nodarbinātas mobilas sievietes, piemēram, aprūpē un mājsaimniecības darbos; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par sieviešu intelektuālā potenciāla nepietiekamas izmantošanas ievērojamo līmeni, t. i., mobilo sieviešu iegūto kvalifikāciju nepietiekamu izmantošanu, kas ir sevišķi raksturīga jomās, kur lielākoties ir nodarbinātas mobilas sievietes, piemēram, aprūpē un mājsaimniecības darbos;

| 23. | uzsver, ka ir jāgarantē skaidri noteikumi sievietēm, lai veicinātu, ka viņas ieņem vadošus amatus uzņēmumos un norāda, ka lielāks sieviešu īpatsvars valdēs palielina konkurētspēju un produktivitāti; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kurā ir paredzēts līdz 2020. gadam noteikt minimuma kvotu, saskaņā ar kuru 40 % direktoru bez izpildpilnvarām biržā kotētajos uzņēmumos, kuros nodarbinātas ne mazāk par 250 personām un kuru gada apgrozījums pārsniedz EUR 50 miljonu, ir jābūt sievietēm; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir jāgarantē skaidri noteikumi sievietēm, lai veicinātu, ka viņas ieņem vadošus amatus uzņēmumos un norāda, ka lielāks sieviešu īpatsvars valdēs palielina konkurētspēju un produktivitāti; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kurā ir paredzēts līdz 2020. gadam noteikt minimuma kvotu, saskaņā ar kuru 40 % direktoru bez izpildpilnvarām biržā kotētajos uzņēmumos, kuros nodarbinātas ne mazāk par 250 personām un kuru gada apgrozījums pārsniedz EUR 50 miljonu, ir jābūt sievietēm;

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot sieviešu tiesību pārkāpumu darba tirgū konstatēšanu un novēršanu un par šādiem pārkāpumiem piemērot efektīvus sodus, lai sniegtu sievietēm, kuras dzīvo ārvalstīs darba dēļ, visu nepieciešamo informāciju, tostarp informāciju par piekļuvi darbavietām un apmācībai šajā jomā, sociālajām tiesībām un veselības aprūpei, kā arī, nenosakot papildu maksu, nodrošināt konsultācijas par nodarbinātības iespējām un sociālā mājokļa programmām; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot sieviešu tiesību pārkāpumu darba tirgū konstatēšanu un novēršanu un par šādiem pārkāpumiem piemērot efektīvus sodus, lai sniegtu sievietēm, kuras dzīvo ārvalstīs darba dēļ, visu nepieciešamo informāciju, tostarp informāciju par piekļuvi darbavietām un apmācībai šajā jomā, sociālajām tiesībām un veselības aprūpei, kā arī, nenosakot papildu maksu, nodrošināt konsultācijas par nodarbinātības iespējām un sociālā mājokļa programmām;

| 25. | aicina Komisiju pārraudzīt, kā sieviešu un vīriešu starpā tiek sadalīts ES finansējums, kas paredzēts izglītībai un apmācībai, mobilitātei profesionālajā un izglītības jomā un līdzdalības darba tirgū palielināšanai, un regulāri ziņot par to; aicina gan dalībvalstis, gan Komisiju nekavējoties rīkoties finansējuma nevienlīdzīgas sadales gadījumā; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju pārraudzīt, kā sieviešu un vīriešu starpā tiek sadalīts ES finansējums, kas paredzēts izglītībai un apmācībai, mobilitātei profesionālajā un izglītības jomā un līdzdalības darba tirgū palielināšanai, un regulāri ziņot par to; aicina gan dalībvalstis, gan Komisiju nekavējoties rīkoties finansējuma nevienlīdzīgas sadales gadījumā;

| 26. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, kuru mērķis ir novērst šķēršļus sievietēm, kuras vēlas veidot karjeru un saņemt sociālās garantijas valstīs, uz kurām viņas pārceļ no sākotnējās dzīvesvietas un kuras nav viņu izcelsmes valstis; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis veikt pasākumus, kuru mērķis ir novērst šķēršļus sievietēm, kuras vēlas veidot karjeru un saņemt sociālās garantijas valstīs, uz kurām viņas pārceļ no sākotnējās dzīvesvietas un kuras nav viņu izcelsmes valstis;

| 27. | norāda, ka sievietes, tostarp migrējošas darbinieces, biežāk nekā vīriešus piespiež strādāt nepilnas slodzes darbu (2011. gadā 32,1 % sieviešu salīdzinājumā ar 9 % vīriešu Eiropas Savienībā veica nepilnas slodzes darbu); prasa dalībvalstīm pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai izskaustu pieņemšanu darbā uz nepilnu slodzi (pienākums sniegt pamatojumu, noteiktu nodokļu priekšrocību atcelšana utml.) un nostiprinātu to sieviešu tiesības, kurām nav iespējas izvairīties no nepilnas slodzes darba (pirmtiesības uz pieņemšanu darbā uz pilnu slodzi, kompensācija par to, ka nav pastāvīga darba, atlaišanas gadījumā utml.); |
| --- | --- |

27.

norāda, ka sievietes, tostarp migrējošas darbinieces, biežāk nekā vīriešus piespiež strādāt nepilnas slodzes darbu (2011. gadā 32,1 % sieviešu salīdzinājumā ar 9 % vīriešu Eiropas Savienībā veica nepilnas slodzes darbu); prasa dalībvalstīm pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai izskaustu pieņemšanu darbā uz nepilnu slodzi (pienākums sniegt pamatojumu, noteiktu nodokļu priekšrocību atcelšana utml.) un nostiprinātu to sieviešu tiesības, kurām nav iespējas izvairīties no nepilnas slodzes darba (pirmtiesības uz pieņemšanu darbā uz pilnu slodzi, kompensācija par to, ka nav pastāvīga darba, atlaišanas gadījumā utml.);

| 28. | mudina dalībvalstis un Komisiju stiprināt ES politikas centienus apkarot to ES migrējošo darbinieku, jo īpaši sieviešu, tiešu un netiešu diskrimināciju, kurus uzņem citas dalībvalstis, kā arī viņu tiesību pārkāpumus nepietiekamo valodas zināšanu un viņiem piemērojamo uzņemošās dalībvalsts nodarbinātības tiesību aktu nepārzināšanas dēļ; |
| --- | --- |

28.

mudina dalībvalstis un Komisiju stiprināt ES politikas centienus apkarot to ES migrējošo darbinieku, jo īpaši sieviešu, tiešu un netiešu diskrimināciju, kurus uzņem citas dalībvalstis, kā arī viņu tiesību pārkāpumus nepietiekamo valodas zināšanu un viņiem piemērojamo uzņemošās dalībvalsts nodarbinātības tiesību aktu nepārzināšanas dēļ;

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis ar vietējo ieinteresēto personu, sociālo partneru un izglītības iestāžu atbalstu izglītot sievietes par profesionālās mobilitātes piedāvātajām iespējām, īpašu uzmanību pievēršot personīgajai izaugsmei un karjeras plānošanai, kā arī par tiesībām, ceļojot no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti profesionālu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un dalībvalstis ar vietējo ieinteresēto personu, sociālo partneru un izglītības iestāžu atbalstu izglītot sievietes par profesionālās mobilitātes piedāvātajām iespējām, īpašu uzmanību pievēršot personīgajai izaugsmei un karjeras plānošanai, kā arī par tiesībām, ceļojot no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti profesionālu iemeslu dēļ;

| 30. | aicina dalībvalstis izveidot kontaktpunktus mobilām mājsaimniecībās nodarbinātām personām un aprūpes darbiniekiem, kuriem ir individuālas darba tiesiskās attiecības, lai nodrošinātu tiem nepieciešamos līdzekļus tāda tīkla izveidei, kas sniedz informāciju par viņu tiesībām, un atbalstīt nevalstiskās organizācijas, kuras aktīvi darbojas šajā jomā; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis izveidot kontaktpunktus mobilām mājsaimniecībās nodarbinātām personām un aprūpes darbiniekiem, kuriem ir individuālas darba tiesiskās attiecības, lai nodrošinātu tiem nepieciešamos līdzekļus tāda tīkla izveidei, kas sniedz informāciju par viņu tiesībām, un atbalstīt nevalstiskās organizācijas, kuras aktīvi darbojas šajā jomā;

| 31. | Mudina dalībvalstis vienkāršot procedūras vietēja un reģionāla mēroga iestādēs, lai:






  — | izstrādātu un īstenotu konkrētas programmas sieviešu un vīriešu integrācijai vietējās kopienās un starpkultūru apmaiņas veicināšanai, |
| --- | --- | --- |

31.

Mudina dalībvalstis vienkāršot procedūras vietēja un reģionāla mēroga iestādēs, lai:

—

izstrādātu un īstenotu konkrētas programmas sieviešu un vīriešu integrācijai vietējās kopienās un starpkultūru apmaiņas veicināšanai,

| — | piedāvātu atbilstīgus pakalpojumus sievietēm, kuras seko saviem dzīvesbiedriem vai partneriem uz citām dalībvalstīm, piemēram, kursus, lai veicinātu viņu integrāciju jaunajā sociālajā un kultūras vidē, piemēram, valodu kursus un profesionālās orientācijas kursus, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām sievietēm, |
| --- | --- |

—

piedāvātu atbilstīgus pakalpojumus sievietēm, kuras seko saviem dzīvesbiedriem vai partneriem uz citām dalībvalstīm, piemēram, kursus, lai veicinātu viņu integrāciju jaunajā sociālajā un kultūras vidē, piemēram, valodu kursus un profesionālās orientācijas kursus, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām sievietēm,

| — | pievērstu lielāku uzmanību sieviešu integrācijai darba tirgū, jo īpaši tam, vai sievietes iegūst un paaugstina kvalifikāciju un apgūst prasmes, kā arī mūžizglītības un apmācības programmu īstenošanai, |
| --- | --- |

—

pievērstu lielāku uzmanību sieviešu integrācijai darba tirgū, jo īpaši tam, vai sievietes iegūst un paaugstina kvalifikāciju un apgūst prasmes, kā arī mūžizglītības un apmācības programmu īstenošanai,

| — | pievērstu uzmanību ļoti mobilām sievietēm, kas pakļautas riskam, piemēram, mājsaimniecībās nodarbinātām personām, aprūpes darbiniecēm, apkopējām un sievietēm, kas strādā viesnīcu, restorānu un sabiedriskās ēdināšanas nozarē (HORECA), |
| --- | --- |

—

pievērstu uzmanību ļoti mobilām sievietēm, kas pakļautas riskam, piemēram, mājsaimniecībās nodarbinātām personām, aprūpes darbiniecēm, apkopējām un sievietēm, kas strādā viesnīcu, restorānu un sabiedriskās ēdināšanas nozarē (HORECA),

| — | atbalstītu bezpeļņas organizāciju rīkotās sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņas, galveno uzmanību pievēršot starptautisko kopienu sieviešu, piemēram, ārvalstīs dzīvojošo dzīvesbiedru un partneru, jautājumiem; |
| --- | --- |

—

atbalstītu bezpeļņas organizāciju rīkotās sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņas, galveno uzmanību pievēršot starptautisko kopienu sieviešu, piemēram, ārvalstīs dzīvojošo dzīvesbiedru un partneru, jautājumiem;

| — | izstrādātu apmācības programmas integrācijas veicināšanai, psiholoģiskās konsultācijas un integrācijas projektus; uzsver, ka no praktiskā viedokļa tieši konkrēti pasākumi palīdz izprast un atrisināt problēmas; |
| --- | --- |

—

izstrādātu apmācības programmas integrācijas veicināšanai, psiholoģiskās konsultācijas un integrācijas projektus; uzsver, ka no praktiskā viedokļa tieši konkrēti pasākumi palīdz izprast un atrisināt problēmas;

| 32. | uzsver, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība rada kaitējumu ekonomikai un iedzīvotājiem; uzsver, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību daļēji izraisa tas, ka nozarēs, kurās sievietes ir īpaši daudz pārstāvētas, darba samaksa bieži vien ir zemāka; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība rada kaitējumu ekonomikai un iedzīvotājiem; uzsver, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību daļēji izraisa tas, ka nozarēs, kurās sievietes ir īpaši daudz pārstāvētas, darba samaksa bieži vien ir zemāka;

| 33. | aicina dalībvalstis darīt pārredzamākas darba samaksas tendences, jo īpaši atbalstot koplīgumus, lai novērstu pašreizējās vai pieaugošās atšķirības darba samaksā, tostarp ietekmi uz pensiju uzkrājumiem izcelsmes dalībvalstī un uzņēmējā dalībvalstī, un veikt nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu atšķirības darba samaksā; aicina Komisiju ierosināt jaunus pasākumus, lai piemērotu sodus un efektīvi samazinātu atšķirības vīriešu un sieviešu darba samaksā un uzraudzīt Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, sekmīgu īstenošanu un efektivitāti, kā arī pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību (Direktīva 2006/54/EK) (5), kā to 2012. gada 13. marta rezolūcijā pieprasījis Eiropas Parlaments; aktīvi aicina Komisiju un dalībvalstis nolūkā novērst darba samaksas atšķirības starp dzimumiem sadarbībā ar sociālajiem partneriem izstrādāt politiku, kas būtu vērsta uz sieviešu integrāciju darba tirgū un veicinātu vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz mobilitāti; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis darīt pārredzamākas darba samaksas tendences, jo īpaši atbalstot koplīgumus, lai novērstu pašreizējās vai pieaugošās atšķirības darba samaksā, tostarp ietekmi uz pensiju uzkrājumiem izcelsmes dalībvalstī un uzņēmējā dalībvalstī, un veikt nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu atšķirības darba samaksā; aicina Komisiju ierosināt jaunus pasākumus, lai piemērotu sodus un efektīvi samazinātu atšķirības vīriešu un sieviešu darba samaksā un uzraudzīt Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, sekmīgu īstenošanu un efektivitāti, kā arī pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību (Direktīva 2006/54/EK) (5), kā to 2012. gada 13. marta rezolūcijā pieprasījis Eiropas Parlaments; aktīvi aicina Komisiju un dalībvalstis nolūkā novērst darba samaksas atšķirības starp dzimumiem sadarbībā ar sociālajiem partneriem izstrādāt politiku, kas būtu vērsta uz sieviešu integrāciju darba tirgū un veicinātu vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz mobilitāti;

| 34. | uzsver, ka rūpes par bērnu audzināšanu ir jāuzņemas gan vīriešiem, gan sievietēm, gan arī sabiedrībai kopumā, un aicina dalībvalstis nodrošināt darbiniekiem, kuri pārceļas kopā ar dzīvesbiedru vai partneri un/vai bērniem, neatkarīgi no viņu atalgojuma vai kvalifikācijas līmeņa, informāciju par uzņēmējā dalībvalstī pieejamiem ģimenes pabalstiem, bērnu un citu apgādājamo valsts aprūpes iespējām, pirmsskolas iestādēm, skolām un medicīniskajiem pakalpojumiem, kā arī bezmaksas piekļuvi valsts nodarbinātības pakalpojumiem saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, lai dzīvesbiedriem vai partneriem, kuri pārceļas uz citu dalībvalsti, palīdzētu atrast darbu; atkārtoti pauž viedokli, ka ir jāgarantē tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka rūpes par bērnu audzināšanu ir jāuzņemas gan vīriešiem, gan sievietēm, gan arī sabiedrībai kopumā, un aicina dalībvalstis nodrošināt darbiniekiem, kuri pārceļas kopā ar dzīvesbiedru vai partneri un/vai bērniem, neatkarīgi no viņu atalgojuma vai kvalifikācijas līmeņa, informāciju par uzņēmējā dalībvalstī pieejamiem ģimenes pabalstiem, bērnu un citu apgādājamo valsts aprūpes iespējām, pirmsskolas iestādēm, skolām un medicīniskajiem pakalpojumiem, kā arī bezmaksas piekļuvi valsts nodarbinātības pakalpojumiem saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, lai dzīvesbiedriem vai partneriem, kuri pārceļas uz citu dalībvalsti, palīdzētu atrast darbu; atkārtoti pauž viedokli, ka ir jāgarantē tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos;

| 35. | aicina dalībvalstis izstrādāt infrastruktūras pasākumus, lai atbalstītu mobilus darba ņēmējus ar ģimenēm, risinot jautājumus, kas saistīti ar piekļuvi izglītībai un bērnu aprūpei, sociālās nodrošināšanas un sociālajiem pakalpojumiem; aicina gan nosūtošās, gan uzņemošās dalībvalstis izstrādāt mehānismus ļoti mobilu darba ņēmēju ar ģimenēm integrācijai un reintegrācijai; uzsver, ka darba devējiem būtu vairāk jāatzīst sieviešu, kuras pārceļas uz ārvalstīm, starpkultūru prasmju nozīme; |
| --- | --- |

35.

aicina dalībvalstis izstrādāt infrastruktūras pasākumus, lai atbalstītu mobilus darba ņēmējus ar ģimenēm, risinot jautājumus, kas saistīti ar piekļuvi izglītībai un bērnu aprūpei, sociālās nodrošināšanas un sociālajiem pakalpojumiem; aicina gan nosūtošās, gan uzņemošās dalībvalstis izstrādāt mehānismus ļoti mobilu darba ņēmēju ar ģimenēm integrācijai un reintegrācijai; uzsver, ka darba devējiem būtu vairāk jāatzīst sieviešu, kuras pārceļas uz ārvalstīm, starpkultūru prasmju nozīme;

| 36. | mudina dalībvalstis cīnīties pret visām vecuma grupām piederošu sieviešu nabadzību un sociālo atstumtību; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, lai novērstu nabadzības feminizāciju, proti, veicināt nodarbinātību un uzņēmējdarbības garu sieviešu vidū, cīnīties pret darba samaksas atšķirībām un sekmēt profesionālās un ģimenes dzīves saskaņošanu, attīstot bērnu aprūpes iespējas; |
| --- | --- |

36.

mudina dalībvalstis cīnīties pret visām vecuma grupām piederošu sieviešu nabadzību un sociālo atstumtību; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, lai novērstu nabadzības feminizāciju, proti, veicināt nodarbinātību un uzņēmējdarbības garu sieviešu vidū, cīnīties pret darba samaksas atšķirībām un sekmēt profesionālās un ģimenes dzīves saskaņošanu, attīstot bērnu aprūpes iespējas;

| 37. | aicina dalībvalstis un Komisiju pievērst īpašu uzmanību gados vecāku sieviešu nabadzības problēmai, kas rodas tādēļ, ka viņas saņem mazākas pensijas, un kas ir arī tādu bezdarba periodu sekas, kuri viņām ir nepieciešami, lai rūpētos par saviem bērniem un citiem apgādājamiem ģimenes locekļiem; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis un Komisiju pievērst īpašu uzmanību gados vecāku sieviešu nabadzības problēmai, kas rodas tādēļ, ka viņas saņem mazākas pensijas, un kas ir arī tādu bezdarba periodu sekas, kuri viņām ir nepieciešami, lai rūpētos par saviem bērniem un citiem apgādājamiem ģimenes locekļiem;

| 38. | aicina dalībvalstis iedrošināt darba devējus palielināt sieviešu darba laika elastību, jo īpaši attiecībā uz sievietēm, kuru bērni ir palikuši izcelsmes dalībvalstī, tādējādi ļaujot viņām saglabāt efektīvu un reālu saikni ar bērniem; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis iedrošināt darba devējus palielināt sieviešu darba laika elastību, jo īpaši attiecībā uz sievietēm, kuru bērni ir palikuši izcelsmes dalībvalstī, tādējādi ļaujot viņām saglabāt efektīvu un reālu saikni ar bērniem;

| 39. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt attālinātu darbu uzņēmumos un pārvaldēs, ievērojot vienlīdzīgus darba samaksas un sociālos nosacījumos, lai sievietēm nebūtu jāpārtrauc karjeras veidošana dzīvesbiedra mobilitātes dēļ; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt attālinātu darbu uzņēmumos un pārvaldēs, ievērojot vienlīdzīgus darba samaksas un sociālos nosacījumos, lai sievietēm nebūtu jāpārtrauc karjeras veidošana dzīvesbiedra mobilitātes dēļ;

| 40. | aicina dalībvalstis aktīvi veicināt šķēršļu novēršanu darbinieku mobilitātei, piedāvājot ģimenes locekļiem un partneriem tādus pakalpojumus kā kursi viņu ilgtermiņa integrācijas veicināšanai jaunajā sociālajā un kultūras vidē, piemēram, valodas vai profesionālās apmācības kursus, lai garantētu viņu neatkarību un cieņu; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis aktīvi veicināt šķēršļu novēršanu darbinieku mobilitātei, piedāvājot ģimenes locekļiem un partneriem tādus pakalpojumus kā kursi viņu ilgtermiņa integrācijas veicināšanai jaunajā sociālajā un kultūras vidē, piemēram, valodas vai profesionālās apmācības kursus, lai garantētu viņu neatkarību un cieņu;

| 41. | uzsver, ka jāveicina sieviešu interese par izglītību un apmācību tā saucamajās MINT profesijās (matemātika, informātika un jaunās tehnoloģijas), lai izskaustu profesionālo segregāciju un diskrimināciju darba samaksas dēļ; mudina dalībvalstis atbalstīt specialitātes un profesijas, kurās vajadzīgas zinātniskās, tehniskās, inženierijas un matemātiskās prasmes un par kurām veicina sieviešu interesi jau agrīnā vecumā, lai uzlabotu viņu nodarbinātības iespējas un palīdzētu pāriet no izglītības uz profesionālo izglītību un nodarbinātību; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt vai turpināt pilnveidot kvalitatīvus profesionālās orientācijas pakalpojumus ar mērķi palīdzēt sievietēm šajā saistībā; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka jāveicina sieviešu interese par izglītību un apmācību tā saucamajās MINT profesijās (matemātika, informātika un jaunās tehnoloģijas), lai izskaustu profesionālo segregāciju un diskrimināciju darba samaksas dēļ; mudina dalībvalstis atbalstīt specialitātes un profesijas, kurās vajadzīgas zinātniskās, tehniskās, inženierijas un matemātiskās prasmes un par kurām veicina sieviešu interesi jau agrīnā vecumā, lai uzlabotu viņu nodarbinātības iespējas un palīdzētu pāriet no izglītības uz profesionālo izglītību un nodarbinātību; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt vai turpināt pilnveidot kvalitatīvus profesionālās orientācijas pakalpojumus ar mērķi palīdzēt sievietēm šajā saistībā;

| 42. | uzsver, ka pozitīvu ietekmi rada sieviešu agrīna iepazīstināšana ar profesijām būtiskākajās nozarēs ar augstu darbavietu radīšanas potenciālu, jo īpaši videi draudzīgā ekonomikā, veselības un sociālās aprūpes nozarē, kā arī digitālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka pozitīvu ietekmi rada sieviešu agrīna iepazīstināšana ar profesijām būtiskākajās nozarēs ar augstu darbavietu radīšanas potenciālu, jo īpaši videi draudzīgā ekonomikā, veselības un sociālās aprūpes nozarē, kā arī digitālajā ekonomikā;

| 43. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai risinātu dzimumu segregācijas problēmu nozarēs, gan savlaicīgi motivējot darba ņēmējus strādāt atbilstošās nozarēs, gan pievēršoties apsvērumiem, kas padara šādas nozares mazāk pievilcīgas sievietēm vai vīriešiem, piemēram, darba apstākļiem, kas nav savienojami ar aprūpes pienākumiem, no vienas puses, un darba samaksai, no otras puses; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai risinātu dzimumu segregācijas problēmu nozarēs, gan savlaicīgi motivējot darba ņēmējus strādāt atbilstošās nozarēs, gan pievēršoties apsvērumiem, kas padara šādas nozares mazāk pievilcīgas sievietēm vai vīriešiem, piemēram, darba apstākļiem, kas nav savienojami ar aprūpes pienākumiem, no vienas puses, un darba samaksai, no otras puses;

| 44. | atkārtoti aicina dalībvalstis veicināt mācību un profesionālo mobilitāti ar šādām darbībām: (a) ar izpratnes palielināšanu un visiem ērti pieejamas informācijas nodrošināšanu; (b) ar mobilitātes pievienotās vērtības uzsvēršanu agrīnos izglītošanās posmos; (c) ar tādu mācīšanās rezultātu atzīšanas nodrošināšanu, kas gūti, izmantojot iespēju pārvietoties starp dalībvalstīm; (d) ar administratīvā sloga samazināšanu un attiecīgo dalībvalstu iestāžu sadarbības veicināšanu; (e) uzturēšanās ārvalstī atzīšanu pensijas uzkrāšanā izcelsmes dalībvalstī; |
| --- | --- |

44.

atkārtoti aicina dalībvalstis veicināt mācību un profesionālo mobilitāti ar šādām darbībām: (a) ar izpratnes palielināšanu un visiem ērti pieejamas informācijas nodrošināšanu; (b) ar mobilitātes pievienotās vērtības uzsvēršanu agrīnos izglītošanās posmos; (c) ar tādu mācīšanās rezultātu atzīšanas nodrošināšanu, kas gūti, izmantojot iespēju pārvietoties starp dalībvalstīm; (d) ar administratīvā sloga samazināšanu un attiecīgo dalībvalstu iestāžu sadarbības veicināšanu; (e) uzturēšanās ārvalstī atzīšanu pensijas uzkrāšanā izcelsmes dalībvalstī;

| 45. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst izglītības un profesionālās apmācības, augstākās izglītības un pieaugušo apmācības dimensijām, lai uzlabotu izglītības kvalitāti un tādējādi uzlabotu nākotnes izredzes nodarbinātības ziņā; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst izglītības un profesionālās apmācības, augstākās izglītības un pieaugušo apmācības dimensijām, lai uzlabotu izglītības kvalitāti un tādējādi uzlabotu nākotnes izredzes nodarbinātības ziņā;

| 46. | norāda, ka kopš programmas Erasmus sākšanas 1987. gadā tās sniegtās mobilitātes iespējas ES vien ir izmantojuši vairāk nekā 2,2 miljoni studentu un tā ir sniegusi nozīmīgu ieguldījumu mobilitātē Eiropas augstākās izglītības jomā; tāpēc pauž cerību, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā būs paredzēts atbilstošs finansējums visām mobilitātes un izglītības atbalsta programmām; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk aktīvi atbalstīt izglītības un studiju programmas Eiropas un starptautiskajā līmenī, kā arī tādas programmas kā Grundtvig, Comenius, Leonardo da Vinci, Jean Monet un Erasmus, lai sekmētu sieviešu mobilitāti izglītības un profesionālajā jomā Eiropas Savienībā un dotu iespēju skolotājiem daļu karjeras veidot citā ES dalībvalstī, tādējādi veicinot pilsoniskuma un Eiropas piederības apziņas veidošanos; uzsver, cik svarīga ir jaunā daudzgadu izglītības, profesionālās apmācības, jaunatnes un sporta programma, kas pamatojas uz visās esošās Eiropas programmās gūto pozitīvo pieredzi mobilitātes un izglītības jomā; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka kopš programmas Erasmus sākšanas 1987. gadā tās sniegtās mobilitātes iespējas ES vien ir izmantojuši vairāk nekā 2,2 miljoni studentu un tā ir sniegusi nozīmīgu ieguldījumu mobilitātē Eiropas augstākās izglītības jomā; tāpēc pauž cerību, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā būs paredzēts atbilstošs finansējums visām mobilitātes un izglītības atbalsta programmām; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk aktīvi atbalstīt izglītības un studiju programmas Eiropas un starptautiskajā līmenī, kā arī tādas programmas kā Grundtvig, Comenius, Leonardo da Vinci, Jean Monet un Erasmus, lai sekmētu sieviešu mobilitāti izglītības un profesionālajā jomā Eiropas Savienībā un dotu iespēju skolotājiem daļu karjeras veidot citā ES dalībvalstī, tādējādi veicinot pilsoniskuma un Eiropas piederības apziņas veidošanos; uzsver, cik svarīga ir jaunā daudzgadu izglītības, profesionālās apmācības, jaunatnes un sporta programma, kas pamatojas uz visās esošās Eiropas programmās gūto pozitīvo pieredzi mobilitātes un izglītības jomā;

| 47. | uzsver dzimumu līdztiesības principam atbilstošu izglītības sistēmu nozīmi, jo tās piedāvā bērniem daudzveidīgu izvēli savu talantu atklāšanai; uzsver, ka pētījumu rezultāti norāda uz to, ka spēcīgi dzimumu stereotipi izglītībā veicina dzimumu segregāciju darba tirgū gan attiecībā uz nozarēm, gan profesijām; aicina Komisiju un dalībvalstis cīnīties pret šādiem stereotipiem; |
| --- | --- |

47.

uzsver dzimumu līdztiesības principam atbilstošu izglītības sistēmu nozīmi, jo tās piedāvā bērniem daudzveidīgu izvēli savu talantu atklāšanai; uzsver, ka pētījumu rezultāti norāda uz to, ka spēcīgi dzimumu stereotipi izglītībā veicina dzimumu segregāciju darba tirgū gan attiecībā uz nozarēm, gan profesijām; aicina Komisiju un dalībvalstis cīnīties pret šādiem stereotipiem;

| 48. | uzsver, ka jāievieš garantija jauniešiem Eiropas Savienības dalībvalstīs, lai uzlabotu jauniešu, tostarp izglītotu sieviešu, piekļuvi darba tirgum un atvieglotu pāreju no studijām uz darba tirgu; uzsver, ka agrīniem profesionālās mobilitātes modeļiem ir būtiska nozīme, lai vēlāk panāktu izmaiņas nodarbinātībā; atsaucas uz divām EP rezolūcijām – 2012. gada 24. maija rezolūciju par Jaunatnes iespēju iniciatīvu un 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par Jaunatnes garantiju; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties īstenot pasākumu kopumu jauniešu nodarbinātības veicināšanai, jo īpaši pasākumus, kas attiecas uz iniciatīvu “Tava pirmā EURES darbvieta” un Jaunatnes garantiju, lai veicinātu jaunu sieviešu agrīnu mobilitāti izglītības un profesionālajā jomā; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka jāievieš garantija jauniešiem Eiropas Savienības dalībvalstīs, lai uzlabotu jauniešu, tostarp izglītotu sieviešu, piekļuvi darba tirgum un atvieglotu pāreju no studijām uz darba tirgu; uzsver, ka agrīniem profesionālās mobilitātes modeļiem ir būtiska nozīme, lai vēlāk panāktu izmaiņas nodarbinātībā; atsaucas uz divām EP rezolūcijām – 2012. gada 24. maija rezolūciju par Jaunatnes iespēju iniciatīvu un 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par Jaunatnes garantiju; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties īstenot pasākumu kopumu jauniešu nodarbinātības veicināšanai, jo īpaši pasākumus, kas attiecas uz iniciatīvu “Tava pirmā EURES darbvieta” un Jaunatnes garantiju, lai veicinātu jaunu sieviešu agrīnu mobilitāti izglītības un profesionālajā jomā;

| 49. | aicina Komisiju arī rast risinājumus, lai nodrošinātu saskaņu starp jauniešu mobilitātes rezultātā iegūtās izglītības līmeni un šim līmenim atbilstošiem darba piedāvājumiem, lai garantētu izglītības un profesionālās mobilitātes efektivitāti abos posmos; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju arī rast risinājumus, lai nodrošinātu saskaņu starp jauniešu mobilitātes rezultātā iegūtās izglītības līmeni un šim līmenim atbilstošiem darba piedāvājumiem, lai garantētu izglītības un profesionālās mobilitātes efektivitāti abos posmos;

| 50. | uzsver, ka nodarbinātības veicināšanas nolūkā ir jāņem vērā ne tikai ilgtermiņa cīņa pret bezdarbu, bet arī studentu un darba ņēmēju, kā arī skolotāju ar īpašu specializāciju mobilitātes attīstība; uzskata, ka ar šādu pieeju varētu nodrošināt skolotāju darba kvalitāti; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka nodarbinātības veicināšanas nolūkā ir jāņem vērā ne tikai ilgtermiņa cīņa pret bezdarbu, bet arī studentu un darba ņēmēju, kā arī skolotāju ar īpašu specializāciju mobilitātes attīstība; uzskata, ka ar šādu pieeju varētu nodrošināt skolotāju darba kvalitāti;

| 51. | uzsver, cik liela nozīme ir uzlabotai sociālajai dimensijai attiecībā uz nelabvēlīgos apstākļos esošām sievietēm, sievietēm ar niecīgiem ienākumiem un sievietēm, kuras ir bērnu kopšanas atvaļinājumā vai ir vientuļās mātes, piekļuvei mobilitātes programmām izglītības jomā; |
| --- | --- |

51.

uzsver, cik liela nozīme ir uzlabotai sociālajai dimensijai attiecībā uz nelabvēlīgos apstākļos esošām sievietēm, sievietēm ar niecīgiem ienākumiem un sievietēm, kuras ir bērnu kopšanas atvaļinājumā vai ir vientuļās mātes, piekļuvei mobilitātes programmām izglītības jomā;

| 52. | atgādina dalībvalstīm, ka ir jāprecizē finanšu atbalsta iespējas par labu sieviešu mobilitātei izglītības un profesionālajā jomā un jāatvieglo piekļuvei šai informācijai; |
| --- | --- |

52.

atgādina dalībvalstīm, ka ir jāprecizē finanšu atbalsta iespējas par labu sieviešu mobilitātei izglītības un profesionālajā jomā un jāatvieglo piekļuvei šai informācijai;

| 53. | uzsver, ka invalīdēm, sievietēm bez kvalifikācijas vai ar zemu kvalifikāciju un vientuļajām mātēm ir jāsniedz pietiekama informācija un papildu atbalsts, lai viņas varētu piekļūt esošajām mobilitātes programmām apmācības, mācību un izglītības jomā; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka invalīdēm, sievietēm bez kvalifikācijas vai ar zemu kvalifikāciju un vientuļajām mātēm ir jāsniedz pietiekama informācija un papildu atbalsts, lai viņas varētu piekļūt esošajām mobilitātes programmām apmācības, mācību un izglītības jomā;

| 54. | vērš īpašu uzmanību uz problēmām, kas skar sievietes ar invaliditāti, un uzsver, ka ir nepieciešami pasākumi un darbības, lai cīnītos pret divkāršu diskrimināciju un veicinātu tiesību un iespēju pilnīgu vienlīdzību; |
| --- | --- |

54.

vērš īpašu uzmanību uz problēmām, kas skar sievietes ar invaliditāti, un uzsver, ka ir nepieciešami pasākumi un darbības, lai cīnītos pret divkāršu diskrimināciju un veicinātu tiesību un iespēju pilnīgu vienlīdzību;

| 55. | uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai respektētu mazākumtautu kopienu sieviešu kultūras piederību un/vai tradīcijas; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai respektētu mazākumtautu kopienu sieviešu kultūras piederību un/vai tradīcijas;

| 56. | aicina dalībvalstis veicināt valsts, reģionāla un vietēja mēroga projektus ar mērķi palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū; aicina dalībvalstis sekmēt sieviešu un vīriešu aktīvāku līdzdalību brīvprātīgo darbā un darbā sabiedrības labā; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis veicināt valsts, reģionāla un vietēja mēroga projektus ar mērķi palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū; aicina dalībvalstis sekmēt sieviešu un vīriešu aktīvāku līdzdalību brīvprātīgo darbā un darbā sabiedrības labā;

| 57. | uzsver, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība mobilitātes atbalstam attiecībā uz sievietēm, kurām ir vairāk nekā 45 gadi un kuras daudz labprātāk nekā citas sievietes pieņem nestabila darba nosacījumus; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība mobilitātes atbalstam attiecībā uz sievietēm, kurām ir vairāk nekā 45 gadi un kuras daudz labprātāk nekā citas sievietes pieņem nestabila darba nosacījumus;

| 58. | uzsver, ka ir jāpalielina to sieviešu līdzdalības līmenis mūžizglītības programmās – tostarp programmās, kas saistītas ar prasmju pilnveidi, – kuras ir pārcēlušās uz ārvalstīm, kā arī jāievieš programmas, kuru mērķis ir stiprināt sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka ir jāpalielina to sieviešu līdzdalības līmenis mūžizglītības programmās – tostarp programmās, kas saistītas ar prasmju pilnveidi, – kuras ir pārcēlušās uz ārvalstīm, kā arī jāievieš programmas, kuru mērķis ir stiprināt sociālo integrāciju;

| 59. | uzsver, ka ar bezdarbu un grūtībām integrēties darba tirgū saskaras visu vecumu sievietes un sievietēm ir ātri jāpielāgojas darba tirgus vajadzībām; un atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus, lai risinātu problēmu, kas saistīta ar pašreizējo nepieņemamo jauniešu bezdarba līmeni un sociālo atstumtību, un piedāvātu jauniešiem darbu, izglītību un apmācību; atbalsta Komisijas pieņemtās iniciatīvas, piemēram, mehānismu “W.O.M.E.N. Mobility Enhancement”, un aicina Komisiju paplašināt un uzlabot to projektu darbības jomu, kuru mērķis ir palielināt sieviešu mobilitāti profesionālajā jomā; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka ar bezdarbu un grūtībām integrēties darba tirgū saskaras visu vecumu sievietes un sievietēm ir ātri jāpielāgojas darba tirgus vajadzībām; un atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus, lai risinātu problēmu, kas saistīta ar pašreizējo nepieņemamo jauniešu bezdarba līmeni un sociālo atstumtību, un piedāvātu jauniešiem darbu, izglītību un apmācību; atbalsta Komisijas pieņemtās iniciatīvas, piemēram, mehānismu “W.O.M.E.N. Mobility Enhancement”, un aicina Komisiju paplašināt un uzlabot to projektu darbības jomu, kuru mērķis ir palielināt sieviešu mobilitāti profesionālajā jomā;

| 60. | uzsver Eiropas gadā aktīvai novecošanai un starppaaudžu solidaritātei gūtos secinājumus; uzsver, ka ir jāatbalsta brīvprātīgās darbības un zināšanu un pieredzes apmaiņa starp dažādām sieviešu paaudzēm; |
| --- | --- |

60.

uzsver Eiropas gadā aktīvai novecošanai un starppaaudžu solidaritātei gūtos secinājumus; uzsver, ka ir jāatbalsta brīvprātīgās darbības un zināšanu un pieredzes apmaiņa starp dažādām sieviešu paaudzēm;

| 61. | aicina Komisiju atbalstīt pienācīgu finanšu līdzekļu sadali programmām, kas veicina sieviešu nodarbinātību un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu izglītības kvalitāti; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju atbalstīt pienācīgu finanšu līdzekļu sadali programmām, kas veicina sieviešu nodarbinātību un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu izglītības kvalitāti;

| 62. | iesaka izveidot Eiropas Konsultāciju dienestu tīklu, lai palīdzētu vietēja mēroga kopienām risināt šīs problēmas, nodrošinot informāciju, zinātību un pamatnostādnes attiecībā uz sieviešu integrāciju; iesaka veicināt un izmantot instrumentus un tīklus, un nodrošināt pastāvīgu finansējumu esošajiem Eiropas tīkliem, gan arī instrumentus mobilitātes veicināšanai, piemēram, EURES, “Tava Eiropa” un “Europe Direct”, kas arī palīdz sievietēm vienkāršāk atrast informāciju par viņu tiesībām un iespējām dažādās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

62.

iesaka izveidot Eiropas Konsultāciju dienestu tīklu, lai palīdzētu vietēja mēroga kopienām risināt šīs problēmas, nodrošinot informāciju, zinātību un pamatnostādnes attiecībā uz sieviešu integrāciju; iesaka veicināt un izmantot instrumentus un tīklus, un nodrošināt pastāvīgu finansējumu esošajiem Eiropas tīkliem, gan arī instrumentus mobilitātes veicināšanai, piemēram, EURES, “Tava Eiropa” un “Europe Direct”, kas arī palīdz sievietēm vienkāršāk atrast informāciju par viņu tiesībām un iespējām dažādās ES dalībvalstīs;

| 63. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

63.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(2)  OV C 131 E, 8.5.2013., 35. lpp.

(3)  Eurostat 2010, izņemot attiecībā uz EE, EL (2008). AT, BE, ES, IE, FR, IT, CY: provizoriski dati.

(4)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūcija labvēlīga iznākuma panākšanai 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas apstiprināšanas procedūrā (Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0360) .

(5)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/63

---

P7_TA(2013)0248

Ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojumu un vieglo personīgo transportlīdzekļu vinješu sistēma

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūcija par stratēģiju attiecībā uz Eiropas ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojumu un vieglo personīgo transportlīdzekļu vinješu sistēmu (2012/2296(INI))

(2016/C 065/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par valstu ceļa infrastruktūras maksām un to piemērošanu vieglajiem personīgajiem transportlīdzekļiem (COM(2012)0199), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par valstu ceļa infrastruktūras maksām un to piemērošanu vieglajiem personīgajiem transportlīdzekļiem (COM(2012)0199),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojuma īstenošana” (COM(2012)0474), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojuma īstenošana” (COM(2012)0474),

| — | ņemot vērā Balto grāmatu par transportu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Balto grāmatu par transportu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0142/2013),

| A. | tā kā spēkā esošā Komisijas ieviestā Eiropas ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojuma (EETS) sistēma nav darbojusies un tā ir jāpārskata; tā kā atsevišķām ieinteresētām personām tirgū pašlaik nav nekāda monetāra labuma no pielāgošanās kopējai sadarbspējīgai EETS sistēmai; |
| --- | --- |

A.

tā kā spēkā esošā Komisijas ieviestā Eiropas ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojuma (EETS) sistēma nav darbojusies un tā ir jāpārskata; tā kā atsevišķām ieinteresētām personām tirgū pašlaik nav nekāda monetāra labuma no pielāgošanās kopējai sadarbspējīgai EETS sistēmai;

| B. | tā kā dalībvalstu ienākumi no nodokļiem un akcīzes nodokļa nākotnē, visticamāk, samazināsies, tāpēc ka no naftas ražotas degvielas tiks izmantotas mazāk; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstu ienākumi no nodokļiem un akcīzes nodokļa nākotnē, visticamāk, samazināsies, tāpēc ka no naftas ražotas degvielas tiks izmantotas mazāk;

| C. | tā kā principam “lietotājs maksā/piesārņotājs maksā” arī turpmāk jābūt nozīmīgai prioritātei Eiropas transporta nozarē; |
| --- | --- |

C.

tā kā principam “lietotājs maksā/piesārņotājs maksā” arī turpmāk jābūt nozīmīgai prioritātei Eiropas transporta nozarē;

| D. | tā kā pavisam drīz ceļu nodevu iekasēšana tiks ieviesta aizvien lielākā skaitā dalībvalstu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pavisam drīz ceļu nodevu iekasēšana tiks ieviesta aizvien lielākā skaitā dalībvalstu;

| E. | tā kā pārrobežu apgabalos, kad ir tikušas ieviestas jaunas elektroniskās ceļu nodevu iekasēšanas sistēmas, atkārtoti ir radušās zināmas problēmas ar ārvalstniekiem, kuras bijušas cēlonis protestiem un sūdzībām par finansiāliem zaudējumiem un diskrimināciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā pārrobežu apgabalos, kad ir tikušas ieviestas jaunas elektroniskās ceļu nodevu iekasēšanas sistēmas, atkārtoti ir radušās zināmas problēmas ar ārvalstniekiem, kuras bijušas cēlonis protestiem un sūdzībām par finansiāliem zaudējumiem un diskrimināciju;

| F. | tā kā ES pienākums ir nodrošināt, ka šis jaunais pavērsiens negatīvi neietekmē ne pārrobežu braucienus un to cilvēku ikdienas dzīvi, kuri dzīvo pierobežas reģionos, ne arī tirdzniecību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES pienākums ir nodrošināt, ka šis jaunais pavērsiens negatīvi neietekmē ne pārrobežu braucienus un to cilvēku ikdienas dzīvi, kuri dzīvo pierobežas reģionos, ne arī tirdzniecību;

| G. | tā kā Eiropas Savienībai ir jāveicina tāda ceļu nodevu iekasēšana, kura nediskriminē ceļu lietotājus, kas nav tās valsts iedzīvotāji, kura iekasē nodevas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienībai ir jāveicina tāda ceļu nodevu iekasēšana, kura nediskriminē ceļu lietotājus, kas nav tās valsts iedzīvotāji, kura iekasē nodevas;

| H. | tā kā nākotnē – papildus jaunu ceļu būvei – vairāk līdzekļu vajadzēs galvenokārt pašreizējās transporta infrastruktūras saglabāšanai un uzturēšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā nākotnē – papildus jaunu ceļu būvei – vairāk līdzekļu vajadzēs galvenokārt pašreizējās transporta infrastruktūras saglabāšanai un uzturēšanai;

| I. | tā kā būtu jāatļauj dalībvalstīm ieviest ceļu nodevu sistēmas, kuru pamatā ir vai nu nobrauktais attālums, vai brauciena laiks, kaut gan būtu jāveic pasākumi, ar kuriem nodrošināt, ka nobraukuma sistēmas tiek atbalstītas, kad vien iespējams, jo tās ir taisnīgākas un mazāk diskriminējošas nekā laika sistēmas; |
| --- | --- |

I.

tā kā būtu jāatļauj dalībvalstīm ieviest ceļu nodevu sistēmas, kuru pamatā ir vai nu nobrauktais attālums, vai brauciena laiks, kaut gan būtu jāveic pasākumi, ar kuriem nodrošināt, ka nobraukuma sistēmas tiek atbalstītas, kad vien iespējams, jo tās ir taisnīgākas un mazāk diskriminējošas nekā laika sistēmas;

| J. | tā kā jau ir pieejamas ceļu nodevu iekasēšanas sistēmās izmantojamas tehnoloģijas, kas padarītu tās sadarbspējīgas; |
| --- | --- |

J.

tā kā jau ir pieejamas ceļu nodevu iekasēšanas sistēmās izmantojamas tehnoloģijas, kas padarītu tās sadarbspējīgas;

| K. | tā kā kopējā lielākā problēma, ar ko saskaras EETS, nav ar tirgu saistīti vai tehniski jautājumi, bet gan tas, ka trūkst politiskās gribas šādu sistēmu īstenot, |
| --- | --- |

K.

tā kā kopējā lielākā problēma, ar ko saskaras EETS, nav ar tirgu saistīti vai tehniski jautājumi, bet gan tas, ka trūkst politiskās gribas šādu sistēmu īstenot,

Vispārējs satvars

| 1. | ņem vērā Komisijas paziņojumā teikto, ka divas galvenās ieinteresēto personu grupas ir nodevu iekasētāji un EETS pakalpojumu sniedzēji, tomēr norāda, ka ceļu lietotāji, jo īpaši transporta uzņēmumi, ir trešā nozīmīgākā ieinteresēto personu grupa; norāda, ka privāto transportlīdzekļu lietotāji ir potenciālie galalietotāji, kuri varētu palīdzēt paātrināt EETS attīstību; |
| --- | --- |

1.

ņem vērā Komisijas paziņojumā teikto, ka divas galvenās ieinteresēto personu grupas ir nodevu iekasētāji un EETS pakalpojumu sniedzēji, tomēr norāda, ka ceļu lietotāji, jo īpaši transporta uzņēmumi, ir trešā nozīmīgākā ieinteresēto personu grupa; norāda, ka privāto transportlīdzekļu lietotāji ir potenciālie galalietotāji, kuri varētu palīdzēt paātrināt EETS attīstību;

| 2. | aicina Komisiju apsvērt, kā varētu šīs ieinteresētās personas vislietderīgāk iesaistīt nākamajos savas darbības posmos; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju apsvērt, kā varētu šīs ieinteresētās personas vislietderīgāk iesaistīt nākamajos savas darbības posmos;

| 3. | uzsver – neraugoties uz to, ka personas datu aizsardzība un datu aizsardzība vispār ir ļoti svarīgs aspekts un ka uz jebkādiem jauniem pieņemtiem pasākumiem būtu jāattiecina ES tiesību akti datu aizsardzības jomā un jo īpaši Direktīva 95/46/EK, šis aspekts nedrīkstētu kavēt sistēmu sadarbspēju; |
| --- | --- |

3.

uzsver – neraugoties uz to, ka personas datu aizsardzība un datu aizsardzība vispār ir ļoti svarīgs aspekts un ka uz jebkādiem jauniem pieņemtiem pasākumiem būtu jāattiecina ES tiesību akti datu aizsardzības jomā un jo īpaši Direktīva 95/46/EK, šis aspekts nedrīkstētu kavēt sistēmu sadarbspēju;

| 4. | atzīst ceļu īpašnieku tiesības saņemt atbilstīgu summu par viņiem piederošas infrastruktūras lietošanu un ar to saistīto pakalpojumu izmantošanu; |
| --- | --- |

4.

atzīst ceļu īpašnieku tiesības saņemt atbilstīgu summu par viņiem piederošas infrastruktūras lietošanu un ar to saistīto pakalpojumu izmantošanu;

EETS – līdz šim neveiksmīga sistēma, kam vajadzīgs jauns virziens

| 5. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka spēkā esošā EETS Direktīva 2004/52/EK nav, kā cerēts, attīstījusi Eiropas ceļu nodevu iekasēšanas pakalpojumu, kas būtu sadarbspējīgs starp dalībvalstīm; uzskata, ka tā ir bijusi neveiksme, un uzsver, ka nepieciešama radikāla rīcība, lai sasniegtu iepriekš minēto mērķi; |
| --- | --- |

5.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka spēkā esošā EETS Direktīva 2004/52/EK nav, kā cerēts, attīstījusi Eiropas ceļu nodevu iekasēšanas pakalpojumu, kas būtu sadarbspējīgs starp dalībvalstīm; uzskata, ka tā ir bijusi neveiksme, un uzsver, ka nepieciešama radikāla rīcība, lai sasniegtu iepriekš minēto mērķi;

| 6. | uzskata, ka Komisijai būtu iespējami drīz jāapsver leģislatīvi pasākumi sadarbspējas jomā, lai noteiktu pienākumu ieinteresētajām personām EETS projektu attīstīt tālāk; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Komisijai būtu iespējami drīz jāapsver leģislatīvi pasākumi sadarbspējas jomā, lai noteiktu pienākumu ieinteresētajām personām EETS projektu attīstīt tālāk;

| 7. | pauž nožēlu, ka kopumā dalībvalstu interese par EETS pilnveidošanu ir bijusi neliela un ka Komisija neveic vairāk pasākumu, ar kuriem panākt ES tiesību aktu īstenošanu; tāpēc mudina Komisiju izstrādāt un ierosināt stimulu shēmu, lai iedrošinātu operatorus un dalībvalstis saīsināt sistēmas īstenošanas termiņus; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka kopumā dalībvalstu interese par EETS pilnveidošanu ir bijusi neliela un ka Komisija neveic vairāk pasākumu, ar kuriem panākt ES tiesību aktu īstenošanu; tāpēc mudina Komisiju izstrādāt un ierosināt stimulu shēmu, lai iedrošinātu operatorus un dalībvalstis saīsināt sistēmas īstenošanas termiņus;

| 8. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas jomā pieprasīts ir sadarbspējīgs risinājums, taču uzskata, ka ir vajadzīgi atbilstoši leģislatīvi pasākumi, ar kuriem nosaka ieinteresēto personu pienākumu šādu sistēmu īstenot, jo tikai no sadarbspējīgas sistēmas iegūtā atlīdzība nav pietiekami pievilcīga atsevišķiem ceļu nodevu iekasēšanas iekārtu ražotājiem vai atsevišķiem ceļu pārvaldītājiem; |
| --- | --- |

8.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka ceļu nodevu elektroniskās iekasēšanas jomā pieprasīts ir sadarbspējīgs risinājums, taču uzskata, ka ir vajadzīgi atbilstoši leģislatīvi pasākumi, ar kuriem nosaka ieinteresēto personu pienākumu šādu sistēmu īstenot, jo tikai no sadarbspējīgas sistēmas iegūtā atlīdzība nav pietiekami pievilcīga atsevišķiem ceļu nodevu iekasēšanas iekārtu ražotājiem vai atsevišķiem ceļu pārvaldītājiem;

| 9. | uzskata, ka Komisijas atbalstītā tirgus virzītā pieeja nav bijusi rezultatīva un tāpēc ir vajadzīga politiska rīcība, lai paātrinātu EETS īstenošanu un padarītu to par realitāti tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Komisijas atbalstītā tirgus virzītā pieeja nav bijusi rezultatīva un tāpēc ir vajadzīga politiska rīcība, lai paātrinātu EETS īstenošanu un padarītu to par realitāti tuvākajā nākotnē;

| 10. | uzskata, ka Komisijas plāni turpināt reģionalizāciju nav apmierinoši, jo tie var radīt papildu kavēšanos, kas kaitētu pakalpojuma attīstībai ES mērogā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Komisijas plāni turpināt reģionalizāciju nav apmierinoši, jo tie var radīt papildu kavēšanos, kas kaitētu pakalpojuma attīstībai ES mērogā;

| 11. | uzskata, ka jebkurā gadījumā ES galvenajam mērķim vajadzētu būt attīstīt šo pakalpojumu ES mērogā; uzsver, ka reģionalizācijai, ja to īsteno, vajadzētu būt tikai pārejas posmam; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka jebkurā gadījumā ES galvenajam mērķim vajadzētu būt attīstīt šo pakalpojumu ES mērogā; uzsver, ka reģionalizācijai, ja to īsteno, vajadzētu būt tikai pārejas posmam;

| 12. | uzskata, ka ir vajadzīgs vairāk visaptverošu pasākumu, un mudina Komisiju, pirmkārt, stingri vērsties pret dalībvalstīm, kas nav pareizi īstenojušas ES tiesību aktus, un, otrkārt, nekavējoties sagatavot pārskatu par visiem pieejamiem pētījumiem attiecībā uz šo tematu, lai nodrošinātu skaidru pamatojumu dažādām rīcības iespējām gan vidējā termiņā, gan ilgtermiņā, tostarp ceļu lietošanas maksas noteikšanai, izmantojot tādas tehnoloģijas kā GPS/GNSS nolūkā novērst un samazināt fizisku barjeru radītus satiksmes sastrēgumus, kā arī mudina Komisiju iesniegt šādu pārskatu līdz 2013. gada beigām; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ir vajadzīgs vairāk visaptverošu pasākumu, un mudina Komisiju, pirmkārt, stingri vērsties pret dalībvalstīm, kas nav pareizi īstenojušas ES tiesību aktus, un, otrkārt, nekavējoties sagatavot pārskatu par visiem pieejamiem pētījumiem attiecībā uz šo tematu, lai nodrošinātu skaidru pamatojumu dažādām rīcības iespējām gan vidējā termiņā, gan ilgtermiņā, tostarp ceļu lietošanas maksas noteikšanai, izmantojot tādas tehnoloģijas kā GPS/GNSS nolūkā novērst un samazināt fizisku barjeru radītus satiksmes sastrēgumus, kā arī mudina Komisiju iesniegt šādu pārskatu līdz 2013. gada beigām;

| 13. | uzskata, ka Komisijai būtu jāveic pētījumi par finansiālajiem aspektiem un nosacījumiem, kas varētu padarīt EETS par funkcionējošu realitāti; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Komisijai būtu jāveic pētījumi par finansiālajiem aspektiem un nosacījumiem, kas varētu padarīt EETS par funkcionējošu realitāti;

| 14. | uzskata, ka Sadarbspējas direktīva (2004/52/EK) nodrošina pienācīgu regulatīvo satvaru, lai līdzās varētu pastāvēt atsevišķas ceļu nodevu iekasēšanas sistēmas, un ļauj dalībvalstīm izvēlēties kādu no dažādām tehnoloģijām atbilstoši valsts ceļu tīkla īpatnībām; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Sadarbspējas direktīva (2004/52/EK) nodrošina pienācīgu regulatīvo satvaru, lai līdzās varētu pastāvēt atsevišķas ceļu nodevu iekasēšanas sistēmas, un ļauj dalībvalstīm izvēlēties kādu no dažādām tehnoloģijām atbilstoši valsts ceļu tīkla īpatnībām;

| 15. | uzskata, ka neatkarīgi no izvēlētās sistēmas Komisijai būtu nopietni jārūpējas par to, lai patērētāji vienmēr būtu informēti par ceļu nodevas maksu, ko piemēro, izmantojot elektronisko ierīci vai raiduzlīmi; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka neatkarīgi no izvēlētās sistēmas Komisijai būtu nopietni jārūpējas par to, lai patērētāji vienmēr būtu informēti par ceļu nodevas maksu, ko piemēro, izmantojot elektronisko ierīci vai raiduzlīmi;

| 16. | prasa, lai, izstrādājot pakalpojumu, vienmēr ņemtu vērā īpašās to profesionāļu un citu autovadītāju vajadzības, kuri šķērso daudzas valstis un jo īpaši brauc uz attālajām dalībvalstīm un no tām; |
| --- | --- |

16.

prasa, lai, izstrādājot pakalpojumu, vienmēr ņemtu vērā īpašās to profesionāļu un citu autovadītāju vajadzības, kuri šķērso daudzas valstis un jo īpaši brauc uz attālajām dalībvalstīm un no tām;

| 17. | aicina Komisiju tās darba programmās par Eiropas transporta tīkliem nodrošināt iespēju finansēt projektus, kas ļautu paātrināt EETS īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju tās darba programmās par Eiropas transporta tīkliem nodrošināt iespēju finansēt projektus, kas ļautu paātrināt EETS īstenošanu;

| 18. | uzskata, ka ar pieeju, kuras pamatā ir tirgus pieprasījums, nav izdevies radīt vēlamos rezultātus un ka ir jāizvērtē trūkumi, kas izraisījuši šādu situāciju; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ar pieeju, kuras pamatā ir tirgus pieprasījums, nav izdevies radīt vēlamos rezultātus un ka ir jāizvērtē trūkumi, kas izraisījuši šādu situāciju;

| 19. | uzskata, ka daļa nozares ieinteresēto personu, proti, ceļu nodevu pakalpojumu sniedzēji, ceļu koncesionāri un elektronisko uzlīmju un saistītā aprīkojuma ražotāji nevēlas EETS un ka ir vajadzīga regula, lai piespiestu ieinteresētās personas apvienot pūliņus; uzskata, ka Komisijai būtu jāievieš atbalsta pasākumi, lai izveidotu galalietotājam efektīvu ceļu nodevu iekasēšanas praksi, jo īpaši saistībā ar ceļu nodevu iekasēšanas plašāku izmantošanu nākotnē; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka daļa nozares ieinteresēto personu, proti, ceļu nodevu pakalpojumu sniedzēji, ceļu koncesionāri un elektronisko uzlīmju un saistītā aprīkojuma ražotāji nevēlas EETS un ka ir vajadzīga regula, lai piespiestu ieinteresētās personas apvienot pūliņus; uzskata, ka Komisijai būtu jāievieš atbalsta pasākumi, lai izveidotu galalietotājam efektīvu ceļu nodevu iekasēšanas praksi, jo īpaši saistībā ar ceļu nodevu iekasēšanas plašāku izmantošanu nākotnē;

| 20. | aicina Komisiju veikt detalizētu novērtējumu, ņemot vērā pašreizējos dalībvalstu tehniskās un līgumiskās sadarbspējas projektus un attiecīgā gadījumā ierosināt jaunus pasākumus, kuru pamatā ir labākā prakse; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju veikt detalizētu novērtējumu, ņemot vērā pašreizējos dalībvalstu tehniskās un līgumiskās sadarbspējas projektus un attiecīgā gadījumā ierosināt jaunus pasākumus, kuru pamatā ir labākā prakse;

| 21. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka jau ir pieejama tehnoloģija sadarbspējīgām sistēmām; |
| --- | --- |

21.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka jau ir pieejama tehnoloģija sadarbspējīgām sistēmām;

| 22. | norāda, ka vairākas dalībvalstis plāno ieviest ceļu nodevu sistēmas dažos nākamajos gados vai pagarināt spēkā esošās koncesijas; aicina Komisiju nodrošināt, ka šīs sistēmas atbilst sadarbspējas prasībām, un garantēt, ka ceļu nodevu iekasēšanas sistēmu ieviešana nekādā gadījumā nediskriminē ārvalstniekus, radot šķēršļus brīvas pārvietošanās principa īstenošanai; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka vairākas dalībvalstis plāno ieviest ceļu nodevu sistēmas dažos nākamajos gados vai pagarināt spēkā esošās koncesijas; aicina Komisiju nodrošināt, ka šīs sistēmas atbilst sadarbspējas prasībām, un garantēt, ka ceļu nodevu iekasēšanas sistēmu ieviešana nekādā gadījumā nediskriminē ārvalstniekus, radot šķēršļus brīvas pārvietošanās principa īstenošanai;

| 23. | aicina dalībvalstis un ceļu nodevu sistēmu operatorus strādāt ciešā sadarbībā ar kaimiņvalstīm un piedāvāt visu nepieciešamo atbalstu, lai izveidotu ceļu nodevu iekasēšanas sistēmas, maksāšanas un iekasēšanas iekārtas, kā arī sniegt informāciju ceļu lietotājiem par ceļu izmantošanas cenām, noteikumiem un nosacījumiem u. tml.; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis un ceļu nodevu sistēmu operatorus strādāt ciešā sadarbībā ar kaimiņvalstīm un piedāvāt visu nepieciešamo atbalstu, lai izveidotu ceļu nodevu iekasēšanas sistēmas, maksāšanas un iekasēšanas iekārtas, kā arī sniegt informāciju ceļu lietotājiem par ceļu izmantošanas cenām, noteikumiem un nosacījumiem u. tml.;

| 24. | prasa sākt pārkāpuma procedūras, ja tiek konstatēta neatbilstība; |
| --- | --- |

24.

prasa sākt pārkāpuma procedūras, ja tiek konstatēta neatbilstība;

Ceļa lietošanas maksas iekasēšana: vinjetes, nodevas, sadarbspēja un datu aizsardzība

| 25. | uzsver, ka jāsaglabā dalībvalstu rīcības brīvība, lai tās lemtu par ceļu nodevu ieviešanu un noteiktu ceļu nodevas summu, un ka tām vajadzētu būt galīgā lēmuma pieņēmējām par to ieņēmumu izlietošanu, kuri iegūti, iekasējot ceļu nodevas; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka jāsaglabā dalībvalstu rīcības brīvība, lai tās lemtu par ceļu nodevu ieviešanu un noteiktu ceļu nodevas summu, un ka tām vajadzētu būt galīgā lēmuma pieņēmējām par to ieņēmumu izlietošanu, kuri iegūti, iekasējot ceļu nodevas;

| 26. | aicina dalībvalstis turpināt savu transporta tīklu atjaunošanu, lai padarītu tos cik iespējams ilgtspējīgus, efektīvus, vidi saudzējošus un drošus, šiem mērķiem atvēlot daļu no iekasētajām ceļu nodevām; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis turpināt savu transporta tīklu atjaunošanu, lai padarītu tos cik iespējams ilgtspējīgus, efektīvus, vidi saudzējošus un drošus, šiem mērķiem atvēlot daļu no iekasētajām ceļu nodevām;

| 27. | atzīst, ka dalībvalstis patlaban izstrādā plānus par nodevu noteikšanu jaunām transportlīdzekļu kategorijām, tostarp vieglajiem personīgajiem transportlīdzekļiem, un tas vēl vairāk steidzina Komisiju ieviest koordinētu sadarbspējīgu ceļu nodevu sistēmu; |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka dalībvalstis patlaban izstrādā plānus par nodevu noteikšanu jaunām transportlīdzekļu kategorijām, tostarp vieglajiem personīgajiem transportlīdzekļiem, un tas vēl vairāk steidzina Komisiju ieviest koordinētu sadarbspējīgu ceļu nodevu sistēmu;

| 28. | norāda, ka pareizi ir ceļu nodevu maksājumus piemērot vienlīdzīgāk visiem transportlīdzekļu veidiem, pamatojoties uz principu, ka maksā lietotājs; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka pareizi ir ceļu nodevu maksājumus piemērot vienlīdzīgāk visiem transportlīdzekļu veidiem, pamatojoties uz principu, ka maksā lietotājs;

| 29. | aicina dalībvalstis, kad tās veido valsts ceļu nodevu sistēmas, ņemt vērā pierobežas reģionu iedzīvotāju īpašo stāvokli; uzsver, ka valsts ceļu nodevu sistēmām nedrīkst būt nekādas diskriminējošas ietekmes; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis, kad tās veido valsts ceļu nodevu sistēmas, ņemt vērā pierobežas reģionu iedzīvotāju īpašo stāvokli; uzsver, ka valsts ceļu nodevu sistēmām nedrīkst būt nekādas diskriminējošas ietekmes;

| 30. | mudina Komisiju un dalībvalstis, kad tās izstrādā plānus par ceļu nodevu iekasēšanas sistēmām, ņemt vērā pierobežas reģionu īpašo stāvokli, lai tādējādi samazinātu ietekmi uz šajos reģionos dzīvojošajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju un dalībvalstis, kad tās izstrādā plānus par ceļu nodevu iekasēšanas sistēmām, ņemt vērā pierobežas reģionu īpašo stāvokli, lai tādējādi samazinātu ietekmi uz šajos reģionos dzīvojošajiem iedzīvotājiem;

| 31. | uzskata – kaut gan pilnvaras paaugstināt ieņēmumus paliek dalībvalstīm, Eiropas Savienībai būtu jāveicina nevis vinješu sistēmas, bet gan nobraukuma nodevu iekasēšanas sistēma, jo tā ir taisnīgāka un nediskriminējoša, savukārt vinješu sistēmas iepriekš ir radījušas problēmas efektivitātes un diskriminācijas ziņā un no tām būtu cik iespējams jāizvairās; |
| --- | --- |

31.

uzskata – kaut gan pilnvaras paaugstināt ieņēmumus paliek dalībvalstīm, Eiropas Savienībai būtu jāveicina nevis vinješu sistēmas, bet gan nobraukuma nodevu iekasēšanas sistēma, jo tā ir taisnīgāka un nediskriminējoša, savukārt vinješu sistēmas iepriekš ir radījušas problēmas efektivitātes un diskriminācijas ziņā un no tām būtu cik iespējams jāizvairās;

| 32. | uzskata, ka Komisijai ir jānosaka obligāts pienākums brauciena laika sistēmās ceļu lietotājiem piedāvāt konkrētu nosacījumu vinjetes, kuru pamatā ir dažādas proporcionālu maksājumu struktūras, piemēram, dienas, nedēļas, mēneša un gada nodevas, ar iespēju vinjeti nopirkt iepriekš līdz 30 dienām pirms ceļu lietošanas, skaidri norādot summu, kas jāmaksā kā administratīva nodeva, un ka Komisijai būtu jāatbalsta tas, ka plašāk tiek ieviestas nobraukuma, nevis brauciena laika sistēmas; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Komisijai ir jānosaka obligāts pienākums brauciena laika sistēmās ceļu lietotājiem piedāvāt konkrētu nosacījumu vinjetes, kuru pamatā ir dažādas proporcionālu maksājumu struktūras, piemēram, dienas, nedēļas, mēneša un gada nodevas, ar iespēju vinjeti nopirkt iepriekš līdz 30 dienām pirms ceļu lietošanas, skaidri norādot summu, kas jāmaksā kā administratīva nodeva, un ka Komisijai būtu jāatbalsta tas, ka plašāk tiek ieviestas nobraukuma, nevis brauciena laika sistēmas;

| 33. | uzskata, ka jebkādas jaunas ceļu nodevu sistēmas ieviešana, ar ko ir saistīta operētājsistēmu, kā arī klientu un viņu pārvietošanās datu koplietošana, ir stingri jāpakļauj ES datu aizsardzības regulējumam un dati būtu jāanonimizē, lai aizsargātu personu privātumu; ieņem pragmatisku nostāju attiecībā uz datu aizsardzības jautājumu un uzskata, ka, tiklīdz nepieciešamie datu aizsardzības pasākumi ir ieviesti, bažas par datu aizsardzību nedrīkstētu kavēt sadarbspēju; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka jebkādas jaunas ceļu nodevu sistēmas ieviešana, ar ko ir saistīta operētājsistēmu, kā arī klientu un viņu pārvietošanās datu koplietošana, ir stingri jāpakļauj ES datu aizsardzības regulējumam un dati būtu jāanonimizē, lai aizsargātu personu privātumu; ieņem pragmatisku nostāju attiecībā uz datu aizsardzības jautājumu un uzskata, ka, tiklīdz nepieciešamie datu aizsardzības pasākumi ir ieviesti, bažas par datu aizsardzību nedrīkstētu kavēt sadarbspēju;

| 34. | mudina Komisiju tām dalībvalstīm, kurās izmanto vinješu sistēmu, noteikt pienākumu būtiski vienkāršot vinješu pārdošanu un piekļuvi informācijai, kā arī ieviest tiešsaistes maksājumu pakalpojumu, kas patērētājiem, izmantojot visiem pieejamu un universālā dizaina prasībām atbilstošu saskarni, dod iespēju ceļu nodevas samaksāt iepriekš; |
| --- | --- |

34.

mudina Komisiju tām dalībvalstīm, kurās izmanto vinješu sistēmu, noteikt pienākumu būtiski vienkāršot vinješu pārdošanu un piekļuvi informācijai, kā arī ieviest tiešsaistes maksājumu pakalpojumu, kas patērētājiem, izmantojot visiem pieejamu un universālā dizaina prasībām atbilstošu saskarni, dod iespēju ceļu nodevas samaksāt iepriekš;

| 35. | mudina Komisiju paredzēt iespēju ar mobilo tālruni veikt maksājumu ceļu nodevu un vinješu sistēmās; |
| --- | --- |

35.

mudina Komisiju paredzēt iespēju ar mobilo tālruni veikt maksājumu ceļu nodevu un vinješu sistēmās;

| 36. | uzsver, ka ir vajadzīgas atbilstošas un labi redzamas ceļazīmes, kas braucējus laikus informē par to, cik daudz viņiem būs jāmaksā; uzsver arī, ka skaidri būtu jānorāda informācija par sodanaudām un citām sankcijām un tai jābūt viegli pieejamai; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ir vajadzīgas atbilstošas un labi redzamas ceļazīmes, kas braucējus laikus informē par to, cik daudz viņiem būs jāmaksā; uzsver arī, ka skaidri būtu jānorāda informācija par sodanaudām un citām sankcijām un tai jābūt viegli pieejamai;

| 37. | apzinās autopārvadājumu uzņēmumu un MVU vajadzības, kā arī ieguvumus, ko EETS varētu dot šīm grupām, lai preces būtu iespējams nogādāt tirgū par iespējami konkurētspējīgāko cenu; |
| --- | --- |

37.

apzinās autopārvadājumu uzņēmumu un MVU vajadzības, kā arī ieguvumus, ko EETS varētu dot šīm grupām, lai preces būtu iespējams nogādāt tirgū par iespējami konkurētspējīgāko cenu;

| 38. | atzīmē, ka šiem uzņēmumiem un MVU ir liela nozīme, lai radītu ekonomikas izaugsmi un darbvietas Eiropai, un tāpēc uzskata, ka būtiski ir neieviest nevajadzīgus papildu maksājumus šiem uzņēmumiem, bet gan principu “maksā lietotājs” piemērot vispārēji visām transportlīdzekļu kategorijām; |
| --- | --- |

38.

atzīmē, ka šiem uzņēmumiem un MVU ir liela nozīme, lai radītu ekonomikas izaugsmi un darbvietas Eiropai, un tāpēc uzskata, ka būtiski ir neieviest nevajadzīgus papildu maksājumus šiem uzņēmumiem, bet gan principu “maksā lietotājs” piemērot vispārēji visām transportlīdzekļu kategorijām;

| 39. | iesaka Komisijai stingri vērsties pret tiem, kas nesadarbojas attiecībā uz spēkā esošo Sadarbspējas direktīvu, vienlaikus izvērtējot nepieciešamību Komisijai publicēt priekšlikumu jaunam tiesību aktam EETS un ceļu nodevu sistēmu sadarbspējas jomā; |
| --- | --- |

39.

iesaka Komisijai stingri vērsties pret tiem, kas nesadarbojas attiecībā uz spēkā esošo Sadarbspējas direktīvu, vienlaikus izvērtējot nepieciešamību Komisijai publicēt priekšlikumu jaunam tiesību aktam EETS un ceļu nodevu sistēmu sadarbspējas jomā;

o

o o

| 40. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

40.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/68

---

P7_TA(2013)0266

Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par Komisijas paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (2013/2607(RSP))

(2016/C 065/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 5., 6., 9., 14., 147., 148., 149., 151. un 153. pantu, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 24., 25., 26., 29., 33., 34., 35. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 5., 6., 9., 14., 147., 148., 149., 151. un 153. pantu, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 24., 25., 26., 29., 33., 34., 35. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (COM(2013)0083),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (2013/112/ES) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (2013/112/ES) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par demogrāfisko un sociālo tendenču datiem – sociālās politikas ietekme uz integrāciju, nodarbinātību un ekonomiku (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par demogrāfisko un sociālo tendenču datiem – sociālās politikas ietekme uz integrāciju, nodarbinātību un ekonomiku (SWD(2013)0038),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par turpmākiem pasākumiem saistībā ar to, kā dalībvalstīs īsteno Eiropas Komisijas 2008. gada Ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un par virzību uz sociālu ieguldījumu pieeju (SWD(2013)0039), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par turpmākiem pasākumiem saistībā ar to, kā dalībvalstīs īsteno Eiropas Komisijas 2008. gada Ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un par virzību uz sociālu ieguldījumu pieeju (SWD(2013)0039),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par trešo divgadīgo ziņojumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem (SWD(2013)0040), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par trešo divgadīgo ziņojumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem (SWD(2013)0040),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par ilgtermiņa aprūpi saistībā ar sabiedrības novecošanu – problēmas un risinājumu iespējas (SWD(2013)0041), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par ilgtermiņa aprūpi saistībā ar sabiedrības novecošanu – problēmas un risinājumu iespējas (SWD(2013)0041),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par bezpajumtniecības apkarošanu Eiropas Savienībā (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par bezpajumtniecības apkarošanu Eiropas Savienībā (SWD(2013)0042),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par ieguldījumiem veselības aprūpes jomā (SWD(2013)0043), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par ieguldījumiem veselības aprūpes jomā (SWD(2013)0043),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par sociālajiem ieguldījumiem, izmantojot Eiropas Sociālo fondu (SWD(2013)0044), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 20. februāra darba dokumentu par sociālajiem ieguldījumiem, izmantojot Eiropas Sociālo fondu (SWD(2013)0044),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu par gada izaugsmes pētījumu (2013. gads) (COM(2012)0750) un tam pievienoto kopīgā nodarbinātības ziņojuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu par gada izaugsmes pētījumu (2013. gads) (COM(2012)0750) un tam pievienoto kopīgā nodarbinātības ziņojuma projektu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu – 2013. gada izaugsmes pētījumā izklāstītie nodarbinātības un sociālie aspekti (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu – 2013. gada izaugsmes pētījumā izklāstītie nodarbinātības un sociālie aspekti (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. aprīļa paziņojumu “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. aprīļa paziņojumu “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012)0173),

| — | ņemot vērā mutisko jautājumu Komisijai un tam pievienoto 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par virzību uz ekonomikas atlabšanu, radot daudz jaunu darba vietu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mutisko jautājumu Komisijai un tam pievienoto 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par virzību uz ekonomikas atlabšanu, radot daudz jaunu darba vietu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumu “Jaunu prasmju un darba vietu programma: Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumu “Jaunu prasmju un darba vietu programma: Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību” (COM(2010)0682),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 26. oktobra rezolūciju par jaunu prasmju un darba vietu programmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 26. oktobra rezolūciju par jaunu prasmju un darba vietu programmu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. decembra paziņojumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (5) un Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūciju par šo jautājumu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. decembra paziņojumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (5) un Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūciju par šo jautājumu (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra paziņojumu “Jaunatnes iespēju iniciatīva” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra paziņojumu “Jaunatnes iespēju iniciatīva” (COM(2011)0933),

| — | ņemot vērā mutisko jautājumu Komisijai un tam pievienoto Parlamenta 2012. gada 24. maija rezolūciju par iniciatīvu jauniešu nodarbinātības izredžu palielināšanai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mutisko jautājumu Komisijai un tam pievienoto Parlamenta 2012. gada 24. maija rezolūciju par iniciatīvu jauniešu nodarbinātības izredžu palielināšanai (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 5. decembra paziņojumu “Jauniešu pāreja uz nodarbinātību” (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 5. decembra paziņojumu “Jauniešu pāreja uz nodarbinātību” (COM(2012)0727),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūciju par darbavietu potenciāla attīstīšanu jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūciju par darbavietu potenciāla attīstīšanu jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), ko Padome pieņēma 2011. gada 7. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), ko Padome pieņēma 2011. gada 7. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra paziņojumu attiecībā uz Komisijas ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (COM(2008)0639), un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par šo jautājumu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra paziņojumu attiecībā uz Komisijas ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (COM(2008)0639), un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par šo jautājumu (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par migrantu integrāciju, tās ietekmi uz darba tirgu un sociālā nodrošinājuma koordinācijas ārējo dimensiju (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par migrantu integrāciju, tās ietekmi uz darba tirgu un sociālā nodrošinājuma koordinācijas ārējo dimensiju (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu “Atjaunināta sociālā programma – iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” (COM(2008)0412) un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par šo jautājumu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu “Atjaunināta sociālā programma – iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” (COM(2008)0412) un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par šo jautājumu (12),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ekonomikas atveseļošanas apstākļos” (COM(2009)0545) un Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par šo jautājumu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ekonomikas atveseļošanas apstākļos” (COM(2009)0545) un Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par šo jautājumu (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu (COM(2011)0607 final/2 – 2011/0268(COD)) un Parlamenta 2012. gada 20. augusta normatīvās rezolūcijas par šo jautājumu projektu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu (COM(2011)0607 final/2 – 2011/0268(COD)) un Parlamenta 2012. gada 20. augusta normatīvās rezolūcijas par šo jautājumu projektu (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu “Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem – sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu “Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem – sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (15),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību — sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību — sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (16),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par Sociālo ieguldījumu paktu – atbildes reakciju uz krīzi (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par Sociālo ieguldījumu paktu – atbildes reakciju uz krīzi (17),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 16. februāra paziņojumu par atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programmu (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 16. februāra paziņojumu par atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programmu (COM(2012)0055),

| — | ņemot vērā SDO Konvenciju Nr. 117 par sociālo politiku (pamatmērķi un standarti), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Konvenciju Nr. 117 par sociālo politiku (pamatmērķi un standarti),

| — | ņemot vērā SDO Ieteikumu Nr. 202 par sociālās aizsardzības minimumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Ieteikumu Nr. 202 par sociālās aizsardzības minimumu,

| — | ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāsniedz mutiska atbilde, par paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (O-000057/2013 – B7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāsniedz mutiska atbilde, par paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (O-000057/2013 – B7-0207/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā daudzās dalībvalstīs fiskālās konsolidācijas pasākumi ir noveduši pie tā, ka priekšroka tiek dota īstermiņa izdevumu mērķiem un nevis ieguldījumiem ilgtspējīgas izaugsmes, nodarbinātības, sociālās kohēzijas un konkurētspējas veicināšanai, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzās dalībvalstīs fiskālās konsolidācijas pasākumi ir noveduši pie tā, ka priekšroka tiek dota īstermiņa izdevumu mērķiem un nevis ieguldījumiem ilgtspējīgas izaugsmes, nodarbinātības, sociālās kohēzijas un konkurētspējas veicināšanai, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;

| B. | tā kā valstu parāda krīze, kas skāra Eiropu un jo īpaši eurozonas dalībvalstis, ir izraisījusi nopietnu ekonomikas lejupslīdi un negatīvi ietekmējusi sociālos apstākļus lielākajā daļā dalībvalstu, izraisot bezdarba, nabadzības līmeņa un sociālās atstumtības palielināšanos; |
| --- | --- |

B.

tā kā valstu parāda krīze, kas skāra Eiropu un jo īpaši eurozonas dalībvalstis, ir izraisījusi nopietnu ekonomikas lejupslīdi un negatīvi ietekmējusi sociālos apstākļus lielākajā daļā dalībvalstu, izraisot bezdarba, nabadzības līmeņa un sociālās atstumtības palielināšanos;

| C. | tā kā krīze ir apliecinājusi dalībvalstu savstarpējo ekonomisko atkarību un to, ka pastāv būtiskas atšķirības dalībvalstu spējā reaģēt uz darba tirgus un sociālajām problēmām; |
| --- | --- |

C.

tā kā krīze ir apliecinājusi dalībvalstu savstarpējo ekonomisko atkarību un to, ka pastāv būtiskas atšķirības dalībvalstu spējā reaģēt uz darba tirgus un sociālajām problēmām;

| D. | tā kā krīzes un demogrāfisko izmaiņu dēļ dalībvalstīm ir steidzami jāuzlabo savu sociālo izdevumu efektivitāte un jāizstrādā sociālās aizsardzības sistēmu iespējamās reformas atbilstīgi minētajam mērķim; |
| --- | --- |

D.

tā kā krīzes un demogrāfisko izmaiņu dēļ dalībvalstīm ir steidzami jāuzlabo savu sociālo izdevumu efektivitāte un jāizstrādā sociālās aizsardzības sistēmu iespējamās reformas atbilstīgi minētajam mērķim;

| E. | tā kā sociālie partneri dalībvalstu līmenī var būtiski ietekmēt sociālā nodrošinājuma sistēmu finansēšanu un darbību; |
| --- | --- |

E.

tā kā sociālie partneri dalībvalstu līmenī var būtiski ietekmēt sociālā nodrošinājuma sistēmu finansēšanu un darbību;

| F. | tā kā mērķtiecīgi un efektīvi sociālie ieguldījumi palīdz stabilizēt ekonomiku, sekmē nodarbinātību un darbaspēka prasmes, tādējādi palielinot ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

F.

tā kā mērķtiecīgi un efektīvi sociālie ieguldījumi palīdz stabilizēt ekonomiku, sekmē nodarbinātību un darbaspēka prasmes, tādējādi palielinot ES konkurētspēju;

| G. | tā kā pieejamajām darbvietām nepieciešams aizvien vairāk prasmju un tā kā nepieciešamo ilgtspējīgai ekonomikai un sabiedrībai pielāgotu prasmju attīstīšanai nozarēs, kurās nākotnē būs daudz darbvietu, ir jāveic papildu ieguldījumi izglītības un apmācību programmās; |
| --- | --- |

G.

tā kā pieejamajām darbvietām nepieciešams aizvien vairāk prasmju un tā kā nepieciešamo ilgtspējīgai ekonomikai un sabiedrībai pielāgotu prasmju attīstīšanai nozarēs, kurās nākotnē būs daudz darbvietu, ir jāveic papildu ieguldījumi izglītības un apmācību programmās;

| H. | tā kā ES vidējie mājsaimniecību ienākumi samazinās un daudzās dalībvalstīs pieaug ilgtermiņa bezdarbs, nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp nodarbinātu personu nabadzība un sociālā noslāņošanās; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES vidējie mājsaimniecību ienākumi samazinās un daudzās dalībvalstīs pieaug ilgtermiņa bezdarbs, nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp nodarbinātu personu nabadzība un sociālā noslāņošanās;

| I. | tā kā 10,5 % darbspējas vecuma iedzīvotāju tagad ir bezdarbnieki; |
| --- | --- |

I.

tā kā 10,5 % darbspējas vecuma iedzīvotāju tagad ir bezdarbnieki;

| J. | tā kā Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra paziņojumā ir teikts: “izaugsme un nodarbinātība atjaunosies vienīgi tad, ja mēs izvērsīsim konsekventu un vispusīgu pieeju, apvienojot saprātīgu fiskālo konsolidāciju, vienlaikus turpinot ieguldīt nākotnes izaugsmē, pārdomātu makroekonomikas politiku un aktīvu nodarbinātības stratēģiju, saglabājot sociālo kohēziju”; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra paziņojumā ir teikts: “izaugsme un nodarbinātība atjaunosies vienīgi tad, ja mēs izvērsīsim konsekventu un vispusīgu pieeju, apvienojot saprātīgu fiskālo konsolidāciju, vienlaikus turpinot ieguldīt nākotnes izaugsmē, pārdomātu makroekonomikas politiku un aktīvu nodarbinātības stratēģiju, saglabājot sociālo kohēziju”;

| K. | tā kā ekonomikas stagnācijas un ilgstošās valstu parāda krīzes un demogrāfisko izmaiņu ietekme apdraud sociālās labklājības sistēmas un pienācīgas kvalitātes sociālo drošību, tostarp likumā noteiktās un brīvprātīgās sociālās apdrošināšanas shēmas; |
| --- | --- |

K.

tā kā ekonomikas stagnācijas un ilgstošās valstu parāda krīzes un demogrāfisko izmaiņu ietekme apdraud sociālās labklājības sistēmas un pienācīgas kvalitātes sociālo drošību, tostarp likumā noteiktās un brīvprātīgās sociālās apdrošināšanas shēmas;

| L. | tā kā 22,8 % jauniešu ES pašlaik ir bezdarbnieki un jauniešu bezdarba līmenis dažās dalībvalstīs pārsniedz 50 %; |
| --- | --- |

L.

tā kā 22,8 % jauniešu ES pašlaik ir bezdarbnieki un jauniešu bezdarba līmenis dažās dalībvalstīs pārsniedz 50 %;

| M. | tā kā 8,3 miljoni eiropiešu vecumā līdz 25 gadiem nestrādā, neiegūst izglītību vai nepiedalās apmācībā un tā kā šie skaitļi turpina pieaugt, radot zaudētās paaudzes risku; |
| --- | --- |

M.

tā kā 8,3 miljoni eiropiešu vecumā līdz 25 gadiem nestrādā, neiegūst izglītību vai nepiedalās apmācībā un tā kā šie skaitļi turpina pieaugt, radot zaudētās paaudzes risku;

| N. | tā kā jauniešiem ar migrantu izcelsmi ir lielāks risks pamest izglītības vai profesionālās apmācības sistēmu, neiegūstot vidējo izglītību; |
| --- | --- |

N.

tā kā jauniešiem ar migrantu izcelsmi ir lielāks risks pamest izglītības vai profesionālās apmācības sistēmu, neiegūstot vidējo izglītību;

| O. | tā kā 27 % bērnu draud nabadzība vai sociālā atstumtība, salīdzinot ar 24 % vidējo rādītāju visam ES iedzīvotāju kopumam (18); |
| --- | --- |

O.

tā kā 27 % bērnu draud nabadzība vai sociālā atstumtība, salīdzinot ar 24 % vidējo rādītāju visam ES iedzīvotāju kopumam (18);

| P. | tā kā 8 % ES iedzīvotāju dzīvo liela materiālā trūkuma apstākļos un nevar atļauties segt vairākas vajadzības, kas tiek uzskatītas par būtiskām, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi Eiropā; |
| --- | --- |

P.

tā kā 8 % ES iedzīvotāju dzīvo liela materiālā trūkuma apstākļos un nevar atļauties segt vairākas vajadzības, kas tiek uzskatītas par būtiskām, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi Eiropā;

| Q. | tā kā 15 % bērnu pamet skolu, neiegūstot vidējo izglītību, un tā kā 10 % ES iedzīvotāju dzīvo bezdarbnieku mājsaimniecībās; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 15 % bērnu pamet skolu, neiegūstot vidējo izglītību, un tā kā 10 % ES iedzīvotāju dzīvo bezdarbnieku mājsaimniecībās;

| R. | tā kā Sociālās aizsardzības komiteja brīdina, ka šie skaitļi daudzās dalībvalstīs turpina pieaugt, kas daļēji ir izskaidrojams ar fiskālās konsolidācijas pasākumu ietekmi; |
| --- | --- |

R.

tā kā Sociālās aizsardzības komiteja brīdina, ka šie skaitļi daudzās dalībvalstīs turpina pieaugt, kas daļēji ir izskaidrojams ar fiskālās konsolidācijas pasākumu ietekmi;

| S. | tā kā finanšu, ekonomikas un sociālā krīze vissmagāk skārusi neaizsargātas iedzīvotāju grupas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkus un personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

S.

tā kā finanšu, ekonomikas un sociālā krīze vissmagāk skārusi neaizsargātas iedzīvotāju grupas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkus un personas ar invaliditāti;

| T. | tā kā sociālā politika pamatā ir dalībvalstu kompetencē un ES loma ir atbalstīt, sekmēt un papildināt dalībvalstu darbības; |
| --- | --- |

T.

tā kā sociālā politika pamatā ir dalībvalstu kompetencē un ES loma ir atbalstīt, sekmēt un papildināt dalībvalstu darbības;

| U. | tā kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība patiesi novērš nabadzības risku; |
| --- | --- |

U.

tā kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība patiesi novērš nabadzības risku;

| V. | tā kā aktīva politika darba tirgus jomā un stratēģijas iedzīvotāju iesaistīšanai darba tirgū ir ļoti svarīgas, palīdzot bezdarbniekiem atrast pienācīgas kvalitātes darbu; |
| --- | --- |

V.

tā kā aktīva politika darba tirgus jomā un stratēģijas iedzīvotāju iesaistīšanai darba tirgū ir ļoti svarīgas, palīdzot bezdarbniekiem atrast pienācīgas kvalitātes darbu;

| W. | tā kā piemēroti individuāli padomi tiem, kas meklē pienācīgas kvalitātes darbu, var uzlabot viņu iespējas to atrast; |
| --- | --- |

W.

tā kā piemēroti individuāli padomi tiem, kas meklē pienācīgas kvalitātes darbu, var uzlabot viņu iespējas to atrast;

| X. | tā kā taupības pasākumi, tostarp sabiedrisko pakalpojumu un sociālo budžetu samazināšana, nedrīkst pasliktināt vismazāk aizsargāto iedzīvotāju stāvokli vai nevajadzīgi radīt bezdarba risku; |
| --- | --- |

X.

tā kā taupības pasākumi, tostarp sabiedrisko pakalpojumu un sociālo budžetu samazināšana, nedrīkst pasliktināt vismazāk aizsargāto iedzīvotāju stāvokli vai nevajadzīgi radīt bezdarba risku;

| Y. | tā kā taupības pasākumi nedrīkst apdraudēt veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu fizisko un finansiālo pieejamību, nedz arī saasināt nevienlīdzību veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā taupības pasākumi nedrīkst apdraudēt veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu fizisko un finansiālo pieejamību, nedz arī saasināt nevienlīdzību veselības aprūpes jomā;

| Z. | tā kā ekonomikas krīze vairāk ietekmē sievietes nekā vīriešus; tā kā pastāv risks, ka pašreizējā recesija kavēs attīstību vai pat ierobežos sasniegto, radot ilgtermiņa sekas sociālās aizsardzības sistēmās un sociālās integrācijas un demogrāfijas jomā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ekonomikas krīze vairāk ietekmē sievietes nekā vīriešus; tā kā pastāv risks, ka pašreizējā recesija kavēs attīstību vai pat ierobežos sasniegto, radot ilgtermiņa sekas sociālās aizsardzības sistēmās un sociālās integrācijas un demogrāfijas jomā;

| AA. | tā kā jebkāda veida stingra budžeta politika ir jāīsteno saprātīgi, paverot iespēju veikt pret cikliskumu vērstus ieguldījumus prioritārajās politikas jomās atbilstīgi ekonomikas rādītājiem un produktivitātei; |
| --- | --- |

AA.

tā kā jebkāda veida stingra budžeta politika ir jāīsteno saprātīgi, paverot iespēju veikt pret cikliskumu vērstus ieguldījumus prioritārajās politikas jomās atbilstīgi ekonomikas rādītājiem un produktivitātei;

| AB. | tā kā atstumtās kopienas dzīvo nožēlojamos sociālekonomiskos apstākļos un pret viņiem nereti ir vērsta būtiska diskriminācija un segregācija visās dzīves jomās; |
| --- | --- |

AB.

tā kā atstumtās kopienas dzīvo nožēlojamos sociālekonomiskos apstākļos un pret viņiem nereti ir vērsta būtiska diskriminācija un segregācija visās dzīves jomās;

| AC. | tā kā pirmās pazīmes, ka jaunietis varētu pārtraukt mācības skolā, ir agrīns cikliskas nabadzības atkārtošanās signāls; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pirmās pazīmes, ka jaunietis varētu pārtraukt mācības skolā, ir agrīns cikliskas nabadzības atkārtošanās signāls;

| AD. | tā kā bezpajumtniecība joprojām ir problēma visās ES dalībvalstīs un ir viena no galējām nabadzības un nenodrošinātības formām, kas kaitē cilvēka cieņai un apdraud cilvēka pamattiesības uz mājokļa pieejamību; |
| --- | --- |

AD.

tā kā bezpajumtniecība joprojām ir problēma visās ES dalībvalstīs un ir viena no galējām nabadzības un nenodrošinātības formām, kas kaitē cilvēka cieņai un apdraud cilvēka pamattiesības uz mājokļa pieejamību;

| AE. | tā kā pienācīgu mājokļa pieejamības nodrošināšana ir starptautisks pienākums, kas attiecas uz visām dalībvalstīm un ar ko saskaņā sociālo mājokļu nodrošināšanai jānotiek paralēli uz tirgu balstītam mājokļu piedāvājumam; |
| --- | --- |

AE.

tā kā pienācīgu mājokļa pieejamības nodrošināšana ir starptautisks pienākums, kas attiecas uz visām dalībvalstīm un ar ko saskaņā sociālo mājokļu nodrošināšanai jānotiek paralēli uz tirgu balstītam mājokļu piedāvājumam;

| AF. | tā kā bezpajumtnieku integrēšanai sabiedrībā un sociālās atstumtības novēršanai ir vajadzīgi īpaši pasākumi; |
| --- | --- |

AF.

tā kā bezpajumtnieku integrēšanai sabiedrībā un sociālās atstumtības novēršanai ir vajadzīgi īpaši pasākumi;

| AG. | tā kā nabadzība un sociālā atstumtība joprojām ir galvenais sociālais faktors, kas nosaka veselības un dzīves apstākļus, it īpaši ņemot vērā bērnu nabadzības ietekmi uz bērnu veselību un labklājību; |
| --- | --- |

AG.

tā kā nabadzība un sociālā atstumtība joprojām ir galvenais sociālais faktors, kas nosaka veselības un dzīves apstākļus, it īpaši ņemot vērā bērnu nabadzības ietekmi uz bērnu veselību un labklājību;

| AH. | tā kā ES joprojām ir vērojama dzimumu diskriminācija darbā, dzimumu atalgojuma atšķirības un no tām izrietošas pensiju atšķirības; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ES joprojām ir vērojama dzimumu diskriminācija darbā, dzimumu atalgojuma atšķirības un no tām izrietošas pensiju atšķirības;

| AI. | tā kā ES strādā tikai 63 % sieviešu salīdzinājumā ar 76 % vīriešu, kas daļēji skaidrojams ar to, ka trūkst aprūpes iespēju un konkrētu pasākumu, ar kuriem varētu sekmēt veselīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

AI.

tā kā ES strādā tikai 63 % sieviešu salīdzinājumā ar 76 % vīriešu, kas daļēji skaidrojams ar to, ka trūkst aprūpes iespēju un konkrētu pasākumu, ar kuriem varētu sekmēt veselīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru;

| AJ. | tā kā dzimumu līdztiesības aspekts ir ļoti svarīgs stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanā, jo sievietes veido lielāko daļu patlaban neizmantotā darbaspēka; tā kā šā iemesla dēļ saistībā ar Eiropas pusgadu ir jāizstrādā konkrēti pasākumi un īpaša politika dzimumu līdztiesības integrētās pieejas īstenošanai; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā dzimumu līdztiesības aspekts ir ļoti svarīgs stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanā, jo sievietes veido lielāko daļu patlaban neizmantotā darbaspēka; tā kā šā iemesla dēļ saistībā ar Eiropas pusgadu ir jāizstrādā konkrēti pasākumi un īpaša politika dzimumu līdztiesības integrētās pieejas īstenošanai;

| AK. | tā kā lielāko daļu mājsaimniecību vada sievietes un sievietes veido lielāko daļu vientuļo vecāku un lielāko daļu aprūpētāju, aktīvas integrācijas politikai ir vajadzīgs visaptverošs pasākumu kopums, ar kura palīdzību varētu palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū, |
| --- | --- |

AK.

tā kā lielāko daļu mājsaimniecību vada sievietes un sievietes veido lielāko daļu vientuļo vecāku un lielāko daļu aprūpētāju, aktīvas integrācijas politikai ir vajadzīgs visaptverošs pasākumu kopums, ar kura palīdzību varētu palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas Sociālo ieguldījumu paketi, ar kuru izveido vajadzīgo saikni starp valstu sociālo politiku, Eiropas pusgada reformu procesu un attiecīgajiem ES Kohēzijas fonda piešķīrumiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas Sociālo ieguldījumu paketi, ar kuru izveido vajadzīgo saikni starp valstu sociālo politiku, Eiropas pusgada reformu procesu un attiecīgajiem ES Kohēzijas fonda piešķīrumiem;

| 2. | ņem vērā, ka Komisijas paziņojums labklājības sistēmu sociālās aizsardzības sākotnējo funkciju papildina ar sociālo ieguldījumu un ekonomikas stabilizācijas mērķiem; uzsver, ka pašreizējā ekonomikas un sociālā krīze liecina par to, ka minētajiem trim mērķiem ir jābūt savstarpēji papildinošiem, nevis pretrunā cits citam; |
| --- | --- |

2.

ņem vērā, ka Komisijas paziņojums labklājības sistēmu sociālās aizsardzības sākotnējo funkciju papildina ar sociālo ieguldījumu un ekonomikas stabilizācijas mērķiem; uzsver, ka pašreizējā ekonomikas un sociālā krīze liecina par to, ka minētajiem trim mērķiem ir jābūt savstarpēji papildinošiem, nevis pretrunā cits citam;

| 3. | atgādina par nepieciešamību uzlabot sociālās un ekonomikas politikas koordināciju ES mērogā, lai izvairītos no neatbilstībām, sekmētu to sinerģiju un ļautu papildināt vienai otras mērķus; |
| --- | --- |

3.

atgādina par nepieciešamību uzlabot sociālās un ekonomikas politikas koordināciju ES mērogā, lai izvairītos no neatbilstībām, sekmētu to sinerģiju un ļautu papildināt vienai otras mērķus;

| 4. | uzsver, ka visefektīvākais instruments bezdarba apkarošanā ilgtermiņā ir ekonomikas izaugsme; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka visefektīvākais instruments bezdarba apkarošanā ilgtermiņā ir ekonomikas izaugsme;

| 5. | pauž nožēlu par to, ka paziņojumam ir pievienots ieteikums, kas attiecas tikai uz vienu jomu, taču taupības pasākumi būtiski ietekmē vairākas sociālās politikas jomas; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka paziņojumam ir pievienots ieteikums, kas attiecas tikai uz vienu jomu, taču taupības pasākumi būtiski ietekmē vairākas sociālās politikas jomas;

| 6. | ir pārliecināts, ka sociālās politikas reformu pamatā vajadzētu būt aktīvas iekļaušanas un iesaistīšanas darba tirgū principam, ļaujot bezdarbniekiem un visneaizsargātākajām personām iekļauties un līdzdarboties darba tirgū; |
| --- | --- |

6.

ir pārliecināts, ka sociālās politikas reformu pamatā vajadzētu būt aktīvas iekļaušanas un iesaistīšanas darba tirgū principam, ļaujot bezdarbniekiem un visneaizsargātākajām personām iekļauties un līdzdarboties darba tirgū;

| 7. | atgādina, ka sociālie ieguldījumi rada gan sociālu, gan ekonomisku atdevi, novēršot un risinot sociālos riskus; uzsver, ka sociālie ieguldījumi ir vērsti uz valsts politiku un cilvēkkapitāla ieguldījumu stratēģijām, kas pielāgotas izmaiņām darba tirgū un ļauj apgūt jaunas un ilgtspējīgai ekonomikai un sabiedrībai pielāgotas prasmes nozarēs, kurās nākotnē būs daudz darbvietu; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka sociālie ieguldījumi rada gan sociālu, gan ekonomisku atdevi, novēršot un risinot sociālos riskus; uzsver, ka sociālie ieguldījumi ir vērsti uz valsts politiku un cilvēkkapitāla ieguldījumu stratēģijām, kas pielāgotas izmaiņām darba tirgū un ļauj apgūt jaunas un ilgtspējīgai ekonomikai un sabiedrībai pielāgotas prasmes nozarēs, kurās nākotnē būs daudz darbvietu;

| 8. | uzsver, ka dalībvalstīm sociālos ieguldījumus vajadzētu uzskatīt par ieguldījumiem, kas var radīt divkāršas dividendes ar ilgtermiņa atdevi un pret cikliskumu vērstas sekas, tādējādi mazinot kaitējuma risku; aicina Komisiju veikt analīzi, lai noteiktu, kuru publisko sociālo izdevumu daļu var uzskatīt par produktīviem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka dalībvalstīm sociālos ieguldījumus vajadzētu uzskatīt par ieguldījumiem, kas var radīt divkāršas dividendes ar ilgtermiņa atdevi un pret cikliskumu vērstas sekas, tādējādi mazinot kaitējuma risku; aicina Komisiju veikt analīzi, lai noteiktu, kuru publisko sociālo izdevumu daļu var uzskatīt par produktīviem ieguldījumiem;

| 9. | šā iemesla dēļ norāda, ka mērķtiecīgiem sociālajiem ieguldījumiem vajadzētu būt dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikas svarīgai daļai un tie būtu jāiekļauj Eiropas pusgada procesā, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības, sociālos un izglītības mērķus; |
| --- | --- |

9.

šā iemesla dēļ norāda, ka mērķtiecīgiem sociālajiem ieguldījumiem vajadzētu būt dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikas svarīgai daļai un tie būtu jāiekļauj Eiropas pusgada procesā, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības, sociālos un izglītības mērķus;

| 10. | tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu dalībvalstīm iekļaut sociālos ieguldījumus to vidēja termiņa un ilgtermiņa budžeta mērķos, kā arī valstu reformu programmās; |
| --- | --- |

10.

tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu dalībvalstīm iekļaut sociālos ieguldījumus to vidēja termiņa un ilgtermiņa budžeta mērķos, kā arī valstu reformu programmās;

| 11. | atkārto, ka sociālās politikas resursus nenodrošina tikai publiskais sektors; |
| --- | --- |

11.

atkārto, ka sociālās politikas resursus nenodrošina tikai publiskais sektors;

| 12. | šā iemesla dēļ uzsver, ka dalībvalstīm būtu vairāk jāizmanto inovatīvas pieejas finansējumam, tostarp privātā sektora līdzdalība un finansēšanas vadība ar tādu instrumentu palīdzību kā publiskā un privātā partnerība, mikrofinansēšana, sociālo ieguldījumu pase un uz politiku balstītas garantijas; |
| --- | --- |

12.

šā iemesla dēļ uzsver, ka dalībvalstīm būtu vairāk jāizmanto inovatīvas pieejas finansējumam, tostarp privātā sektora līdzdalība un finansēšanas vadība ar tādu instrumentu palīdzību kā publiskā un privātā partnerība, mikrofinansēšana, sociālo ieguldījumu pase un uz politiku balstītas garantijas;

| 13. | šā iemesla dēļ mudina dalībvalstis iesaistīt arī sociālos partnerus, jo tie var papildināt publiskā sektora centienus; |
| --- | --- |

13.

šā iemesla dēļ mudina dalībvalstis iesaistīt arī sociālos partnerus, jo tie var papildināt publiskā sektora centienus;

| 14. | šajā kontekstā aicina Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt vienotu sociālo ieguldījumu rādītāju kopumu, kas darbotos kā brīdināšanas mehānisms dalībvalstīs paveiktā uzraudzībai; |
| --- | --- |

14.

šajā kontekstā aicina Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt vienotu sociālo ieguldījumu rādītāju kopumu, kas darbotos kā brīdināšanas mehānisms dalībvalstīs paveiktā uzraudzībai;

| 15. | atzinīgi vērtē Komisijas uzstājīgo nostāju, ka vismaz 25 % no kohēzijas politikas finansējuma jānovirza ieguldījumiem cilvēkkapitālā un sociālajā jomā, izmantojot Eiropas Sociālo fondu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Komisijas uzstājīgo nostāju, ka vismaz 25 % no kohēzijas politikas finansējuma jānovirza ieguldījumiem cilvēkkapitālā un sociālajā jomā, izmantojot Eiropas Sociālo fondu;

| 16. | aicina dalībvalstis nodrošināt sociālās politikas izdevumu efektīvu pārraudzību, lai novirzītu resursus mērķtiecīgiem un efektīviem pasākumiem un novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis nodrošināt sociālās politikas izdevumu efektīvu pārraudzību, lai novirzītu resursus mērķtiecīgiem un efektīviem pasākumiem un novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu;

Ilgtspējība

| 17. | mudina dalībvalstis nekavējoties modernizēt to sociālo ieguldījumu politiku un vajadzības gadījumā veikt tajā strukturālas reformas, lai nodrošinātu iedzīvotājiem iespējami labākos pakalpojumus; |
| --- | --- |

17.

mudina dalībvalstis nekavējoties modernizēt to sociālo ieguldījumu politiku un vajadzības gadījumā veikt tajā strukturālas reformas, lai nodrošinātu iedzīvotājiem iespējami labākos pakalpojumus;

| 18. | uzsver, ka dalībvalstīm to sociālo ieguldījumu politika būtu jāpadara ilgtspējīga un noderīga nākotnei, uzlabojot attiecīgās sistēmas un pieejamo resursu efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka dalībvalstīm to sociālo ieguldījumu politika būtu jāpadara ilgtspējīga un noderīga nākotnei, uzlabojot attiecīgās sistēmas un pieejamo resursu efektivitāti un lietderību;

| 19. | uzsver, ka dalībvalstīm, ja tās vēlas uzlabot sociālo ieguldījumu politikas ilgtspējību, nebūtu obligāti jātērē vairāk, bet būtu jātērē efektīvāk un lietderīgāk; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka dalībvalstīm, ja tās vēlas uzlabot sociālo ieguldījumu politikas ilgtspējību, nebūtu obligāti jātērē vairāk, bet būtu jātērē efektīvāk un lietderīgāk;

| 20. | šā iemesla dēļ aicina dalībvalstis padarīt to sociālo ieguldījumu politiku mērķtiecīgāku un regulāri uzraudzīt paveikto; |
| --- | --- |

20.

šā iemesla dēļ aicina dalībvalstis padarīt to sociālo ieguldījumu politiku mērķtiecīgāku un regulāri uzraudzīt paveikto;

Nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana

| 21. | atkārtoti aicina Komisiju turpmākajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos risināt jautājumu par nodarbinātu personu nabadzību, to cilvēku nabadzību, kuriem ir ierobežota saikne ar darba tirgu vai tādas nav, un vecāka gadagājuma cilvēku nabadzību; aicina Eiropadomi apstiprināt minētās pamatnostādnes kā prioritāti; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti aicina Komisiju turpmākajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos risināt jautājumu par nodarbinātu personu nabadzību, to cilvēku nabadzību, kuriem ir ierobežota saikne ar darba tirgu vai tādas nav, un vecāka gadagājuma cilvēku nabadzību; aicina Eiropadomi apstiprināt minētās pamatnostādnes kā prioritāti;

| 22. | uzsver, ka nozīmīgi komponenti, kas veido Eiropas stratēģiju tādu cilvēku aktīvai integrācijai, kuri ir atstumti no darba tirgus, ir atbalsts pietiekamu ienākumu saņemšanai, iekļaujoši darba tirgi un kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu aktīvas integrācijas stratēģijas pārāk bieži ir orientētas tikai uz nodarbinātības sekmēšanu, de facto izslēdzot cilvēkus, kuri ir ārpus darba tirgus un kuriem nav iespēju tajā atgriezties, piemēram, vecuma vai funkionālo ierobežojumu dēļ; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka nozīmīgi komponenti, kas veido Eiropas stratēģiju tādu cilvēku aktīvai integrācijai, kuri ir atstumti no darba tirgus, ir atbalsts pietiekamu ienākumu saņemšanai, iekļaujoši darba tirgi un kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu aktīvas integrācijas stratēģijas pārāk bieži ir orientētas tikai uz nodarbinātības sekmēšanu, de facto izslēdzot cilvēkus, kuri ir ārpus darba tirgus un kuriem nav iespēju tajā atgriezties, piemēram, vecuma vai funkionālo ierobežojumu dēļ;

| 23. | atgādina dalībvalstīm, ka aktīvas integrācijas politikai vajadzētu būt:






  — | saskaņotai ar dzīves cikla pieeju izglītības, mūžizglītības, sociālo un nodarbinātības politiku; |
| --- | --- | --- |

23.

atgādina dalībvalstīm, ka aktīvas integrācijas politikai vajadzētu būt:

—

saskaņotai ar dzīves cikla pieeju izglītības, mūžizglītības, sociālo un nodarbinātības politiku;

| — | pielāgotai, mērķtiecīgai un orientētai uz vajadzībām, kā arī pamatotai uz vispārēju pieejamību un nediskrimināciju; |
| --- | --- |

—

pielāgotai, mērķtiecīgai un orientētai uz vajadzībām, kā arī pamatotai uz vispārēju pieejamību un nediskrimināciju;

| — | balstītai uz integrētu pieeju un orientētai uz līdzdalību; |
| --- | --- |

—

balstītai uz integrētu pieeju un orientētai uz līdzdalību;

| — | tādai, kurā ievēro priekšnosacījumus, kas ir būtiski, lai sekmētu līdzdalību, vienlaikus neradot nosacījumus, kuri apdraud iztikas ienākumu minimumu, un |
| --- | --- |

—

tādai, kurā ievēro priekšnosacījumus, kas ir būtiski, lai sekmētu līdzdalību, vienlaikus neradot nosacījumus, kuri apdraud iztikas ienākumu minimumu, un

| — | ņemot vērā vietējo un reģionālo apstākļu nozīmību, atbilstīgai centieniem, kurus saskaņā ar kohēzijas politiku īsteno, lai panāktu ekonomisku, sociālu un teritoriālu kohēziju; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vietējo un reģionālo apstākļu nozīmību, atbilstīgai centieniem, kurus saskaņā ar kohēzijas politiku īsteno, lai panāktu ekonomisku, sociālu un teritoriālu kohēziju;

| 24. | aicina dalībvalstis atbilstīgi to aktīvas integrācijas politikai sistemātiski izvērtēt taupības pasākumu ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis atbilstīgi to aktīvas integrācijas politikai sistemātiski izvērtēt taupības pasākumu ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām;

| 25. | aicina dalībvalstis nodrošināt kvalitatīvus saņemt sociālos pakalpojumus tiem iedzīvotājiem, kuri ir tiesīgi izmantot šādus pakalpojumus, kā arī to fizisku un finansiālu pieejamību, jo īpaši veselības aizsardzības, ilgtermiņa aprūpes, izglītības, sociālo mājokļu, enerģētikas, ūdens, transporta un komunikāciju jomā; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis nodrošināt kvalitatīvus saņemt sociālos pakalpojumus tiem iedzīvotājiem, kuri ir tiesīgi izmantot šādus pakalpojumus, kā arī to fizisku un finansiālu pieejamību, jo īpaši veselības aizsardzības, ilgtermiņa aprūpes, izglītības, sociālo mājokļu, enerģētikas, ūdens, transporta un komunikāciju jomā;

| 26. | uzsver, ka ir jāuzlabo aprūpes produktivitāte, novēršot vecuma nespēka un invaliditātes iegūšanas risku un sekmējot to, ka vecāka gadagājuma cilvēki turpina neatkarīgu dzīvi, pat ja viņiem ir funkcionāli veselības traucējumi; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ir jāuzlabo aprūpes produktivitāte, novēršot vecuma nespēka un invaliditātes iegūšanas risku un sekmējot to, ka vecāka gadagājuma cilvēki turpina neatkarīgu dzīvi, pat ja viņiem ir funkcionāli veselības traucējumi;

| 27. | aicina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest iepriekš noteiktus sociālus tarifus neaizsargātām iedzīvotāju grupām tādās jomās kā enerģētika, ūdenapgāde un sabiedriskais transports; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest iepriekš noteiktus sociālus tarifus neaizsargātām iedzīvotāju grupām tādās jomās kā enerģētika, ūdenapgāde un sabiedriskais transports;

| 28. | aicina aktīvi iesaistīt organizācijas, kas pārstāv atstumtās kopienas, izstrādājot un īstenojot minēto kopienu integrācijas stratēģijas līdz 2020. gadam, piemēram romu integrācijas valsts stratēģijas; |
| --- | --- |

28.

aicina aktīvi iesaistīt organizācijas, kas pārstāv atstumtās kopienas, izstrādājot un īstenojot minēto kopienu integrācijas stratēģijas līdz 2020. gadam, piemēram romu integrācijas valsts stratēģijas;

| 29. | pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs netiek veikti pietiekami centieni migrantu integrēšanai; uzsver, ka ir jāveic ieguldījumi atbilstošās programmās un pakalpojumos un efektīvās informācijas sistēmās šo programmu pieejamībai, lai sekmētu migrantu integrāciju un mazinātu sociālās atstumtības risku; |
| --- | --- |

29.

pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs netiek veikti pietiekami centieni migrantu integrēšanai; uzsver, ka ir jāveic ieguldījumi atbilstošās programmās un pakalpojumos un efektīvās informācijas sistēmās šo programmu pieejamībai, lai sekmētu migrantu integrāciju un mazinātu sociālās atstumtības risku;

| 30. | aicina Komisiju izstrādāt konkrētu un detalizētu rīcības plānu aktīvas integrācijas stratēģiju īstenošanai; uzsver, ka šajā rīcības plānā būtu jānorāda termiņi un reālistiski mērķi, kuru pamatā ir īpaši rādītāji un detalizēts ieinteresēto personu dialogs, un tā īstenošana būtu cieši jāuzrauga, izmantojot atvērtās koordinācijas metodi un neatbilstības gadījumā attiecīgus instrumentus un procedūras; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju izstrādāt konkrētu un detalizētu rīcības plānu aktīvas integrācijas stratēģiju īstenošanai; uzsver, ka šajā rīcības plānā būtu jānorāda termiņi un reālistiski mērķi, kuru pamatā ir īpaši rādītāji un detalizēts ieinteresēto personu dialogs, un tā īstenošana būtu cieši jāuzrauga, izmantojot atvērtās koordinācijas metodi un neatbilstības gadījumā attiecīgus instrumentus un procedūras;

Bērnu nabadzības izskaušana

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu par bērnu nabadzību, kas minēts Komisijas paziņojumā par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai; turklāt atgādina, ka bērnu tiesības ir noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu par bērnu nabadzību, kas minēts Komisijas paziņojumā par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai; turklāt atgādina, ka bērnu tiesības ir noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| 32. | atzinīgi vērtē ieteikumā minēto visaptverošo pieeju, kuras trīs pamatelementi ir pienācīgu resursu pieejamība, kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība un iesaistīšanās sabiedrības procesos un lēmumu pieņemšanā un kurā atzītas arī bērnu tiesības; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē ieteikumā minēto visaptverošo pieeju, kuras trīs pamatelementi ir pienācīgu resursu pieejamība, kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība un iesaistīšanās sabiedrības procesos un lēmumu pieņemšanā un kurā atzītas arī bērnu tiesības;

| 33. | atkārto, ka saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām visiem bērniem un jauniešiem ir tiesības uz izglītību, tostarp tādiem bērniem un jauniešiem, kuriem nav uzturēšanās atļaujas valstīs, kurās viņi dzīvo; |
| --- | --- |

33.

atkārto, ka saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām visiem bērniem un jauniešiem ir tiesības uz izglītību, tostarp tādiem bērniem un jauniešiem, kuriem nav uzturēšanās atļaujas valstīs, kurās viņi dzīvo;

| 34. | uzsver, ka bērnu nabadzības apkarošanā galvenā uzmanība ir jāpievērš profilaksei un savlaicīgas iejaukšanās politikai, nevis reaģēšanai uz samilzušām problēmām, un tās pamatprincipam vajadzētu būt vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšanai ļoti kvalitatīvai pirmsskolas izglītībai un bērnu aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka bērnu nabadzības apkarošanā galvenā uzmanība ir jāpievērš profilaksei un savlaicīgas iejaukšanās politikai, nevis reaģēšanai uz samilzušām problēmām, un tās pamatprincipam vajadzētu būt vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšanai ļoti kvalitatīvai pirmsskolas izglītībai un bērnu aprūpes pakalpojumiem;

| 35. | šajā kontekstā mudina izveidot vairāk bērniem domātas iestādes, piemēram, aktivitātes centrus, kas pieejami mācību un brīvdienu periodos, un ārpusskolas kultūras un sporta aktivitāšu centrus, kuros nodrošina arī ēdināšanu; |
| --- | --- |

35.

šajā kontekstā mudina izveidot vairāk bērniem domātas iestādes, piemēram, aktivitātes centrus, kas pieejami mācību un brīvdienu periodos, un ārpusskolas kultūras un sporta aktivitāšu centrus, kuros nodrošina arī ēdināšanu;

| 36. | uzsver, ka šo pakalpojumu nodrošināšanai ir vajadzīgi pienācīgi finanšu resursi, jo īpaši, lai sniegtu atbalstu nabadzīgām un neaizsargātām ģimenēm, piemēram, ģimenēm ar bērniem, kuriem ir invaliditāte, viena vecāka ģimenēm un ģimenēm ar lielu bērnu skaitu; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka šo pakalpojumu nodrošināšanai ir vajadzīgi pienācīgi finanšu resursi, jo īpaši, lai sniegtu atbalstu nabadzīgām un neaizsargātām ģimenēm, piemēram, ģimenēm ar bērniem, kuriem ir invaliditāte, viena vecāka ģimenēm un ģimenēm ar lielu bērnu skaitu;

| 37. | uzsver, ka ļoti svarīga nozīme ir vecāku un bērnu attiecībām un nepieciešamajam atbalstam vecākiem, lai palīdzētu viņiem pildīt vecāku pienākumus, tādējādi novēršot to, ka nopietnas nabadzības dēļ bērni tiek šķirti no saviem vecākiem un ievietoti aprūpes iestādēs; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ļoti svarīga nozīme ir vecāku un bērnu attiecībām un nepieciešamajam atbalstam vecākiem, lai palīdzētu viņiem pildīt vecāku pienākumus, tādējādi novēršot to, ka nopietnas nabadzības dēļ bērni tiek šķirti no saviem vecākiem un ievietoti aprūpes iestādēs;

Bezpajumtniecības apkarošana

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas dienestu darba dokumentu par bezpajumtniecības apkarošanu; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komisijas dienestu darba dokumentu par bezpajumtniecības apkarošanu;

| 39. | atgādina par Parlamenta lūgumu izstrādāt konkrētu un detalizētu rīcības plānu, kā īstenot ES stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai; |
| --- | --- |

39.

atgādina par Parlamenta lūgumu izstrādāt konkrētu un detalizētu rīcības plānu, kā īstenot ES stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai;

| 40. | uzsver, ka ieguldījumi sociālajos mājokļos papildus to būtiskajai nozīmei nabadzības seku mazināšanā būtu jāuzskata par sociālu ieguldījumu, kas rada pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un ilgtspējīgu izaugsmi ilgtermiņā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka ieguldījumi sociālajos mājokļos papildus to būtiskajai nozīmei nabadzības seku mazināšanā būtu jāuzskata par sociālu ieguldījumu, kas rada pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un ilgtspējīgu izaugsmi ilgtermiņā;

| 41. | aicina dalībvalstis atcelt nevajadzīgu administratīvo slogu, iesniedzot pieteikumus sociālā mājokļa piešķiršanai, un novērst jebkādu pret minoritātēm vai neaizsargātām iedzīvotāju grupām vērstu diskrimināciju, lai nodrošinātu vienlīdzīgu šo mājokļu pieejamību visiem; |
| --- | --- |

41.

aicina dalībvalstis atcelt nevajadzīgu administratīvo slogu, iesniedzot pieteikumus sociālā mājokļa piešķiršanai, un novērst jebkādu pret minoritātēm vai neaizsargātām iedzīvotāju grupām vērstu diskrimināciju, lai nodrošinātu vienlīdzīgu šo mājokļu pieejamību visiem;

| 42. | atgādina, ka izmaksas par enerģiju parasti veido lielu daļu no mājsaimniecību izdevumiem, un tādēļ aicina dalībvalstis pilnveidot to politiku, ar ko sekmē mājsaimniecību energoefektivitāti; |
| --- | --- |

42.

atgādina, ka izmaksas par enerģiju parasti veido lielu daļu no mājsaimniecību izdevumiem, un tādēļ aicina dalībvalstis pilnveidot to politiku, ar ko sekmē mājsaimniecību energoefektivitāti;

| 43. | prasa, lai dalībvalstis sagatavotu īpašas programmas bezpajumtniekiem, pamatojoties uz vietējās situācijas novērtējumu, un īpašu uzmanību pievērstu mājokļu politikai un ilgtermiņa palīdzībai neaizsargātām personām un atstumtām kopienām, nevis tikai pagaidu izmitināšanas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

43.

prasa, lai dalībvalstis sagatavotu īpašas programmas bezpajumtniekiem, pamatojoties uz vietējās situācijas novērtējumu, un īpašu uzmanību pievērstu mājokļu politikai un ilgtermiņa palīdzībai neaizsargātām personām un atstumtām kopienām, nevis tikai pagaidu izmitināšanas nodrošināšanai;

Jauniešu bezdarbs

| 44. | uzsver, ka ieguldījumiem jauniešu nodarbinātībā ir jābūt svarīgai valsts sociālo ieguldījumu stratēģijas daļai; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ieguldījumiem jauniešu nodarbinātībā ir jābūt svarīgai valsts sociālo ieguldījumu stratēģijas daļai;

| 45. | mudina dalībvalstis veikt apņēmīgus pasākumus jauniešu bezdarba apkarošanai, jo īpaši, novēršot skolas un apmācību vai arodapmācību programmu priekšlaicīgu pamešanu, un izstrādāt visaptverošas stratēģijas attiecībā uz jauniešiem, kuri nestrādā, neiegūst izglītību vai nepiedalās apmācībā; |
| --- | --- |

45.

mudina dalībvalstis veikt apņēmīgus pasākumus jauniešu bezdarba apkarošanai, jo īpaši, novēršot skolas un apmācību vai arodapmācību programmu priekšlaicīgu pamešanu, un izstrādāt visaptverošas stratēģijas attiecībā uz jauniešiem, kuri nestrādā, neiegūst izglītību vai nepiedalās apmācībā;

| 46. | uzsver, ka sociālie ieguldījumi par labu minētajiem jauniešiem varētu samazināt pašreizējo ekonomisko zaudējumu, ko rada jauniešu neiesaistīšana darba tirgū un kas pēc Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda aprēķiniem ir EUR 153 miljardi jeb 1,2 % no Eiropas Savienības IKP; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka sociālie ieguldījumi par labu minētajiem jauniešiem varētu samazināt pašreizējo ekonomisko zaudējumu, ko rada jauniešu neiesaistīšana darba tirgū un kas pēc Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda aprēķiniem ir EUR 153 miljardi jeb 1,2 % no Eiropas Savienības IKP;

| 47. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējā sociālo ieguldījumu politikā pietiekama nozīme nav piešķirta vajadzībai resursus izmantot galvenokārt tādās jomās kā ilgtermiņa bezdarbs, jauniešu bezdarbs un tādu vecāka gadagājuma cilvēku bezdarbs, kuri var kļūt par ilgtermiņa bezdarbniekiem; |
| --- | --- |

47.

pauž nožēlu par to, ka pašreizējā sociālo ieguldījumu politikā pietiekama nozīme nav piešķirta vajadzībai resursus izmantot galvenokārt tādās jomās kā ilgtermiņa bezdarbs, jauniešu bezdarbs un tādu vecāka gadagājuma cilvēku bezdarbs, kuri var kļūt par ilgtermiņa bezdarbniekiem;

| 48. | norāda, ka sociālie ieguldījumi jauniešu atbalstam var izpausties visdažādākajos veidos, tostarp skolu, mācību centru un vietējo vai reģionālo uzņēmumu partnerību izveide, kvalitatīvu un mērķtiecīgu apmācību programmu nodrošināšana un augstas kvalitātes jauniešu prakses programmas, profesionālās izglītības programmas sadarbībā ar uzņēmumiem, augstākā līmeņa darbinieku sponsorēšanas shēmas, kuru mērķis ir iesaistīt un apmācīt jauniešus konkrētā darbā vai nodrošināt labāku pāreju no izglītības uz darba dzīvi, jauniešu iesaistes sabiedrības procesos sekmēšana un reģionālās, Eiropas un starptautiskās mobilitātes veicināšana, panākot turpmāku virzību kvalifikāciju un prasmju savstarpējā atzīšanā; uzsver arī to, ka sociālos ieguldījumus var īstenot kopā ar tādiem efektīviem stimuliem kā nodarbinātības subsīdijas vai apdrošināšanas iemaksas jauniešiem, kuras garantēs pienācīgus dzīves un darba apstākļus, lai mudinātu publiskā un privātā sektora darba devējus pieņemt darbā jauniešus, ieguldīt gan jauniešiem paredzētu kvalitatīvu darbvietu radīšanā, gan jauniešu pastāvīgā apmācībā un viņu prasmju uzlabošanā darbā, kā arī atbalstīt jauniešu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka sociālie ieguldījumi jauniešu atbalstam var izpausties visdažādākajos veidos, tostarp skolu, mācību centru un vietējo vai reģionālo uzņēmumu partnerību izveide, kvalitatīvu un mērķtiecīgu apmācību programmu nodrošināšana un augstas kvalitātes jauniešu prakses programmas, profesionālās izglītības programmas sadarbībā ar uzņēmumiem, augstākā līmeņa darbinieku sponsorēšanas shēmas, kuru mērķis ir iesaistīt un apmācīt jauniešus konkrētā darbā vai nodrošināt labāku pāreju no izglītības uz darba dzīvi, jauniešu iesaistes sabiedrības procesos sekmēšana un reģionālās, Eiropas un starptautiskās mobilitātes veicināšana, panākot turpmāku virzību kvalifikāciju un prasmju savstarpējā atzīšanā; uzsver arī to, ka sociālos ieguldījumus var īstenot kopā ar tādiem efektīviem stimuliem kā nodarbinātības subsīdijas vai apdrošināšanas iemaksas jauniešiem, kuras garantēs pienācīgus dzīves un darba apstākļus, lai mudinātu publiskā un privātā sektora darba devējus pieņemt darbā jauniešus, ieguldīt gan jauniešiem paredzētu kvalitatīvu darbvietu radīšanā, gan jauniešu pastāvīgā apmācībā un viņu prasmju uzlabošanā darbā, kā arī atbalstīt jauniešu uzņēmējdarbību;

| 49. | uzsver, ka nolūkā sekmēt moblitāti ir jāsekmē dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija, jo īpaši attiecībā uz pensiju sistēmām; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka nolūkā sekmēt moblitāti ir jāsekmē dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija, jo īpaši attiecībā uz pensiju sistēmām;

| 50. | uzsver, ka ir vajadzīga salīdzināma dalībvalstu statistikas informācija par jauniešu bezdarbu un darba tirgus izdevumiem jauniešiem; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka ir vajadzīga salīdzināma dalībvalstu statistikas informācija par jauniešu bezdarbu un darba tirgus izdevumiem jauniešiem;

Jaunu darbvietu izveide un darba tirgi

| 51. | brīdina, ka taupības pasākumi var apdraudēt nodarbinātības kvalitāti, sociālās aizsardzības un veselības un drošības standartus, un uzsver, ka papildus taupības pasākumiem būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt pienācīgus standartus; |
| --- | --- |

51.

brīdina, ka taupības pasākumi var apdraudēt nodarbinātības kvalitāti, sociālās aizsardzības un veselības un drošības standartus, un uzsver, ka papildus taupības pasākumiem būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt pienācīgus standartus;

| 52. | uzsver, ka mūžizglītībai ir svarīga nozīme iedzīvotāju prasmju pilnveidošanā, lai viņi spētu iekļauties sabiedrībā un darba tirgū līdz tiesību aktos noteiktajam pensionēšanās vecumam un pat ilgāk, ja viņi to vēlas; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka mūžizglītībai ir svarīga nozīme iedzīvotāju prasmju pilnveidošanā, lai viņi spētu iekļauties sabiedrībā un darba tirgū līdz tiesību aktos noteiktajam pensionēšanās vecumam un pat ilgāk, ja viņi to vēlas;

| 53. | atkārtoti aicina dalībvalstis kā daļu no to sociālo ieguldījumu programmām pieņemt pasākumus darbvietu radīšanas veicināšanai, piemēram, darbaspēka nodokļu reformas, kas nodrošina stimulus nodarbinātības jomā, veicināt un atbalstīt pašnodarbinātību un jaunu uzņēmumu izveidi, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, veicināt MVU piekļuvi finansējumam, neoficiālu un nedeklarētu darbu pārveidot par likumīgu nodarbinātību, radīt stimulus visneaizsargātāko sociālo grupu nodarbinātības līmeņa uzlabošanai, īstenot darba tirgus reformas, lai padarītu tos dinamiskākus un mazāk diskriminējošus, integrēt elastdrošību un modernizēt atalgojuma noteikšanas sistēmas, lai atalgojumu pielāgotu produktivitātes tendencēm; |
| --- | --- |

53.

atkārtoti aicina dalībvalstis kā daļu no to sociālo ieguldījumu programmām pieņemt pasākumus darbvietu radīšanas veicināšanai, piemēram, darbaspēka nodokļu reformas, kas nodrošina stimulus nodarbinātības jomā, veicināt un atbalstīt pašnodarbinātību un jaunu uzņēmumu izveidi, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, veicināt MVU piekļuvi finansējumam, neoficiālu un nedeklarētu darbu pārveidot par likumīgu nodarbinātību, radīt stimulus visneaizsargātāko sociālo grupu nodarbinātības līmeņa uzlabošanai, īstenot darba tirgus reformas, lai padarītu tos dinamiskākus un mazāk diskriminējošus, integrēt elastdrošību un modernizēt atalgojuma noteikšanas sistēmas, lai atalgojumu pielāgotu produktivitātes tendencēm;

| 54. | uzsver, ka saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” ir jāizmanto tādu inovatīvu nozaru darbvietu izveides potenciāls kā ilgtspējīga ekonomika bez oglekļa dioksīda emisijām, veselības un sociālā aprūpe, digitālā, kultūras un radošās nozares, kas būtu jāsekmē, veicot atbilstošus ieguldījumus jaunu prasmju veidošanā un sociālo ieguldījumu instrumentos, izmantojot pārdomātas specializācijas jēdzienu, ar mērķi pētniecības un jauninājumu jomā sasniegto pielāgot tirgus attīstībai; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” ir jāizmanto tādu inovatīvu nozaru darbvietu izveides potenciāls kā ilgtspējīga ekonomika bez oglekļa dioksīda emisijām, veselības un sociālā aprūpe, digitālā, kultūras un radošās nozares, kas būtu jāsekmē, veicot atbilstošus ieguldījumus jaunu prasmju veidošanā un sociālo ieguldījumu instrumentos, izmantojot pārdomātas specializācijas jēdzienu, ar mērķi pētniecības un jauninājumu jomā sasniegto pielāgot tirgus attīstībai;

| 55. | atzīmē, ka elastdrošības principu ievērošana ļauj nodrošināt gan atbilstīgu sociālo aizsardzību darba ņēmējiem, gan mācību pieejamību un karjeras attīstību, ļaujot apgūt jaunas prasmes; |
| --- | --- |

55.

atzīmē, ka elastdrošības principu ievērošana ļauj nodrošināt gan atbilstīgu sociālo aizsardzību darba ņēmējiem, gan mācību pieejamību un karjeras attīstību, ļaujot apgūt jaunas prasmes;

Sociālā uzņēmējdarbība

| 56. | atzinīgi vērtē uzsvaru uz sociālo uzņēmējdarbību un mikrofinansējuma pieejamību cita starpā neaizsargātām grupām; uzsver, ka tie ir būtiski elementi sociālo ieguldījumu jomā, jo tie ne tikai ļauj izveidot jaunas ilgtermiņa darbvietas un attīstīt sociālo un solidaritātes ekonomiku, bet arī ļauj sociālajiem uzņēmumiem gūt peļņu un to atkārtoti ieguldīt; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē uzsvaru uz sociālo uzņēmējdarbību un mikrofinansējuma pieejamību cita starpā neaizsargātām grupām; uzsver, ka tie ir būtiski elementi sociālo ieguldījumu jomā, jo tie ne tikai ļauj izveidot jaunas ilgtermiņa darbvietas un attīstīt sociālo un solidaritātes ekonomiku, bet arī ļauj sociālajiem uzņēmumiem gūt peļņu un to atkārtoti ieguldīt;

| 57. | uzsver, ka ir jānodrošina aktīvas vecumdienas un laba veselība visas dzīves garumā un nolūkā samazināt, attālināt un novērst vecuma nespēka, funkcionālu ierobežojumu un invaliditātes rašanos un atvieglot to attīstību liela uzmanība ir jāpievērš profilaksei un rehabilitācijai; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka ir jānodrošina aktīvas vecumdienas un laba veselība visas dzīves garumā un nolūkā samazināt, attālināt un novērst vecuma nespēka, funkcionālu ierobežojumu un invaliditātes rašanos un atvieglot to attīstību liela uzmanība ir jāpievērš profilaksei un rehabilitācijai;

| 58. | pauž nožēlu par to, ka paziņojumā nav uzsvērta Grundtvig programmas nozīmīgā loma nabadzības un sociālās atstumtības novēršanā un sociālo ieguldījumu sekmēšanā; aicina Komisiju veicināt izpratni par mūžizglītības programmas iespējām, profesionālo izglītību un apmācību un dalībvalstis – uzlabot to kvalitāti un pieejamību; |
| --- | --- |

58.

pauž nožēlu par to, ka paziņojumā nav uzsvērta Grundtvig programmas nozīmīgā loma nabadzības un sociālās atstumtības novēršanā un sociālo ieguldījumu sekmēšanā; aicina Komisiju veicināt izpratni par mūžizglītības programmas iespējām, profesionālo izglītību un apmācību un dalībvalstis – uzlabot to kvalitāti un pieejamību;

| 59. | uzsver, ka svarīga nozīme ir ES finanšu instrumentiem un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem, kas uzlabo finanšu tirgu pieejamību sociālajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka svarīga nozīme ir ES finanšu instrumentiem un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem, kas uzlabo finanšu tirgu pieejamību sociālajiem uzņēmumiem;

| 60. | aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest vienotu Eiropas sistēmu datu publiskošanai, kas nodrošinātu pārskatāmu informāciju par ieguldījumiem sociālos uzņēmumos dalībvalstīs un veicinātu savstarpēju spiedienu; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest vienotu Eiropas sistēmu datu publiskošanai, kas nodrošinātu pārskatāmu informāciju par ieguldījumiem sociālos uzņēmumos dalībvalstīs un veicinātu savstarpēju spiedienu;

| 61. | uzsver, ka konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš vides un sociālajiem standartiem, lai nodrošinātu uzņēmumu atbildīgu rīcību; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš vides un sociālajiem standartiem, lai nodrošinātu uzņēmumu atbildīgu rīcību;

Ar dzimumu līdztiesību saistītie jautājumi

| 62. | atzinīgi vērtē to, ka ar dzimumu līdztiesību saistītie jautājumi ir iekļauti Komisijas paziņojumā par sociālo ieguldījumu stratēģijām; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē to, ka ar dzimumu līdztiesību saistītie jautājumi ir iekļauti Komisijas paziņojumā par sociālo ieguldījumu stratēģijām;

| 63. | uzsver, ka ārkārtīgi svarīga ir kvalitatīvu bērnu aprūpes un citu aprūpes pakalpojumu nodrošināšana, jo sievietes var iesaistīties darba tirgū un strādāt pilnu darba laiku; aicina dalībvalstis organizēt pietiekamus bērnu aprūpes un cita veida aprūpes pakalpojumus, lai abi vecāki varētu iesaistīties darba tirgū, jo vairāk tādēļ, ka bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamība dažādās dalībvalstīs patlaban ir diezgan nevienlīdzīga; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka ārkārtīgi svarīga ir kvalitatīvu bērnu aprūpes un citu aprūpes pakalpojumu nodrošināšana, jo sievietes var iesaistīties darba tirgū un strādāt pilnu darba laiku; aicina dalībvalstis organizēt pietiekamus bērnu aprūpes un cita veida aprūpes pakalpojumus, lai abi vecāki varētu iesaistīties darba tirgū, jo vairāk tādēļ, ka bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamība dažādās dalībvalstīs patlaban ir diezgan nevienlīdzīga;

| 64. | pievienojas Komisijas aicinājumam dalībvalstīm ieguldīt tādos pakalpojumos kā izmaksu ziņā pieejama, pilna laika un kvalitatīva bērnu aprūpe, pagarinātās darba dienas grupas skolās un veco ļaužu aprūpes centri, kā arī atbalsts neformāliem aprūpētājiem, jo tas palīdz veicināt dzimumu līdztiesību, sekmē sieviešu un vīriešu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru (tostarp paternitātes atvaļinājums vīriešiem) un rada sistēmu, kura ļauj iekļauties vai atgriezties darba tirgū, vienlaikus nodrošinot sievietēm un vīriešiem vienādu atalgojumu par vienādu darbu; |
| --- | --- |

64.

pievienojas Komisijas aicinājumam dalībvalstīm ieguldīt tādos pakalpojumos kā izmaksu ziņā pieejama, pilna laika un kvalitatīva bērnu aprūpe, pagarinātās darba dienas grupas skolās un veco ļaužu aprūpes centri, kā arī atbalsts neformāliem aprūpētājiem, jo tas palīdz veicināt dzimumu līdztiesību, sekmē sieviešu un vīriešu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru (tostarp paternitātes atvaļinājums vīriešiem) un rada sistēmu, kura ļauj iekļauties vai atgriezties darba tirgū, vienlaikus nodrošinot sievietēm un vīriešiem vienādu atalgojumu par vienādu darbu;

| 65. | atkārtoti uzsver, ka svarīgas ir dzimumu līdztiesību veicinošas izglītības sistēmas, kuras piedāvā bērniem iespējas atklāt talantus un tādējādi ilgtermiņā novērš dzimumu segregāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

65.

atkārtoti uzsver, ka svarīgas ir dzimumu līdztiesību veicinošas izglītības sistēmas, kuras piedāvā bērniem iespējas atklāt talantus un tādējādi ilgtermiņā novērš dzimumu segregāciju darba tirgū;

| 66. | aicina dalībvalstis ievērot un veicināt dzimumu līdztiesību kā daļu no savas valsts politikas un valsts reformu programmām (VRP); |
| --- | --- |

66.

aicina dalībvalstis ievērot un veicināt dzimumu līdztiesību kā daļu no savas valsts politikas un valsts reformu programmām (VRP);

ES finansējums

| 67. | uzsver kohēzijas politikas un struktūrfondu svarīgo nozīmi sociālo ieguldījumu veicināšanā; šajā kontekstā uzsver Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) būtisko ieguldījumu krīzes skarto darba ņēmēju nabadzības novēršanā un to ieguldījumu, kādu uzņēmējdarbības atbalstīšanā ir devis Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments, veicot apmācības, pārkvalificēšanas un darbaspēka atbalsta pasākumus cilvēku atkārtotai iesaistīšanai darba tirgū; |
| --- | --- |

67.

uzsver kohēzijas politikas un struktūrfondu svarīgo nozīmi sociālo ieguldījumu veicināšanā; šajā kontekstā uzsver Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) būtisko ieguldījumu krīzes skarto darba ņēmēju nabadzības novēršanā un to ieguldījumu, kādu uzņēmējdarbības atbalstīšanā ir devis Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments, veicot apmācības, pārkvalificēšanas un darbaspēka atbalsta pasākumus cilvēku atkārtotai iesaistīšanai darba tirgū;

| 68. | uzsver, ka struktūrfondu izmantošana būtu galvenokārt jānovirza prioritārajām jomām, kurām ir skaidra ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību un kuras ir izvirzītas kā svarīgas jomas kohēzijas politikā; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka struktūrfondu izmantošana būtu galvenokārt jānovirza prioritārajām jomām, kurām ir skaidra ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību un kuras ir izvirzītas kā svarīgas jomas kohēzijas politikā;

| 69. | uzsver, ka Eiropas Sociālais fonds būtu skaidrāk jāorientē uz tādiem aktīviem pasākumiem, ar ko nodrošina atbilstību darba devēju vajadzībām; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka Eiropas Sociālais fonds būtu skaidrāk jāorientē uz tādiem aktīviem pasākumiem, ar ko nodrošina atbilstību darba devēju vajadzībām;

| 70. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsver Eiropas Sociālo fondu kā galveno instrumentu, kas paredzēts sociālo ieguldījumu sekmēšanai; šajā sakarībā stingri atbalsta to, ka vismaz 25 % no kohēzijas politikas finansējuma ir jāpiešķir ESF un ka 20 % no ESF līdzekļiem katrā dalībvalstī ir jāiezīmē sociālās integrācijas veicināšanai un nabadzības apkarošanai; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsver Eiropas Sociālo fondu kā galveno instrumentu, kas paredzēts sociālo ieguldījumu sekmēšanai; šajā sakarībā stingri atbalsta to, ka vismaz 25 % no kohēzijas politikas finansējuma ir jāpiešķir ESF un ka 20 % no ESF līdzekļiem katrā dalībvalstī ir jāiezīmē sociālās integrācijas veicināšanai un nabadzības apkarošanai;

| 71. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam ir paredzēti atbilstoši budžeta līdzekļi sociālo ieguldījumu sekmēšanai un atbalstam Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

71.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam ir paredzēti atbilstoši budžeta līdzekļi sociālo ieguldījumu sekmēšanai un atbalstam Eiropas Savienībā;

| 72. | aicina Jaunatnes nodarbinātības ierosmei pirmajos daudzgadu finanšu shēmas gados piešķirtos EUR 6 miljardus izmantot, lai steidzami novērstu jauniešu bezdarbu un īstenotu garantijas jauniešiem; uzsver, ka pēc Starptautiskās Darba organizācijas aprēķiniem garantijas jauniešiem īstenošanas izmaksas visā eurozonā ir EUR 21 miljards; un tādēļ aicina pārskatīt minēto piešķīrumu un to palielināt, pārskatot daudzgadu finanšu shēmu; atzinīgi vērtē to, ka ir paplašināta to jauniešu mērķgrupa, kuri ir tiesīgi izmantot garantiju jauniešiem, t. i., to ir tiesības izmantot visiem jauniešiem, kuri vēl nav sasnieguši 30 gadu vecumu; |
| --- | --- |

72.

aicina Jaunatnes nodarbinātības ierosmei pirmajos daudzgadu finanšu shēmas gados piešķirtos EUR 6 miljardus izmantot, lai steidzami novērstu jauniešu bezdarbu un īstenotu garantijas jauniešiem; uzsver, ka pēc Starptautiskās Darba organizācijas aprēķiniem garantijas jauniešiem īstenošanas izmaksas visā eurozonā ir EUR 21 miljards; un tādēļ aicina pārskatīt minēto piešķīrumu un to palielināt, pārskatot daudzgadu finanšu shēmu; atzinīgi vērtē to, ka ir paplašināta to jauniešu mērķgrupa, kuri ir tiesīgi izmantot garantiju jauniešiem, t. i., to ir tiesības izmantot visiem jauniešiem, kuri vēl nav sasnieguši 30 gadu vecumu;

| 73. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izpētīt iespēju izmantot jaunus finanšu instrumentus, lai palielinātu publisko sociālo ieguldījumu sviras efektu; aicina Komisiju nākt klajā ar detalizētākiem priekšlikumiem šajā jautājumā; |
| --- | --- |

73.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izpētīt iespēju izmantot jaunus finanšu instrumentus, lai palielinātu publisko sociālo ieguldījumu sviras efektu; aicina Komisiju nākt klajā ar detalizētākiem priekšlikumiem šajā jautājumā;

EMS sociālā dimensija

| 74. | uzskata, ka budžeta disciplīna eurozonā būtu jāmēra, izmantojot ne tikai fiskālus un makroekonomikas kritērijus, bet vienlīdz liela nozīme būtu jāpiešķir arī nodarbinātības un sociālās aizsardzības kritērijiem, kā arī ziņojumiem par strukturālo reformu jomā paveikto, ar mērķi nodrošināt atbilstoša un pienācīga līmeņa sociālos ieguldījumus un līdz ar to sociālas Eiropas Savienības ilgtspējību ilgtermiņā; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka budžeta disciplīna eurozonā būtu jāmēra, izmantojot ne tikai fiskālus un makroekonomikas kritērijus, bet vienlīdz liela nozīme būtu jāpiešķir arī nodarbinātības un sociālās aizsardzības kritērijiem, kā arī ziņojumiem par strukturālo reformu jomā paveikto, ar mērķi nodrošināt atbilstoša un pienācīga līmeņa sociālos ieguldījumus un līdz ar to sociālas Eiropas Savienības ilgtspējību ilgtermiņā;

| 75. | prasa Komisijai, lai tā, veicot izvērtējumu par to, kā var stiprināt patiesas ekonomikas un monetārās savienības sociālo dimensiju, novērtētu dalībvalstu publisko ieguldījumu vajadzības, jo īpaši saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” sociālajiem un izglītības mērķiem; |
| --- | --- |

75.

prasa Komisijai, lai tā, veicot izvērtējumu par to, kā var stiprināt patiesas ekonomikas un monetārās savienības sociālo dimensiju, novērtētu dalībvalstu publisko ieguldījumu vajadzības, jo īpaši saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” sociālajiem un izglītības mērķiem;

| 76. | atkārto, ka Eiropas sociālo tiesību aktu kopumam būtu jāveicina:






  — | tas, ka Eiropas ekonomikas pārvaldības ieviešanu papildina ar uzlabotu sociālo pārvaldību, pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju un trīspusējā sociālā dialoga nozīmību; |
| --- | --- | --- |

76.

atkārto, ka Eiropas sociālo tiesību aktu kopumam būtu jāveicina:

—

tas, ka Eiropas ekonomikas pārvaldības ieviešanu papildina ar uzlabotu sociālo pārvaldību, pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju un trīspusējā sociālā dialoga nozīmību;

| — | tādu instrumentu noteikšana, ar kuriem īsā laikā ieviest Eiropas garantiju jauniešiem, stažēšanās un prakses kvalitātes sistēma, pienācīgas kvalitātes un pieejami sabiedriskie pakalpojumi, pienācīga apmēra atalgojums ar mērķi nodrošināt to, ka ienākumu minimums dalībvalstīs novērš nodarbinātu personu nabadzību, sociālā aizsardzība un pensijas tiesību pārnesamība, izmaksu ziņā pieejamu un atbilstošu sociālo mājokļu pieejamība, sociālās aizsardzības minimums, ar ko garantē vienlīdzīgu piekļuvi būtiskākajiem veselības aprūpes pakalpojumiem, sociālo tiesību protokola īstenošana, ar ko aizsargā būtiskākās sociālās un darba tiesības, vienāds atalgojums sievietēm un vīriešiem par vienādu vai līdzvērtīgu darbu un atjaunota veselības aizsardzības un drošības stratēģija; |
| --- | --- |

—

tādu instrumentu noteikšana, ar kuriem īsā laikā ieviest Eiropas garantiju jauniešiem, stažēšanās un prakses kvalitātes sistēma, pienācīgas kvalitātes un pieejami sabiedriskie pakalpojumi, pienācīga apmēra atalgojums ar mērķi nodrošināt to, ka ienākumu minimums dalībvalstīs novērš nodarbinātu personu nabadzību, sociālā aizsardzība un pensijas tiesību pārnesamība, izmaksu ziņā pieejamu un atbilstošu sociālo mājokļu pieejamība, sociālās aizsardzības minimums, ar ko garantē vienlīdzīgu piekļuvi būtiskākajiem veselības aprūpes pakalpojumiem, sociālo tiesību protokola īstenošana, ar ko aizsargā būtiskākās sociālās un darba tiesības, vienāds atalgojums sievietēm un vīriešiem par vienādu vai līdzvērtīgu darbu un atjaunota veselības aizsardzības un drošības stratēģija;

| — | jaunu likumdošanas iniciatīvu par dalībvalstu parlamentu tiesībām pieprasīt Komisijai likumdošanas iniciatīvu kā “zaļo karti”, pamatojoties uz Līguma 352. pantu; |
| --- | --- |

—

jaunu likumdošanas iniciatīvu par dalībvalstu parlamentu tiesībām pieprasīt Komisijai likumdošanas iniciatīvu kā “zaļo karti”, pamatojoties uz Līguma 352. pantu;

| — | jaunas dalībvalstu parlamentu tiesības pieprasīt Komisijai likumdošanas iniciatīvu kā “zaļo karti”, izmantojot izmaiņas Līgumā; |
| --- | --- |

—

jaunas dalībvalstu parlamentu tiesības pieprasīt Komisijai likumdošanas iniciatīvu kā “zaļo karti”, izmantojot izmaiņas Līgumā;

| — | jānodrošina atbilstoši resursi sociālo ieguldījumu veikšanai, tostarp 25 % no kohēzijas politikas finansējuma Eiropas Sociālajam fondam; |
| --- | --- |

—

jānodrošina atbilstoši resursi sociālo ieguldījumu veikšanai, tostarp 25 % no kohēzijas politikas finansējuma Eiropas Sociālajam fondam;

| 77. | aicina dalībvalstis piemērot ciešākas sadarbības principu sociālajā un nodarbinātības politikā, ja nepieciešamo virzību nepamatoti kavē bloķējošais mazākums; |
| --- | --- |

77.

aicina dalībvalstis piemērot ciešākas sadarbības principu sociālajā un nodarbinātības politikā, ja nepieciešamo virzību nepamatoti kavē bloķējošais mazākums;

o

o o

| 78. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

78.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei.

---

(1)  OV L 59, 2.3.2013., 5. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0053.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0260.

(4)  OV C 131 E, 8.5.2013., 87. lpp.

(5)  OV C 248, 25.8.2011., 130. lpp.

(6)  OV C 153 E, 31.5.2013., 57. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0224.

(8)  OV C 308 E, 20.10.2011., 6. lpp.

(9)  OV C 212 E, 5.8.2010., 23. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0092.

(11)  OV C 33 E, 5.2.2013., 65. lpp.

(12)  OV C 212 E, 5.8.2010., 11. lpp.

(13)  OV C 161 E, 31.5.2011., 112. lpp.

(14)  Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojums A7-0250/2012

(15)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0429.

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0050.

(17)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0419.

(18)  http://europa.eu/rapid/press-release_STAT-13-28_en.htm?locale=en

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/79

---

P7_TA(2013)0267

Reģionālā politika kā daļa no plašākām valsts atbalsta shēmām

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par reģionālo politiku kā daļu no plašākām valsts atbalsta shēmām (2013/2104(INI))

(2016/C 065/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu un nākamos pantus, kuros noteikts ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķis un definēti strukturālie finanšu instrumenti, kas izmantojami šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu un nākamos pantus, kuros noteikts ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķis un definēti strukturālie finanšu instrumenti, kas izmantojami šā mērķa sasniegšanai,

| — | ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, kas paredz, ka valsts reģionālais atbalsts ir piemērots ekonomikas attīstības veicināšanai noteiktos mazāk attīstītos Eiropas Savienības apgabalos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, kas paredz, ka valsts reģionālais atbalsts ir piemērots ekonomikas attīstības veicināšanai noteiktos mazāk attīstītos Eiropas Savienības apgabalos,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. oktobra grozīto priekšlikumu (COM(2012)0496) Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0146), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. oktobra grozīto priekšlikumu (COM(2012)0496) Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0146),

| — | ņemot vērā 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par valsts atbalsta modernizāciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par valsts atbalsta modernizāciju (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 1. februāra atzinumu Nr. 2232/2012 par valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 1. februāra atzinumu Nr. 2232/2012 par valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 26. marta atzinumu INT/653 par iekšējo tirgu un valsts reģionālo atbalstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 26. marta atzinumu INT/653 par iekšējo tirgu un valsts reģionālo atbalstu,

| — | ņemot vērā Komisijas valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas valsts reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 8. maija paziņojumu “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)” (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 8. maija paziņojumu “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)” (COM(2012)0209),

| — | ņemot vērā Komisijas lēmumu C(2012)7542, lietā SA 33243 – Jornal de Madeira, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas lēmumu C(2012)7542, lietā SA 33243 – Jornal de Madeira,

| — | ņemot vērā Komisijas “Konkurences ģenerāldirektorāta dokumentu par valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2014.–2020. gadam projektu”, (3) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas “Konkurences ģenerāldirektorāta dokumentu par valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2014.–2020. gadam projektu”, (3)

| — | ņemot vērā Eiropadomes secinājumu par daudzgadu finanšu shēmu 57. punktu (2013. gada 7. un 8. februāris – Reģionālais atbalsts) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes secinājumu par daudzgadu finanšu shēmu 57. punktu (2013. gada 7. un 8. februāris – Reģionālais atbalsts) (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 1998. gada paziņojumu dalībvalstīm par reģionālās un konkurences politikas saikni, stiprinot koncentrēšanu un savstarpēju atbilstību (COM(1998)0673), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1998. gada paziņojumu dalībvalstīm par reģionālās un konkurences politikas saikni, stiprinot koncentrēšanu un savstarpēju atbilstību (COM(1998)0673),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu apvienotajās lietās T-443/08 un T-455/08T (Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig/Halle/Komisija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu apvienotajās lietās T-443/08 un T-455/08T (Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig/Halle/Komisija),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem”— Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem”— Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” (COM(2008)0394),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0204/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0204/2013),

| A. | tā kā Komisija patlaban veic valsts atbalsta modernizāciju (VAM), kuras mērķi ir sekmēt izaugsmi, koncentrēties uz galvenajiem jautājumiem un vienkāršot, pilnveidot un pasteidzināt attiecīgo noteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija patlaban veic valsts atbalsta modernizāciju (VAM), kuras mērķi ir sekmēt izaugsmi, koncentrēties uz galvenajiem jautājumiem un vienkāršot, pilnveidot un pasteidzināt attiecīgo noteikumu īstenošanu;

| B. | tā kā jauno priekšlikumu izstrādes tiesiskais pamats, kas noteikts LESD 109. pantā, paredz tikai apspriešanos ar Parlamentu, nevis parasto likumdošanas procedūru; tā kā Parlaments nevar ietekmēt pamatnostādņu par valsts reģionālo atbalstu 2014.–2020. gadam pieņemšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā jauno priekšlikumu izstrādes tiesiskais pamats, kas noteikts LESD 109. pantā, paredz tikai apspriešanos ar Parlamentu, nevis parasto likumdošanas procedūru; tā kā Parlaments nevar ietekmēt pamatnostādņu par valsts reģionālo atbalstu 2014.–2020. gadam pieņemšanu;

| C. | tā kā parastā likumdošanas procedūra attiecībā uz kohēzijas politikas tiesību aktu kopumu par Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gadam vēl nav noslēgusies; |
| --- | --- |

C.

tā kā parastā likumdošanas procedūra attiecībā uz kohēzijas politikas tiesību aktu kopumu par Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gadam vēl nav noslēgusies;

| D. | tā kā valsts atbalsta shēmās visbiežāk izmantotie atbalsta veidi ir dotācijas un subsīdijas, nodokļu atlaides, atbrīvojumi no maksājumiem, stimulējoši pasākumi, aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, garantijas, mazākas aizņēmuma procentu likmes un valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu, kā arī valsts kontrolē esošu struktūru līdzdalība kapitālā un arvien vairāk publiskās un privātās partnerības formu; |
| --- | --- |

D.

tā kā valsts atbalsta shēmās visbiežāk izmantotie atbalsta veidi ir dotācijas un subsīdijas, nodokļu atlaides, atbrīvojumi no maksājumiem, stimulējoši pasākumi, aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, garantijas, mazākas aizņēmuma procentu likmes un valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu, kā arī valsts kontrolē esošu struktūru līdzdalība kapitālā un arvien vairāk publiskās un privātās partnerības formu;

| E. | tā kā pastāv virkne noteikumu par valsts atbalstu, kā arī pamatnostādnes, kas tiek piemērotas reģionālā, konkrētu nozaru vai horizontālā līmenī, savukārt izvēle attiecībā uz to, kuru atbalsta veidu piemērot, zināmā mērā ir atstāta dalībvalstu ziņā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pastāv virkne noteikumu par valsts atbalstu, kā arī pamatnostādnes, kas tiek piemērotas reģionālā, konkrētu nozaru vai horizontālā līmenī, savukārt izvēle attiecībā uz to, kuru atbalsta veidu piemērot, zināmā mērā ir atstāta dalībvalstu ziņā;

| F. | tā kā Komisija ir norādījusi, ka tās valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu (RAP) mērķis ir veicināt konkurētspējīgu un saskaņotu vienoto tirgu, vienlaikus nodrošinot, ka pēc iespējas tiek mazināta atbalsta kropļojošā ietekme; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija ir norādījusi, ka tās valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu (RAP) mērķis ir veicināt konkurētspējīgu un saskaņotu vienoto tirgu, vienlaikus nodrošinot, ka pēc iespējas tiek mazināta atbalsta kropļojošā ietekme;

| G. | tā kā valsts atbalstam būtu jāpapildina citu ES politikas jomu, jo īpaši kohēzijas politikas, mērķi un ar to būtu jācenšas līdzsvarot citu ES politikas jomu, jo īpaši kohēzijas politikas, mērķus; |
| --- | --- |

G.

tā kā valsts atbalstam būtu jāpapildina citu ES politikas jomu, jo īpaši kohēzijas politikas, mērķi un ar to būtu jācenšas līdzsvarot citu ES politikas jomu, jo īpaši kohēzijas politikas, mērķus;

| H. | tā kā valsts atbalsta noteikumu piemērošana un interpretēšana lielā mērā ir atkarīga arī no Tiesas judikatūras; |
| --- | --- |

H.

tā kā valsts atbalsta noteikumu piemērošana un interpretēšana lielā mērā ir atkarīga arī no Tiesas judikatūras;

| I. | tā kā regulu projektu kopumā par kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam kā viens no vispārējiem ex ante nosacījumiem ir paredzēts mehānisms, kas nodrošina ES valsts atbalsta efektīvu īstenošanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā regulu projektu kopumā par kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam kā viens no vispārējiem ex ante nosacījumiem ir paredzēts mehānisms, kas nodrošina ES valsts atbalsta efektīvu īstenošanu un piemērošanu;

| J. | tā kā valsts atbalsta un valsts atbalsta kontroles ex post ietekme uz dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pārvaldes iestādēm, kā arī uz uzņēmumiem, tirgiem un ekonomiku kopumā nav tikusi pietiekami novērtēta, kā to savā ziņojumā “Komisijas darba efektivitāte valsts atbalsta novērtēšanā” norāda Revīzijas palāta (5); |
| --- | --- |

J.

tā kā valsts atbalsta un valsts atbalsta kontroles ex post ietekme uz dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pārvaldes iestādēm, kā arī uz uzņēmumiem, tirgiem un ekonomiku kopumā nav tikusi pietiekami novērtēta, kā to savā ziņojumā “Komisijas darba efektivitāte valsts atbalsta novērtēšanā” norāda Revīzijas palāta (5);

| K. | tā kā atbalsta saņēmēju galvenā problēma saistībā ar valsts atbalsta vai kohēzijas politikas noteikumiem ir bažas par administratīvo slogu, |
| --- | --- |

K.

tā kā atbalsta saņēmēju galvenā problēma saistībā ar valsts atbalsta vai kohēzijas politikas noteikumiem ir bažas par administratīvo slogu,

Valsts atbalsta noteikumu un kohēzijas politikas saskaņošana

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātās 2014.–2020. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, kas ir VAM programmas neatņemama daļa; vēlreiz pauž atbalstu tam, ka noteikumi, pēc kuriem tiek vērtēts, vai ir pamats sniegt valsts atbalstu, tiek izstrādāti pēc kopīgiem principiem un konsekventi iekļauti gan Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (6) (VGAR), gan dažādās pamatnostādnēs; atbalsta to, ka tiek pieņemti vienkāršāki, paredzami un efektīvāki noteikumi par valsts atbalsta kontroli un īstenošanu, veicot rūpīgu ekonomisko analīzi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātās 2014.–2020. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, kas ir VAM programmas neatņemama daļa; vēlreiz pauž atbalstu tam, ka noteikumi, pēc kuriem tiek vērtēts, vai ir pamats sniegt valsts atbalstu, tiek izstrādāti pēc kopīgiem principiem un konsekventi iekļauti gan Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (6) (VGAR), gan dažādās pamatnostādnēs; atbalsta to, ka tiek pieņemti vienkāršāki, paredzami un efektīvāki noteikumi par valsts atbalsta kontroli un īstenošanu, veicot rūpīgu ekonomisko analīzi;

| 2. | uzskata, ka kohēzijas politikas un valsts atbalsta shēmu noteikumu īstenošana nolūkā palielināt ieguldījumus vietējā un reģionālā līmenī un nostiprināt publiskā un privātā sektora partnerību ir ļoti svarīga, lai sekmētu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, reģionālo un vietējo attīstību, gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un darbvietu radīšanu; tomēr pauž bažas par to, vai valsts atbalsta noteikumi ir saskaņoti ar Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu īstenošanu; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt VAM atbilstību regulām par kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam, lai nebūtu lielu atšķirību attieksmē pret teritorijām, kas pieder pie vienas un tās pašas to reģionu kategorijas, uz kuriem attiecas kohēzijas politika; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka kohēzijas politikas un valsts atbalsta shēmu noteikumu īstenošana nolūkā palielināt ieguldījumus vietējā un reģionālā līmenī un nostiprināt publiskā un privātā sektora partnerību ir ļoti svarīga, lai sekmētu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, reģionālo un vietējo attīstību, gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un darbvietu radīšanu; tomēr pauž bažas par to, vai valsts atbalsta noteikumi ir saskaņoti ar Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu īstenošanu; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt VAM atbilstību regulām par kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam, lai nebūtu lielu atšķirību attieksmē pret teritorijām, kas pieder pie vienas un tās pašas to reģionu kategorijas, uz kuriem attiecas kohēzijas politika;

| 3. | pauž nožēlu, ka saskaņā ar LESD 109. pantu, kas ir pamatā pilnvarojošajai regulai un netieši arī VGAR, ar Parlamentu ir tikai jāapspriežas, bet koplēmuma procedūra nav piemērojama; uzskata šo demokrātijas trūkumu par nepieņemamu; ierosina šo trūkumu pēc iespējas drīzāk novērst, īstenojot iestāžu sadarbību konkurences politikas jomā, un to labot nākamajos Līguma grozījumos; norāda, ka Komisijas plāns padziļinātas ekonomiskās un monetārās savienības izveidei paredz līdz 2014. gadam iesniegt priekšlikumus grozījumiem Līgumā; uzskata, ka šādā priekšlikumā jāietver arī īpašs priekšlikums LESD 109. panta grozījumam, lai attiecīgajā pantā minētās regulas pieņemtu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu, ka saskaņā ar LESD 109. pantu, kas ir pamatā pilnvarojošajai regulai un netieši arī VGAR, ar Parlamentu ir tikai jāapspriežas, bet koplēmuma procedūra nav piemērojama; uzskata šo demokrātijas trūkumu par nepieņemamu; ierosina šo trūkumu pēc iespējas drīzāk novērst, īstenojot iestāžu sadarbību konkurences politikas jomā, un to labot nākamajos Līguma grozījumos; norāda, ka Komisijas plāns padziļinātas ekonomiskās un monetārās savienības izveidei paredz līdz 2014. gadam iesniegt priekšlikumus grozījumiem Līgumā; uzskata, ka šādā priekšlikumā jāietver arī īpašs priekšlikums LESD 109. panta grozījumam, lai attiecīgajā pantā minētās regulas pieņemtu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru;

| 4. | mudina Komisiju turpināt juridiski nesaistošu pamatnostādņu izdošanu konkurences politikas jomā, jo īpaši par valsts atbalstu, pienācīgi ņemot vērā Tiesas judikatūru, lai ieinteresētajām personām nodrošinātu zināmu juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju turpināt juridiski nesaistošu pamatnostādņu izdošanu konkurences politikas jomā, jo īpaši par valsts atbalstu, pienācīgi ņemot vērā Tiesas judikatūru, lai ieinteresētajām personām nodrošinātu zināmu juridisko noteiktību;

| 5. | uzsver, ka galvenais valsts atbalsta kontroles uzdevums ir nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus konkurētspējīgā un saskanīgā iekšējā tirgū; pilnībā atbalsta VAM vispārējo mērķi – pielāgot valsts atbalsta noteikumus vajadzībai sekmēt ekonomisko izaugsmi Eiropas Savienībā; atzīmē, ka jo īpaši svarīgi ir veicināt ekonomisko izaugsmi vismazāk attīstītajos ES reģionos, pēc iespējas ierobežojot atbalsta kropļojošo ietekmi iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka galvenais valsts atbalsta kontroles uzdevums ir nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus konkurētspējīgā un saskanīgā iekšējā tirgū; pilnībā atbalsta VAM vispārējo mērķi – pielāgot valsts atbalsta noteikumus vajadzībai sekmēt ekonomisko izaugsmi Eiropas Savienībā; atzīmē, ka jo īpaši svarīgi ir veicināt ekonomisko izaugsmi vismazāk attīstītajos ES reģionos, pēc iespējas ierobežojot atbalsta kropļojošo ietekmi iekšējā tirgū;

| 6. | uzsver, ka valsts atbalsta noteikumiem, kā arī kohēzijas politikas mērķiem būtu jāuzlabo stāvoklis reģionos un mazāk attīstītajās teritorijās un ka VAM procesā ir jāņem vērā mērķi panākt kohēziju visā ES teritorijā, t. i., veicināt reģionu ilgtspējīgu attīstību un uzlabot labklājību; uzskata, ka konkurences noteikumu modernizācija ir jābalsta uz pilnīgu apzināšanos par šo noteikumu ietekmi pašvaldību līmenī; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka valsts atbalsta noteikumiem, kā arī kohēzijas politikas mērķiem būtu jāuzlabo stāvoklis reģionos un mazāk attīstītajās teritorijās un ka VAM procesā ir jāņem vērā mērķi panākt kohēziju visā ES teritorijā, t. i., veicināt reģionu ilgtspējīgu attīstību un uzlabot labklājību; uzskata, ka konkurences noteikumu modernizācija ir jābalsta uz pilnīgu apzināšanos par šo noteikumu ietekmi pašvaldību līmenī;

| 7. | aicina Komisiju nodrošināt, lai gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, kas pamatojas uz valsts atbalstu, tiktu veicināta vispārējā saskaņā ar uzticamām ilgtermiņa fiskālās konsolidācijas stratēģijām; ierosina, lai Komisija, izstrādājot konkrētām valstīm paredzētus ieteikumus, pienācīgāk ņem vērā saiknes starp valsts atbalsta politiku un finanšu uzraudzību, un aicina dalībvalstis ņemt vērā šīs saiknes, izstrādājot to stabilitātes un konverģences programmas un valstu reformu programmas; uzsver, ka ir jāvienkāršo noteikumi un valsts atbalsts ir jāsniedz mazākā apmērā, toties mērķtiecīgāk, paturot prātā, ka valsts atbalstu paredzēts piešķirt izņēmuma kārtā, nevis vispārēji; uzsver, ka ir jānovērš un nav jāpieļauj dalībvalstu cīņas par subsīdijām, jo īpaši laikā, kad visā ES ir stingri budžeta ierobežojumi; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju nodrošināt, lai gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, kas pamatojas uz valsts atbalstu, tiktu veicināta vispārējā saskaņā ar uzticamām ilgtermiņa fiskālās konsolidācijas stratēģijām; ierosina, lai Komisija, izstrādājot konkrētām valstīm paredzētus ieteikumus, pienācīgāk ņem vērā saiknes starp valsts atbalsta politiku un finanšu uzraudzību, un aicina dalībvalstis ņemt vērā šīs saiknes, izstrādājot to stabilitātes un konverģences programmas un valstu reformu programmas; uzsver, ka ir jāvienkāršo noteikumi un valsts atbalsts ir jāsniedz mazākā apmērā, toties mērķtiecīgāk, paturot prātā, ka valsts atbalstu paredzēts piešķirt izņēmuma kārtā, nevis vispārēji; uzsver, ka ir jānovērš un nav jāpieļauj dalībvalstu cīņas par subsīdijām, jo īpaši laikā, kad visā ES ir stingri budžeta ierobežojumi;

| 8. | uzskata, ka reģionālais atbalsts var būt efektīvs tikai tad, ja tas tiek izmantots taupīgi un samērīgi un piešķirts galvenokārt vismazāk attīstītajiem ES reģioniem, kur tas ir visvairāk vajadzīgs; uzsver atbalsta strukturālo ieguldījumu reģionālajā attīstībā, jo īpaši pašreizējā dziļas ekonomikas krīzes kontekstā; aicina Komisiju atzīt, ka krīzes kritērijs “nopietni traucējumi kādas dalībvalsts tautsaimniecībā” ir joprojām piemērojams gan reālajā ekonomikā, gan finanšu nozarē, un precizēt un standartizēt kritērijus šā novērtējuma veikšanai; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka reģionālais atbalsts var būt efektīvs tikai tad, ja tas tiek izmantots taupīgi un samērīgi un piešķirts galvenokārt vismazāk attīstītajiem ES reģioniem, kur tas ir visvairāk vajadzīgs; uzsver atbalsta strukturālo ieguldījumu reģionālajā attīstībā, jo īpaši pašreizējā dziļas ekonomikas krīzes kontekstā; aicina Komisiju atzīt, ka krīzes kritērijs “nopietni traucējumi kādas dalībvalsts tautsaimniecībā” ir joprojām piemērojams gan reālajā ekonomikā, gan finanšu nozarē, un precizēt un standartizēt kritērijus šā novērtējuma veikšanai;

| 9. | norāda, ka kohēzijas politikas struktūrfondi un valsts atbalsts uzņēmumiem nedaudz pārklājas; uzsver, ka nozīmīga izdevumu daļa ES kohēzijas politikā 2014.–2020. gada laikposmam attiecas uz VGAR un ka šajā sakarībā svarīgas ir ne vien RAP, bet arī citas horizontālas vai atsevišķām nozarēm paredzētas pamatnostādnes; norāda, ka visiem šiem valsts atbalsta instrumentiem jābūt savstarpēji saskaņotiem, kā arī jāatbilst kohēzijas politikas mērķiem un ka visiem šiem noteikumiem galu galā būtu jānodrošina valsts līdzekļu efektīva izmantošana un jāveicina izaugsme; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka kohēzijas politikas struktūrfondi un valsts atbalsts uzņēmumiem nedaudz pārklājas; uzsver, ka nozīmīga izdevumu daļa ES kohēzijas politikā 2014.–2020. gada laikposmam attiecas uz VGAR un ka šajā sakarībā svarīgas ir ne vien RAP, bet arī citas horizontālas vai atsevišķām nozarēm paredzētas pamatnostādnes; norāda, ka visiem šiem valsts atbalsta instrumentiem jābūt savstarpēji saskaņotiem, kā arī jāatbilst kohēzijas politikas mērķiem un ka visiem šiem noteikumiem galu galā būtu jānodrošina valsts līdzekļu efektīva izmantošana un jāveicina izaugsme;

| 10. | norāda uz VGAR nozīmi visā VAM procesā, jo grupu atbrīvojums no paziņošanas prasībām attiecībā uz konkrētām atbalsta kategorijām var ievērojami samazināt administratīvo slogu dalībvalstīm, vienlaikus Komisijai ļaujot tās resursus galvenokārt izmantot visnopietnāko kropļojumu gadījumu risināšanai un veiksmīgāk noteikt īstenošanas pasākumu prioritātes; tādēļ uzskata, ka Komisijai vajadzētu publicēt jaunās VGAR projektu un visus tās kopējos principus pirms jebkādām konkrētām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

10.

norāda uz VGAR nozīmi visā VAM procesā, jo grupu atbrīvojums no paziņošanas prasībām attiecībā uz konkrētām atbalsta kategorijām var ievērojami samazināt administratīvo slogu dalībvalstīm, vienlaikus Komisijai ļaujot tās resursus galvenokārt izmantot visnopietnāko kropļojumu gadījumu risināšanai un veiksmīgāk noteikt īstenošanas pasākumu prioritātes; tādēļ uzskata, ka Komisijai vajadzētu publicēt jaunās VGAR projektu un visus tās kopējos principus pirms jebkādām konkrētām pamatnostādnēm;

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi VAM procesā principus padarīt skaidrākus, godīgākus un vienkāršākus; uzskata, ka šiem principiem vajadzētu būt gan labi saskaņotiem ar citām ES politikas jomām, gan arī pietiekami skaidriem, paredzamiem un elastīgiem, lai tie atbilstu atsevišķu dalībvalstu un to reģionu vajadzībām, kuri saskaras ar krīzi un lielām ekonomiskām grūtībām; atkārtoti atzīst valsts atbalsta un valsts ieguldījumu nozīmi ekonomikas krīzes risināšanā un izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanā; šajā sakarībā uzskata, ka Komisijai būtu jānodrošina, lai nākamajās reģionālā atbalsta pamatnostādnēs noteiktā atbalsta intenstitāte netiktu attiecināta uz valsts subsīdijām no Eiropas struktūrfondiem un Investīciju fonda; pauž bažas par to, ka apspriešanās nolūkā publicētais priekšlikums nav pietiekami balstīts uz pierādījumiem un ka tas varētu būt pretrunā ar vienkāršošanas mērķi; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Komisijas mērķi VAM procesā principus padarīt skaidrākus, godīgākus un vienkāršākus; uzskata, ka šiem principiem vajadzētu būt gan labi saskaņotiem ar citām ES politikas jomām, gan arī pietiekami skaidriem, paredzamiem un elastīgiem, lai tie atbilstu atsevišķu dalībvalstu un to reģionu vajadzībām, kuri saskaras ar krīzi un lielām ekonomiskām grūtībām; atkārtoti atzīst valsts atbalsta un valsts ieguldījumu nozīmi ekonomikas krīzes risināšanā un izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanā; šajā sakarībā uzskata, ka Komisijai būtu jānodrošina, lai nākamajās reģionālā atbalsta pamatnostādnēs noteiktā atbalsta intenstitāte netiktu attiecināta uz valsts subsīdijām no Eiropas struktūrfondiem un Investīciju fonda; pauž bažas par to, ka apspriešanās nolūkā publicētais priekšlikums nav pietiekami balstīts uz pierādījumiem un ka tas varētu būt pretrunā ar vienkāršošanas mērķi;

Valsts reģionālā atbalsta 2014.–2020. gadam teritoriālais pārklājums

| 12. | norāda, ka pretēji citiem valsts atbalsta veidiem, ko var piešķirt visā ES, reģionālajam atbalstam atbilstīgi tā definīcijai vajadzētu būt ar ierobežotu ģeogrāfisko pārklājumu un iedzīvotāju aptvērumu; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka pretēji citiem valsts atbalsta veidiem, ko var piešķirt visā ES, reģionālajam atbalstam atbilstīgi tā definīcijai vajadzētu būt ar ierobežotu ģeogrāfisko pārklājumu un iedzīvotāju aptvērumu;

| 13. | uzskata, ka jaunajās reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam minētais ģeogrāfiskais zonējums tomēr būtu jāsaglabā un tam būtu jāpārsniedz pašreizējais 45 % līmenis, kā arī atbalsta intensitāte būtu jāsaglabā pašreizējā līmenī, ņemot vērā politisko, ekonomisko un sociālo stāvokli dalībvalstīs un nelabvēlīgos dabas, ģeogrāfiskos un demogrāfiskos apstākļus dažos reģionos; norāda, ka globālā kontekstā ES un EEZ valstu ekonomika varētu nonākt nelabvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar trešām valstīm, kuras savā labā izmanto to, ka tajās nav pārāk stingru nodarbinātības sistēmu vai ka tajās ir zemāku izmaksu struktūras, kas tādējādi apdraud ES un EEZ valstu pievilcību; norāda, ka mazāk attīstītajās ES teritorijās nepieciešamās bilances korekcijas privātajā sektorā, valsta līdzekļu samazināšana taupības pasākumu dēļ un ekonomiskā nenoteiktība apdraud ieguldījumus un piekļuvi finansējumam, tādējādi palielinot reģionu atšķirības; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka jaunajās reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam minētais ģeogrāfiskais zonējums tomēr būtu jāsaglabā un tam būtu jāpārsniedz pašreizējais 45 % līmenis, kā arī atbalsta intensitāte būtu jāsaglabā pašreizējā līmenī, ņemot vērā politisko, ekonomisko un sociālo stāvokli dalībvalstīs un nelabvēlīgos dabas, ģeogrāfiskos un demogrāfiskos apstākļus dažos reģionos; norāda, ka globālā kontekstā ES un EEZ valstu ekonomika varētu nonākt nelabvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar trešām valstīm, kuras savā labā izmanto to, ka tajās nav pārāk stingru nodarbinātības sistēmu vai ka tajās ir zemāku izmaksu struktūras, kas tādējādi apdraud ES un EEZ valstu pievilcību; norāda, ka mazāk attīstītajās ES teritorijās nepieciešamās bilances korekcijas privātajā sektorā, valsta līdzekļu samazināšana taupības pasākumu dēļ un ekonomiskā nenoteiktība apdraud ieguldījumus un piekļuvi finansējumam, tādējādi palielinot reģionu atšķirības;

| 14. | uzskata, ka jaunajiem noteikumiem nevajadzētu būt ierobežojošai ietekmei uz ieguldījumiem reģionos un to izaugsmē, tiem pārejot no mazāk attīstīto reģionu kategorijas uz attīstītāku reģionu kategoriju; apzinās, ka atsevišķi reģioni, kas saskaņā ar pašreizējo sistēmu ir tiesīgi saņemt valsts atbalstu, nākotnē varētu neatbilst reģionālā atbalsta pamatnostādnēs minētajiem zonējuma kritērijiem un tādēļ varētu tikt izslēgti no zonējuma shēmas; uzskata, ka šiem reģioniem būtu vajadzīgs īpašs drošības režīms, kas līdzinātos kohēzijas politikas pārejas reģionu principam un nodrošinātu lielāku konsekvenci starp regulām par kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam un konkurences noteikumiem, kā arī ļautu dalībvalstīm tikt galā ar jauno situāciju; šajā sakarībā ierosina, ka reģioniem, kurus 2007.–2013. gada periodā uzskatīja par “a” reģioniem, 2014.–2020. gada periodā būtu jāpiešķir iepriekš noteiktu “c” reģionu statuss; aicina Komisiju nodrošināt iespēju 2014.–2020. gada periodā bijušajos “a” reģionos, tostarp statiskā efekta reģionos 2007.–2013. gada periodā, kā arī “c” reģionos palielināt maksimālo atbalsta intensitāti; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka jaunajiem noteikumiem nevajadzētu būt ierobežojošai ietekmei uz ieguldījumiem reģionos un to izaugsmē, tiem pārejot no mazāk attīstīto reģionu kategorijas uz attīstītāku reģionu kategoriju; apzinās, ka atsevišķi reģioni, kas saskaņā ar pašreizējo sistēmu ir tiesīgi saņemt valsts atbalstu, nākotnē varētu neatbilst reģionālā atbalsta pamatnostādnēs minētajiem zonējuma kritērijiem un tādēļ varētu tikt izslēgti no zonējuma shēmas; uzskata, ka šiem reģioniem būtu vajadzīgs īpašs drošības režīms, kas līdzinātos kohēzijas politikas pārejas reģionu principam un nodrošinātu lielāku konsekvenci starp regulām par kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam un konkurences noteikumiem, kā arī ļautu dalībvalstīm tikt galā ar jauno situāciju; šajā sakarībā ierosina, ka reģioniem, kurus 2007.–2013. gada periodā uzskatīja par “a” reģioniem, 2014.–2020. gada periodā būtu jāpiešķir iepriekš noteiktu “c” reģionu statuss; aicina Komisiju nodrošināt iespēju 2014.–2020. gada periodā bijušajos “a” reģionos, tostarp statiskā efekta reģionos 2007.–2013. gada periodā, kā arī “c” reģionos palielināt maksimālo atbalsta intensitāti;

| 15. | uzsver valsts atbalsta nozīmi valstīs, kuras īpaši smagi skārusi krīze un kurām saskaņā ar kohēzijas politiku sniegtais valsts finansējums varētu būt vienīgais ieguldījumu avots; šajā sakarībā ierosina apsvērt īpašus reģionālos izņēmumus, kas neietilpst reģionālā atbalsta kartēs, lai ļautu dalībvalstīm mazināt krīzes negatīvās sekas; norāda, ka Komisijai, nosakot tiesības saņemt valsts atbalstu, par pamatu jāizmanto ekonomikas attīstība 2008.–2010. gadā un nodarbinātība 2009. –2011. gadā, neraugoties uz to, ka šie laika posmi vēl nevar būt par kritēriju, lai noteiktu krīzes un dabas katastrofu izraisīto traucējumu teritoriālo ietekmi; aicina Komisiju rīkoties, pamatojoties uz jaunākajiem un konkrētiem datiem; ierosina – nolūkā novērst plaisu Komisijai būtu jāpagarina pašreizējo RAP un reģionālo karšu termiņš vismaz par sešiem mēnešiem, jo jaunās kartes nebūs iespējams apstiprināt savlaicīgi; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2017. gadā veikt “c” reģionu karšu vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver valsts atbalsta nozīmi valstīs, kuras īpaši smagi skārusi krīze un kurām saskaņā ar kohēzijas politiku sniegtais valsts finansējums varētu būt vienīgais ieguldījumu avots; šajā sakarībā ierosina apsvērt īpašus reģionālos izņēmumus, kas neietilpst reģionālā atbalsta kartēs, lai ļautu dalībvalstīm mazināt krīzes negatīvās sekas; norāda, ka Komisijai, nosakot tiesības saņemt valsts atbalstu, par pamatu jāizmanto ekonomikas attīstība 2008.–2010. gadā un nodarbinātība 2009. –2011. gadā, neraugoties uz to, ka šie laika posmi vēl nevar būt par kritēriju, lai noteiktu krīzes un dabas katastrofu izraisīto traucējumu teritoriālo ietekmi; aicina Komisiju rīkoties, pamatojoties uz jaunākajiem un konkrētiem datiem; ierosina – nolūkā novērst plaisu Komisijai būtu jāpagarina pašreizējo RAP un reģionālo karšu termiņš vismaz par sešiem mēnešiem, jo jaunās kartes nebūs iespējams apstiprināt savlaicīgi; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2017. gadā veikt “c” reģionu karšu vidusposma pārskatīšanu;

| 16. | aicina Komisiju ņemt vērā tās lēmumu par reģionālo atbalstu ietekmi uz ekonomiku plašākā ģeogrāfiskā kontekstā, jo pierobežas reģioni var sacensties ar EEZ teritoriju par saimnieciskās darbības izvietojumu; iesaka Komisijai šo jautājumu ņemt vērā tās ES kaimiņattiecību politikā un sarunās ar kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju ņemt vērā tās lēmumu par reģionālo atbalstu ietekmi uz ekonomiku plašākā ģeogrāfiskā kontekstā, jo pierobežas reģioni var sacensties ar EEZ teritoriju par saimnieciskās darbības izvietojumu; iesaka Komisijai šo jautājumu ņemt vērā tās ES kaimiņattiecību politikā un sarunās ar kandidātvalstīm;

| 17. | atgādina par Eiropadomes nostāju, kas uzdevusi Komisijai nodrošināt, ka tiek ņemta vērā to reģionu īpašā situācija, kuri robežojas ar konverģences reģioniem; tādēļ uzsver, ka liela nozīme ir līdzsvarotai pieejai, nosakot tā dēvētos “a” un “c” reģionus, lai mazinātu atbalsta intensitātes atšķirību starp dažādu dalībvalstu blakus esošiem reģioniem; aicina Komisiju nodrošināt, lai tie reģioni, kas nav tiesīgi saņemt valsts atbalstu un kas robežojas ar citas valsts “a” reģioniem, saņemtu īpašu piešķīrumu atbilstoši “c” reģionu pārklājumam; uzskata, ka šāds piešķīrums, piemērojot vispārējā finansējuma sliekšņa izņēmumu, būtu jāparedz dalībvalstīm papildus piešķīrumam, ko paredz iepriekš noteiktiem un nenoteiktiem “c” reģioniem; uzstāj, ka atbalsta intensitātes atšķirība starp visām reģionu kategorijām un dažāda lieluma uzņēmumiem būtu jāierobežo maksimāli līdz 15 %; |
| --- | --- |

17.

atgādina par Eiropadomes nostāju, kas uzdevusi Komisijai nodrošināt, ka tiek ņemta vērā to reģionu īpašā situācija, kuri robežojas ar konverģences reģioniem; tādēļ uzsver, ka liela nozīme ir līdzsvarotai pieejai, nosakot tā dēvētos “a” un “c” reģionus, lai mazinātu atbalsta intensitātes atšķirību starp dažādu dalībvalstu blakus esošiem reģioniem; aicina Komisiju nodrošināt, lai tie reģioni, kas nav tiesīgi saņemt valsts atbalstu un kas robežojas ar citas valsts “a” reģioniem, saņemtu īpašu piešķīrumu atbilstoši “c” reģionu pārklājumam; uzskata, ka šāds piešķīrums, piemērojot vispārējā finansējuma sliekšņa izņēmumu, būtu jāparedz dalībvalstīm papildus piešķīrumam, ko paredz iepriekš noteiktiem un nenoteiktiem “c” reģioniem; uzstāj, ka atbalsta intensitātes atšķirība starp visām reģionu kategorijām un dažāda lieluma uzņēmumiem būtu jāierobežo maksimāli līdz 15 %;

| 18. | vērš Komisijas uzmanību uz stāvokli tālākajos reģionos, mazapdzīvotos reģionos un salu reģionos; ierosina piešķirt tiem valsts atbalstu kā kompensāciju par to izolētību, attālo atrašanos, mazo teritoriju, sarežģīto reljefu, klimatu un ierobežoto tirgus lielumu; prasa saskaņot kohēzijas tiesību aktu paketi ar konkurences politikas prasībām par darbības atbalstu šīm teritorijām; prasa Komisijai jaunajās RAP vēlreiz skaidri noteikt darbības atbalsta degresivitātes un ierobežotības laikā novēršanas principus šajos reģionos; aicina Komisiju precizēt tālākajiem reģioniem piešķirtā valsts atbalsta definīciju, īpašu uzmanību pievēršot papildu transporta izmaksām; |
| --- | --- |

18.

vērš Komisijas uzmanību uz stāvokli tālākajos reģionos, mazapdzīvotos reģionos un salu reģionos; ierosina piešķirt tiem valsts atbalstu kā kompensāciju par to izolētību, attālo atrašanos, mazo teritoriju, sarežģīto reljefu, klimatu un ierobežoto tirgus lielumu; prasa saskaņot kohēzijas tiesību aktu paketi ar konkurences politikas prasībām par darbības atbalstu šīm teritorijām; prasa Komisijai jaunajās RAP vēlreiz skaidri noteikt darbības atbalsta degresivitātes un ierobežotības laikā novēršanas principus šajos reģionos; aicina Komisiju precizēt tālākajiem reģioniem piešķirtā valsts atbalsta definīciju, īpašu uzmanību pievēršot papildu transporta izmaksām;

| 19. | aicina Komisiju “iepriekš noteiktu “c” reģionu” sarakstā, uz ko attiecas LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts, iekļaut visus NUTS 2. līmeņa reģionus, kurus veido tikai viena vai vairākas salas; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju “iepriekš noteiktu “c” reģionu” sarakstā, uz ko attiecas LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts, iekļaut visus NUTS 2. līmeņa reģionus, kurus veido tikai viena vai vairākas salas;

| 20. | ierosina, ka, nosakot reģionu trūkumus, būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot plašāku parametru kopumu, lai, nosakot teritorijas, kas tiesīgas saņemt valsts atbalstu, tiktu ņemts vērā ne tikai mazapdzīvotības kritērijs, bet arī citi kritēriji, piemēram, nelabvēlīgi ģeogrāfiskie un demogrāfiskie apstākļi vai dabas katastrofu biežums; uzskata, ka valsts atbalsts ir likumīga kompensācija par nelabvēlīgajiem apstākļiem, ko rada izolētība, attālā atrašanās un mazā teritorija un ka šāds nosacījums būtu uzskatāms par objektīvu kritēriju, nosakot 2014.–2020. gadā reģioniem paredzētā valsts atbalsta teritoriālo pārklājumu, lai salu reģioni spētu pārvarēt strukturālos nelabvēlīgos apstākļus un lai nodrošinātu priekšnosacījumus ekonomiskai, sociālai un teritoriālajai izaugsmei; |
| --- | --- |

20.

ierosina, ka, nosakot reģionu trūkumus, būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot plašāku parametru kopumu, lai, nosakot teritorijas, kas tiesīgas saņemt valsts atbalstu, tiktu ņemts vērā ne tikai mazapdzīvotības kritērijs, bet arī citi kritēriji, piemēram, nelabvēlīgi ģeogrāfiskie un demogrāfiskie apstākļi vai dabas katastrofu biežums; uzskata, ka valsts atbalsts ir likumīga kompensācija par nelabvēlīgajiem apstākļiem, ko rada izolētība, attālā atrašanās un mazā teritorija un ka šāds nosacījums būtu uzskatāms par objektīvu kritēriju, nosakot 2014.–2020. gadā reģioniem paredzētā valsts atbalsta teritoriālo pārklājumu, lai salu reģioni spētu pārvarēt strukturālos nelabvēlīgos apstākļus un lai nodrošinātu priekšnosacījumus ekonomiskai, sociālai un teritoriālajai izaugsmei;

Valsts atbalsta noteikumu administratīvie ierobežojumi saistībā ar kohēzijas politiku

| 21. | uzskata, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kohēzijas politikas programmās varētu labāk panākt, koncentrējoties uz liela apjoma un mērķtiecīgāku atbalstu, vienkāršojot noteikumus, tostarp paziņošanas noteikumus un paplašinot horizontālās kategorijas Pilnvarojošajā regulā (7) un grupu atbrīvojuma noteikumu tvērumu VGAR; iesaka palielināt de minimis atbalsta sliekšņus; norāda, ka de minimis sliekšņu paaugstināšana, īpaši attiecībā uz lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozari, varētu palīdzēt tālākajiem reģioniem un salu reģioniem pielīdzināt savu konkurētspēju cietzemes reģioniem; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kohēzijas politikas programmās varētu labāk panākt, koncentrējoties uz liela apjoma un mērķtiecīgāku atbalstu, vienkāršojot noteikumus, tostarp paziņošanas noteikumus un paplašinot horizontālās kategorijas Pilnvarojošajā regulā (7) un grupu atbrīvojuma noteikumu tvērumu VGAR; iesaka palielināt de minimis atbalsta sliekšņus; norāda, ka de minimis sliekšņu paaugstināšana, īpaši attiecībā uz lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozari, varētu palīdzēt tālākajiem reģioniem un salu reģioniem pielīdzināt savu konkurētspēju cietzemes reģioniem;

| 22. | atkārtoti aicina Komisiju savlaicīgi paredzēt skaidras norādes, lai novērtētu, kāds atbalsts saskaņā ar definīciju LESD 107. panta 1. punktā ir vai nav uzskatāms par valsts atbalstu, kā arī detalizētus kritērijus svarīgu un mazāk svarīgu valsts atbalsta gadījumu nodalīšanai, kā paziņots VAM ceļvedī; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti aicina Komisiju savlaicīgi paredzēt skaidras norādes, lai novērtētu, kāds atbalsts saskaņā ar definīciju LESD 107. panta 1. punktā ir vai nav uzskatāms par valsts atbalstu, kā arī detalizētus kritērijus svarīgu un mazāk svarīgu valsts atbalsta gadījumu nodalīšanai, kā paziņots VAM ceļvedī;

| 23. | uzskata, ka, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu apvienotajās lietās Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig/Halle/Komisija, ir būtiski garantēt valsts atbalsta noteikumu pareizu piemērošanu kohēzijas politikas programmās saimnieciskās darbības nolūkos īstenotajos infrastruktūras projektos, lai nodrošinātu, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm un/vai to publiskajām struktūrām netiek radīts lielāks administratīvais slogs; uzsver, ka šo projektu īstenošanu nevajadzētu apdraudēt finanšu pārvaldības noteikumu stingrajām prasībām, tostarp noteikumiem par neizmantoto piešķīrumu atcelšanu, kas attiecas uz kohēzijas politiku, un valsts atbalsta piešķiršanas procedūrā paredzētajai sūdzību iesniegšanas praksei; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu apvienotajās lietās Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig/Halle/Komisija, ir būtiski garantēt valsts atbalsta noteikumu pareizu piemērošanu kohēzijas politikas programmās saimnieciskās darbības nolūkos īstenotajos infrastruktūras projektos, lai nodrošinātu, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm un/vai to publiskajām struktūrām netiek radīts lielāks administratīvais slogs; uzsver, ka šo projektu īstenošanu nevajadzētu apdraudēt finanšu pārvaldības noteikumu stingrajām prasībām, tostarp noteikumiem par neizmantoto piešķīrumu atcelšanu, kas attiecas uz kohēzijas politiku, un valsts atbalsta piešķiršanas procedūrā paredzētajai sūdzību iesniegšanas praksei;

| 24. | lai nodrošinātu vienkāršotu, taču saskaņotu pieeju, atkārtoti aicina sniegt skaidrojumu attiecībā uz tā valsts atbalsta izvērtējumu, ko dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar grupu atbrīvojuma regulām, jo kohēzijas politikas 2014.–2020. gada plānošanas periodā tas var radīt īpašas grūtības ne vien MVU, bet arī vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm un to struktūrām; uzsver, ka vienkāršošanu nevajadzētu censties panākt uz izpildes rēķina; |
| --- | --- |

24.

lai nodrošinātu vienkāršotu, taču saskaņotu pieeju, atkārtoti aicina sniegt skaidrojumu attiecībā uz tā valsts atbalsta izvērtējumu, ko dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar grupu atbrīvojuma regulām, jo kohēzijas politikas 2014.–2020. gada plānošanas periodā tas var radīt īpašas grūtības ne vien MVU, bet arī vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm un to struktūrām; uzsver, ka vienkāršošanu nevajadzētu censties panākt uz izpildes rēķina;

| 25. | uzsver, ka vispārējie ex ante nosacījumi attiecībā uz valsts atbalstu kohēzijas politikas ietvaros paredz, ka Komisijai būtu jāpiemēro aktīvāka pieeja valsts atbalsta piešķiršanas gadījumiem, jo īpaši tad, ja palielinās tāda atbalsta apjoms un tvērums, uz kuru neattiecas paziņošanas prasības; atbalsta Revīzijas palātas nostāju, ka Komisijai būtu jāuzlabo informētība par paziņošanas pienākumu, jāsekmē labākās prakses izmantošana, jāsniedz mērķtiecīga informācija par dažādiem paziņošanas veidiem, kā arī jāparedz regulāri atjauninātas sadaļas, kurā tiktu skatīti bieži uzdotie jautājumi, publicēšana Komisijas konkurences tīmekļa vietnē un jāizveido palīdzības dienests, kurā varētu uzdot jautājumus par pamatnostādņu interpretāciju; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka vispārējie ex ante nosacījumi attiecībā uz valsts atbalstu kohēzijas politikas ietvaros paredz, ka Komisijai būtu jāpiemēro aktīvāka pieeja valsts atbalsta piešķiršanas gadījumiem, jo īpaši tad, ja palielinās tāda atbalsta apjoms un tvērums, uz kuru neattiecas paziņošanas prasības; atbalsta Revīzijas palātas nostāju, ka Komisijai būtu jāuzlabo informētība par paziņošanas pienākumu, jāsekmē labākās prakses izmantošana, jāsniedz mērķtiecīga informācija par dažādiem paziņošanas veidiem, kā arī jāparedz regulāri atjauninātas sadaļas, kurā tiktu skatīti bieži uzdotie jautājumi, publicēšana Komisijas konkurences tīmekļa vietnē un jāizveido palīdzības dienests, kurā varētu uzdot jautājumus par pamatnostādņu interpretāciju;

| 26. | uzskata, ka dalībvalstīm un reģioniem savas darbības būtu labāk jāsaskaņo ar Komisiju, jo īpaši attiecībā uz iesniedzamās informācijas un sagatavojamo paziņojumu kvalitāti un savlaicīgumu; aicina dalībvalstis nodrošināt valsts atbalsta ex ante nosacījumu pienācīgu piemērošanu saskaņā ar kohēzijas politiku un valsts atbalsta noteikumu labāku ievērošanu valsts līmenī; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka dalībvalstīm un reģioniem savas darbības būtu labāk jāsaskaņo ar Komisiju, jo īpaši attiecībā uz iesniedzamās informācijas un sagatavojamo paziņojumu kvalitāti un savlaicīgumu; aicina dalībvalstis nodrošināt valsts atbalsta ex ante nosacījumu pienācīgu piemērošanu saskaņā ar kohēzijas politiku un valsts atbalsta noteikumu labāku ievērošanu valsts līmenī;

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis informācijas kampaņas par valsts atbalsta noteikumiem īpaši paredzēt tieši reģionālajām un vietējām iestādēm, no kurām daudzas tikai retu reizi ir piešķīrušas valsts atbalstu un tādēļ tām ir visai ierobežotas zināšanas par noteikumiem, kas uz to attiecas; aicina Komisiju to ņemt vērā, izvērtējot ex ante nosacījumus, kas piemērojami valsts atbalstam dalībvalstīs; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un dalībvalstis informācijas kampaņas par valsts atbalsta noteikumiem īpaši paredzēt tieši reģionālajām un vietējām iestādēm, no kurām daudzas tikai retu reizi ir piešķīrušas valsts atbalstu un tādēļ tām ir visai ierobežotas zināšanas par noteikumiem, kas uz to attiecas; aicina Komisiju to ņemt vērā, izvērtējot ex ante nosacījumus, kas piemērojami valsts atbalstam dalībvalstīs;

| 28. | aicina Komisiju arī turpmāk nodrošināt, ka administratīvie, juridiskie un pārredzamības nodrošināšanas pienākumi saistībā ar VAM noteikumu piemērošanu ir pēc iespējas skaidrāki; uzskata, ka atsevišķi no jauna ierosinātie noteikumi RAP projektā 2014.–2020. gadam, piemēram – hipotētisku scenāriju apraksti, nepārprotami pierādījumi par atbalsta ietekmi uz ieguldījuma izvēli vai nosacījums, ka darbu pie projekta nedrīkst sākt, pirms valsts iestādes ir pieņēmušas lēmumu piešķirt atbalstu, – kurus Komisija vēlētos ieviest nākamajā plānošanas periodā, attiecinot tos gan uz uzņēmumiem, kas piesakās stimuliem, gan uz dalībvalstīm un to pašvaldību līmeņa pārvaldes struktūrām, ir pretrunā vienkāršošanas un birokrātijas mazināšanas principam, kura ievērošana tiek sekmēta gan kohēzijas politikā, gan citās ES un valstu politikas jomās; atkārtoti norāda, ka šādi noteikumi var nozīmēt to, ka atsevišķi projekti tiks izslēgti no ieguldījumu atbalsta saņēmēju vidus vai nekad netiks uzsākti; uzskata, ka nepieciešamība regulāri izvērtēt valsts atbalsta lietderību tālākajos reģionos varētu apdraudēt drošību un prognozējamību, kas nepieciešamas ieguldītājiem un uzņēmumiem, lai tie meklētu tirgus iespējas attiecīgajos reģionos; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju arī turpmāk nodrošināt, ka administratīvie, juridiskie un pārredzamības nodrošināšanas pienākumi saistībā ar VAM noteikumu piemērošanu ir pēc iespējas skaidrāki; uzskata, ka atsevišķi no jauna ierosinātie noteikumi RAP projektā 2014.–2020. gadam, piemēram – hipotētisku scenāriju apraksti, nepārprotami pierādījumi par atbalsta ietekmi uz ieguldījuma izvēli vai nosacījums, ka darbu pie projekta nedrīkst sākt, pirms valsts iestādes ir pieņēmušas lēmumu piešķirt atbalstu, – kurus Komisija vēlētos ieviest nākamajā plānošanas periodā, attiecinot tos gan uz uzņēmumiem, kas piesakās stimuliem, gan uz dalībvalstīm un to pašvaldību līmeņa pārvaldes struktūrām, ir pretrunā vienkāršošanas un birokrātijas mazināšanas principam, kura ievērošana tiek sekmēta gan kohēzijas politikā, gan citās ES un valstu politikas jomās; atkārtoti norāda, ka šādi noteikumi var nozīmēt to, ka atsevišķi projekti tiks izslēgti no ieguldījumu atbalsta saņēmēju vidus vai nekad netiks uzsākti; uzskata, ka nepieciešamība regulāri izvērtēt valsts atbalsta lietderību tālākajos reģionos varētu apdraudēt drošību un prognozējamību, kas nepieciešamas ieguldītājiem un uzņēmumiem, lai tie meklētu tirgus iespējas attiecīgajos reģionos;

Reģionu pievilcība un valsts atbalsta noteikumi

| 29. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt skaidrus un tiešus noteikumus gan attiecībā uz reģionālo, gan konkrētai nozarei paredzēto valsts atbalstu, lai piesaistītu ārvalstu tiešos ieguldījumus ES un tās reģionos un lai nodrošinātu to konkurētspēju pasaulē un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

29.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt skaidrus un tiešus noteikumus gan attiecībā uz reģionālo, gan konkrētai nozarei paredzēto valsts atbalstu, lai piesaistītu ārvalstu tiešos ieguldījumus ES un tās reģionos un lai nodrošinātu to konkurētspēju pasaulē un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| 30. | atzinīgi vērtē jaunos ierosinātos noteikumus par pārredzamību (pamatnostādņu projekta 127. un 128. punkts); mudina dalībvalstis ievērot šos noteikumus un centrālajā tīmekļa vietnē publicēt pilnīgu un precīzu informāciju par piešķirto atbalstu; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē jaunos ierosinātos noteikumus par pārredzamību (pamatnostādņu projekta 127. un 128. punkts); mudina dalībvalstis ievērot šos noteikumus un centrālajā tīmekļa vietnē publicēt pilnīgu un precīzu informāciju par piešķirto atbalstu;

| 31. | mudina Komisiju padarīt vienkāršāku un skaidrāku MVU piekļuvi valsts atbalstam vismazāk attīstītajos reģionos, atzīstot šo uzņēmumu nozīmi reģionālajā attīstībā; vienlaikus aicina Komisiju izvērst un pastiprināt izpildes pasākumus nozīmīgākos, iespējami kropļojošākos gadījumos; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju padarīt vienkāršāku un skaidrāku MVU piekļuvi valsts atbalstam vismazāk attīstītajos reģionos, atzīstot šo uzņēmumu nozīmi reģionālajā attīstībā; vienlaikus aicina Komisiju izvērst un pastiprināt izpildes pasākumus nozīmīgākos, iespējami kropļojošākos gadījumos;

| 32. | atzīst Komisijas norādītās problēmas saistībā ar ieguldījumu atbalstu lieliem uzņēmumiem, ņemot vērā, ka pierādījumi netieši norāda uz stimulējošas ietekmes trūkumu; uzskata – lai gan valsts atbalsts galvenokārt būtu jāpiešķir MVU, lielu uzņēmumu, kuri kā kategorija ietver arī ģimenes uzņēmumus, kas ir pārāk lieli, lai atbilstu MVU definīcijai, un uzņēmumus ar vidēji lielu kapitālu, izslēgšana no valsts atbalsta noteikumiem apgabalos, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts, ir nepamatota, ņemot vērā šo uzņēmumu ieguldījumu nodarbinātībā, piegādes ķēdes, ko tie veido kopā ar MVU, to ierasto līdzdalību inovācijā, pētniecībā un izstrādē un to pozitīvo ieguldījumu cīņā ar ekonomikas krīzi; uzskata, ka lielo uzņēmumu klātbūtne bieži vien ir MVU panākumu atslēga, jo tie var iesaistīties lielo uzņēmumu vadītās kopās un strādāt kā darbu apakšuzņēmēji; atgādina, ka Komisija pati ir atzinusi, ka lielo uzņēmumu ieguldījumi rada domino efektu un nodrošina piekļuvi pasaules tirgiem; uzsver, ka lēmums izslēgt lielus uzņēmumus “c” apgabalos varētu izraisīt darbvietu zaudēšanu un mazāku ekonomisko aktivitāti reģionos, mazināt reģionu konkurētspēju un pievilcību ārvalstu ieguldījumiem, kā arī izraisīt uzņēmumu pārvietošanu uz citiem reģioniem ES teritorijā un ārpus tās; tādēļ ierosina, ka būtu jāsaglabā šādu “c” apgabalu uzņēmumu tiesības saņemt valsts atbalstu, atbalsta piešķiršanai piemērojot īpašu pārbaudi pēc individuāla paziņojuma un papildu atbilstības kritērijus saistībā ar stimulējošu ietekmi un ieguldījumu reģionālajā attīstībā ar kopu veidošanas un apakšlīgumu slēgšanas palīdzību; |
| --- | --- |

32.

atzīst Komisijas norādītās problēmas saistībā ar ieguldījumu atbalstu lieliem uzņēmumiem, ņemot vērā, ka pierādījumi netieši norāda uz stimulējošas ietekmes trūkumu; uzskata – lai gan valsts atbalsts galvenokārt būtu jāpiešķir MVU, lielu uzņēmumu, kuri kā kategorija ietver arī ģimenes uzņēmumus, kas ir pārāk lieli, lai atbilstu MVU definīcijai, un uzņēmumus ar vidēji lielu kapitālu, izslēgšana no valsts atbalsta noteikumiem apgabalos, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts, ir nepamatota, ņemot vērā šo uzņēmumu ieguldījumu nodarbinātībā, piegādes ķēdes, ko tie veido kopā ar MVU, to ierasto līdzdalību inovācijā, pētniecībā un izstrādē un to pozitīvo ieguldījumu cīņā ar ekonomikas krīzi; uzskata, ka lielo uzņēmumu klātbūtne bieži vien ir MVU panākumu atslēga, jo tie var iesaistīties lielo uzņēmumu vadītās kopās un strādāt kā darbu apakšuzņēmēji; atgādina, ka Komisija pati ir atzinusi, ka lielo uzņēmumu ieguldījumi rada domino efektu un nodrošina piekļuvi pasaules tirgiem; uzsver, ka lēmums izslēgt lielus uzņēmumus “c” apgabalos varētu izraisīt darbvietu zaudēšanu un mazāku ekonomisko aktivitāti reģionos, mazināt reģionu konkurētspēju un pievilcību ārvalstu ieguldījumiem, kā arī izraisīt uzņēmumu pārvietošanu uz citiem reģioniem ES teritorijā un ārpus tās; tādēļ ierosina, ka būtu jāsaglabā šādu “c” apgabalu uzņēmumu tiesības saņemt valsts atbalstu, atbalsta piešķiršanai piemērojot īpašu pārbaudi pēc individuāla paziņojuma un papildu atbilstības kritērijus saistībā ar stimulējošu ietekmi un ieguldījumu reģionālajā attīstībā ar kopu veidošanas un apakšlīgumu slēgšanas palīdzību;

| 33. | uzskata, ka lielo uzņēmumu tiesības saņemt valsts atbalstu būtu jānosaka ne tikai atkarībā no uzņēmuma lieluma vai nozares, kurā tas darbojas, bet arī atkarībā no to darbvietu aptuvenā skaita, kuras varētu tikt radītas un saglabātas atbalsta saņemšanas rezultātā, šo darbvietu vai attiecīgā projekta kvalitātes un ilgtspējības un ņemot vērā ilgtermiņa ietekmi uz attiecīgā reģiona attīstību, tostarp sociālajiem aspektiem; uzsver, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu lēmumu pieņemšana par to, kuriem konkrētajiem projektiem piemīt vislielākais potenciāls sasniegt ES politikas jomās izvirzītos mērķus, būtu jāatstāj dalībvalstu, attiecīgo reģionu un vietējo pārvaldes iestāžu ziņā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka lielo uzņēmumu tiesības saņemt valsts atbalstu būtu jānosaka ne tikai atkarībā no uzņēmuma lieluma vai nozares, kurā tas darbojas, bet arī atkarībā no to darbvietu aptuvenā skaita, kuras varētu tikt radītas un saglabātas atbalsta saņemšanas rezultātā, šo darbvietu vai attiecīgā projekta kvalitātes un ilgtspējības un ņemot vērā ilgtermiņa ietekmi uz attiecīgā reģiona attīstību, tostarp sociālajiem aspektiem; uzsver, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu lēmumu pieņemšana par to, kuriem konkrētajiem projektiem piemīt vislielākais potenciāls sasniegt ES politikas jomās izvirzītos mērķus, būtu jāatstāj dalībvalstu, attiecīgo reģionu un vietējo pārvaldes iestāžu ziņā;

| 34. | piekrīt Komisijai, ka būtu jāizvairās no tā, ka valsts atbalsta rezultātā darbību pārvieto no vienas EEZ vietas uz citu; tomēr pauž šaubas par ierosinātā projekta 24. un 25. punktu un 122.–124. punktu, uzskatot, ka tie nav pietiekami saskanīgi ar kohēzijas politiku un ir nesaderīgi ar vienkāršošanas mērķi; jo īpaši norāda, ka divi gadi ir patvaļīgi noteikts skaitlis un ka šo noteikumu var nebūt iespējams īstenot, jo būs grūti pierādīt jebkādu cēloņsakarību un plāna esamību divus gadus iepriekš; pauž bažas, ka šis noteikums var dot priekšrocības trešo valstu uzņēmumiem salīdzinājumā ar Eiropas uzņēmumiem un ka tas var izraisīt pārvietošanu ārpus EEZ, kamēr pretējā gadījumā darbību ar reģionālā atbalsta palīdzību varētu piesaistīt atbalstāmajam reģionam; |
| --- | --- |

34.

piekrīt Komisijai, ka būtu jāizvairās no tā, ka valsts atbalsta rezultātā darbību pārvieto no vienas EEZ vietas uz citu; tomēr pauž šaubas par ierosinātā projekta 24. un 25. punktu un 122.–124. punktu, uzskatot, ka tie nav pietiekami saskanīgi ar kohēzijas politiku un ir nesaderīgi ar vienkāršošanas mērķi; jo īpaši norāda, ka divi gadi ir patvaļīgi noteikts skaitlis un ka šo noteikumu var nebūt iespējams īstenot, jo būs grūti pierādīt jebkādu cēloņsakarību un plāna esamību divus gadus iepriekš; pauž bažas, ka šis noteikums var dot priekšrocības trešo valstu uzņēmumiem salīdzinājumā ar Eiropas uzņēmumiem un ka tas var izraisīt pārvietošanu ārpus EEZ, kamēr pretējā gadījumā darbību ar reģionālā atbalsta palīdzību varētu piesaistīt atbalstāmajam reģionam;

| 35. | norāda uz reģionus reāli apdraudošo risku, proti, to, ka valsts atbalstu saņēmušie uzņēmumi varētu tikt pārvietoti gan Eiropas Savienībā, gan arī ārpus tās; norāda uz Eiropas Komisijas ierosināto drošības klauzulu, kas uzliktu par pienākumu lielajiem uzņēmumiem saglabāt ieguldījumus un radītās darbvietas reģionā, kurā atbalsts piešķirts, vai arī atmaksāt šo atbalstu; vērš Komisijas uzmanību uz patlaban notiekošajām sarunām par kohēzijas politikas regulām 2014.–2020. gadam un prasa saskaņot kohēzijas politikā un konkurences politikā noteiktos attiecīgos laikposmus, kuros uzņēmumiem, kas saņēmuši ES līdzekļus/valsts atbalstu, ir jāsaglabā ieguldījumi un darbvietas; |
| --- | --- |

35.

norāda uz reģionus reāli apdraudošo risku, proti, to, ka valsts atbalstu saņēmušie uzņēmumi varētu tikt pārvietoti gan Eiropas Savienībā, gan arī ārpus tās; norāda uz Eiropas Komisijas ierosināto drošības klauzulu, kas uzliktu par pienākumu lielajiem uzņēmumiem saglabāt ieguldījumus un radītās darbvietas reģionā, kurā atbalsts piešķirts, vai arī atmaksāt šo atbalstu; vērš Komisijas uzmanību uz patlaban notiekošajām sarunām par kohēzijas politikas regulām 2014.–2020. gadam un prasa saskaņot kohēzijas politikā un konkurences politikā noteiktos attiecīgos laikposmus, kuros uzņēmumiem, kas saņēmuši ES līdzekļus/valsts atbalstu, ir jāsaglabā ieguldījumi un darbvietas;

| 36. | pauž šaubas arī par to, ka reģionālo atbalstu nevarētu saņemt “grūtībās nonākuši uzņēmumi tādā izpratnē, kā noteikts Komisijas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (pamatnostādņu projekta 11. punkts); uzskata, ka uzņēmumiem, kas tiek pārstrukturēti, nebūtu jāpiemēro stingrāki pasākumi, jo īpaši tad, ja šo uzņēmumu atbalsta pieprasījumu a priori negatīvs vērtējums varētu izraisīt to pārvietošanu ārpus ES; norāda, ka šābrīža nedrošajā un pastāvīgi mainīgajā uzņēmējdarbības vidē atbildīga uzņēmumu pārstrukturēšana ir galvenais veids, kā nodrošināt ieguldījumu, darbvietu un izaugsmes ilgtspējību ilgtermiņā; norāda, ka projektā ierosinātais noteikums ne vien ir pretrunā ar palīdzību atbalstāmo reģionu uzņēmumiem, ko skārusi ekonomikas krīze, bet to arī nav iespējams īstenot, ņemot vērā, ka šajās pamatnostādnēs nav skaidri iekļauta precīza grūtībās nonākušu uzņēmumu definīcija; atgādina 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (8), ar kuru tiek prasīts pieņemt tiesību aktu par šiem jautājumiem, kā arī prasa Komisijai nekavējoties rīkoties; |
| --- | --- |

36.

pauž šaubas arī par to, ka reģionālo atbalstu nevarētu saņemt “grūtībās nonākuši uzņēmumi tādā izpratnē, kā noteikts Komisijas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (pamatnostādņu projekta 11. punkts); uzskata, ka uzņēmumiem, kas tiek pārstrukturēti, nebūtu jāpiemēro stingrāki pasākumi, jo īpaši tad, ja šo uzņēmumu atbalsta pieprasījumu a priori negatīvs vērtējums varētu izraisīt to pārvietošanu ārpus ES; norāda, ka šābrīža nedrošajā un pastāvīgi mainīgajā uzņēmējdarbības vidē atbildīga uzņēmumu pārstrukturēšana ir galvenais veids, kā nodrošināt ieguldījumu, darbvietu un izaugsmes ilgtspējību ilgtermiņā; norāda, ka projektā ierosinātais noteikums ne vien ir pretrunā ar palīdzību atbalstāmo reģionu uzņēmumiem, ko skārusi ekonomikas krīze, bet to arī nav iespējams īstenot, ņemot vērā, ka šajās pamatnostādnēs nav skaidri iekļauta precīza grūtībās nonākušu uzņēmumu definīcija; atgādina 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (8), ar kuru tiek prasīts pieņemt tiesību aktu par šiem jautājumiem, kā arī prasa Komisijai nekavējoties rīkoties;

| 37. | pauž pārliecību – tā kā pamatnostādnes ir izstrādātas septiņu gadu laikposmam, ir būtiski saglabāt zināmu elastību to pārskatīšanā, kā minēts projekta 177. punktā, lai būtu iespējams veikt turpmāk nepieciešamus pielāgojumus; |
| --- | --- |

37.

pauž pārliecību – tā kā pamatnostādnes ir izstrādātas septiņu gadu laikposmam, ir būtiski saglabāt zināmu elastību to pārskatīšanā, kā minēts projekta 177. punktā, lai būtu iespējams veikt turpmāk nepieciešamus pielāgojumus;

o

o o

| 38. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

38.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0026.

(2)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

(3)  Brisele, 2012. g. (datums nav norādīts).

(4)  EUCO 37/13, 8.2.2013, 22. lpp.

(5)  Eiropas Revīzijas palātas 2011. gada Īpašais ziņojums Nr. 15 “Vai Komisijas procedūras nodrošina valsts atbalsta kontroles efektīvu pārvaldību”.

(6)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula), OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

(7)  Padomes 1998. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 994/98 (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.).

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0005.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/86

---

P7_TA(2013)0268

Ikgadējais ziņojums par konkurences politiku

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (2012/2306(INI))

(2016/C 065/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 101., 102. un 107. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 101., 102. un 107. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par konkurences politiku 2011. gadā (COM(2012)0253) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2012)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par konkurences politiku 2011. gadā (COM(2012)0253) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2012)0141),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. oktobra paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (Banku darbības paziņojums (3)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. oktobra paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (Banku darbības paziņojums (3)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. decembra paziņojumu “Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem” (Rekapitalizācijas paziņojums (4)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. decembra paziņojumu “Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem” (Rekapitalizācijas paziņojums (4)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. februāra paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums (5)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. februāra paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums (5)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (Pārstrukturēšanas paziņojums (6)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (Pārstrukturēšanas paziņojums (6)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. decembra paziņojumu par valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (sākotnējā pagaidu shēma (7)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. decembra paziņojumu par valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (sākotnējā pagaidu shēma (7)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 1. decembra paziņojumu par valsts atbalsta pasākumu Savienības pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (jaunā pagaidu shēma, kuras darbība beidzās 2010. gada 31. decembrī (8)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 1. decembra paziņojumu par valsts atbalsta pasākumu Savienības pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (jaunā pagaidu shēma, kuras darbība beidzās 2010. gada 31. decembrī (8)),

| — | ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas 2012. gada 2. oktobra galīgo ziņojumu par ES banku nozares struktūras reformu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas 2012. gada 2. oktobra galīgo ziņojumu par ES banku nozares struktūras reformu (9),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (11),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011)” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011)” (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 25. aprīļa regulu (ES) Nr. 360/2012 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 25. aprīļa regulu (ES) Nr. 360/2012 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (13),

| — | ņemot vērā 2011. gada jūnijā pēc Parlamenta pasūtījuma veikto pētījumu par valsts atbalstu – krīzes situācijas noteikumi finanšu sektoram un reālajai ekonomikai (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada jūnijā pēc Parlamenta pasūtījuma veikto pētījumu par valsts atbalstu – krīzes situācijas noteikumi finanšu sektoram un reālajai ekonomikai (14),

| — | ņemot vērā 2012. gada jūnijā pēc Parlamenta pasūtījuma veikto pētījumu par kolektīvo tiesisko aizsardzību konkurences pārkāpumu gadījumā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada jūnijā pēc Parlamenta pasūtījuma veikto pētījumu par kolektīvo tiesisko aizsardzību konkurences pārkāpumu gadījumā (15),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Sabiedriskā apspriešana – virzība uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai” (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Sabiedriskā apspriešana – virzība uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai” (SEC(2011)0173),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)” (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)” (COM(2012)0209),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 15/2011 “Vai Komisijas procedūras nodrošina valsts atbalsta kontroles efektīvu pārvaldību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 15/2011 “Vai Komisijas procedūras nodrošina valsts atbalsta kontroles efektīvu pārvaldību”,

| — | ņemot vērā Komisijas pamatnostādnes par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada (turpmāk – “EKTS pamatnostādnes”) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pamatnostādnes par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada (turpmāk – “EKTS pamatnostādnes”) (16),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. novembra Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (turpmāk – “Pamatnolīgums”) (17) un jo īpaši tā 12. punktu (18) un 16. punktu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. novembra Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (turpmāk – “Pamatnolīgums”) (17) un jo īpaši tā 12. punktu (18) un 16. punktu (19),

| — | ņemot vērā euro zonas valstu 2012. gada 29. jūnija augstākā līmeņa sanāksmes paziņojumu (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā euro zonas valstu 2012. gada 29. jūnija augstākā līmeņa sanāksmes paziņojumu (20),

| — | ņemot vērā 2005. gada 22. februāra rezolūciju par Komisijas XXXIII ziņojumu par konkurences politiku 2003. gadā (21), 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Komisijas ziņojumu par konkurences politiku 2004. gadā (22), 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par ziņojumu par konkurences politiku 2005. gadā (23), 2009. gada 10. marta rezolūciju par ziņojumiem par konkurences politiku 2006. un 2007. gadā (24), 2010. gada 9. marta rezolūciju par ziņojumu par konkurences politiku 2008. gadā (25), 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par ziņojumu par konkurences politiku 2009. gadā (26) un 2012. gada 2. februāra rezolūciju par gadskārtējo ziņojumu par ES konkurences politiku (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 22. februāra rezolūciju par Komisijas XXXIII ziņojumu par konkurences politiku 2003. gadā (21), 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Komisijas ziņojumu par konkurences politiku 2004. gadā (22), 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par ziņojumu par konkurences politiku 2005. gadā (23), 2009. gada 10. marta rezolūciju par ziņojumiem par konkurences politiku 2006. un 2007. gadā (24), 2010. gada 9. marta rezolūciju par ziņojumu par konkurences politiku 2008. gadā (25), 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par ziņojumu par konkurences politiku 2009. gadā (26) un 2012. gada 2. februāra rezolūciju par gadskārtējo ziņojumu par ES konkurences politiku (27),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (28),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0143/2013),

| A. | tā kā konkurences politika, kas balstīta uz atvērta tirgus principiem un vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visās nozarēs, ir daļa no ES būtības un ir Eiropas sociālā tirgus ekonomikas stūrakmens, kā arī instruments, kas kalpo Eiropas patērētājiem, nodrošinot sociālā un ekonomiskā ziņā labi funkcionējošu iekšējo tirgu un apkarojot atsevišķu uzņēmēju ļaunprātīgu praksi, turklāt tā ir arī galvenais faktors, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā konkurences politika, kas balstīta uz atvērta tirgus principiem un vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visās nozarēs, ir daļa no ES būtības un ir Eiropas sociālā tirgus ekonomikas stūrakmens, kā arī instruments, kas kalpo Eiropas patērētājiem, nodrošinot sociālā un ekonomiskā ziņā labi funkcionējošu iekšējo tirgu un apkarojot atsevišķu uzņēmēju ļaunprātīgu praksi, turklāt tā ir arī galvenais faktors, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību;

| B. | tā kā preču, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite un personu brīva pārvietošanās bijušas izšķirīgi svarīgas Eiropas izaugsmei; |
| --- | --- |

B.

tā kā preču, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite un personu brīva pārvietošanās bijušas izšķirīgi svarīgas Eiropas izaugsmei;

| C. | tā kā 2008. gada rudenī sākās un 2011. gadā padziļinājās ekonomikas, finanšu un valsts parādu krīze, novedot pie ES ekonomikas lejupslīdes; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2008. gada rudenī sākās un 2011. gadā padziļinājās ekonomikas, finanšu un valsts parādu krīze, novedot pie ES ekonomikas lejupslīdes;

| D. | tā kā Komisija uz krīzi reaģēja, citstarp pieņemot īpašus valsts atbalsta noteikumus, kā arī izmantoja konkurences politiku kā krīzes pārvaldības instrumentu; tā kā šāda prakse bija iecerēta un joprojām tiek īstenota kā pagaidu režīms; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija uz krīzi reaģēja, citstarp pieņemot īpašus valsts atbalsta noteikumus, kā arī izmantoja konkurences politiku kā krīzes pārvaldības instrumentu; tā kā šāda prakse bija iecerēta un joprojām tiek īstenota kā pagaidu režīms;

| E. | tā kā konkurences politika ir svarīga, lai reaģētu uz krīzi, atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020” un vienoto tirgu, kā arī virzītos uz banku savienību, patiesu ekonomikas un monetāro savienību un dziļāku integrāciju un konverģenci; |
| --- | --- |

E.

tā kā konkurences politika ir svarīga, lai reaģētu uz krīzi, atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020” un vienoto tirgu, kā arī virzītos uz banku savienību, patiesu ekonomikas un monetāro savienību un dziļāku integrāciju un konverģenci;

| F. | tā kā protekcionisms krīzi tikai padziļinātu un paildzinātu un ir ļoti svarīgi stingri piemērot konkurences noteikumus, lai Eiropas ekonomika atgūtos; |
| --- | --- |

F.

tā kā protekcionisms krīzi tikai padziļinātu un paildzinātu un ir ļoti svarīgi stingri piemērot konkurences noteikumus, lai Eiropas ekonomika atgūtos;

| G. | tā kā ikgadējam ziņojumam par konkurences politiku būtu jākalpo kā instrumentam, ar ko sekmēt Savienības vispārējo konkurētspēju, paplašinot konkurenci un ļaujot iesaistīties jauniem dalībniekiem, tādā veidā paplašinot un padziļinot iekšējo tirgu, un tāpēc ziņojumam nevajadzētu attiekties tikai uz to, kā Komisija praksē īsteno konkurences politiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā ikgadējam ziņojumam par konkurences politiku būtu jākalpo kā instrumentam, ar ko sekmēt Savienības vispārējo konkurētspēju, paplašinot konkurenci un ļaujot iesaistīties jauniem dalībniekiem, tādā veidā paplašinot un padziļinot iekšējo tirgu, un tāpēc ziņojumam nevajadzētu attiekties tikai uz to, kā Komisija praksē īsteno konkurences politiku;

| H. | tā kā konkurence visās dalībvalstīs nedarbojas vienlīdz labi; |
| --- | --- |

H.

tā kā konkurence visās dalībvalstīs nedarbojas vienlīdz labi;

| I. | tā kā nozares, kur konkurences līmenis ir zemāks, bieži vien ir tās pašas, kurās ekonomiskā veiktspēja ir mazāka, |
| --- | --- |

I.

tā kā nozares, kur konkurences līmenis ir zemāks, bieži vien ir tās pašas, kurās ekonomiskā veiktspēja ir mazāka,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu par konkurences politiku 2011. gadā un atzinīgi vērtē to, ka jaunā tematiskā struktūra palīdz risināt jautājumus, kurus ierosinājis Parlaments, un ļauj skaidri noteikt prioritātes, mērķus un vajadzīgos pasākumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu par konkurences politiku 2011. gadā un atzinīgi vērtē to, ka jaunā tematiskā struktūra palīdz risināt jautājumus, kurus ierosinājis Parlaments, un ļauj skaidri noteikt prioritātes, mērķus un vajadzīgos pasākumus;

| 2. | uzsver, ka konkurences politika ir Eiropas sociālās tirgus ekonomikas stūrakmens; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt pretmonopola, valsts atbalsta un apvienošanās kontroles pasākumus, lai nodrošinātu ekonomisko efektivitāti, sekmīgu iekšējā tirgus darbību un sociālo progresu; uzsver arī to, ka MVU un trešā sektora labāka piekļuve iekšējam tirgum un saistītā dalība tajā prasa aktīvu konkurences politiku, lai novērstu pašreizējos šķēršļus; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka konkurences politika ir Eiropas sociālās tirgus ekonomikas stūrakmens; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt pretmonopola, valsts atbalsta un apvienošanās kontroles pasākumus, lai nodrošinātu ekonomisko efektivitāti, sekmīgu iekšējā tirgus darbību un sociālo progresu; uzsver arī to, ka MVU un trešā sektora labāka piekļuve iekšējam tirgum un saistītā dalība tajā prasa aktīvu konkurences politiku, lai novērstu pašreizējos šķēršļus;

| 3. | aicina saskaņot ES konkurences politiku un visas pārējās ES politikas jomas, tostarp nozaru regulējumu, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu iekšējais tirgus veiksmīgi darbojas iedzīvotāju, vides un uzņēmumu interesēs; |
| --- | --- |

3.

aicina saskaņot ES konkurences politiku un visas pārējās ES politikas jomas, tostarp nozaru regulējumu, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu iekšējais tirgus veiksmīgi darbojas iedzīvotāju, vides un uzņēmumu interesēs;

| 4. | aicina Komisiju sadarbībā ar valstu konkurences iestādēm rūpīgi pārbaudīt konkurences traucējumus un to ietekmi uz ekonomiku; prasa Komisijai identificēt gan iespējamo nelīdzsvarotību starp dalībvalstīm šajā jomā, gan tās cēloņus; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju sadarbībā ar valstu konkurences iestādēm rūpīgi pārbaudīt konkurences traucējumus un to ietekmi uz ekonomiku; prasa Komisijai identificēt gan iespējamo nelīdzsvarotību starp dalībvalstīm šajā jomā, gan tās cēloņus;

| 5. | uzsver, ka konkurences politikas īstenošanai plašākā nozīmē nebūtu jāstiprina jau stabili uzņēmumi vai preču piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji, bet būtu drīzāk vispārīgi jātiecas veicināt jaunu dalībnieku iesaistīšanos un jaunu ideju un metožu rašanos, tādā veidā palielinot labumu Savienības iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka konkurences politikas īstenošanai plašākā nozīmē nebūtu jāstiprina jau stabili uzņēmumi vai preču piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji, bet būtu drīzāk vispārīgi jātiecas veicināt jaunu dalībnieku iesaistīšanos un jaunu ideju un metožu rašanos, tādā veidā palielinot labumu Savienības iedzīvotājiem;

| 6. | norāda, ka ārkārtas valsts atbalsta krīzes režīma pagarināšana ir apstākļu uzspiests risinājums un ka tā palīdzējusi novērst turpmāku finanšu un ekonomisko nestabilitāti, izvairīties no protekcionisma un nodrošināt mehānismu banku pārstrukturēšanai un krīzes pārvarēšanai, kas ir īpaši lietderīgi programmas valstīs, kuras saskaras ar nopietnām problēmām; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka ārkārtas valsts atbalsta krīzes režīma pagarināšana ir apstākļu uzspiests risinājums un ka tā palīdzējusi novērst turpmāku finanšu un ekonomisko nestabilitāti, izvairīties no protekcionisma un nodrošināt mehānismu banku pārstrukturēšanai un krīzes pārvarēšanai, kas ir īpaši lietderīgi programmas valstīs, kuras saskaras ar nopietnām problēmām;

| 7. | tomēr pauž bažas – lai gan valsts atbalsta krīzes režīms bija paredzēts kā pagaidu pasākums, tā piemērošana, šķiet, ieilgst; atzīmē, ka savā trešajā pēc kārtas ikgadējā ziņojumā Parlaments uzsvēris nepieciešamību pēc iespējas drīzāk pārtraukt šos pagaidu pasākumus; turklāt pauž nožēlu, ka dažos gadījumos šī pieeja nav bijusi sekmīga, un uzstāj, ka no iepriekšējiem intervences pasākumiem ir jāmācās un pastāvošā prakse attiecīgi jāgroza; |
| --- | --- |

7.

tomēr pauž bažas – lai gan valsts atbalsta krīzes režīms bija paredzēts kā pagaidu pasākums, tā piemērošana, šķiet, ieilgst; atzīmē, ka savā trešajā pēc kārtas ikgadējā ziņojumā Parlaments uzsvēris nepieciešamību pēc iespējas drīzāk pārtraukt šos pagaidu pasākumus; turklāt pauž nožēlu, ka dažos gadījumos šī pieeja nav bijusi sekmīga, un uzstāj, ka no iepriekšējiem intervences pasākumiem ir jāmācās un pastāvošā prakse attiecīgi jāgroza;

| 8. | turpina uzsvērt, ka bankām, kas saņem valsts atbalstu, savs uzņēmējdarbības modelis jākoncentrē galvenokārt uz darbību veiksmīgo daļu, jāuzlabo ģimeņu un uzņēmumu piekļuve kredītiem, jāierobežo atalgojuma lielums un līdz minimumam jāsamazina ietekme uz konkurentiem, kas atbalstu nesaņem, kā arī uz ES nodokļu maksātājiem; šajā sakarībā norāda, ka ir jāizskata augsta līmeņa ekspertu grupas priekšlikumi par ES banku nozares struktūras reformām; |
| --- | --- |

8.

turpina uzsvērt, ka bankām, kas saņem valsts atbalstu, savs uzņēmējdarbības modelis jākoncentrē galvenokārt uz darbību veiksmīgo daļu, jāuzlabo ģimeņu un uzņēmumu piekļuve kredītiem, jāierobežo atalgojuma lielums un līdz minimumam jāsamazina ietekme uz konkurentiem, kas atbalstu nesaņem, kā arī uz ES nodokļu maksātājiem; šajā sakarībā norāda, ka ir jāizskata augsta līmeņa ekspertu grupas priekšlikumi par ES banku nozares struktūras reformām;

| 9. | uzsver, ka pašreizējā konsolidācija banku nozarē faktiski ir palielinājusi vairāku nozīmīgu finanšu iestāžu tirgus daļu, un tādēļ mudina Komisiju arī turpmāk cieši uzraudzīt šo nozari, lai veicinātu konkurenci Eiropas banku pakalpojumu tirgos; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka pašreizējā konsolidācija banku nozarē faktiski ir palielinājusi vairāku nozīmīgu finanšu iestāžu tirgus daļu, un tādēļ mudina Komisiju arī turpmāk cieši uzraudzīt šo nozari, lai veicinātu konkurenci Eiropas banku pakalpojumu tirgos;

| 10. | atgādina par euro zonas 2012. gada 29. jūnija augstākā līmeņa sanāksmes paziņojumu; piekrīt, ka obligāti jālauž apburtais loks, kas izveidojies banku un valstu attiecībās, kā arī valstīm steidzami jāīsteno to paustās apņemšanās; |
| --- | --- |

10.

atgādina par euro zonas 2012. gada 29. jūnija augstākā līmeņa sanāksmes paziņojumu; piekrīt, ka obligāti jālauž apburtais loks, kas izveidojies banku un valstu attiecībās, kā arī valstīm steidzami jāīsteno to paustās apņemšanās;

| 11. | aicina Komisiju stingri piemērot pretmonopola un apvienošanās kontroles noteikumus, lai nodrošinātu labāk regulētus, pārredzamus, atvērtus un godīgus finanšu tirgus; augstu vērtē izmeklēšanu ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgū, jo īpaši attiecībā uz kredītriska mijmaiņas darījumu tirdzniecības datiem un pakalpojumiem, maksājumu pakalpojumiem un finanšu informācijas sniegšanu tirgiem; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju stingri piemērot pretmonopola un apvienošanās kontroles noteikumus, lai nodrošinātu labāk regulētus, pārredzamus, atvērtus un godīgus finanšu tirgus; augstu vērtē izmeklēšanu ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgū, jo īpaši attiecībā uz kredītriska mijmaiņas darījumu tirdzniecības datiem un pakalpojumiem, maksājumu pakalpojumiem un finanšu informācijas sniegšanu tirgiem;

| 12. | aicina ES konkurences iestādes cieši sadarboties ar citām jurisdikcijām un uzraudzīt lielo finanšu tirgu dalībnieku un oligopolu, piemēram, kredītreitingu aģentūru, darījumus un ietekmi uz tirgu, kā arī cenu svārstību gadījumus, kas saistīti ar finanšu tirgiem, un piešķirt visaugstāko prioritāti tam, lai tiktu izmeklētas iespējamās manipulācijas ar LIBOR, EURIBOR un TIBOR likmēm; |
| --- | --- |

12.

aicina ES konkurences iestādes cieši sadarboties ar citām jurisdikcijām un uzraudzīt lielo finanšu tirgu dalībnieku un oligopolu, piemēram, kredītreitingu aģentūru, darījumus un ietekmi uz tirgu, kā arī cenu svārstību gadījumus, kas saistīti ar finanšu tirgiem, un piešķirt visaugstāko prioritāti tam, lai tiktu izmeklētas iespējamās manipulācijas ar LIBOR, EURIBOR un TIBOR likmēm;

| 13. | uzskata, ka visi iepriekš minētie jautājumi ir pilnībā jāizmeklē, arī lai noteiktu, vai pienācīgi izmantoti visi ES rīcībā esošie instrumenti, lai novērstu šādus gadījumus; turklāt aicina Komisiju izpētīt šādu traucējumu ietekmi uz cenu attīstību dažādās nozarēs, piemēram, hipotekāro kredītu jomā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka visi iepriekš minētie jautājumi ir pilnībā jāizmeklē, arī lai noteiktu, vai pienācīgi izmantoti visi ES rīcībā esošie instrumenti, lai novērstu šādus gadījumus; turklāt aicina Komisiju izpētīt šādu traucējumu ietekmi uz cenu attīstību dažādās nozarēs, piemēram, hipotekāro kredītu jomā;

Atbalsts ilgtspējīgai izaugsmei, darbvietām un konkurētspējai

| 14. | atzīst, ka konkurences politika ir gan svarīgs instruments, lai tālāk attīstītu un saglabātu vienoto tirgu, gan arī produktivitātes, efektivitātes un globālās konkurētspējas galvenais dzinējspēks, kam ir liela nozīme taisnīgu un atvērtu tirgu, valsts sektora finanšu stabilitātes un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu veicināšanā, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka konkurences politika ir gan svarīgs instruments, lai tālāk attīstītu un saglabātu vienoto tirgu, gan arī produktivitātes, efektivitātes un globālās konkurētspējas galvenais dzinējspēks, kam ir liela nozīme taisnīgu un atvērtu tirgu, valsts sektora finanšu stabilitātes un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu veicināšanā, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi;

| 15. | uzsver, ka vienotā tirgus pilnveidošanai, ekonomikas izaugsmes atjaunošanai, Eiropas tirgus pievilcības veicināšanai pasaules mērogā, Eiropas digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanai un pētniecības un inovāciju veicināšanai ir vajadzīga spēcīga konkurence, saimnieciskās darbības struktūru lietderīga dažādība un proaktīva rūpniecības politika; konstatē, ka visi pretmonopola, valsts atbalsta un apvienošanās kontroles instrumenti ir būtiski tirgus regulējuma uzlabošanai, pārredzamības veicināšanai un ekonomikas atjaunošanai; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka vienotā tirgus pilnveidošanai, ekonomikas izaugsmes atjaunošanai, Eiropas tirgus pievilcības veicināšanai pasaules mērogā, Eiropas digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanai un pētniecības un inovāciju veicināšanai ir vajadzīga spēcīga konkurence, saimnieciskās darbības struktūru lietderīga dažādība un proaktīva rūpniecības politika; konstatē, ka visi pretmonopola, valsts atbalsta un apvienošanās kontroles instrumenti ir būtiski tirgus regulējuma uzlabošanai, pārredzamības veicināšanai un ekonomikas atjaunošanai;

| 16. | sagaida, ka Komisija efektīvi īstenos konkurences politiku un veicinās videi nekaitīgas tehnoloģijas un resursus; uzskata, ka jaunās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas pamatnostādnes palīdz novērst oglekļa emisiju pārvirzi, saglabāt signālus attiecībā uz cenu un samazināt konkurences traucējumus; uzskata, ka pašreizējās zemās cenas šajā sistēmā nepalīdz veicināt klimatam labvēlīgas tehnoloģijas un palēnina pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni; |
| --- | --- |

16.

sagaida, ka Komisija efektīvi īstenos konkurences politiku un veicinās videi nekaitīgas tehnoloģijas un resursus; uzskata, ka jaunās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas pamatnostādnes palīdz novērst oglekļa emisiju pārvirzi, saglabāt signālus attiecībā uz cenu un samazināt konkurences traucējumus; uzskata, ka pašreizējās zemās cenas šajā sistēmā nepalīdz veicināt klimatam labvēlīgas tehnoloģijas un palēnina pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni;

| 17. | atbalsta viedokli, ka par valsts atbalstu nebūtu jāuzskata tādi publiski pasākumi, kurus veic, lai sniegtu atbalstu plašas krāpšanas un nelikumīgas finanšu prakses upuriem, un kuru vienīgais mērķis ir novērst turpmākus zaudējumus un atjaunot šo upuru tiesības; |
| --- | --- |

17.

atbalsta viedokli, ka par valsts atbalstu nebūtu jāuzskata tādi publiski pasākumi, kurus veic, lai sniegtu atbalstu plašas krāpšanas un nelikumīgas finanšu prakses upuriem, un kuru vienīgais mērķis ir novērst turpmākus zaudējumus un atjaunot šo upuru tiesības;

Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi (SGEI)

| 18. | atzīmē, ka Eiropas iedzīvotāji vēlas saņemt augstas kvalitātes, visaptverošus un pieejamus sabiedriskos pakalpojumus, kas tiem nepieciešami un svarīgi, vienlaikus palielinot konkurenci un sekmējot vienlīdzīgākus konkurences apstākļus šo pakalpojumu sabiedriskajiem un privātajiem sniedzējiem; uzsver, ka šajā nolūkā ir izšķiroši svarīgi saglabāt konkurenci starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem; uzsver, ka nesen pieņemtais tiesību aktu kopums SGEI jomā varētu veicināt vienkāršākas, skaidrākas un elastīgākas sistēmas izveidi šajā jomā; uzsver, ka Komisijai saskaņā ar LESD konkurences noteikumiem ir pienākums nodrošināt par SGEI sniegšanu piešķirtās kompensācijas atbilstību ES valsts atbalsta noteikumiem, lai izvairītos no dārgu, bet zemas kvalitātes pakalpojumu uzspiešanas sabiedrībai; pauž bažas par pārlieku daudzu pakalpojumu atbrīvošanas no konkurences iestāžu pārbaudes; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka Eiropas iedzīvotāji vēlas saņemt augstas kvalitātes, visaptverošus un pieejamus sabiedriskos pakalpojumus, kas tiem nepieciešami un svarīgi, vienlaikus palielinot konkurenci un sekmējot vienlīdzīgākus konkurences apstākļus šo pakalpojumu sabiedriskajiem un privātajiem sniedzējiem; uzsver, ka šajā nolūkā ir izšķiroši svarīgi saglabāt konkurenci starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem; uzsver, ka nesen pieņemtais tiesību aktu kopums SGEI jomā varētu veicināt vienkāršākas, skaidrākas un elastīgākas sistēmas izveidi šajā jomā; uzsver, ka Komisijai saskaņā ar LESD konkurences noteikumiem ir pienākums nodrošināt par SGEI sniegšanu piešķirtās kompensācijas atbilstību ES valsts atbalsta noteikumiem, lai izvairītos no dārgu, bet zemas kvalitātes pakalpojumu uzspiešanas sabiedrībai; pauž bažas par pārlieku daudzu pakalpojumu atbrīvošanas no konkurences iestāžu pārbaudes;

| 19. | aicina ES konkurences iestādes uzraudzīt farmācijas, veselības aprūpes un apdrošināšanas pakalpojumu tirgus (jo īpaši ģenērisko un novatorisko zāļu tirgu), lai noteiktu iespējamus patentu tiesību pārkāpumus un varbūtēju diskriminējošu attieksmi; konstatē – neraugoties uz to, ka veselības aizsardzības nozares un sociālās aizsardzības organizēšana galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē, šie pakalpojumi ir jākontrolē, lai aizsargātu publiskā sektora finanses, nodrošinātu konkurences tiesību aktu ievērošanu un aizstāvētu ES pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

19.

aicina ES konkurences iestādes uzraudzīt farmācijas, veselības aprūpes un apdrošināšanas pakalpojumu tirgus (jo īpaši ģenērisko un novatorisko zāļu tirgu), lai noteiktu iespējamus patentu tiesību pārkāpumus un varbūtēju diskriminējošu attieksmi; konstatē – neraugoties uz to, ka veselības aizsardzības nozares un sociālās aizsardzības organizēšana galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē, šie pakalpojumi ir jākontrolē, lai aizsargātu publiskā sektora finanses, nodrošinātu konkurences tiesību aktu ievērošanu un aizstāvētu ES pilsoņu tiesības;

Patērētāju labklājības uzlabošana – nozaru attīstība

| 20. | pauž bažas par to, ka kopš 2007. gada vidus pārtikas cenas ir ievērojami pieaugušas, pastāvot lielām ražotāju cenu svārstībām, un atgādina, ka tieši plaša patēriņa pārtikas preču cenas aktīvi sekmē vispārējo inflāciju; uzsver, ka jaunajai koplīgumu slēgšanas sistēmai vērtību ķēdē vajadzētu būt saistītai ar tādu ražotāju organizāciju darbību, kas veicina konkurenci, kā arī ar pārtikas preču cenu uzraudzības platformu; mudina Komisiju sadarbībā ar valstu konkurences iestādēm rūpīgi pārbaudīt konkurenci agrārās un pārtikas rūpniecības nozarē attiecībā uz atbalstu, pārredzamību un patēriņa cenu attīstību visos vērtības ķēdes posmos; atgādina, ka patērētāju ieguvumu, ko iespējams sasniegt pārtikas nozarē, var daudzkāršot, jo līdzīgas konkurences reformas īsteno visos pārējos ekonomikas sektoros; |
| --- | --- |

20.

pauž bažas par to, ka kopš 2007. gada vidus pārtikas cenas ir ievērojami pieaugušas, pastāvot lielām ražotāju cenu svārstībām, un atgādina, ka tieši plaša patēriņa pārtikas preču cenas aktīvi sekmē vispārējo inflāciju; uzsver, ka jaunajai koplīgumu slēgšanas sistēmai vērtību ķēdē vajadzētu būt saistītai ar tādu ražotāju organizāciju darbību, kas veicina konkurenci, kā arī ar pārtikas preču cenu uzraudzības platformu; mudina Komisiju sadarbībā ar valstu konkurences iestādēm rūpīgi pārbaudīt konkurenci agrārās un pārtikas rūpniecības nozarē attiecībā uz atbalstu, pārredzamību un patēriņa cenu attīstību visos vērtības ķēdes posmos; atgādina, ka patērētāju ieguvumu, ko iespējams sasniegt pārtikas nozarē, var daudzkāršot, jo līdzīgas konkurences reformas īsteno visos pārējos ekonomikas sektoros;

| 21. | uzsver, ka gan vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi, gan vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi veido būtisku daļu no visiem pakalpojumiem dalībvalstīs, un tāpēc būtu iespējami lieli ieguvumi, ja tiktu paaugstināta šo pakalpojumu efektivitāte; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai šos pakalpojumus regulējošie noteikumi galvenokārt aizsargātu patērētājus; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka gan vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi, gan vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi veido būtisku daļu no visiem pakalpojumiem dalībvalstīs, un tāpēc būtu iespējami lieli ieguvumi, ja tiktu paaugstināta šo pakalpojumu efektivitāte; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai šos pakalpojumus regulējošie noteikumi galvenokārt aizsargātu patērētājus;

| 22. | uzsver, ka spekulācijas pārtikas tirgos ļoti lielā mērā rada cenu svārstības; aicina Komisiju izskatīt šo jautājumu ziņojumā par konkurences politiku 2012. gadā un veikt pasākumus, lai novērstu spekulācijas pārtikas tirgos; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka spekulācijas pārtikas tirgos ļoti lielā mērā rada cenu svārstības; aicina Komisiju izskatīt šo jautājumu ziņojumā par konkurences politiku 2012. gadā un veikt pasākumus, lai novērstu spekulācijas pārtikas tirgos;

| 23. | aicina Komisiju vairāk uzmanības pievērst ražotāju organizāciju un kooperatīvu labvēlīgajai ietekmei uz mazo lauksaimnieku labklājību un spēju nodrošināt sev lielāku ietekmi sarunās ar iepriekšējā posma nozari; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju vairāk uzmanības pievērst ražotāju organizāciju un kooperatīvu labvēlīgajai ietekmei uz mazo lauksaimnieku labklājību un spēju nodrošināt sev lielāku ietekmi sarunās ar iepriekšējā posma nozari;

| 24. | gaida Eiropas Konkurences iestāžu tīkla (ECN) ziņojumu par šo jautājumu; konstatē, ka graudaugu un piena produktu nozares ir vislabāk izpētītās nozares pretmonopolu lietās, un mudina dalībvalstu konkurences iestādes veicināt iniciatīvas šajā nozarē; aicina Komisiju pārbaudīt Eiropas cukura nozari, kurā 2011. un 2012. gadā bija sevišķi augsta cenu inflācija; |
| --- | --- |

24.

gaida Eiropas Konkurences iestāžu tīkla (ECN) ziņojumu par šo jautājumu; konstatē, ka graudaugu un piena produktu nozares ir vislabāk izpētītās nozares pretmonopolu lietās, un mudina dalībvalstu konkurences iestādes veicināt iniciatīvas šajā nozarē; aicina Komisiju pārbaudīt Eiropas cukura nozari, kurā 2011. un 2012. gadā bija sevišķi augsta cenu inflācija;

| 25. | atkārtoti prasa, lai Komisija pilnībā īstenotu iekšējā enerģētikas tirgus pasākumu kopumu; kamēr vēl nav pilnībā izveidots atvērts un konkurētspējīgs vienotais enerģētikas tirgus, mudina to aktīvi uzraudzīt konkurenci enerģētikas tirgos, jo īpaši tajos gadījumos, kad komunālo pakalpojumu uzņēmumu privatizācija sākas tirgos, kuros pastāv monopola vai oligopola sistēma; |
| --- | --- |

25.

atkārtoti prasa, lai Komisija pilnībā īstenotu iekšējā enerģētikas tirgus pasākumu kopumu; kamēr vēl nav pilnībā izveidots atvērts un konkurētspējīgs vienotais enerģētikas tirgus, mudina to aktīvi uzraudzīt konkurenci enerģētikas tirgos, jo īpaši tajos gadījumos, kad komunālo pakalpojumu uzņēmumu privatizācija sākas tirgos, kuros pastāv monopola vai oligopola sistēma;

| 26. | aicina Komisiju rūpīgi izmeklēt norises ES gaisa kravu pārvadājumu un kurjerpakalpojumu tirgū; norāda, ka Amerikas Savienotajās Valstīs kurjerpakalpojumu tirgū ir izveidojies duopola stāvoklis un pēdējo desmit gadu laikā tirgus faktiski ir slēgts konkurentiem no Eiropas; secina, ka turpmākas apvienošanās rezultātā paliktu tikai viena liela Eiropas kurjerpakalpojumu un loģistikas uzņēmējsabiedrība, ar ko konkurēt, un ka tas varētu būtiski ietekmēt cenu konkurenci iekšējā tirgū par sliktu patērētājiem; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju rūpīgi izmeklēt norises ES gaisa kravu pārvadājumu un kurjerpakalpojumu tirgū; norāda, ka Amerikas Savienotajās Valstīs kurjerpakalpojumu tirgū ir izveidojies duopola stāvoklis un pēdējo desmit gadu laikā tirgus faktiski ir slēgts konkurentiem no Eiropas; secina, ka turpmākas apvienošanās rezultātā paliktu tikai viena liela Eiropas kurjerpakalpojumu un loģistikas uzņēmējsabiedrība, ar ko konkurēt, un ka tas varētu būtiski ietekmēt cenu konkurenci iekšējā tirgū par sliktu patērētājiem;

| 27. | uzsver, ka Eiropas uzņēmējsabiedrības nebauda vienlīdzīgus konkurences apstākļus ASV aviācijas tirgū un ka pat pašlaik ES–ASV aviācijas tirgus ir acīmredzami nelīdzsvarots, jo Eiropas kravu aviosabiedrībām ir liegta pieeja ASV iekšzemes tirgum un tām ir grūti konkurēt nelabvēlīgos apstākļos; uzsver, ka šī nevienlīdzīgā piekļuve tirgum traucē konkurencei un galu galā kaitē Eiropas loģistikas industrijai un tās klientiem; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Eiropas uzņēmējsabiedrības nebauda vienlīdzīgus konkurences apstākļus ASV aviācijas tirgū un ka pat pašlaik ES–ASV aviācijas tirgus ir acīmredzami nelīdzsvarots, jo Eiropas kravu aviosabiedrībām ir liegta pieeja ASV iekšzemes tirgum un tām ir grūti konkurēt nelabvēlīgos apstākļos; uzsver, ka šī nevienlīdzīgā piekļuve tirgum traucē konkurencei un galu galā kaitē Eiropas loģistikas industrijai un tās klientiem;

Konkurences politikas likumības un efektivitātes veicināšana

| 28. | atbalsta Parlamenta aktīvu iesaistīšanu konkurences politikas veidošanā, tostarp iesaistīšanos kopējā likumdošanas procesā; uzskata, ka Komisijai pilnībā jāuzņemas atbildība un jāpilda Parlamenta rezolūcijas; ir nolēmis pastiprināt pašreizējo strukturēto dialogu; |
| --- | --- |

28.

atbalsta Parlamenta aktīvu iesaistīšanu konkurences politikas veidošanā, tostarp iesaistīšanos kopējā likumdošanas procesā; uzskata, ka Komisijai pilnībā jāuzņemas atbildība un jāpilda Parlamenta rezolūcijas; ir nolēmis pastiprināt pašreizējo strukturēto dialogu;

| 29. | aicina Komisiju turpināt rīkoties taisnīgi un objektīvi un atbalstīt uzlabojumus konkurences procedūrās; aizstāv procesuālās tiesības, tostarp uzņēmumu tiesības pirms uzklausīšanas piekļūt Komisijas dokumentiem attiecīgajā lietā; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju turpināt rīkoties taisnīgi un objektīvi un atbalstīt uzlabojumus konkurences procedūrās; aizstāv procesuālās tiesības, tostarp uzņēmumu tiesības pirms uzklausīšanas piekļūt Komisijas dokumentiem attiecīgajā lietā;

| 30. | mudina Komisiju turpināt godīgas konkurences kultūras veicināšanu, nosakot vispārējos principus un atbalstot uzņēmējsabiedrību rīcību šajā jomā, it īpaši izrādot lielāku interesi un pozitīvāku attieksmi pret atbilstību, jo tam būs noteicošā preventīvā ietekme, kas ir sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju turpināt godīgas konkurences kultūras veicināšanu, nosakot vispārējos principus un atbalstot uzņēmējsabiedrību rīcību šajā jomā, it īpaši izrādot lielāku interesi un pozitīvāku attieksmi pret atbilstību, jo tam būs noteicošā preventīvā ietekme, kas ir sabiedrības interesēs;

| 31. | prasa Komisijai ņemt vērā alternatīvas strīdu izšķiršanas izmantošanas iespēju un saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru iesniegt jau sen nepieciešamo priekšlikumu, lai veicinātu individuālas un kolektīvas civilprasības par to zaudējumu atlīdzību, kas radušies uzņēmumiem un patērētājiem ES pretmonopola likuma pārkāpumu gadījumos; uzskata, ka šādam priekšlikumam vajadzētu sekmēt konkurenci, taču neveicinot nevēlamu tiesāšanos, kā arī palīdzēt saņemt atlīdzību par nelielu un izplatītu kaitējumu, nodrošināt pilnīgu atbilstību ES pārredzamības noteikumiem un to, ka ikviens izņēmums saistībā ar iecietības procedūrām tiek pareizi un konkrēti pamatots, turklāt nodrošināt pilnīgu atbilstību noteikumu piemērošanai publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

31.

prasa Komisijai ņemt vērā alternatīvas strīdu izšķiršanas izmantošanas iespēju un saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru iesniegt jau sen nepieciešamo priekšlikumu, lai veicinātu individuālas un kolektīvas civilprasības par to zaudējumu atlīdzību, kas radušies uzņēmumiem un patērētājiem ES pretmonopola likuma pārkāpumu gadījumos; uzskata, ka šādam priekšlikumam vajadzētu sekmēt konkurenci, taču neveicinot nevēlamu tiesāšanos, kā arī palīdzēt saņemt atlīdzību par nelielu un izplatītu kaitējumu, nodrošināt pilnīgu atbilstību ES pārredzamības noteikumiem un to, ka ikviens izņēmums saistībā ar iecietības procedūrām tiek pareizi un konkrēti pamatots, turklāt nodrošināt pilnīgu atbilstību noteikumu piemērošanai publiskajā sektorā;

| 32. | atkārtoti atsaucas uz agrākajām 2012. gada 2. februāra rezolūcijām par gadskārtējo ziņojumu par ES konkurences politiku un par ierosinājumu iespējamam Komisijas priekšlikumam par kolektīvo tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

32.

atkārtoti atsaucas uz agrākajām 2012. gada 2. februāra rezolūcijām par gadskārtējo ziņojumu par ES konkurences politiku un par ierosinājumu iespējamam Komisijas priekšlikumam par kolektīvo tiesisko aizsardzību;

| 33. | pozitīvi vērtē sadarbību ar Eiropas Konkurences iestāžu tīklu (ECN) un dalībvalstu tiesu iestādēm, lai nodrošinātu konkurences politikas efektivitāti un saskaņotību ES mērogā; atbalsta efektīvu atbildības sadali starp ECN dalībniekiem, ņemot vērā to, ka dažiem tirgiem raksturīga izteiktāka valsts dimensija atšķirīgu tiesisko, ekonomisko un kultūras apstākļu dēļ; aicina Komisiju sekmēt konverģenci un sadarbības nolīgumus ar citām jurisdikcijām, tostarp paredzot noteikumus par informācijas apmaiņu izmeklēšanas laikā saskaņā ar pienācīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

33.

pozitīvi vērtē sadarbību ar Eiropas Konkurences iestāžu tīklu (ECN) un dalībvalstu tiesu iestādēm, lai nodrošinātu konkurences politikas efektivitāti un saskaņotību ES mērogā; atbalsta efektīvu atbildības sadali starp ECN dalībniekiem, ņemot vērā to, ka dažiem tirgiem raksturīga izteiktāka valsts dimensija atšķirīgu tiesisko, ekonomisko un kultūras apstākļu dēļ; aicina Komisiju sekmēt konverģenci un sadarbības nolīgumus ar citām jurisdikcijām, tostarp paredzot noteikumus par informācijas apmaiņu izmeklēšanas laikā saskaņā ar pienācīgiem nosacījumiem;

| 34. | apzinās Komisijas lielo un arvien pieaugošo darba apjomu konkurences tiesību aktu piemērošanā, tāpēc atkārtoti uzsver, ka Komisijai ir jāpiešķir vairāk resursu, jo īpaši pārdalot pašreizējos līdzekļus, lai tā aktīvāk un efektīvāk varētu darboties šajā jomā; |
| --- | --- |

34.

apzinās Komisijas lielo un arvien pieaugošo darba apjomu konkurences tiesību aktu piemērošanā, tāpēc atkārtoti uzsver, ka Komisijai ir jāpiešķir vairāk resursu, jo īpaši pārdalot pašreizējos līdzekļus, lai tā aktīvāk un efektīvāk varētu darboties šajā jomā;

| 35. | aicina Komisiju veicināt konkurences kultūru gan ES, gan starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju veicināt konkurences kultūru gan ES, gan starptautiskā mērogā;

Politika attiecībā uz soda naudām

| 36. | iesaka izmantot izlīguma procedūru un vajadzības gadījumā preventīvas un samērīgas soda naudas, izvairoties no nelabvēlīgām ekonomiskām un sociālām sekām, ko radītu grūtībās novestu uzņēmumu izstumšana no tirgus; |
| --- | --- |

36.

iesaka izmantot izlīguma procedūru un vajadzības gadījumā preventīvas un samērīgas soda naudas, izvairoties no nelabvēlīgām ekonomiskām un sociālām sekām, ko radītu grūtībās novestu uzņēmumu izstumšana no tirgus;

| 37. | konstatē, ka soda naudām nevajadzētu nedz atturēt uzņēmumus no savu vadītāju un darbinieku saukšanas pie atbildības, nedz arī – vajadzības gadījumā – dalībvalstis no kriminālatbildības jautājumu risināšanas; aicina Komisiju apsvērt iespēju sagatavot ziņojumu par šiem aspektiem; |
| --- | --- |

37.

konstatē, ka soda naudām nevajadzētu nedz atturēt uzņēmumus no savu vadītāju un darbinieku saukšanas pie atbildības, nedz arī – vajadzības gadījumā – dalībvalstis no kriminālatbildības jautājumu risināšanas; aicina Komisiju apsvērt iespēju sagatavot ziņojumu par šiem aspektiem;

| 38. | pauž bažas par to, vai soda naudu kā vienīgā instrumenta izmantošana nav pārāk ierobežots paņēmiens, daļēji arī tāpēc, ka iespējama darbvietu zaudēšana uzņēmumu maksātnespējas dēļ, un prasa izstrādāt plašāku un pilnīgāku instrumentu klāstu, ietverot tādus jautājumus kā uzņēmumu individuālā atbildība, pārredzamība un atbildība, īsākas procedūras, tiesības uz aizstāvību un pienācīgu lietas izskatīšanu, mehānismi, lai nodrošinātu soda naudu atlaišanas efektīvu piemērošanu (it īpaši – lai pārvarētu traucējumus, ko izraisīja Amerikas Savienotajās Valstīs atklātie procesi), korporatīvās atbilstības programmas un Eiropas standartu izstrāde; atzinīgi vērtē stimulu un prasību principa piemērošanu, kas efektīvi attur no pārkāpumiem, vienlaikus rosinot nodrošināt atbilstību; |
| --- | --- |

38.

pauž bažas par to, vai soda naudu kā vienīgā instrumenta izmantošana nav pārāk ierobežots paņēmiens, daļēji arī tāpēc, ka iespējama darbvietu zaudēšana uzņēmumu maksātnespējas dēļ, un prasa izstrādāt plašāku un pilnīgāku instrumentu klāstu, ietverot tādus jautājumus kā uzņēmumu individuālā atbildība, pārredzamība un atbildība, īsākas procedūras, tiesības uz aizstāvību un pienācīgu lietas izskatīšanu, mehānismi, lai nodrošinātu soda naudu atlaišanas efektīvu piemērošanu (it īpaši – lai pārvarētu traucējumus, ko izraisīja Amerikas Savienotajās Valstīs atklātie procesi), korporatīvās atbilstības programmas un Eiropas standartu izstrāde; atzinīgi vērtē stimulu un prasību principa piemērošanu, kas efektīvi attur no pārkāpumiem, vienlaikus rosinot nodrošināt atbilstību;

| 39. | atkārtoti norāda, ka soda naudu noteikšanas metode ir iekļauta nenormatīvā dokumentā, proti, 2006. gada pamatnostādnēs par soda naudu piemērošanu, un vēlreiz mudina Komisiju Regulā (EK) Nr. 1/2003 iekļaut detalizētu soda naudu aprēķinu bāzi, kas balstītos uz likumības principa, un jaunos soda naudu piemērošanas principus; |
| --- | --- |

39.

atkārtoti norāda, ka soda naudu noteikšanas metode ir iekļauta nenormatīvā dokumentā, proti, 2006. gada pamatnostādnēs par soda naudu piemērošanu, un vēlreiz mudina Komisiju Regulā (EK) Nr. 1/2003 iekļaut detalizētu soda naudu aprēķinu bāzi, kas balstītos uz likumības principa, un jaunos soda naudu piemērošanas principus;

| 40. | atkārto aicinājumu veikt Komisijas pamatnostādņu par soda naudu piemērošanu vispārēju pārskatīšanu, ņemot vērā sešos gados gūto praktisko pieredzi; uzskata, ka šādā pārskatīšanā būtu jāpārbauda atbilstības programmu loma, jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem mātessabiedrības, kam ir noteicošā ietekme uz meitasuzņēmumiem, vajadzētu uzskatīt par solidāri un atsevišķi atbildīgām par to meitasuzņēmumu izdarītajiem pretmonopola tiesību pārkāpumiem, kā arī izskatīt jautājumus par soda naudu atlaišanu, recidīviem, apgrozījuma robežvērtību un publisko un privāto saistību mijiedarbību; |
| --- | --- |

40.

atkārto aicinājumu veikt Komisijas pamatnostādņu par soda naudu piemērošanu vispārēju pārskatīšanu, ņemot vērā sešos gados gūto praktisko pieredzi; uzskata, ka šādā pārskatīšanā būtu jāpārbauda atbilstības programmu loma, jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem mātessabiedrības, kam ir noteicošā ietekme uz meitasuzņēmumiem, vajadzētu uzskatīt par solidāri un atsevišķi atbildīgām par to meitasuzņēmumu izdarītajiem pretmonopola tiesību pārkāpumiem, kā arī izskatīt jautājumus par soda naudu atlaišanu, recidīviem, apgrozījuma robežvērtību un publisko un privāto saistību mijiedarbību;

| 41. | atkārtoti norāda, ka pieaug to pieprasījumu skaits, kuros lūgts samazināt piemēroto soda naudu, pamatojoties uz nespēju samaksāt, jo īpaši no uzņēmumiem, kas ražo vienu produktu, un no MVU; vēlreiz apstiprina, ka kā alternatīvu soda naudas samazinājumam var apsvērt iespēju ieviest sistēmu, kas paredz atliktus maksājumus un/vai maksājumus pa daļām, lai novērstu uzņēmumu darbības pārtraukšanu; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti norāda, ka pieaug to pieprasījumu skaits, kuros lūgts samazināt piemēroto soda naudu, pamatojoties uz nespēju samaksāt, jo īpaši no uzņēmumiem, kas ražo vienu produktu, un no MVU; vēlreiz apstiprina, ka kā alternatīvu soda naudas samazinājumam var apsvērt iespēju ieviest sistēmu, kas paredz atliktus maksājumus un/vai maksājumus pa daļām, lai novērstu uzņēmumu darbības pārtraukšanu;

| 42. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā lēmumā (COMP/39452, 2012. gada 28. marts) ir ņēmusi vērā tādu uzņēmumu īpašās vajadzības, kas ražo vienu produktu; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā lēmumā (COMP/39452, 2012. gada 28. marts) ir ņēmusi vērā tādu uzņēmumu īpašās vajadzības, kas ražo vienu produktu;

Apsvērumi attiecībā uz nozarēm

| 43. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt virzīties uz pilnīgu vienotā transporta tirgus izveidi, vienlaicīgi nodrošinot atklātu un godīgu konkurenci transporta, pasta un tūrisma nozarē un ņemot vērā citus Savienības politikas mērķus, piemēram, transporta un mobilitātes pakalpojumu pienācīgu darbību, politikas mērķus publisko pakalpojumu, sociālo standartu, drošības un vides aizsardzības jomā un ES mērķus attiecībā uz CO2 emisijas un atkarības no naftas samazināšanu; atzinīgi vērtē izziņoto Vienotā tirgus aktu II, kura mērķis ir pabeigt Eiropas vienotās gaisa telpas izveidi un turpināt dzelzceļa tirgus atvēršanu un vienotās dzelzceļa telpas izveidi; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt virzīties uz pilnīgu vienotā transporta tirgus izveidi, vienlaicīgi nodrošinot atklātu un godīgu konkurenci transporta, pasta un tūrisma nozarē un ņemot vērā citus Savienības politikas mērķus, piemēram, transporta un mobilitātes pakalpojumu pienācīgu darbību, politikas mērķus publisko pakalpojumu, sociālo standartu, drošības un vides aizsardzības jomā un ES mērķus attiecībā uz CO2 emisijas un atkarības no naftas samazināšanu; atzinīgi vērtē izziņoto Vienotā tirgus aktu II, kura mērķis ir pabeigt Eiropas vienotās gaisa telpas izveidi un turpināt dzelzceļa tirgus atvēršanu un vienotās dzelzceļa telpas izveidi;

| 44. | uzskata, ka Komisijai vajadzētu turpināt stiprināt saiknes starp konkurences politiku un transporta politiku, lai uzlabotu Eiropas transporta nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka Komisijai vajadzētu turpināt stiprināt saiknes starp konkurences politiku un transporta politiku, lai uzlabotu Eiropas transporta nozares konkurētspēju;

| 45. | mudina Komisiju darboties aktīvāk, veicinot konkurences noteikumu konverģenci starptautiskās sarunās, lai transporta nozarē nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas Savienībai un trešām valstīm; |
| --- | --- |

45.

mudina Komisiju darboties aktīvāk, veicinot konkurences noteikumu konverģenci starptautiskās sarunās, lai transporta nozarē nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas Savienībai un trešām valstīm;

| 46. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot Eiropas transporta telpas vienotu attīstību un novērst attīstības atšķirības starp dalībvalstu transporta infrastruktūrām un sistēmām, lai panāktu patiesu vienotā Eiropas tirgus izveidi un nodrošinātu godīgu konkurenci transporta jomā; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ir svarīgi īstenot Eiropas transporta telpas vienotu attīstību un novērst attīstības atšķirības starp dalībvalstu transporta infrastruktūrām un sistēmām, lai panāktu patiesu vienotā Eiropas tirgus izveidi un nodrošinātu godīgu konkurenci transporta jomā;

| 47. | uzsver nodokļu atšķirību ietekmi uz konkurenci starp dažādiem transporta veidiem un uz intermodāliem pārvadājumiem un aicina Komisiju sniegt pārskatu par nodokļiem un atšķirīgām PVN sistēmām dažādos transporta veidos; |
| --- | --- |

47.

uzsver nodokļu atšķirību ietekmi uz konkurenci starp dažādiem transporta veidiem un uz intermodāliem pārvadājumiem un aicina Komisiju sniegt pārskatu par nodokļiem un atšķirīgām PVN sistēmām dažādos transporta veidos;

| 48. | uzsver – lai pastāvētu brīva un neizkropļota konkurence Eiropas līmenī, jāatceļ fiziskie, tehniskie un normatīvie šķēršļi starp dalībvalstīm, jo īpaši attīstot savstarpēji izmantojamus un efektīvus Eiropas transporta tīklus; |
| --- | --- |

48.

uzsver – lai pastāvētu brīva un neizkropļota konkurence Eiropas līmenī, jāatceļ fiziskie, tehniskie un normatīvie šķēršļi starp dalībvalstīm, jo īpaši attīstot savstarpēji izmantojamus un efektīvus Eiropas transporta tīklus;

| 49. | kopumā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par pasažieru tiesībām visos transporta veidos, taču uzsver, ka katrs transporta veids pēc būtības ir atšķirīgs un jebkuram Komisijas priekšlikumam ne vien jāgarantē pasažieru tiesības, bet arī jānodrošina samērīga un elastīga pieeja, ņemot vērā transporta veidu atšķirības; |
| --- | --- |

49.

kopumā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par pasažieru tiesībām visos transporta veidos, taču uzsver, ka katrs transporta veids pēc būtības ir atšķirīgs un jebkuram Komisijas priekšlikumam ne vien jāgarantē pasažieru tiesības, bet arī jānodrošina samērīga un elastīga pieeja, ņemot vērā transporta veidu atšķirības;

| 50. | ņemot vērā ES un ASV gaisa transporta nolīgumu, mudina attiecīgās iestādes pastiprināt sadarbību, lai attīstītu saskaņotu regulatīvo pieeju jautājumam par aviosabiedrību alianšu konkurences jautājumiem, un aktīvi meklēt veidus lielo alianšu konkurences veicināšanai transatlantiskajā tirgū; |
| --- | --- |

50.

ņemot vērā ES un ASV gaisa transporta nolīgumu, mudina attiecīgās iestādes pastiprināt sadarbību, lai attīstītu saskaņotu regulatīvo pieeju jautājumam par aviosabiedrību alianšu konkurences jautājumiem, un aktīvi meklēt veidus lielo alianšu konkurences veicināšanai transatlantiskajā tirgū;

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis ātrāk īstenot tiesību aktus par Eiropas vienoto gaisa telpu, lai uzlabotu pakalpojumu cenu pārredzamību, tādējādi atvieglojot uzraudzību pār atbilstību konkurences noteikumiem un palielinot Eiropas mezgla konkurētspēju un drošību, kā arī turpināt strādāt, lai uzlabotu Eiropas lidostu konkurētspēju gan tautsaimniecības, gan pasažieru interesēs; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un dalībvalstis ātrāk īstenot tiesību aktus par Eiropas vienoto gaisa telpu, lai uzlabotu pakalpojumu cenu pārredzamību, tādējādi atvieglojot uzraudzību pār atbilstību konkurences noteikumiem un palielinot Eiropas mezgla konkurētspēju un drošību, kā arī turpināt strādāt, lai uzlabotu Eiropas lidostu konkurētspēju gan tautsaimniecības, gan pasažieru interesēs;

| 52. | aicina Komisiju sniegt uz pierādījumiem balstītu pārskatu par gadījumiem, kad gaisa pārvadātāji ar īpašiem nosacījumiem nodrošina sev priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, vai, kā tiek apgalvots, ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli dažās lidostās, jo īpaši uzspiežot prasību par vienu bagāžas vienību un nosakot citus ierobežojumus attiecībā uz atļauto rokas bagāžu; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju sniegt uz pierādījumiem balstītu pārskatu par gadījumiem, kad gaisa pārvadātāji ar īpašiem nosacījumiem nodrošina sev priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu sniedzējiem, vai, kā tiek apgalvots, ļaunprātīgi izmanto savu dominējošo stāvokli dažās lidostās, jo īpaši uzspiežot prasību par vienu bagāžas vienību un nosakot citus ierobežojumus attiecībā uz atļauto rokas bagāžu;

| 53. | uzskata, ka komercdarbība ir lidostu galvenais ienākumu avots un ka šāda agresīva prakse var radīt situāciju, kurā pārvadātājs ļaunprātīgi izmanto dominējošo stāvokli; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka komercdarbība ir lidostu galvenais ienākumu avots un ka šāda agresīva prakse var radīt situāciju, kurā pārvadātājs ļaunprātīgi izmanto dominējošo stāvokli;

| 54. | mudina Komisiju nostiprināt uzraudzību pār laika nišu tirdzniecību, izmantošanu un piešķiršanu Eiropas lidostās, lai panāktu godīgu konkurenci, kā arī nosargātu reģionālo maršrutu savienojamību Eiropā; |
| --- | --- |

54.

mudina Komisiju nostiprināt uzraudzību pār laika nišu tirdzniecību, izmantošanu un piešķiršanu Eiropas lidostās, lai panāktu godīgu konkurenci, kā arī nosargātu reģionālo maršrutu savienojamību Eiropā;

| 55. | aicina Komisiju pārraudzīt zemo cenu aviosabiedrībām piemērojamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie netiek izmantoti kā negodīgas konkurences instrumenti; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju pārraudzīt zemo cenu aviosabiedrībām piemērojamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie netiek izmantoti kā negodīgas konkurences instrumenti;

| 56. | mudina Komisiju nodrošināt, lai ES aviācijas un lidostu valsts atbalsta pamatnostādņu pārstrādāšanas procesā netiktu izkropļota konkurence un visiem tirgus dalībniekiem tiktu nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

56.

mudina Komisiju nodrošināt, lai ES aviācijas un lidostu valsts atbalsta pamatnostādņu pārstrādāšanas procesā netiktu izkropļota konkurence un visiem tirgus dalībniekiem tiktu nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi;

| 57. | norāda, ka pagaidām ir maz panākumu attiecībā uz Eiropas dzelzceļa nozares liberalizāciju un ka šī situācija pasliktina dzelzceļa transporta stāvokli salīdzinājumā ar citiem ceļošanas veidiem, jo īpaši ņemot vērā jautājumus, kas saistīti ar dzelzceļa nozares konkurētspēju Eiropā; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka pagaidām ir maz panākumu attiecībā uz Eiropas dzelzceļa nozares liberalizāciju un ka šī situācija pasliktina dzelzceļa transporta stāvokli salīdzinājumā ar citiem ceļošanas veidiem, jo īpaši ņemot vērā jautājumus, kas saistīti ar dzelzceļa nozares konkurētspēju Eiropā;

| 58. | mudina Komisiju pabeigt Eiropas vienotās dzelzceļa telpas izveidi, nodrošinot, ka tiek radīti piemēroti nosacījumi nozares atvēršanai brīvai un godīgai konkurencei, tostarp veicot pasākumus, lai bez ierobežojumiem varētu darboties efektīvi un novatoriski dzelzceļa uzņēmumi, skaidri nodalot infrastruktūras īpašniekus un dzelzceļa operatorus, izveidojot spēcīgas valstu regulatīvās struktūras un saskaņojot noteikumus attiecībā uz personālu; aicina Komisiju, sagatavojot iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu, ņemt vērā valstu dzelzceļa uzņēmumu dažādos uzņēmējdarbības modeļus un ierosināt konkrētus priekšlikumus, lai novērstu netiešos konkurences ierobežojumus, ko rada atšķirīgu noteikumu piemērošana attiecībā uz drošību, savstarpēju izmantojamību un atzīšanas procedūru; |
| --- | --- |

58.

mudina Komisiju pabeigt Eiropas vienotās dzelzceļa telpas izveidi, nodrošinot, ka tiek radīti piemēroti nosacījumi nozares atvēršanai brīvai un godīgai konkurencei, tostarp veicot pasākumus, lai bez ierobežojumiem varētu darboties efektīvi un novatoriski dzelzceļa uzņēmumi, skaidri nodalot infrastruktūras īpašniekus un dzelzceļa operatorus, izveidojot spēcīgas valstu regulatīvās struktūras un saskaņojot noteikumus attiecībā uz personālu; aicina Komisiju, sagatavojot iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu, ņemt vērā valstu dzelzceļa uzņēmumu dažādos uzņēmējdarbības modeļus un ierosināt konkrētus priekšlikumus, lai novērstu netiešos konkurences ierobežojumus, ko rada atšķirīgu noteikumu piemērošana attiecībā uz drošību, savstarpēju izmantojamību un atzīšanas procedūru;

| 59. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt dzelzceļa transporta nozares atvēršanu taisnīgai konkurencei, kā arī nodrošināt labāku pakalpojumu kvalitāti, turklāt neapdraudot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

59.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt dzelzceļa transporta nozares atvēršanu taisnīgai konkurencei, kā arī nodrošināt labāku pakalpojumu kvalitāti, turklāt neapdraudot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu;

| 60. | uzsver, ka turpmāka ES kravu autopārvadājumu tirgus atvēršana var būt pieņemama tikai tad, ja transporta uzņēmumiem tiek garantēti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un tiek nodrošināta sociālo tiesību aktu un mobilo darbinieku darba apstākļu aizsardzība visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka turpmāka ES kravu autopārvadājumu tirgus atvēršana var būt pieņemama tikai tad, ja transporta uzņēmumiem tiek garantēti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un tiek nodrošināta sociālo tiesību aktu un mobilo darbinieku darba apstākļu aizsardzība visās dalībvalstīs;

| 61. | uzsver nepieciešamību novērst negodīgu konkurenci liberalizētajā autotransporta nozarē, garantējot sociālo, drošības un vides aizsardzības noteikumu pienācīgu piemērošanu un īpašu uzmanību pievēršot gan šā tirgus atvēršanai kabotāžai, gan arī dempinga izmantošanai; |
| --- | --- |

61.

uzsver nepieciešamību novērst negodīgu konkurenci liberalizētajā autotransporta nozarē, garantējot sociālo, drošības un vides aizsardzības noteikumu pienācīgu piemērošanu un īpašu uzmanību pievēršot gan šā tirgus atvēršanai kabotāžai, gan arī dempinga izmantošanai;

| 62. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm ierosināt konkrētus priekšlikumus, lai likvidētu būtiskās dalībvalstu atšķirības attiecībā uz sankcijām par nopietniem Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem autotransporta jomā un tādējādi novērstu konkurences traucējumus; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm ierosināt konkrētus priekšlikumus, lai likvidētu būtiskās dalībvalstu atšķirības attiecībā uz sankcijām par nopietniem Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem autotransporta jomā un tādējādi novērstu konkurences traucējumus;

| 63. | aicina dalībvalstis īstenot Trešo pasta direktīvu; aicina Komisiju rūpīgi izskatīt pasta tirgus liberalizācijas sociālās sekas un ziņot gan par tām, gan par vispārējo pakalpojumu saistībām šajā jomā, tostarp vispārējo pakalpojumu finansēšanu; |
| --- | --- |

63.

aicina dalībvalstis īstenot Trešo pasta direktīvu; aicina Komisiju rūpīgi izskatīt pasta tirgus liberalizācijas sociālās sekas un ziņot gan par tām, gan par vispārējo pakalpojumu saistībām šajā jomā, tostarp vispārējo pakalpojumu finansēšanu;

| 64. | ņemot vērā gan Lisabonas līgumu un jaunās nostiprinātās kompetences, gan tūrisma ekonomisko potenciālu Eiropas Savienībā, aicina Komisiju veicināt tūrisma uzņēmumu aktīvu sadarbību un veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ievērojamāko ES tūrisma galamērķu konkurētspēju pasaulē; aicina Komisiju paātrināt procedūras saistībā ar tiesību aktu priekšlikumu par kompleksajiem tūrisma ceļojumiem, lai nodrošinātu pienācīgu konkurenci un garantētu pārredzamu brīvo tirgu Eiropas tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

64.

ņemot vērā gan Lisabonas līgumu un jaunās nostiprinātās kompetences, gan tūrisma ekonomisko potenciālu Eiropas Savienībā, aicina Komisiju veicināt tūrisma uzņēmumu aktīvu sadarbību un veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ievērojamāko ES tūrisma galamērķu konkurētspēju pasaulē; aicina Komisiju paātrināt procedūras saistībā ar tiesību aktu priekšlikumu par kompleksajiem tūrisma ceļojumiem, lai nodrošinātu pienācīgu konkurenci un garantētu pārredzamu brīvo tirgu Eiropas tūrisma nozarē;

| 65. | uzskata, ka valsts atbalsta tiesību aktu piemērošana būtu jāvērš uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, jo īpaši nodrošinot ieguldījumus reālajā ekonomikā un veicinot lielāku resursu koncentrāciju pētniecībai, inovācijām un ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka valsts atbalsta tiesību aktu piemērošana būtu jāvērš uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, jo īpaši nodrošinot ieguldījumus reālajā ekonomikā un veicinot lielāku resursu koncentrāciju pētniecībai, inovācijām un ilgtspējīgai attīstībai;

| 66. | norāda, ka Eiropas elektronisko maksājumu tirgus joprojām ir sadrumstalots gan pārrobežu, gan dalībvalstu iekšzemes darījumos; atbalsta vajadzīgos pasākumus un izpildi, lai nodrošinātu atvērtāku, pārredzamāku, novatoriskāku un konkurētspējīgāku vienoto tirgu maksājumu jomā, kas nodrošina ieguvumus visiem patērētājiem un tiem piedāvā izvēli attiecībā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu iespējām un mobilajiem naudas makiem, savietojamību, izmaksām un numuru pārnesamību; tādēļ aicina Komisiju izvērtēt iespējamos veidus, kā Eiropas tirgū maksājumu veikšanai ar kartēm, internetā un mobilajiem maksājumiem iesaistīt jaunus dalībniekus, vienlaikus aizsargājot turpmākos tehnoloģiskos jauninājumus šajā nozarē; uzskata, ka ir jāpastiprina daudzpusējo savstarpējās apmaiņas maksu uzraudzība, un atzinīgi vērtē II vienotā tirgus aktā iekļautos priekšlikumus par Maksājumu pakalpojumu direktīvas pārskatīšanu un likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz daudzpusējām banku nodevām; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka Eiropas elektronisko maksājumu tirgus joprojām ir sadrumstalots gan pārrobežu, gan dalībvalstu iekšzemes darījumos; atbalsta vajadzīgos pasākumus un izpildi, lai nodrošinātu atvērtāku, pārredzamāku, novatoriskāku un konkurētspējīgāku vienoto tirgu maksājumu jomā, kas nodrošina ieguvumus visiem patērētājiem un tiem piedāvā izvēli attiecībā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu iespējām un mobilajiem naudas makiem, savietojamību, izmaksām un numuru pārnesamību; tādēļ aicina Komisiju izvērtēt iespējamos veidus, kā Eiropas tirgū maksājumu veikšanai ar kartēm, internetā un mobilajiem maksājumiem iesaistīt jaunus dalībniekus, vienlaikus aizsargājot turpmākos tehnoloģiskos jauninājumus šajā nozarē; uzskata, ka ir jāpastiprina daudzpusējo savstarpējās apmaiņas maksu uzraudzība, un atzinīgi vērtē II vienotā tirgus aktā iekļautos priekšlikumus par Maksājumu pakalpojumu direktīvas pārskatīšanu un likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz daudzpusējām banku nodevām;

| 67. | atbalsta Komisijas nodomu arī turpmāk uzraudzīt finanšu tirgu pārredzamību, taču uzskata, ka ir jāīsteno papildu centieni, lai nodrošinātu savlaicīgas, uzticamas un kvalitatīvas informācijas sniegšanu, jo īpaši par atvasināto finanšu instrumentu tirgiem; |
| --- | --- |

67.

atbalsta Komisijas nodomu arī turpmāk uzraudzīt finanšu tirgu pārredzamību, taču uzskata, ka ir jāīsteno papildu centieni, lai nodrošinātu savlaicīgas, uzticamas un kvalitatīvas informācijas sniegšanu, jo īpaši par atvasināto finanšu instrumentu tirgiem;

| 68. | uzskata, ka uzņēmumu savstarpējai konkurencei jānorit tā, lai tiktu efektīvi nodrošināta patērētāju tiesību ievērošana, un ka šim nolūkam var izmantot tādus svarīgus instrumentus kā kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēma un alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēma; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka uzņēmumu savstarpējai konkurencei jānorit tā, lai tiktu efektīvi nodrošināta patērētāju tiesību ievērošana, un ka šim nolūkam var izmantot tādus svarīgus instrumentus kā kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēma un alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēma;

| 69. | norāda, ka tikai Komisija parasti izvērtē tikai uzņēmuma stāvokļa tirgū ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus; uzskata, ka dažos tirgos ar to nepietiek, lai novērstu karteļu vienošanās risku; prasa Komisijai pārbaudīt, kā būtu iespējams mazināt karteļu veidošanās risku un veicināt konkurenci; aicina Komisiju izvirzīt skaidras un pārredzamas pamatnostādnes konkurences politikai, ņemot vērā minētos principus; |
| --- | --- |

69.

norāda, ka tikai Komisija parasti izvērtē tikai uzņēmuma stāvokļa tirgū ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus; uzskata, ka dažos tirgos ar to nepietiek, lai novērstu karteļu vienošanās risku; prasa Komisijai pārbaudīt, kā būtu iespējams mazināt karteļu veidošanās risku un veicināt konkurenci; aicina Komisiju izvirzīt skaidras un pārredzamas pamatnostādnes konkurences politikai, ņemot vērā minētos principus;

| 70. | prasa, lai Komisija pilnībā īstenotu iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu kopumu, ņemot vērā to, ka nav vēl pilnībā izveidots atvērts un konkurētspējīgs vienotais tirgus enerģētikas nozarē; mudina Komisiju aktīvi uzraudzīt konkurenci enerģijas tirgos, jo īpaši tajos gadījumos, kad komunālo pakalpojumu uzņēmumu privatizācija notiek monopola vai oligopola stāvokļa tirgos; |
| --- | --- |

70.

prasa, lai Komisija pilnībā īstenotu iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu kopumu, ņemot vērā to, ka nav vēl pilnībā izveidots atvērts un konkurētspējīgs vienotais tirgus enerģētikas nozarē; mudina Komisiju aktīvi uzraudzīt konkurenci enerģijas tirgos, jo īpaši tajos gadījumos, kad komunālo pakalpojumu uzņēmumu privatizācija notiek monopola vai oligopola stāvokļa tirgos;

| 71. | norāda, ka efektīvu tiesību normu trūkums attiecībā uz kompensācijām par konkurences noteikumu pārkāpumu radītajiem zaudējumiem nelabvēlīgi ietekmē patērētājus un ka soda naudas par šādiem pārkāpumiem tiek maksātas vienīgi dalībvalstu budžetā; |
| --- | --- |

71.

norāda, ka efektīvu tiesību normu trūkums attiecībā uz kompensācijām par konkurences noteikumu pārkāpumu radītajiem zaudējumiem nelabvēlīgi ietekmē patērētājus un ka soda naudas par šādiem pārkāpumiem tiek maksātas vienīgi dalībvalstu budžetā;

| 72. | aicina Komisiju nodrošināt ražotājiem un izplatītājiem vienlīdzīgas iespējas aizstāvēt savas intereses, vienlaikus uzsverot šādus jautājumus:






  — | diskriminējošas prakses apkarošanas nozīmīgumu tiešsaistes izplatīšanas jomā, ko reglamentē regula par vertikālajiem ierobežojumiem un grupas atbrīvojumiem (Komisijas Regula (ES) Nr. 330/2010), nolūkā aizsargāt izplatītāju iespējas izmantot inovatīvas izplatīšanas metodes, piemēram, tiešsaistes platformas, un piesaistīt lielāku patērētāju skaitu un dažādību; |
| --- | --- | --- |

72.

aicina Komisiju nodrošināt ražotājiem un izplatītājiem vienlīdzīgas iespējas aizstāvēt savas intereses, vienlaikus uzsverot šādus jautājumus:

—

diskriminējošas prakses apkarošanas nozīmīgumu tiešsaistes izplatīšanas jomā, ko reglamentē regula par vertikālajiem ierobežojumiem un grupas atbrīvojumiem (Komisijas Regula (ES) Nr. 330/2010), nolūkā aizsargāt izplatītāju iespējas izmantot inovatīvas izplatīšanas metodes, piemēram, tiešsaistes platformas, un piesaistīt lielāku patērētāju skaitu un dažādību;

| — | jaunu transportlīdzekļu pārdošanas tirgu izplatītāju nozīmīgumu pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 1400/2002 spēkā esamības termiņa izbeigšanās 2013. gada 31. maijā; aicina Komisiju pastāvēt uz to, ka ir jāizstrādā labas uzvedības principi ražotāju un izplatītāju attiecībās saistībā ar vertikāliem līgumiem transportlīdzekļu nozarē, jo īpaši attiecībā uz ieguldījumu aizsardzību pēc līguma termiņa izbeigšanas un iespēju nodot uzņēmumu citam tā paša tīkla biedram, lai sekmētu pušu komerciālo un līgumattiecību pārredzamību; |
| --- | --- |

—

jaunu transportlīdzekļu pārdošanas tirgu izplatītāju nozīmīgumu pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 1400/2002 spēkā esamības termiņa izbeigšanās 2013. gada 31. maijā; aicina Komisiju pastāvēt uz to, ka ir jāizstrādā labas uzvedības principi ražotāju un izplatītāju attiecībās saistībā ar vertikāliem līgumiem transportlīdzekļu nozarē, jo īpaši attiecībā uz ieguldījumu aizsardzību pēc līguma termiņa izbeigšanas un iespēju nodot uzņēmumu citam tā paša tīkla biedram, lai sekmētu pušu komerciālo un līgumattiecību pārredzamību;

| 73. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē pārtikas piegādes ķēdē iesaistīto ieinteresēto personu centienus panākt vienošanos par labas prakses principiem uzņēmumu savstarpējās attiecībās un par īstenošanas pasākumiem, ievērojot brīvas un taisnīgas konkurences nosacījumus; aicina Komisiju arī turpmāk veikt šo principu īstenošanas pārraudzību, kā to turpinās darīt arī Parlaments savā ikgadējā apaļā galda diskusijā par mazumtirdzniecību; |
| --- | --- |

73.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē pārtikas piegādes ķēdē iesaistīto ieinteresēto personu centienus panākt vienošanos par labas prakses principiem uzņēmumu savstarpējās attiecībās un par īstenošanas pasākumiem, ievērojot brīvas un taisnīgas konkurences nosacījumus; aicina Komisiju arī turpmāk veikt šo principu īstenošanas pārraudzību, kā to turpinās darīt arī Parlaments savā ikgadējā apaļā galda diskusijā par mazumtirdzniecību;

| 74. | atzīst, ka neatkarīgajiem mazumtirgotājiem franšīze ir laba iespēja izdzīvot augstas konkurences apstākļos; aicina Komisiju uzraudzīt tendences attiecībās starp franšīzes devējiem un franšīzes ņēmējiem, nodrošināt tiem vienlīdzīgas iespējas aizstāvēt savas intereses un nepieciešamības gadījumā nākt klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem; |
| --- | --- |

74.

atzīst, ka neatkarīgajiem mazumtirgotājiem franšīze ir laba iespēja izdzīvot augstas konkurences apstākļos; aicina Komisiju uzraudzīt tendences attiecībās starp franšīzes devējiem un franšīzes ņēmējiem, nodrošināt tiem vienlīdzīgas iespējas aizstāvēt savas intereses un nepieciešamības gadījumā nākt klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem;

| 75. | uzskata, ka Komisijai līdzās sadarbībai ar Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju būtu arī labāk jāstrukturē sadarbība ar patērētāju organizācijām un ka šī sadarbība būtu jāuzskata par nozīmīgu konkurences noteikumu uzraudzības aspektu; šajā nolūkā būtu jāveicina un jāpastiprina Komisijas Konkurences ĢD dialogs ar minētajām organizācijām; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka Komisijai līdzās sadarbībai ar Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju būtu arī labāk jāstrukturē sadarbība ar patērētāju organizācijām un ka šī sadarbība būtu jāuzskata par nozīmīgu konkurences noteikumu uzraudzības aspektu; šajā nolūkā būtu jāveicina un jāpastiprina Komisijas Konkurences ĢD dialogs ar minētajām organizācijām;

| 76. | atzinīgi vērtē valsts atbalsta politiku, kas pēc tās piemērošanas banku nozarei ir veicinājusi finanšu sistēmas stabilitāti; aicina Komisiju, novērtējot pareizu iekšējā tirgus darbību, vērtēt arī publiskas ilgtermiņa investīciju bankas, tostarp Eiropas Investīciju banku; |
| --- | --- |

76.

atzinīgi vērtē valsts atbalsta politiku, kas pēc tās piemērošanas banku nozarei ir veicinājusi finanšu sistēmas stabilitāti; aicina Komisiju, novērtējot pareizu iekšējā tirgus darbību, vērtēt arī publiskas ilgtermiņa investīciju bankas, tostarp Eiropas Investīciju banku;

| 77. | uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām un pārvaldībai jābūt pārredzamām un nekoncentrētām; aicina Komisiju novērtēt, kā spēkā esošie konkurences noteikumi ir saistīti ar komerciālo plašsaziņas līdzekļu pieaugošo koncentrāciju dalībvalstīs; aicina Komisiju piemērot konkurences noteikumus un iejaukties arī pārmērīgas plašsaziņas līdzekļu koncentrācijas gadījumos, kā arī tad, ja plašsaziņas līdzekļu plurālisms ir apdraudēts; aicina izstrādāt noteikumus, ar kuriem nodrošina interešu konfliktu pienācīgu risināšanu un novēršanu; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām un pārvaldībai jābūt pārredzamām un nekoncentrētām; aicina Komisiju novērtēt, kā spēkā esošie konkurences noteikumi ir saistīti ar komerciālo plašsaziņas līdzekļu pieaugošo koncentrāciju dalībvalstīs; aicina Komisiju piemērot konkurences noteikumus un iejaukties arī pārmērīgas plašsaziņas līdzekļu koncentrācijas gadījumos, kā arī tad, ja plašsaziņas līdzekļu plurālisms ir apdraudēts; aicina izstrādāt noteikumus, ar kuriem nodrošina interešu konfliktu pienācīgu risināšanu un novēršanu;

| 78. | aicina Komisiju labāk integrēt konkurences politiku attiecībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem nodarbinātības jomā, ļaujot vairāk atbalstīt MVU, kas ir galvenie darbvietu radītāji; |
| --- | --- |

78.

aicina Komisiju labāk integrēt konkurences politiku attiecībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem nodarbinātības jomā, ļaujot vairāk atbalstīt MVU, kas ir galvenie darbvietu radītāji;

| 79. | aicina Komisiju turpmākajos ikgadējos ziņojumos īpaši aplūkot konkurences politikas ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju turpmākajos ikgadējos ziņojumos īpaši aplūkot konkurences politikas ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu;

| 80. | norāda, ka konkurētspēja Eiropas Savienībā ir sasniedzama ar inovācijām un augsti kvalificētu darbinieku ieguldījumu, vienlaikus nesamazinot algu un/vai pensiju līmeni, kā arī nodrošinot augstus sociālos standartus visās dalībvalstīs un stiprinot iekšzemes pieprasījumu; tāpēc aicina dalībvalstis veikt lielākus ieguldījumus izglītībā, profesionālajā apmācībā, pētniecībā un attīstībā; |
| --- | --- |

80.

norāda, ka konkurētspēja Eiropas Savienībā ir sasniedzama ar inovācijām un augsti kvalificētu darbinieku ieguldījumu, vienlaikus nesamazinot algu un/vai pensiju līmeni, kā arī nodrošinot augstus sociālos standartus visās dalībvalstīs un stiprinot iekšzemes pieprasījumu; tāpēc aicina dalībvalstis veikt lielākus ieguldījumus izglītībā, profesionālajā apmācībā, pētniecībā un attīstībā;

| 81. | aicina dalībvalstis īstenot aktīvu un integrējošu darba tirgus politiku, lai stiprinātu Savienības ekonomikas konkurētspēju un darbu meklējošām personām piedāvātu drošas, ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

81.

aicina dalībvalstis īstenot aktīvu un integrējošu darba tirgus politiku, lai stiprinātu Savienības ekonomikas konkurētspēju un darbu meklējošām personām piedāvātu drošas, ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

| 82. | atzinīgi vērtē Komisijas pieeju vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu definēšanā, ieviešot tādus pasākumus darba ņēmēju integrācijai/reintegrācijai darba tirgū, kas saistīti ar iedzīvotājiem īpaši nozīmīgu pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

82.

atzinīgi vērtē Komisijas pieeju vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu definēšanā, ieviešot tādus pasākumus darba ņēmēju integrācijai/reintegrācijai darba tirgū, kas saistīti ar iedzīvotājiem īpaši nozīmīgu pakalpojumu sniegšanu;

| 83. | aicina Komisiju galveno uzmanību pievērst tam, lai novērtētu turpmāko notikumu gaitu saistībā ar tādu uzņēmumu darbiniekiem, kuros notiek pārstrukturizācija un privatizācija, jo privatizācijas procesa laikā nodarbinātības aspektam ir jāpaliek gan dalībvalstu valdību, gan Komisijas uzmanības centrā; |
| --- | --- |

83.

aicina Komisiju galveno uzmanību pievērst tam, lai novērtētu turpmāko notikumu gaitu saistībā ar tādu uzņēmumu darbiniekiem, kuros notiek pārstrukturizācija un privatizācija, jo privatizācijas procesa laikā nodarbinātības aspektam ir jāpaliek gan dalībvalstu valdību, gan Komisijas uzmanības centrā;

| 84. | aicina Komisiju turpināt uzraudzīt valsts atbalsta noteikumu īstenošanu, jo vēl joprojām ir jūtams krīzes domino efekts, un uzsver nepieciešamību saglabāt vispārējas nozīmes pakalpojumus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju turpināt uzraudzīt valsts atbalsta noteikumu īstenošanu, jo vēl joprojām ir jūtams krīzes domino efekts, un uzsver nepieciešamību saglabāt vispārējas nozīmes pakalpojumus dalībvalstīs;

| 85. | aicina Komisiju turpināt katru gadu ziņot Parlamentam par konkurences politikas piemērošanas gaitu un ietekmi. |
| --- | --- |

85.

aicina Komisiju turpināt katru gadu ziņot Parlamentam par konkurences politikas piemērošanas gaitu un ietekmi.

o

o
  o

| 86. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu konkurences iestādēm. |
| --- | --- |

86.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu konkurences iestādēm.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(3)  OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.

(4)  OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.

(5)  OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

(6)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

(7)  OV C 16, 22.1.2009., 1. lpp.

(8)  OV C 6, 11.1.2011., 5. lpp.

(9)  Skatīt http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf.

(10)  OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.

(11)  OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.

(12)  OV C 8, 11.1.2012., 15. lpp.

(13)  OV L 114, 26.4.2012., 8. lpp.

(14)  Skatīt http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=42288.

(15)  Skatīt http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=74351

(16)  OV C 158, 5.6.2012., 4. lpp.

(17)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

(18)  “Katrs Komisijas loceklis nodrošina regulāru un nepastarpinātu informācijas apmaiņu starp Komisijas locekli un attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju.”

(19)  “Trīs mēnešu laikā pēc Parlamenta rezolūcijas pieņemšanas Komisija sniedz Parlamentam rakstisku informāciju par darbībām, ko tā veikusi pēc īpašiem pieprasījumiem, kas tai izteikti Parlamenta rezolūcijās, ieskaitot informāciju par gadījumiem, kad tā nav varējusi ņemt vērā Parlamenta viedokli.”

(20)  Skatīt http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf.

(21)  OV C 304 E, 1.12.2005., 114. lpp.

(22)  OV C 293 E, 2.12.2006., 143. lpp.

(23)  OV C 146 E, 12.06.2008., 105. lpp.

(24)  OV C 87 E, 1.4.2010., 43. lpp..

(25)  OV C 349 E, 22.12.2010., 16. lpp..

(26)  OV C 136 E, 11.5.2012., 60. lpp/

(27)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0031.

(28)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0494.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/96

---

P7_TA(2013)0269

Gatavošanās Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmei – turpmāka demokrātiska lēmumu pieņemšana Ekonomikas un monetārajā savienībā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par Eiropas demokrātijas nostiprināšanu turpmākajā Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (2013/2672(RSP))

(2016/C 065/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada 23. maija rezolūcijā par turpmākajiem priekšlikumiem tiesību aktiem par EMS – reakcija uz Komisijas paziņojumiem (1) Parlaments uzskata, ka ekonomikas politikas reformu ex ante koordinācija ES līmenī būtu: i) jānostiprina, pamatojoties uz Kopienas metodi, ii) jāsaskaņo ar Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada instrumentiem un iii) jāveido savienojumā ar jaunajiem instrumentiem, kuru pamatā ir solidaritāte un stimuli; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada 23. maija rezolūcijā par turpmākajiem priekšlikumiem tiesību aktiem par EMS – reakcija uz Komisijas paziņojumiem (1) Parlaments uzskata, ka ekonomikas politikas reformu ex ante koordinācija ES līmenī būtu: i) jānostiprina, pamatojoties uz Kopienas metodi, ii) jāsaskaņo ar Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada instrumentiem un iii) jāveido savienojumā ar jaunajiem instrumentiem, kuru pamatā ir solidaritāte un stimuli;

| B. | tā kā ex ante koordinācijai nepieciešamie mehānismi būtu jāpiemēro visām eurozonas dalībvalstīm un tiem vajadzētu būt pieejamiem visām Savienības dalībvalstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā ex ante koordinācijai nepieciešamie mehānismi būtu jāpiemēro visām eurozonas dalībvalstīm un tiem vajadzētu būt pieejamiem visām Savienības dalībvalstīm;

| C. | tā kā iepriekš minētajā 2013. gada 23. maija rezolūcijā Parlaments uzskata, ka ikviens ierosinātais jaunais konverģences un konkurētspējas instruments (KKI) būtu jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un tam būtu jāpamatojas uz Kopienas metodi, kā arī tajā jāparedz Parlamenta veikta rūpīga pārbaude; tā kā Parlaments norāda, ka šāds mehānisms būtu jāfinansē, izmantojot jaunu instrumentu, kas tiktu izveidots un reglamentēts saskaņā ar Kopienas metodi un kas būtu ES budžeta neatņemama daļa, tomēr pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksimālo robežu, lai nodrošinātu Parlamenta pilnīgu iesaistīšanu; tā kā Parlaments piekrīt Komisijai, ka KKI ir pirmais pamatelements tādas patiesas fiskālās kapacitātes veidošanā, kas atbalsta solidaritāti un ilgtspējīgu, izaugsmi veicinošu strukturālo reformu īstenošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā iepriekš minētajā 2013. gada 23. maija rezolūcijā Parlaments uzskata, ka ikviens ierosinātais jaunais konverģences un konkurētspējas instruments (KKI) būtu jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un tam būtu jāpamatojas uz Kopienas metodi, kā arī tajā jāparedz Parlamenta veikta rūpīga pārbaude; tā kā Parlaments norāda, ka šāds mehānisms būtu jāfinansē, izmantojot jaunu instrumentu, kas tiktu izveidots un reglamentēts saskaņā ar Kopienas metodi un kas būtu ES budžeta neatņemama daļa, tomēr pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksimālo robežu, lai nodrošinātu Parlamenta pilnīgu iesaistīšanu; tā kā Parlaments piekrīt Komisijai, ka KKI ir pirmais pamatelements tādas patiesas fiskālās kapacitātes veidošanā, kas atbalsta solidaritāti un ilgtspējīgu, izaugsmi veicinošu strukturālo reformu īstenošanu;

| D. | tā kā Komisijai, īstenojot parasto likumdošanas procedūru, nekavējoties būtu jāiesniedz priekšlikumi, lai sekundārajos tiesību aktos transponētu valstu vai valdību vadītāju 2012. gada 28. jūnijā pieņemtās saistības saskaņā ar Izaugsmes un nodarbinātības paktu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisijai, īstenojot parasto likumdošanas procedūru, nekavējoties būtu jāiesniedz priekšlikumi, lai sekundārajos tiesību aktos transponētu valstu vai valdību vadītāju 2012. gada 28. jūnijā pieņemtās saistības saskaņā ar Izaugsmes un nodarbinātības paktu;

| E. | tā kā iepriekš minētajā 2013. gada 23. maija rezolūcijā Parlaments uzsver, ka saskaņā ar Eiropas pusgadu ir jāpieņem konverģences kodekss, kura pamatā būtu stratēģija “Eiropa 2020” un kurā būtu izveidots spēcīgs sociālais pīlārs, |
| --- | --- |

E.

tā kā iepriekš minētajā 2013. gada 23. maija rezolūcijā Parlaments uzsver, ka saskaņā ar Eiropas pusgadu ir jāpieņem konverģences kodekss, kura pamatā būtu stratēģija “Eiropa 2020” un kurā būtu izveidots spēcīgs sociālais pīlārs,

| 1. | uzskata, ka ļoti nopietnas bažas rada nepārprotamais vispārējais mērķtiecības trūkums, ko var konstatēt Padomes reakcijā uz krīzi; turklāt pauž bažas par dalībvalstu vēlēšanu ciklu negatīvo ietekmi uz Savienības spēju pieņemt patstāvīgus lēmumus; pauž nožēlu par to, nāksies atlikt visus lēmumus par EMS turpmāko struktūru; pauž nožēlu arī par to, ka Eiropadome divas reizes ir atlikusi paredzēto lēmumu par EMS nākotni pieņemšanu un ka nākamajā augsta līmeņa sanāksmē tā varētu rīkoties tāpat; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ļoti nopietnas bažas rada nepārprotamais vispārējais mērķtiecības trūkums, ko var konstatēt Padomes reakcijā uz krīzi; turklāt pauž bažas par dalībvalstu vēlēšanu ciklu negatīvo ietekmi uz Savienības spēju pieņemt patstāvīgus lēmumus; pauž nožēlu par to, nāksies atlikt visus lēmumus par EMS turpmāko struktūru; pauž nožēlu arī par to, ka Eiropadome divas reizes ir atlikusi paredzēto lēmumu par EMS nākotni pieņemšanu un ka nākamajā augsta līmeņa sanāksmē tā varētu rīkoties tāpat;

| 2. | pauž dziļas bažas par to, ka līdz šim Padomes apspriedēs nav pievērsta pietiekama uzmanība jautājumam par demokrātisko pārskatatbildību EMS (ceturtais pamatelements); uzskata šo faktu par pilnīgi nožēlojamu; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par to, ka līdz šim Padomes apspriedēs nav pievērsta pietiekama uzmanība jautājumam par demokrātisko pārskatatbildību EMS (ceturtais pamatelements); uzskata šo faktu par pilnīgi nožēlojamu;

| 3. | atgādina, ka jebkāda turpmākā iniciatīva par visaptverošu un patiesu EMS, kas pamatojas uz stabilitāti, ilgtspējīgu izaugsmi, solidaritāti un demokrātiju, jāveido saskaņā ar Kopienas metodi; uzsver, ka Eiropas iestādēm noteikti ir savstarpēji un patiesi jāsadarbojas; atgādina Eiropadomei par to, ka Līgumā tai nav noteiktas nevienas likumdošanas iniciatīvas prerogatīvas un ka tai jāpārtrauc dot norādījumus Komisijai par jebkādas turpmākās likumdošanas iniciatīvas veidu un/vai saturu, kā arī jāizbeidz ignorēt Līgumos noteikto Komisijas koordinējošo, izpildošo un vadības pienākumu nozīmi; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka jebkāda turpmākā iniciatīva par visaptverošu un patiesu EMS, kas pamatojas uz stabilitāti, ilgtspējīgu izaugsmi, solidaritāti un demokrātiju, jāveido saskaņā ar Kopienas metodi; uzsver, ka Eiropas iestādēm noteikti ir savstarpēji un patiesi jāsadarbojas; atgādina Eiropadomei par to, ka Līgumā tai nav noteiktas nevienas likumdošanas iniciatīvas prerogatīvas un ka tai jāpārtrauc dot norādījumus Komisijai par jebkādas turpmākās likumdošanas iniciatīvas veidu un/vai saturu, kā arī jāizbeidz ignorēt Līgumos noteikto Komisijas koordinējošo, izpildošo un vadības pienākumu nozīmi;

| 4. | šajā sakarībā brīdina Eiropadomi lieki neiejaukties Eiropas pusgada procesā un iesaka tai nodrošināt saskaņoto procedūru ievērošanu; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarībā brīdina Eiropadomi lieki neiejaukties Eiropas pusgada procesā un iesaka tai nodrošināt saskaņoto procedūru ievērošanu;

| 5. | vēlreiz uzsver, ka Parlaments nevar pieņemt nekādus turpmākus starpvaldību aspektus saistībā ar EMS un ka tas veiks visas nepieciešamās un piemērotās darbības saskaņā ar savām prerogatīvām, ja šādi brīdinājumi netiks ņemti vērā; atgādina, ka “fiskālais pakts” būtu jāintegrē ES tiesību aktos, vēlākais, piecu gadu laikā, pamatojoties uz tā īstenošanas gaitā gūtās pieredzes novērtējumu, kā paredzēts Līguma par stabilitāti, saskaņošanu un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā 16. pantā; |
| --- | --- |

5.

vēlreiz uzsver, ka Parlaments nevar pieņemt nekādus turpmākus starpvaldību aspektus saistībā ar EMS un ka tas veiks visas nepieciešamās un piemērotās darbības saskaņā ar savām prerogatīvām, ja šādi brīdinājumi netiks ņemti vērā; atgādina, ka “fiskālais pakts” būtu jāintegrē ES tiesību aktos, vēlākais, piecu gadu laikā, pamatojoties uz tā īstenošanas gaitā gūtās pieredzes novērtējumu, kā paredzēts Līguma par stabilitāti, saskaņošanu un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā 16. pantā;

| 6. | atgādina par savu nemainīgo nostāju par to, ka EMS nostiprināšanai būtu nevis jāsašķeļ ES, bet tieši pretēji – jāpanāk ciešāka integrācija un spēcīgāka pārvaldība, un ka tajā brīvprātīgi varētu pievienoties arī visas tās dalībvalstis, kuru naudas vienība nav euro; |
| --- | --- |

6.

atgādina par savu nemainīgo nostāju par to, ka EMS nostiprināšanai būtu nevis jāsašķeļ ES, bet tieši pretēji – jāpanāk ciešāka integrācija un spēcīgāka pārvaldība, un ka tajā brīvprātīgi varētu pievienoties arī visas tās dalībvalstis, kuru naudas vienība nav euro;

| 7. | atgādina Komisijai par tās ekskluzīvajām likumdošanas iniciatīvas tiesībām; tādēļ pauž apmulsumu par to, kāpēc Komisija vēl nav iesniegusi tiesību aktu tekstus, pamatojoties uz dokumentā “Plāns padziļinātas un patiesas EMS izveidei” (COM(2012)0777) ietvertajiem priekšlikumiem un divu tiesību aktu kopuma regulām pievienoto Komisijas paziņojumu; uzskata, ka Komisija būs izturējusies nevērīgi pret Līgumā noteiktajiem pienākumiem, ja tā steidzami neuzņemsies šādas iniciatīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

atgādina Komisijai par tās ekskluzīvajām likumdošanas iniciatīvas tiesībām; tādēļ pauž apmulsumu par to, kāpēc Komisija vēl nav iesniegusi tiesību aktu tekstus, pamatojoties uz dokumentā “Plāns padziļinātas un patiesas EMS izveidei” (COM(2012)0777) ietvertajiem priekšlikumiem un divu tiesību aktu kopuma regulām pievienoto Komisijas paziņojumu; uzskata, ka Komisija būs izturējusies nevērīgi pret Līgumā noteiktajiem pienākumiem, ja tā steidzami neuzņemsies šādas iniciatīvas īstenošanu;

| 8. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai saskaņā ar Eiropas pusgadu pieņemtu konverģences kodeksu, kura pamatā būtu stratēģija “Eiropa 2020” un kurā būtu izveidots spēcīgs sociālais pīlārs; uzstāj, ka ar valsts īstenošanas programmu palīdzību ir jānodrošina, ka konverģences kodekss tiek īstenots visās dalībvalstīs un ka to atbalsta ar stimuliem pamatots mehānisms; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai saskaņā ar Eiropas pusgadu pieņemtu konverģences kodeksu, kura pamatā būtu stratēģija “Eiropa 2020” un kurā būtu izveidots spēcīgs sociālais pīlārs; uzstāj, ka ar valsts īstenošanas programmu palīdzību ir jānodrošina, ka konverģences kodekss tiek īstenots visās dalībvalstīs un ka to atbalsta ar stimuliem pamatots mehānisms;

| 9. | atgādina, ka Parlamenta prioritāte ir nodrošināt, lai ikviens jauns finanšu instruments, kas saistīts ar konverģences un konkurētspējas instrumentu (KKI), būtu ES budžeta neatņemama daļa un uz to pilnībā attiektos parastā budžeta procedūra; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka Parlamenta prioritāte ir nodrošināt, lai ikviens jauns finanšu instruments, kas saistīts ar konverģences un konkurētspējas instrumentu (KKI), būtu ES budžeta neatņemama daļa un uz to pilnībā attiektos parastā budžeta procedūra;

| 10. | uzsver to, ka Savienības valūta ir euro, tās parlaments ir Eiropas Parlaments un ka, veidojot EMS jauno struktūru, ir jāatzīst, Parlaments ir galvenais pārskatatbildības nodrošinātājs Savienības līmenī; prasa, lai Parlamentam tiktu nodrošināta iespēja īstenot atbilstoša līmeņa demokrātisko kontroli un prasīt atbildību vienmēr, kad Savienības līmenī tiek nodotas jaunas kompetences vai veidotas jaunas Savienības iestādes; |
| --- | --- |

10.

uzsver to, ka Savienības valūta ir euro, tās parlaments ir Eiropas Parlaments un ka, veidojot EMS jauno struktūru, ir jāatzīst, Parlaments ir galvenais pārskatatbildības nodrošinātājs Savienības līmenī; prasa, lai Parlamentam tiktu nodrošināta iespēja īstenot atbilstoša līmeņa demokrātisko kontroli un prasīt atbildību vienmēr, kad Savienības līmenī tiek nodotas jaunas kompetences vai veidotas jaunas Savienības iestādes;

| 11. | atgādina par savām vairākkārt paustajām prasībām integrēt Eiropas stabilitātes mehānismu (ESM) Kopienas tiesību aktos, lai ar to varētu rīkoties atbilstoši Kopienas metodei, un padarīt to par atbildīgu Parlamentam; tādēļ aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu; atgādina Eurogrupai par to, ka Parlaments ir saņēmis rakstiskus apstiprinājumus tam, ka uz ESM attieksies Parlamenta tiesības veikt rūpīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

11.

atgādina par savām vairākkārt paustajām prasībām integrēt Eiropas stabilitātes mehānismu (ESM) Kopienas tiesību aktos, lai ar to varētu rīkoties atbilstoši Kopienas metodei, un padarīt to par atbildīgu Parlamentam; tādēļ aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu; atgādina Eurogrupai par to, ka Parlaments ir saņēmis rakstiskus apstiprinājumus tam, ka uz ESM attieksies Parlamenta tiesības veikt rūpīgu pārbaudi;

| 12. | atgādina, ka attiecībā uz ES līdzdalību trijotnes sistēmā Parlamentam būtu jāveic demokrātiska kontrole un ka ir jānodrošina atbildība pret Parlamentu; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka attiecībā uz ES līdzdalību trijotnes sistēmā Parlamentam būtu jāveic demokrātiska kontrole un ka ir jānodrošina atbildība pret Parlamentu;

| 13. | pauž ārkārtīgi lielas bažas par kavēšanos, veidojot banku savienību, un par ESM veiktās tiešās banku rekapitalizācijas praktiskajiem nosacījumiem; jo īpaši pauž satraukumu par to, ka vēl aizvien turpinās ES banku sistēmas fragmentācija; uzsver, ka stabila un mērķtiecīga banku savienība ir svarīga sastāvdaļa, lai izveidotu padziļinātu un patiesu EMS, un ka tā ir svarīgs politikas virziens, uz kuru Parlaments uzstāj jau vairāk nekā trīs gadus, jo īpaši kopš tika pieņemtas tā nostājas par Eiropas Banku iestādes regulu; |
| --- | --- |

13.

pauž ārkārtīgi lielas bažas par kavēšanos, veidojot banku savienību, un par ESM veiktās tiešās banku rekapitalizācijas praktiskajiem nosacījumiem; jo īpaši pauž satraukumu par to, ka vēl aizvien turpinās ES banku sistēmas fragmentācija; uzsver, ka stabila un mērķtiecīga banku savienība ir svarīga sastāvdaļa, lai izveidotu padziļinātu un patiesu EMS, un ka tā ir svarīgs politikas virziens, uz kuru Parlaments uzstāj jau vairāk nekā trīs gadus, jo īpaši kopš tika pieņemtas tā nostājas par Eiropas Banku iestādes regulu;

| 14. | uzskata, ka Eiropadomes sanāksmē, kas notiks pavasarī, Parlamenta priekšsēdētājam būtu jādara zināms Parlamenta viedoklis par gada izaugsmes pētījumu; uzskata, ka būtu jāapspriežas par iestāžu nolīgumu, lai Parlamentu iesaistītu gada izaugsmes pētījuma, ekonomikas politikas un nodarbinātības pamatnostādņu apstiprināšanā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Eiropadomes sanāksmē, kas notiks pavasarī, Parlamenta priekšsēdētājam būtu jādara zināms Parlamenta viedoklis par gada izaugsmes pētījumu; uzskata, ka būtu jāapspriežas par iestāžu nolīgumu, lai Parlamentu iesaistītu gada izaugsmes pētījuma, ekonomikas politikas un nodarbinātības pamatnostādņu apstiprināšanā;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei un Komisijai. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0222.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/98

---

P7_TA(2013)0270

Gatavošanās Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmei – Eiropas rīcība jauniešu bezdarba apkarošanā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par gatavošanos Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmei – Eiropas rīcība jauniešu bezdarba apkarošanā (2013/2673(RSP))

(2016/C 065/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra paziņojumu “Jaunatnes iespēju iniciatīva” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra paziņojumu “Jaunatnes iespēju iniciatīva” (COM(2011)0933),

| — | ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāsniedz mutiska atbilde, un tam pievienoto 2012. gada 24. maija rezolūciju par iniciatīvu jauniešu nodarbinātības izredžu palielināšanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāsniedz mutiska atbilde, un tam pievienoto 2012. gada 24. maija rezolūciju par iniciatīvu jauniešu nodarbinātības izredžu palielināšanai (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 5. decembra paziņojumu “Jauniešu pāreja uz nodarbinātību” (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 5. decembra paziņojumu “Jauniešu pāreja uz nodarbinātību” (COM(2012)0727),

| — | ņemot vērā 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par Jaunatnes garantiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par Jaunatnes garantiju (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 7. un 8. februāra Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 7. un 8. februāra Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 28. februāra ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 28. februāra ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta paziņojumu par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (COM(2013)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta paziņojumu par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (COM(2013)0144),

| — | ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par migrantu integrāciju, tās ietekmi uz darba tirgu un sociālā nodrošinājuma koordinācijas ārējo dimensiju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par migrantu integrāciju, tās ietekmi uz darba tirgu un sociālā nodrošinājuma koordinācijas ārējo dimensiju (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada aprīlī 23,5 % jauniešu Eiropas Savienībā bija bezdarbnieki, bezdarba rādītājiem sniedzoties no 7,5 % Vācijā un 8 % Austrijā līdz 62,5 % Grieķijā un 56,4 % Spānijā, kas liecina par izteiktām ģeogrāfiskām atšķirībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada aprīlī 23,5 % jauniešu Eiropas Savienībā bija bezdarbnieki, bezdarba rādītājiem sniedzoties no 7,5 % Vācijā un 8 % Austrijā līdz 62,5 % Grieķijā un 56,4 % Spānijā, kas liecina par izteiktām ģeogrāfiskām atšķirībām;

| B. | tā kā 8,3 miljoni eiropiešu vecumā līdz 25 gadiem nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā (NEET); tā kā šie skaitļi turpina pieaugt, radot zaudētās paaudzes risku; |
| --- | --- |

B.

tā kā 8,3 miljoni eiropiešu vecumā līdz 25 gadiem nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā (NEET); tā kā šie skaitļi turpina pieaugt, radot zaudētās paaudzes risku;

| C. | tā kā jauniešiem, kuriem ir īpaši nelabvēlīgi apstākļi, ir lielāks risks pamest izglītības vai profesionālās apmācības sistēmu, neiegūstot vidējo izglītību; |
| --- | --- |

C.

tā kā jauniešiem, kuriem ir īpaši nelabvēlīgi apstākļi, ir lielāks risks pamest izglītības vai profesionālās apmācības sistēmu, neiegūstot vidējo izglītību;

| D. | tā kā 15 % bērnu pamet skolu, neiegūstot vidējo izglītību, un tā kā 10 % ES iedzīvotāju dzīvo bezdarbnieku mājsaimniecībās; |
| --- | --- |

D.

tā kā 15 % bērnu pamet skolu, neiegūstot vidējo izglītību, un tā kā 10 % ES iedzīvotāju dzīvo bezdarbnieku mājsaimniecībās;

| E. | tā kā pirmās pazīmes, ka jaunietis varētu pārtraukt mācības skolā, ir agrīns brīdinājums par to, ka var turpināties nabadzības pārmantošana no paaudzes uz paaudzi; |
| --- | --- |

E.

tā kā pirmās pazīmes, ka jaunietis varētu pārtraukt mācības skolā, ir agrīns brīdinājums par to, ka var turpināties nabadzības pārmantošana no paaudzes uz paaudzi;

| F. | tā kā 2011. gadā ekonomiskais zaudējums, ko rada jauniešu neiesaistīšana darba tirgū, tika lēsts EUR 153 miljardu vērtībā jeb aptuveni 1,2 % no ES IKP; tā kā tādēļ rodas smags sociālais un ekonomiskais slogs; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2011. gadā ekonomiskais zaudējums, ko rada jauniešu neiesaistīšana darba tirgū, tika lēsts EUR 153 miljardu vērtībā jeb aptuveni 1,2 % no ES IKP; tā kā tādēļ rodas smags sociālais un ekonomiskais slogs;

| G. | tā kā izglītības un apmācības politikai var būt svarīga loma cīņā ar jaunatnes bezdarba augstajiem rādītājiem un tā var būtiski atbalstīt integrāciju un līdzdalību; tā kā ir nepieciešams vairāk ieguldīt profesionālajā izglītībā un apmācībā, integrācijā mācību struktūrās, augstākajā izglītībā un pētniecībā; tā kā ir būtiski pilnveidot prasmes, lai personām būtu piekļuve kvalitatīvām darbvietām nozarēs, kurās prognozē nodarbinātības pieaugumu – zaļās ekonomikas, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) un veselības aprūpes jomās; |
| --- | --- |

G.

tā kā izglītības un apmācības politikai var būt svarīga loma cīņā ar jaunatnes bezdarba augstajiem rādītājiem un tā var būtiski atbalstīt integrāciju un līdzdalību; tā kā ir nepieciešams vairāk ieguldīt profesionālajā izglītībā un apmācībā, integrācijā mācību struktūrās, augstākajā izglītībā un pētniecībā; tā kā ir būtiski pilnveidot prasmes, lai personām būtu piekļuve kvalitatīvām darbvietām nozarēs, kurās prognozē nodarbinātības pieaugumu – zaļās ekonomikas, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) un veselības aprūpes jomās;

| H. | tā kā, neraugoties uz jaunatnes bezdarba augsto vispārējo līmeni, konkrētās jomās, piemēram, IKT un veselības aprūpas jomā, ir aizvien grūtāk aizpildīt brīvās darbvietas ar kvalificētu personālu; |
| --- | --- |

H.

tā kā, neraugoties uz jaunatnes bezdarba augsto vispārējo līmeni, konkrētās jomās, piemēram, IKT un veselības aprūpas jomā, ir aizvien grūtāk aizpildīt brīvās darbvietas ar kvalificētu personālu;

| I. | tā kā patlaban daudzus politikas virzienus, kas ietekmē jauniešus, izstrādā bez viņu un citu ieinteresēto personu iesaistīšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā patlaban daudzus politikas virzienus, kas ietekmē jauniešus, izstrādā bez viņu un citu ieinteresēto personu iesaistīšanas;

| J. | tā kā, pateicoties tam, ka galvenā uzmanība ir pievērsta praktisku iemaņu veidošanai, profesionālās apmācības un apvienotās akadēmiskās un profesionālās izglītības mācību kursu duālā sistēma, kuru izmanto dažās dalībvalstīs, ir attaisnojusies, jo īpaši krīzes apstākļos, saglabājot zemāku jaunatnes bezdarba līmeni un palielinot jauniešu nodarbinātības izredzes, |
| --- | --- |

J.

tā kā, pateicoties tam, ka galvenā uzmanība ir pievērsta praktisku iemaņu veidošanai, profesionālās apmācības un apvienotās akadēmiskās un profesionālās izglītības mācību kursu duālā sistēma, kuru izmanto dažās dalībvalstīs, ir attaisnojusies, jo īpaši krīzes apstākļos, saglabājot zemāku jaunatnes bezdarba līmeni un palielinot jauniešu nodarbinātības izredzes,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropadome ir atzinusi jaunatnes nodarbinātības nozīmīgumu Eiropas labklājības sasniegšanai; mudina Eiropadomi un Komisiju pastiprināt centienus cīņā ar jaunatnes bezdarbu kā daļu no vērienīgākiem pasākumiem, ar kuriem veicina sociālās tiesības un risina sociālās nelīdzsvarotības problēmu Eiropas Savienībā; uzsver, ka Eiropas Parlaments cieši uzraudzīs procesu un konstatēs, vai tiek īstenoti paredzētie pasākumi, jo īpaši attiecībā uz Jaunatnes garantiju; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropadome ir atzinusi jaunatnes nodarbinātības nozīmīgumu Eiropas labklājības sasniegšanai; mudina Eiropadomi un Komisiju pastiprināt centienus cīņā ar jaunatnes bezdarbu kā daļu no vērienīgākiem pasākumiem, ar kuriem veicina sociālās tiesības un risina sociālās nelīdzsvarotības problēmu Eiropas Savienībā; uzsver, ka Eiropas Parlaments cieši uzraudzīs procesu un konstatēs, vai tiek īstenoti paredzētie pasākumi, jo īpaši attiecībā uz Jaunatnes garantiju;

| 2. | mudina Komisiju un dalībvalstis darbā ar jaunatni un nodarbinātības jomā izmantot pieeju, kuras pamatā būtu tiesību ievērošana; uzsver, ka jo īpaši smagu krīžu apstākļos nedrīkst mazināt jauniešiem piedāvātā darba kvalitāti un ka darba pamatstandartiem, kā arī citiem ar darba kvalitāti saistītiem standartiem ir jābūt pamatelementiem; |
| --- | --- |

2.

mudina Komisiju un dalībvalstis darbā ar jaunatni un nodarbinātības jomā izmantot pieeju, kuras pamatā būtu tiesību ievērošana; uzsver, ka jo īpaši smagu krīžu apstākļos nedrīkst mazināt jauniešiem piedāvātā darba kvalitāti un ka darba pamatstandartiem, kā arī citiem ar darba kvalitāti saistītiem standartiem ir jābūt pamatelementiem;

| 3. | norāda, ka aizvien atšķirīgāka kļūst iekšējā nelīdzsvarotība starp dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību un sociālajiem rādītājiem, kuri sevišķi raksturīgi jauniešiem; prasa steidzamu ES rīcību saistībā ar Eiropas pusgadu, lai labotu šo nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka aizvien atšķirīgāka kļūst iekšējā nelīdzsvarotība starp dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību un sociālajiem rādītājiem, kuri sevišķi raksturīgi jauniešiem; prasa steidzamu ES rīcību saistībā ar Eiropas pusgadu, lai labotu šo nelīdzsvarotību;

| 4. | šajā kontekstā aicina Komisiju izstrādāt vienotus sociālo ieguldījumu rādītājus, kas it sevišķi attiecas uz jaunatnes bezdarbu; |
| --- | --- |

4.

šajā kontekstā aicina Komisiju izstrādāt vienotus sociālo ieguldījumu rādītājus, kas it sevišķi attiecas uz jaunatnes bezdarbu;

| 5. | stingri norāda, ka jaunatnes bezdarba akūtās problēmas risinājums saistīts ar vispārējās ekonomiskās vides uzlabošanu, piemēram, vienotā pakalpojumu tirgus un digitālās ekonomikas stiprināšanu, tirdzniecības veicināšanu saskaņā ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kā arī ar MVU un mikrouzņēmumu interešu atbalstīšanu, vienlaikus ievērojot pamata sociālās tiesības; uzsver, ka visefektīvākais bezdarba apkarošanas līdzeklis ilgtermiņā ir ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes veicināšana; turklāt uzskata, ka ir svarīgi veikt īpašus jauniešiem veltītus pasākumus, taču galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai ES balstītos uz spēcīgu, konkurētspējīgu un modernu ekonomiku; atzinīgi vērtē īstermiņa un vidēja termiņa pasākumus, piemēram, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, vienlaikus vēršot uzmanību uz to, ka trūkst strukturālu pasākumu ilgtermiņā un netiek veikta nepieciešamā reforma, lai dažās dalībvalstīs izglītības sistēmas būtu spējīgas risināt nākotnes uzdevumus, nodrošinot nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

5.

stingri norāda, ka jaunatnes bezdarba akūtās problēmas risinājums saistīts ar vispārējās ekonomiskās vides uzlabošanu, piemēram, vienotā pakalpojumu tirgus un digitālās ekonomikas stiprināšanu, tirdzniecības veicināšanu saskaņā ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kā arī ar MVU un mikrouzņēmumu interešu atbalstīšanu, vienlaikus ievērojot pamata sociālās tiesības; uzsver, ka visefektīvākais bezdarba apkarošanas līdzeklis ilgtermiņā ir ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes veicināšana; turklāt uzskata, ka ir svarīgi veikt īpašus jauniešiem veltītus pasākumus, taču galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai ES balstītos uz spēcīgu, konkurētspējīgu un modernu ekonomiku; atzinīgi vērtē īstermiņa un vidēja termiņa pasākumus, piemēram, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, vienlaikus vēršot uzmanību uz to, ka trūkst strukturālu pasākumu ilgtermiņā un netiek veikta nepieciešamā reforma, lai dažās dalībvalstīs izglītības sistēmas būtu spējīgas risināt nākotnes uzdevumus, nodrošinot nodarbinātības iespējas;

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt brīvprātīgu mobilitāti jauniešu vidū, novēršot pašreizējos šķēršļus, kas traucē īstenot pārrobežu praksi mācekļiem, praktikantiem un stažieriem, lai labāk līdzsvarotu darbam paredzēto apmācības iespēju piedāvājumu un pieprasījumu jauniešiem, jo īpaši pierobežas reģionos, kā arī veicinot pensijas tiesību un darba un sociālās aizsardzības tiesību pārvedamību visā Eiropas Savienībā, vienlaikus ņemot vērā intelektuālā darbaspēka emigrācijas risku; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju, īstenojot stabilus pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka pienācīgs augsti kvalificētu darbinieku īpatsvars kopējā darbaspēkā vai nu paliek savās aprindās, vai atgriežas savās izcelsmes dalībvalstīs, tādējādi palīdzot šīm dalībvalstīm panākt ekonomikas atgūšanos un dzīvotspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt brīvprātīgu mobilitāti jauniešu vidū, novēršot pašreizējos šķēršļus, kas traucē īstenot pārrobežu praksi mācekļiem, praktikantiem un stažieriem, lai labāk līdzsvarotu darbam paredzēto apmācības iespēju piedāvājumu un pieprasījumu jauniešiem, jo īpaši pierobežas reģionos, kā arī veicinot pensijas tiesību un darba un sociālās aizsardzības tiesību pārvedamību visā Eiropas Savienībā, vienlaikus ņemot vērā intelektuālā darbaspēka emigrācijas risku; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju, īstenojot stabilus pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka pienācīgs augsti kvalificētu darbinieku īpatsvars kopējā darbaspēkā vai nu paliek savās aprindās, vai atgriežas savās izcelsmes dalībvalstīs, tādējādi palīdzot šīm dalībvalstīm panākt ekonomikas atgūšanos un dzīvotspējīgu izaugsmi;

| 7. | aicina Komisiju izstrādāt ieteikumus par vienota apmēra bezdarbnieku pabalsta noteikšanas piemērotību ES, to saistot ar attiecīgā bezdarbnieka iepriekšējā atalgojuma apmēru; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izstrādāt ieteikumus par vienota apmēra bezdarbnieku pabalsta noteikšanas piemērotību ES, to saistot ar attiecīgā bezdarbnieka iepriekšējā atalgojuma apmēru;

Garantija jauniešiem

| 8. | atzinīgi vērtē Padomes 2013. gada 28. februāra ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidošanu; prasa visās dalībvalstīs steidzami īstenot Jaunatnes garantijas shēmas; uzsver, ka Jaunatnes garantija nav darba garantija, bet instruments, ar ko visi bez darba esošie ES pilsoņi un likumīgi dzīvojošie pastāvīgie iedzīvotāji, kuri ir jaunāki par 25 gadiem, kā arī par 30 gadiem jaunāki skolu beidzēji četru mēnešu laikā pēc bezdarbnieka statusa iegūšanas vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu piedāvājumu strādāt, turpināt izglītību vai stažēties; jo īpaši uzsver, ka Jaunatnes garantijas shēmām ir efektīvi jāuzlabo to jauniešu stāvoklis, kuri nav iesaistīti darbā, izglītībā vai apmācībā (NEET); |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Padomes 2013. gada 28. februāra ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidošanu; prasa visās dalībvalstīs steidzami īstenot Jaunatnes garantijas shēmas; uzsver, ka Jaunatnes garantija nav darba garantija, bet instruments, ar ko visi bez darba esošie ES pilsoņi un likumīgi dzīvojošie pastāvīgie iedzīvotāji, kuri ir jaunāki par 25 gadiem, kā arī par 30 gadiem jaunāki skolu beidzēji četru mēnešu laikā pēc bezdarbnieka statusa iegūšanas vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu piedāvājumu strādāt, turpināt izglītību vai stažēties; jo īpaši uzsver, ka Jaunatnes garantijas shēmām ir efektīvi jāuzlabo to jauniešu stāvoklis, kuri nav iesaistīti darbā, izglītībā vai apmācībā (NEET);

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt skaidrus mērķus un rādītājus attiecībā uz Jaunatnes garantijas shēmu, lai spētu efektīvi aprēķināt un novērtēt šīs iniciatīvas ietekmi; uzsver, ka ir nodomājis cieši uzraudzīt visu dalībvalstu pasākumus, ar kuriem reāli īsteno Jaunatnes garantiju, un aicina jaunatnes organizācijas regulāri informēt Eiropas Parlamentu par to analizētajiem dalībvalstu īstenotajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt skaidrus mērķus un rādītājus attiecībā uz Jaunatnes garantijas shēmu, lai spētu efektīvi aprēķināt un novērtēt šīs iniciatīvas ietekmi; uzsver, ka ir nodomājis cieši uzraudzīt visu dalībvalstu pasākumus, ar kuriem reāli īsteno Jaunatnes garantiju, un aicina jaunatnes organizācijas regulāri informēt Eiropas Parlamentu par to analizētajiem dalībvalstu īstenotajiem pasākumiem;

| 10. | norāda, ka Jaunatnes garantijas shēmas ir jāpapildina ar kvalitatīvu satvaru, lai piedāvātā apmācība un darbvietas ietvertu pienācīgu samaksu, darba apstākļus un veselības un drošības standartus; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka Jaunatnes garantijas shēmas ir jāpapildina ar kvalitatīvu satvaru, lai piedāvātā apmācība un darbvietas ietvertu pienācīgu samaksu, darba apstākļus un veselības un drošības standartus;

ES finansējums

| 11. | atzinīgi vērtē jaunajai Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai piešķirtos EUR 6 miljardus un aicina pirmajos daudzgadu finanšu shēmas gados maksājumus galvenokārt izmantot, lai steidzami novērstu jauniešu bezdarbu un īstenotu garantijas jauniešiem; uzsver, ka pēc Starptautiskās Darba organizācijas aprēķiniem garantiju jauniešiem īstenošanas izmaksas visā eurozonā ir EUR 21 miljards, un tādēļ aicina pārskatīt minēto piešķīrumu un to palielināt, pārskatot daudzgadu finanšu shēmu; atzinīgi vērtē to, ka ir paplašināta to jauniešu mērķgrupa, kuri ir tiesīgi izmantot Jaunatnes garantiju, aptverot jauniešus, kuri vēl nav sasnieguši 30 gadu vecumu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē jaunajai Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai piešķirtos EUR 6 miljardus un aicina pirmajos daudzgadu finanšu shēmas gados maksājumus galvenokārt izmantot, lai steidzami novērstu jauniešu bezdarbu un īstenotu garantijas jauniešiem; uzsver, ka pēc Starptautiskās Darba organizācijas aprēķiniem garantiju jauniešiem īstenošanas izmaksas visā eurozonā ir EUR 21 miljards, un tādēļ aicina pārskatīt minēto piešķīrumu un to palielināt, pārskatot daudzgadu finanšu shēmu; atzinīgi vērtē to, ka ir paplašināta to jauniešu mērķgrupa, kuri ir tiesīgi izmantot Jaunatnes garantiju, aptverot jauniešus, kuri vēl nav sasnieguši 30 gadu vecumu;

| 12. | atzinīgi vērtē ierosināto instrumentu, kas nomainīs Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam iekļauto Progresa mikrofinansēšanas instrumentu, kā instrumentu, kurš svarīgs arī jauniešiem un kura mērķis ir radīt jaunas, ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē ierosināto instrumentu, kas nomainīs Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam iekļauto Progresa mikrofinansēšanas instrumentu, kā instrumentu, kurš svarīgs arī jauniešiem un kura mērķis ir radīt jaunas, ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

| 13. | uzsver, ka ES finansējums cīņai ar jauniešu bezdarbu ir pieejams pirms 2014. gada, jo īpaši pārplānojot pieejamos struktūrfondus un pilnībā izmantojot Eiropas Investīciju bankas nodrošinātos EUR 60 miljardus, kā tas paredzēts Izaugsmes un nodarbinātības paktā; atzinīgi vērtē to, ka pārdala un mobilizē struktūrfondu līdzekļus EUR 16 miljardu apmērā, lai veicinātu darba iespējas jauniešiem un palīdzētu MVU piekļūt finansējumam; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ES finansējums cīņai ar jauniešu bezdarbu ir pieejams pirms 2014. gada, jo īpaši pārplānojot pieejamos struktūrfondus un pilnībā izmantojot Eiropas Investīciju bankas nodrošinātos EUR 60 miljardus, kā tas paredzēts Izaugsmes un nodarbinātības paktā; atzinīgi vērtē to, ka pārdala un mobilizē struktūrfondu līdzekļus EUR 16 miljardu apmērā, lai veicinātu darba iespējas jauniešiem un palīdzētu MVU piekļūt finansējumam;

| 14. | aicina Komisiju aktīvi lūgt privāto sektoru sniegt atbalstu un īstenot iniciatīvas, kā arī īstenot citas sadarbības formas, risinot ar jauniešu bezdarbu saistītus jautājumus; mudina Eiropas Investīciju banku veicināt Jaunatnes garantijas īstenošanu, piemēram, saistot aizdevumus ar darbvietu un apmācību vietu izveidi vai atbalstot duālu izglītības sistēmu attīstību; tomēr uzsver, ka EIB aizdevumi būtu jāuzskata par papildinājumu ES finansējumam dotāciju veidā, nevis par to aizvietojumu; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju aktīvi lūgt privāto sektoru sniegt atbalstu un īstenot iniciatīvas, kā arī īstenot citas sadarbības formas, risinot ar jauniešu bezdarbu saistītus jautājumus; mudina Eiropas Investīciju banku veicināt Jaunatnes garantijas īstenošanu, piemēram, saistot aizdevumus ar darbvietu un apmācību vietu izveidi vai atbalstot duālu izglītības sistēmu attīstību; tomēr uzsver, ka EIB aizdevumi būtu jāuzskata par papildinājumu ES finansējumam dotāciju veidā, nevis par to aizvietojumu;

Cīņa ar jauniešu bezdarbu valstu līmenī

| 15. | uzsver, ka ieguldījumiem jauniešu nodarbinātībā ir jābūt svarīgai valsts sociālo ieguldījumu stratēģijas daļai; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ieguldījumiem jauniešu nodarbinātībā ir jābūt svarīgai valsts sociālo ieguldījumu stratēģijas daļai;

| 16. | aicina pieņemt vērienīgu holistiskas politikas pieeju, kuru integrētā veidā piemēro visu jauniešu dažādu līmeņu izglītības, apmācības, nodarbinātības un pašnodarbinātības iniciatīvu īstenošanā; norāda, ka ir sevišķi svarīgi pievērsties pārejai starp dažādiem izglītības un apmācības modeļiem un atzīt prasmes, kuru pamatā ir neformālā un informālā mācīšanās; uzsver, ka ienākumu nodrošinājums un paļaušanās uz izredzēm darba tirgū ir būtiski priekšnosacījumi, lai izvēlētos augstāko izglītību, un ka tas pārlieku ietekmē tos jauniešus, kurus vairāk apdraud atstumtība; |
| --- | --- |

16.

aicina pieņemt vērienīgu holistiskas politikas pieeju, kuru integrētā veidā piemēro visu jauniešu dažādu līmeņu izglītības, apmācības, nodarbinātības un pašnodarbinātības iniciatīvu īstenošanā; norāda, ka ir sevišķi svarīgi pievērsties pārejai starp dažādiem izglītības un apmācības modeļiem un atzīt prasmes, kuru pamatā ir neformālā un informālā mācīšanās; uzsver, ka ienākumu nodrošinājums un paļaušanās uz izredzēm darba tirgū ir būtiski priekšnosacījumi, lai izvēlētos augstāko izglītību, un ka tas pārlieku ietekmē tos jauniešus, kurus vairāk apdraud atstumtība;

| 17. | pauž dziļas bažas par dalībvalstu veiktajiem budžeta samazinājumiem izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, un tādēļ uzsver, ka dalībvalstu izglītības sistēmas ir jāreformē, izmantojot valstu vai ES līdzekļus, lai jauniešu izglītību padarītu konkurētspējīgāku un izmaksu ziņā efektīvāku; |
| --- | --- |

17.

pauž dziļas bažas par dalībvalstu veiktajiem budžeta samazinājumiem izglītības, apmācības un jaunatnes jomā, un tādēļ uzsver, ka dalībvalstu izglītības sistēmas ir jāreformē, izmantojot valstu vai ES līdzekļus, lai jauniešu izglītību padarītu konkurētspējīgāku un izmaksu ziņā efektīvāku;

| 18. | mudina dalībvalstis veikt apņēmīgus pasākumus jauniešu bezdarba apkarošanai, jo īpaši, novēršot skolas un apmācību vai arodapmācību programmu priekšlaicīgu pamešanu (piemēram, ieviešot duālu izglītības sistēmu vai citas līdzvērtīgas sistēmas), un izstrādāt visaptverošas stratēģijas attiecībā uz jauniešiem, kuri nestrādā, neiegūst izglītību vai nepiedalās apmācībā (NEET); |
| --- | --- |

18.

mudina dalībvalstis veikt apņēmīgus pasākumus jauniešu bezdarba apkarošanai, jo īpaši, novēršot skolas un apmācību vai arodapmācību programmu priekšlaicīgu pamešanu (piemēram, ieviešot duālu izglītības sistēmu vai citas līdzvērtīgas sistēmas), un izstrādāt visaptverošas stratēģijas attiecībā uz jauniešiem, kuri nestrādā, neiegūst izglītību vai nepiedalās apmācībā (NEET);

| 19. | norāda, ka sociālie ieguldījumi jauniešu atbalstam var izpausties dažādos veidos, tostarp kā: skolu, mācību centru un vietējo vai reģionālo uzņēmumu partnerību izveide; apmācību programmu un augstas kvalitātes jauniešu prakses programmu nodrošināšana; profesionālās izglītības programmas sadarbībā ar uzņēmumiem; augstākā līmeņa darbinieku sponsorēšanas shēmas nolūkā iesaistīt un apmācīt jauniešus konkrētā darbā vai nodrošināt labāku pāreju no izglītības uz darba dzīvi; atbalsts jauniešu līdzdalībai sabiedrības dzīvē; reģionālās, Eiropas līmeņa un starptautiskās mobilitātes veicināšana, panākot turpmāku virzību ceļā uz kvalifikāciju un prasmju savstarpēju atzīšanu; uzsver arī, ka sociālos ieguldījumus var apvienot ar efektīviem stimuliem, piemēram, nodarbinātības subsīdijām vai apdrošināšanas iemaksām jauniešiem, kuras garantēs pienācīgus dzīves un darba apstākļus, lai mudinātu publiskā un privātā sektora darba devējus pieņemt darbā jauniešus, ieguldīt gan jauniešiem paredzētu kvalitatīvu darbvietu izveidē, gan jauniešu pastāvīgā apmācībā un viņu prasmju uzlabošanā darbā, kā arī atbalstīt jauniešu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka sociālie ieguldījumi jauniešu atbalstam var izpausties dažādos veidos, tostarp kā: skolu, mācību centru un vietējo vai reģionālo uzņēmumu partnerību izveide; apmācību programmu un augstas kvalitātes jauniešu prakses programmu nodrošināšana; profesionālās izglītības programmas sadarbībā ar uzņēmumiem; augstākā līmeņa darbinieku sponsorēšanas shēmas nolūkā iesaistīt un apmācīt jauniešus konkrētā darbā vai nodrošināt labāku pāreju no izglītības uz darba dzīvi; atbalsts jauniešu līdzdalībai sabiedrības dzīvē; reģionālās, Eiropas līmeņa un starptautiskās mobilitātes veicināšana, panākot turpmāku virzību ceļā uz kvalifikāciju un prasmju savstarpēju atzīšanu; uzsver arī, ka sociālos ieguldījumus var apvienot ar efektīviem stimuliem, piemēram, nodarbinātības subsīdijām vai apdrošināšanas iemaksām jauniešiem, kuras garantēs pienācīgus dzīves un darba apstākļus, lai mudinātu publiskā un privātā sektora darba devējus pieņemt darbā jauniešus, ieguldīt gan jauniešiem paredzētu kvalitatīvu darbvietu izveidē, gan jauniešu pastāvīgā apmācībā un viņu prasmju uzlabošanā darbā, kā arī atbalstīt jauniešu uzņēmējdarbību;

| 20. | aicina dalībvalstis apsvērt pārbaudītu praksi, jo īpaši to dalībvalstu praksi, kurās bezdarba līmenis ir zems, un izpētīt, vai duālās izglītības un apmācības un profesionālās izglītības koncepcijas, kā arī Jaunatnes garantijas shēmas, kas jau tikušas īstenotas, varētu būt saderīgas ar attiecīgo valstu sistēmām; uzsver, ka duālā profesionālās apmācības sistēma un divvirzienu studijas, kurās galvenā uzmanība tiek pievērsta praksei, ir sevišķi labi izturējušas ekonomikas krīzes pārbaudījumu, palielinot jauniešu nodarbinātības izredzes un tā palīdzot samazināt jauniešu bezdarbu, tādēļ aicina krīzes skartās dalībvalstis apsvērt to apmācības sistēmu reformēšanu pēc līdzīga principa; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis apsvērt pārbaudītu praksi, jo īpaši to dalībvalstu praksi, kurās bezdarba līmenis ir zems, un izpētīt, vai duālās izglītības un apmācības un profesionālās izglītības koncepcijas, kā arī Jaunatnes garantijas shēmas, kas jau tikušas īstenotas, varētu būt saderīgas ar attiecīgo valstu sistēmām; uzsver, ka duālā profesionālās apmācības sistēma un divvirzienu studijas, kurās galvenā uzmanība tiek pievērsta praksei, ir sevišķi labi izturējušas ekonomikas krīzes pārbaudījumu, palielinot jauniešu nodarbinātības izredzes un tā palīdzot samazināt jauniešu bezdarbu, tādēļ aicina krīzes skartās dalībvalstis apsvērt to apmācības sistēmu reformēšanu pēc līdzīga principa;

| 21. | uzsver, ka krīzes smagi skartajās valstīs patlaban ir ārkārtīgi augsti jauniešu bezdarba rādītāji; tādēļ aicina Komisiju novērtēt krīzes pasākumus saistībā ar to ietekmi uz jauniešu nodarbinātību un aicina dalībvalstis un Komisiju apsvērt to krīzes pasākumu izbeigšanu, kuri negatīvi ietekmē jauniešu nodarbinātību; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka krīzes smagi skartajās valstīs patlaban ir ārkārtīgi augsti jauniešu bezdarba rādītāji; tādēļ aicina Komisiju novērtēt krīzes pasākumus saistībā ar to ietekmi uz jauniešu nodarbinātību un aicina dalībvalstis un Komisiju apsvērt to krīzes pasākumu izbeigšanu, kuri negatīvi ietekmē jauniešu nodarbinātību;

| 22. | aicina dalībvalstis pilnveidot uzņēmumu un izglītības nozares visu līmeņu sadarbību, lai uzlabotu mācību programmu saikni ar prasībām darba tirgū, piemēram, paplašinot nozaru prasmju apvienības un zināšanu apvienības; uzsver, ka ir vajadzīgas elastīgākas mācību programmas, lai sekmīgāk pielāgotos turpmākajām tendencēm darba tirgū; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis pilnveidot uzņēmumu un izglītības nozares visu līmeņu sadarbību, lai uzlabotu mācību programmu saikni ar prasībām darba tirgū, piemēram, paplašinot nozaru prasmju apvienības un zināšanu apvienības; uzsver, ka ir vajadzīgas elastīgākas mācību programmas, lai sekmīgāk pielāgotos turpmākajām tendencēm darba tirgū;

| 23. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpilnveido atbalsts jauniešu pašnodarbinātībai, vienlaikus novēršot maksātnespēju un fiktīvu pašnodarbinātību; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpilnveido atbalsts jauniešu pašnodarbinātībai, vienlaikus novēršot maksātnespēju un fiktīvu pašnodarbinātību;

o

o
  o

| 24. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Eiropadomei un Padomei. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Eiropadomei un Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0224.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0016.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0092.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/102

---

P7_TA(2013)0271

Strupceļš Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija rezolūcija par strupceļu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanā (2013/2637(RSP))

(2016/C 065/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (COM(2008)0229),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (COM(2011)0137),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. decembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (pārstrādāta versija) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. decembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (pārstrādāta versija) (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2010.–2011. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2010.–2011. gadā (2),

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par strupceļu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par piekļuvi dokumentiem pārskatīšanā (O-00049/2013 O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 un O-00059/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par strupceļu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par piekļuvi dokumentiem pārskatīšanā (O-00049/2013 O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 un O-00059/2013),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 21. maija paziņojumu par strupceļu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 21. maija paziņojumu par strupceļu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā pārredzamība ir būtisks instruments, ar ko pilsoņiem sniedz iespēju piedalīties ES lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī Eiropas iestāžu atbildības iedzīvotāju priekšā nodrošināšanā un tādējādi palielinātu viņu iesaistīšanos un uzticību; |
| --- | --- |

A.

tā kā pārredzamība ir būtisks instruments, ar ko pilsoņiem sniedz iespēju piedalīties ES lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī Eiropas iestāžu atbildības iedzīvotāju priekšā nodrošināšanā un tādējādi palielinātu viņu iesaistīšanos un uzticību;

| B. | tā kā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā tika pastiprinātas ES pārredzamības prasības un piekļuve dokumentiem tika atzīta par pamattiesībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā tika pastiprinātas ES pārredzamības prasības un piekļuve dokumentiem tika atzīta par pamattiesībām;

| C. | tā kā Parlaments vairākkārt ir prasījis pastiprināt likumdošanas procedūru pārredzamību, tostarp pārredzamību saistībā ar Padomes darba grupām, juridisku atzinumu publicēšanu likumdošanas procedūru laikā un lielāku pārredzamību attiecībā uz trialogiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments vairākkārt ir prasījis pastiprināt likumdošanas procedūru pārredzamību, tostarp pārredzamību saistībā ar Padomes darba grupām, juridisku atzinumu publicēšanu likumdošanas procedūru laikā un lielāku pārredzamību attiecībā uz trialogiem;

| D. | tā kā Parlaments ir arī paudis nožēlu par pārredzamības trūkumu ES aģentūrās, starptautiskās sarunās un Komisijas dialogā ar dalībvalstīm, jo īpaši gadījumos, kad tiek skartas pamattiesības vai Eiropas pilsoņu intereses (3); |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments ir arī paudis nožēlu par pārredzamības trūkumu ES aģentūrās, starptautiskās sarunās un Komisijas dialogā ar dalībvalstīm, jo īpaši gadījumos, kad tiek skartas pamattiesības vai Eiropas pilsoņu intereses (3);

| E. | tā kā Eiropas Savienības Tiesas judikatūra un Eiropas ombuda lēmumi būtiski ietekmēja Regulas (EK) Nr. 1049/2001 interpretāciju; tā kā šāda judikatūra un lēmumi, jo īpaši attiecībā uz neatzīšanas pamatojuma izmantošanu likumdošanas procedūrā, piemēram, Turco un Access Info lietā, ir jāatspoguļo likumdošanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienības Tiesas judikatūra un Eiropas ombuda lēmumi būtiski ietekmēja Regulas (EK) Nr. 1049/2001 interpretāciju; tā kā šāda judikatūra un lēmumi, jo īpaši attiecībā uz neatzīšanas pamatojuma izmantošanu likumdošanas procedūrā, piemēram, Turco un Access Info lietā, ir jāatspoguļo likumdošanā;

| F. | tā kā ES pilsoņi un ES sabiedrība Regulu (EK) Nr. 1049/2001 uztver kā pamata tiesību aktu, ar ko nodrošina instrumentus pienācīgai ES darbību pārraudzīšanai; tā kā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošana vēl aizvien ir jāuzlabo, par ko liecina vairākas ombuda izskatītās lietas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES pilsoņi un ES sabiedrība Regulu (EK) Nr. 1049/2001 uztver kā pamata tiesību aktu, ar ko nodrošina instrumentus pienācīgai ES darbību pārraudzīšanai; tā kā Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošana vēl aizvien ir jāuzlabo, par ko liecina vairākas ombuda izskatītās lietas;

| G. | tā kā 2008. gadā Komisija ierosināja pārstrādāt Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un tā kā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Komisija šo priekšlikumu neatsauca; tā kā Parlaments pienācīgi informēja Komisiju par pārstrādāšanas procedūras izmantošanas nepiemērotību; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2008. gadā Komisija ierosināja pārstrādāt Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un tā kā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Komisija šo priekšlikumu neatsauca; tā kā Parlaments pienācīgi informēja Komisiju par pārstrādāšanas procedūras izmantošanas nepiemērotību;

| H. | tā kā 2011. gadā Komisija iesniedza papildu priekšlikumu, ar ko tikai netieši paplašina Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanas jomu, to attiecinot uz visām ES iestādēm, birojiem, aģentūrām un struktūrām; tā kā Parlaments 2008. un 2011. gada procedūras apvienoja vienā procedūrā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2011. gadā Komisija iesniedza papildu priekšlikumu, ar ko tikai netieši paplašina Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanas jomu, to attiecinot uz visām ES iestādēm, birojiem, aģentūrām un struktūrām; tā kā Parlaments 2008. un 2011. gada procedūras apvienoja vienā procedūrā;

| I. | tā kā Parlaments 2011. gada 15. decembrī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā un 2012. gada pirmajā pusgadā sākās trialogs ar Dānijas prezidentūru; tā kā Komisija nepiekrita ierosinātajiem iespējamiem kompromisiem, kas ir galvenais iemesls vairāk nekā gadu ilgušajam strupceļam; |
| --- | --- |

I.

tā kā Parlaments 2011. gada 15. decembrī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā un 2012. gada pirmajā pusgadā sākās trialogs ar Dānijas prezidentūru; tā kā Komisija nepiekrita ierosinātajiem iespējamiem kompromisiem, kas ir galvenais iemesls vairāk nekā gadu ilgušajam strupceļam;

| J. | tā kā Kipras un Īrijas prezidentūra nespēja atbloķēt šo jautājumu Padomē un turpināt sarunas, jo Komisija izrādīja pretestību, un līdz ar to Padomē par atsevišķiem jautājumiem ir jāpanāk vienprātība; |
| --- | --- |

J.

tā kā Kipras un Īrijas prezidentūra nespēja atbloķēt šo jautājumu Padomē un turpināt sarunas, jo Komisija izrādīja pretestību, un līdz ar to Padomē par atsevišķiem jautājumiem ir jāpanāk vienprātība;

| K. | tā kā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Līgumos ir ietvertas pastiprinātas pārredzamības prasības, ar jebkādu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanu nedrīkst pazemināt pašreizējo pārredzamības līmeni; |
| --- | --- |

K.

tā kā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Līgumos ir ietvertas pastiprinātas pārredzamības prasības, ar jebkādu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanu nedrīkst pazemināt pašreizējo pārredzamības līmeni;

| L. | tā kā nespēja vienoties par jaunu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 redakciju būtu nepareizs signāls pilsoņiem attiecībā uz ES būtību un tā kā šāda nespēja apdraudētu ES lēmumu pieņemšanas leģitimitāti, jo īpaši ņemot vērā tik būtiskās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kas strauji tuvojas, |
| --- | --- |

L.

tā kā nespēja vienoties par jaunu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 redakciju būtu nepareizs signāls pilsoņiem attiecībā uz ES būtību un tā kā šāda nespēja apdraudētu ES lēmumu pieņemšanas leģitimitāti, jo īpaši ņemot vērā tik būtiskās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kas strauji tuvojas,

| 1. | stingri apstiprina, cik būtiskas ir pamattiesības piekļūt informācijai un dokumentiem, iestāžu un to lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamība un atklātums, kas ir demokrātijas balsti un var tuvināt pilsoņus Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

1.

stingri apstiprina, cik būtiskas ir pamattiesības piekļūt informācijai un dokumentiem, iestāžu un to lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamība un atklātums, kas ir demokrātijas balsti un var tuvināt pilsoņus Eiropas Savienībai;

| 2. | aicina visas ES iestādes, birojus, struktūras un aģentūras pilnībā īstenot Regulu (EK) Nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

2.

aicina visas ES iestādes, birojus, struktūras un aģentūras pilnībā īstenot Regulu (EK) Nr. 1049/2001;

| 3. | uzskata, ka Regulas (EK) Nr. 1049/2001 grozīšanai ir jākļūst par prioritāti visām ES iestādēm, birojiem, struktūrām un aģentūrām, un pauž nožēlu par strupceļu, kādā nonākusi šīs regulas pārskatīšana; prasa visām ES iestādēm sadarboties, lai pēc iespējas drīz rastu izeju no šā strupceļa; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Regulas (EK) Nr. 1049/2001 grozīšanai ir jākļūst par prioritāti visām ES iestādēm, birojiem, struktūrām un aģentūrām, un pauž nožēlu par strupceļu, kādā nonākusi šīs regulas pārskatīšana; prasa visām ES iestādēm sadarboties, lai pēc iespējas drīz rastu izeju no šā strupceļa;

| 4. | vēlreiz apstiprina apņemšanos pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1049/2001, ar ko kopumā vajadzētu sniegt ES pilsoņiem plašāku un uzlabotu piekļuvi ES dokumentiem; |
| --- | --- |

4.

vēlreiz apstiprina apņemšanos pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1049/2001, ar ko kopumā vajadzētu sniegt ES pilsoņiem plašāku un uzlabotu piekļuvi ES dokumentiem;

| 5. | aicina Komisiju gan politiskajā, gan tehniskajā līmenī pilnībā iesaistīties Regulas (EK) Nr. 1049/2001 grozīšanā un saskaņošanā ar Lisabonas līgumu vai veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai izietu no strupceļa; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju gan politiskajā, gan tehniskajā līmenī pilnībā iesaistīties Regulas (EK) Nr. 1049/2001 grozīšanā un saskaņošanā ar Lisabonas līgumu vai veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai izietu no strupceļa;

| 6. | aicina Padomi nekavējoties atsākt debates par Regulu (EK) Nr. 1049/2001, lai pieņemtu nostāju pirmajā lasījumā un turpinātu sarunas; |
| --- | --- |

6.

aicina Padomi nekavējoties atsākt debates par Regulu (EK) Nr. 1049/2001, lai pieņemtu nostāju pirmajā lasījumā un turpinātu sarunas;

| 7. | atkārtoti apstiprina iepriekš minēto 2011. gada 15. decembrī pirmajā lasījumā pieņemto nostāju (4) kā izejas punktu sarunām un uzstāj, ka grozītajam tekstam obligāti un saskaņā ar Līguma prasībām ir nepārprotami jāpaplašina regulas piemērošanas joma, to attiecinot uz visām ES iestādēm, birojiem un aģentūrām, jāuzlabo likumdošanas pārredzamība, tostarp pieeja leģislatīvajiem juridiskajiem atzinumiem, nosakot, ka jebkuru izņēmumu ieviešanai likumdošanas procedūrā jābūt izņēmumam no likumdošanas pārredzamības vispārējā noteikuma, jāprecizē attiecības starp pārredzamību un datu aizsardzību, jāiekļauj Orhūsas konvencija, jāuzskata pašreizējā plašā “dokumenta” definīcija par obligātu pamatu tālākai attīstībai, jānodrošina piekļuve dokumentiem un pārredzamība saistībā ar starptautiskām sarunām un nolīgumiem, jānodrošina ES līdzekļu finansiālā pārredzamība un ar to nedrīkst ieviest nekādus grupveida atbrīvojumus; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti apstiprina iepriekš minēto 2011. gada 15. decembrī pirmajā lasījumā pieņemto nostāju (4) kā izejas punktu sarunām un uzstāj, ka grozītajam tekstam obligāti un saskaņā ar Līguma prasībām ir nepārprotami jāpaplašina regulas piemērošanas joma, to attiecinot uz visām ES iestādēm, birojiem un aģentūrām, jāuzlabo likumdošanas pārredzamība, tostarp pieeja leģislatīvajiem juridiskajiem atzinumiem, nosakot, ka jebkuru izņēmumu ieviešanai likumdošanas procedūrā jābūt izņēmumam no likumdošanas pārredzamības vispārējā noteikuma, jāprecizē attiecības starp pārredzamību un datu aizsardzību, jāiekļauj Orhūsas konvencija, jāuzskata pašreizējā plašā “dokumenta” definīcija par obligātu pamatu tālākai attīstībai, jānodrošina piekļuve dokumentiem un pārredzamība saistībā ar starptautiskām sarunām un nolīgumiem, jānodrošina ES līdzekļu finansiālā pārredzamība un ar to nedrīkst ieviest nekādus grupveida atbrīvojumus;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0580.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0500.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0500, 18. punkts.

(4)  EP-PE_TC1-COD(2008)0090.

---

Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/105

---

P7_TA(2013)0274

Preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība pasaulē

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (2011/2081(INI))

(2016/C 065/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (UDHR) 19. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 19. pantu un UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (UDHR) 19. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 19. pantu un UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 13. pantu, kurā atzītas bērnu tiesības uz runas brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 13. pantu, kurā atzītas bērnu tiesības uz runas brīvību,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2008. gada 28. marta rezolūciju (7/36), ar ko tiek paplašinātas īpašā referenta tiesību uz uzskatu un vārda brīvību veicināšanas un aizsardzības jautājumos pilnvaras (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2008. gada 28. marta rezolūciju (7/36), ar ko tiek paplašinātas īpašā referenta tiesību uz uzskatu un vārda brīvību veicināšanas un aizsardzības jautājumos pilnvaras (1),

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta Frank La Rue tiesību uz uzskatu un vārda brīvības veicināšanas un aizsardzības jautājumos ziņojumus (2), kuros arī uzsvērta starptautisko cilvēktiesību normu un standartu piemērojamība attiecībā uz uzskatu un vārda brīvību internetā, kas ir bieži izmantots saziņas līdzeklis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta Frank La Rue tiesību uz uzskatu un vārda brīvības veicināšanas un aizsardzības jautājumos ziņojumus (2), kuros arī uzsvērta starptautisko cilvēktiesību normu un standartu piemērojamība attiecībā uz uzskatu un vārda brīvību internetā, kas ir bieži izmantots saziņas līdzeklis,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada 5. jūlija rezolūciju “Cilvēktiesību veicināšana, aizsardzība un izmantošana internetā” (3), kurā atzīta cilvēktiesību aizsardzības un brīvas informācijas plūsmas tiešsaistē nozīme, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada 5. jūlija rezolūciju “Cilvēktiesību veicināšana, aizsardzība un izmantošana internetā” (3), kurā atzīta cilvēktiesību aizsardzības un brīvas informācijas plūsmas tiešsaistē nozīme,

| — | ņemot vērā ANO īpašā pārstāvja cilvēktiesību un starptautisko un citu uzņēmumu jautājumos John Ruggie2011. gada 21. marta ziņojumu “ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi, īstenojot ANO programmu: aizsargāt, ievērot un labot” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā pārstāvja cilvēktiesību un starptautisko un citu uzņēmumu jautājumos John Ruggie2011. gada 21. marta ziņojumu “ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi, īstenojot ANO programmu: aizsargāt, ievērot un labot” (4),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2006. gada 23. decembra rezolūciju S/RES/1738 par uzbrukumiem žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļu profesionāļiem un saistītajam personālam bruņotos konfliktos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2006. gada 23. decembra rezolūciju S/RES/1738 par uzbrukumiem žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļu profesionāļiem un saistītajam personālam bruņotos konfliktos (5),

| — | ņemot vērā 1949. gada 12. augusta Ženēvas Konvenciju (6), jo īpaši tās I papildu protokola 79. pantu par to žurnālistu aizsardzību, kuri ir iesaistījušies darba uzdevumos bruņotu konfliktu teritorijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada 12. augusta Ženēvas Konvenciju (6), jo īpaši tās I papildu protokola 79. pantu par to žurnālistu aizsardzību, kuri ir iesaistījušies darba uzdevumos bruņotu konfliktu teritorijās,

| — | ņemot vērā ANO rīcības plānu par žurnālistu drošību un nesodāmības problēmu, kuru 2012. gada 12. aprīlī atbalstīja ANO Izpilddirektoru padome (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO rīcības plānu par žurnālistu drošību un nesodāmības problēmu, kuru 2012. gada 12. aprīlī atbalstīja ANO Izpilddirektoru padome (7),

| — | ņemot vērā 2013. gada 24. janvārī pieņemto Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju 1920(2013) “Situācija attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 24. janvārī pieņemto Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju 1920(2013) “Situācija attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) paveikto darbu plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā un jo īpaši attiecībā uz tās pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā ziņojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) paveikto darbu plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā un jo īpaši attiecībā uz tās pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā ziņojumiem,

| — | ņemot vērā NVO ziņojumus par plašsaziņas līdzekļiem, piemēram, “Reportieru bez robežām” (preses brīvības indekss), Freedom House (ziņojumi par preses brīvību) un Starptautiskā preses institūta (IPI) (nāves gadījumu uzraudzība un IPI gada pārskats par pasaules preses brīvību) ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NVO ziņojumus par plašsaziņas līdzekļiem, piemēram, “Reportieru bez robežām” (preses brīvības indekss), Freedom House (ziņojumi par preses brīvību) un Starptautiskā preses institūta (IPI) (nāves gadījumu uzraudzība un IPI gada pārskats par pasaules preses brīvību) ziņojumus,

| — | ņemot vērā 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību – sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību – sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (8),

| — | ņemot vērā 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību – atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību – atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme (9),

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. decembra rezolūciju par ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. decembra rezolūciju par ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (10),

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par gaidāmo Starptautiskās Telekomunikāciju savienības Starptautisko telekomunikāciju pasaules konferenci (WCIT-12) un Starptautisko telekomunikāciju noteikumu darbības jomas iespējamo paplašināšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par gaidāmo Starptautiskās Telekomunikāciju savienības Starptautisko telekomunikāciju pasaules konferenci (WCIT-12) un Starptautisko telekomunikāciju noteikumu darbības jomas iespējamo paplašināšanu (11),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (12),

| — | ņemot vērā Stratēģiju un rīcības plānu attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju (11855/2012), ko 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stratēģiju un rīcības plānu attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju (11855/2012), ko 2012. gada 25. jūnijā pieņēma Padome,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā izteiktos augstās pārstāves Catherine Ashton paziņojumus Pasaules preses brīvības dienā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā izteiktos augstās pārstāves Catherine Ashton paziņojumus Pasaules preses brīvības dienā (14),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886),

| — | ņemot vērā par digitalizācijas programmu atbildīgās komisāres 2011. gada 12. decembra paziņojumu “Neatvienošanas stratēģija” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā par digitalizācijas programmu atbildīgās komisāres 2011. gada 12. decembra paziņojumu “Neatvienošanas stratēģija” (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (16),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303),

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. decembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. decembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (EIDHR) (18) un visus pārējos ES ārējos finansēšanas instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (EIDHR) (18) un visus pārējos ES ārējos finansēšanas instrumentus,

| — | ņemot vērā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulām Eiropas Savienības nolīgumos (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas klauzulām Eiropas Savienības nolīgumos (19),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ārkārtas pārkāpumu gadījumiem, tostarp uz valstīm attiecīgās rezolūcijas, kurās paustas bažas par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību, jo īpaši attiecībā uz žurnālistu un blogu autoru apcietināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ārkārtas pārkāpumu gadījumiem, tostarp uz valstīm attiecīgās rezolūcijas, kurās paustas bažas par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību, jo īpaši attiecībā uz žurnālistu un blogu autoru apcietināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu un jo īpaši nosacījumu, ka “tiek ievērota plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu un jo īpaši nosacījumu, ka “tiek ievērota plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms”,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. un 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. un 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un notiekošās sarunas par ES pievienošanos šai konvencijai; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un notiekošās sarunas par ES pievienošanos šai konvencijai;

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0176/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0176/2013),

Preses un plašsaziņas līdzekļu principi un loma

| A. | tā kā tiesības uz vārda brīvību ir vispārējas cilvēktiesības, kas ir demokrātijas pamats, un tās ir īpaši būtiskas, lai īstenotu citas tiesības, ko cilvēki visā pasaulē cenšas iegūt, piemēram, ikviena cilvēka tiesības uz attīstību, cieņas ievērošanu un iespēju piepildīšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības uz vārda brīvību ir vispārējas cilvēktiesības, kas ir demokrātijas pamats, un tās ir īpaši būtiskas, lai īstenotu citas tiesības, ko cilvēki visā pasaulē cenšas iegūt, piemēram, ikviena cilvēka tiesības uz attīstību, cieņas ievērošanu un iespēju piepildīšanu;

| B. | tā kā vārda brīvības ierobežojumiem ir būtiskas sekas, tiem vajadzētu būt ļoti ierobežotiem un tos var pamatot tikai izņēmuma un stingri noteiktos gadījumos, kas ir noteikti tiesību aktos, kuri paši par sevi tiek uzskatīti par likumīgiem saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem; tā kā vārda brīvība pieder pie pamattiesībām un ir cieši saistīta ar preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; tā kā puses ir parakstījušas Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (ECTK) parakstījušajām valstīm ir jānodrošina neatkarīgas, brīvas un plurālistiskas preses un plašsaziņas līdzekļu pastāvēšana; |
| --- | --- |

B.

tā kā vārda brīvības ierobežojumiem ir būtiskas sekas, tiem vajadzētu būt ļoti ierobežotiem un tos var pamatot tikai izņēmuma un stingri noteiktos gadījumos, kas ir noteikti tiesību aktos, kuri paši par sevi tiek uzskatīti par likumīgiem saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem; tā kā vārda brīvība pieder pie pamattiesībām un ir cieši saistīta ar preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; tā kā puses ir parakstījušas Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (ECTK) parakstījušajām valstīm ir jānodrošina neatkarīgas, brīvas un plurālistiskas preses un plašsaziņas līdzekļu pastāvēšana;

| C. | tā kā plašsaziņas līdzekļu platformas ir īpaši būtiskas tiesību uz vārda brīvību īstenošanai; tā kā neatkarīga prese kā kolektīva vārda brīvības izpausme ir viens no galvenajiem dalībniekiem plašsaziņas līdzekļu vidē, darbojoties kā demokrātijas uzraugs; |
| --- | --- |

C.

tā kā plašsaziņas līdzekļu platformas ir īpaši būtiskas tiesību uz vārda brīvību īstenošanai; tā kā neatkarīga prese kā kolektīva vārda brīvības izpausme ir viens no galvenajiem dalībniekiem plašsaziņas līdzekļu vidē, darbojoties kā demokrātijas uzraugs;

| D. | tā kā preses, plašsaziņas līdzekļu, digitālās jomas un žurnālistikas brīvība tiek uzskatīta par sabiedrisko labumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā preses, plašsaziņas līdzekļu, digitālās jomas un žurnālistikas brīvība tiek uzskatīta par sabiedrisko labumu;

| E. | tā kā (digitālās) plašsaziņas līdzekļu platformām ir aizvien globālākas īpašības, kā arī pieaug to lietotāju skaits; |
| --- | --- |

E.

tā kā (digitālās) plašsaziņas līdzekļu platformām ir aizvien globālākas īpašības, kā arī pieaug to lietotāju skaits;

| F. | tā kā internets un plašsaziņas līdzekļi ir instrumenti, ko izmanto cilvēktiesību aizstāvji; |
| --- | --- |

F.

tā kā internets un plašsaziņas līdzekļi ir instrumenti, ko izmanto cilvēktiesību aizstāvji;

| G. | tā kā tīkla neitralitāte ir būtisks princips attiecībā uz atklātu internetu un saziņas sekmēšanu, nodrošinot konkurenci un pārredzamību, kā arī veicina uzņēmējdarbības iespējas un stimulē inovācijas, darbavietu izveidi un izaugsmi; |
| --- | --- |

G.

tā kā tīkla neitralitāte ir būtisks princips attiecībā uz atklātu internetu un saziņas sekmēšanu, nodrošinot konkurenci un pārredzamību, kā arī veicina uzņēmējdarbības iespējas un stimulē inovācijas, darbavietu izveidi un izaugsmi;

| H. | tā kā vārda un izteikšanās brīvība, plašsaziņas līdzekļu brīvība un žurnālistu brīvība ir apdraudēta visā pasaulē un žurnālisti bieži ir cilvēktiesību aizstāvji un biedrošanās, uzskatu, reliģijas un ticības brīvības veicinātāji; tā kā žurnālisti tomēr tiek bieži vajāti un ieslodzīti; |
| --- | --- |

H.

tā kā vārda un izteikšanās brīvība, plašsaziņas līdzekļu brīvība un žurnālistu brīvība ir apdraudēta visā pasaulē un žurnālisti bieži ir cilvēktiesību aizstāvji un biedrošanās, uzskatu, reliģijas un ticības brīvības veicinātāji; tā kā žurnālisti tomēr tiek bieži vajāti un ieslodzīti;

| I. | tā kā jaunās digitālās un tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu platformas ir palīdzējušas palielināt daudzveidību un plurālismu; |
| --- | --- |

I.

tā kā jaunās digitālās un tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu platformas ir palīdzējušas palielināt daudzveidību un plurālismu;

| J. | tā kā ES centieni un programmas, lai stiprinātu un aizsargātu preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību visā pasaulē, ir jāoptimizē, balstoties uz pilsoniskās sabiedrības un žurnālistu organizāciju paveikto vērtīgo darbu; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES centieni un programmas, lai stiprinātu un aizsargātu preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību visā pasaulē, ir jāoptimizē, balstoties uz pilsoniskās sabiedrības un žurnālistu organizāciju paveikto vērtīgo darbu;

| K. | tā kā ES var būt uzticama pasaulē tikai tad, ja preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība tiek aizsargāta un ievērota pašā Savienībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES var būt uzticama pasaulē tikai tad, ja preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība tiek aizsargāta un ievērota pašā Savienībā;

Jaunākā attīstība

| 1. | atzīst, ka valdībām ir galvenā atbildība par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības nodrošināšanu un aizsardzību; norāda, ka arī valdībām ir galvenā atbildība par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežošanu un ka sliktākajos gadījumos tās aizvien vairāk īsteno juridisku spiedienu, t. i., ļaunprātīgi izmantojot tiesību aktus pretterorisma un pretekstrēmisma, valsts drošības, nodevības vai varas gāšanas jomā, lai ierobežotu šo brīvību; norāda, ka ir jāpanāk līdzsvars starp valsts drošības jautājumiem un informācijas brīvību, lai novērstu nelikumības un nodrošinātu preses un plašsaziņas līdzekļu neatkarību; atzīst arī to, ka politiķiem piederošās plašsaziņas līdzekļu impērijas dažkārt tiek pilnvarotas īstenot dezinformēšanas kampaņas; uzsver, ka ir īpaši būtiski, lai prese un plašsaziņas līdzekļi varētu darboties neatkarīgi un bez politiska un finansiāla spiediena; pauž satraukumu par vispārējo lejupslīdes tendenci attiecībā uz preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību dažādās valstīs gan Eiropā, gan ārpus tās saskaņā ar pēdējiem ikgadējiem ziņojumiem par indeksiem un analīzi (skatīt sarakstu, kas pievienots pielikumā ziņojuma A7-0176/2013 beigās); |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka valdībām ir galvenā atbildība par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības nodrošināšanu un aizsardzību; norāda, ka arī valdībām ir galvenā atbildība par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežošanu un ka sliktākajos gadījumos tās aizvien vairāk īsteno juridisku spiedienu, t. i., ļaunprātīgi izmantojot tiesību aktus pretterorisma un pretekstrēmisma, valsts drošības, nodevības vai varas gāšanas jomā, lai ierobežotu šo brīvību; norāda, ka ir jāpanāk līdzsvars starp valsts drošības jautājumiem un informācijas brīvību, lai novērstu nelikumības un nodrošinātu preses un plašsaziņas līdzekļu neatkarību; atzīst arī to, ka politiķiem piederošās plašsaziņas līdzekļu impērijas dažkārt tiek pilnvarotas īstenot dezinformēšanas kampaņas; uzsver, ka ir īpaši būtiski, lai prese un plašsaziņas līdzekļi varētu darboties neatkarīgi un bez politiska un finansiāla spiediena; pauž satraukumu par vispārējo lejupslīdes tendenci attiecībā uz preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību dažādās valstīs gan Eiropā, gan ārpus tās saskaņā ar pēdējiem ikgadējiem ziņojumiem par indeksiem un analīzi (skatīt sarakstu, kas pievienots pielikumā ziņojuma A7-0176/2013 beigās);

| 2. | uzsver, ka brīvi, neatkarīgi un plurālistiski tiešsaistes un tradicionālie plašsaziņas līdzekļi ir vieni no demokrātijas un plurālisma stūrakmeņiem; atzīst informācijas resursu kā patiesas brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma garantu nozīmi; norāda, ka plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības saglabāšana un veicināšana pasaulē ir visu kopējās interesēs; norāda, ka brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un brīvai informācijas apmaiņai ir vislielākā nozīme saistībā ar demokrātiskām pārmaiņām, kas notiek nedemokrātiskos režīmos; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka brīvi, neatkarīgi un plurālistiski tiešsaistes un tradicionālie plašsaziņas līdzekļi ir vieni no demokrātijas un plurālisma stūrakmeņiem; atzīst informācijas resursu kā patiesas brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma garantu nozīmi; norāda, ka plašsaziņas līdzekļu brīvības un neatkarības saglabāšana un veicināšana pasaulē ir visu kopējās interesēs; norāda, ka brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un brīvai informācijas apmaiņai ir vislielākā nozīme saistībā ar demokrātiskām pārmaiņām, kas notiek nedemokrātiskos režīmos;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka visā pasaulē žurnālisti bieži tiek ievainoti vai nogalināti vai kļūst par nopietnu pārkāpumu upuriem, bieži vien šai rīcībai paliekot nesodītai; tomēr uzsver, ka ir svarīgi apkarot nesodāmību; uzsver, ka iestādes nevar novērst pret žurnālistiem vērstos draudus un vardarbību vai nodrošināt viņu drošību, ja politiskās, tiesu un policijas iestādes nerīkojas apņēmīgi pret tiem, kas vēršas pret žurnālistiem un to darbu; norāda, ka nesodāmība ne vien ietekmē preses brīvību, bet arī žurnālistu ikdienas darbu, radot baiļu un pašcenzūras atmosfēru; uzskata, ka ES būtu jāpieņem stingrāka nostāja pret valstīm, kas pastāvīgi ļauj šādai rīcībai palikt nesodītai, un aicina visas valstis garantēt žurnālistu drošību; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka visā pasaulē žurnālisti bieži tiek ievainoti vai nogalināti vai kļūst par nopietnu pārkāpumu upuriem, bieži vien šai rīcībai paliekot nesodītai; tomēr uzsver, ka ir svarīgi apkarot nesodāmību; uzsver, ka iestādes nevar novērst pret žurnālistiem vērstos draudus un vardarbību vai nodrošināt viņu drošību, ja politiskās, tiesu un policijas iestādes nerīkojas apņēmīgi pret tiem, kas vēršas pret žurnālistiem un to darbu; norāda, ka nesodāmība ne vien ietekmē preses brīvību, bet arī žurnālistu ikdienas darbu, radot baiļu un pašcenzūras atmosfēru; uzskata, ka ES būtu jāpieņem stingrāka nostāja pret valstīm, kas pastāvīgi ļauj šādai rīcībai palikt nesodītai, un aicina visas valstis garantēt žurnālistu drošību;

| 4. | uzsver, ka tiesību akti, tiesiskais regulējums, iebiedēšana, naudas sodi, augsts uzpirktu politiķu un citu personu ar konfliktējošām interesēm īpatsvars ir faktori, kas var ierobežot brīvību iegūt informāciju un tai piekļūt un var novest pie vārda brīvības apdraudējuma; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka tiesību akti, tiesiskais regulējums, iebiedēšana, naudas sodi, augsts uzpirktu politiķu un citu personu ar konfliktējošām interesēm īpatsvars ir faktori, kas var ierobežot brīvību iegūt informāciju un tai piekļūt un var novest pie vārda brīvības apdraudējuma;

| 5. | uzsver, ka valdības var izdarīt netiešu spiedienu uz presi un plašsaziņas līdzekļiem; uzskata, ka daudzās valstīs plašsaziņas līdzekļi ir ļoti atkarīgi no valdības reklāmām, kas var kļūt par līdzekli, lai izdarītu spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem, un ka naudas sodi arī var tikt izmantoti, lai ierobežotu kritisku plašsaziņas līdzekļu darbību; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka valdības var izdarīt netiešu spiedienu uz presi un plašsaziņas līdzekļiem; uzskata, ka daudzās valstīs plašsaziņas līdzekļi ir ļoti atkarīgi no valdības reklāmām, kas var kļūt par līdzekli, lai izdarītu spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem, un ka naudas sodi arī var tikt izmantoti, lai ierobežotu kritisku plašsaziņas līdzekļu darbību;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka aizvien vairāk tiek piemērota kriminālatbildība par uzskatu paušanu; atgādina, ka žurnālisti visā pasaulē bieži tiek apcietināti darba dēļ; ir informēts, ka tiesību akti goda aizskaršanas, zaimošanas un apmelošanas jomā, kā arī tiesību akti par “valsts tēla nomelnošanu ārvalstīs” un par “homoseksuālisma propagandu” tiek izmantoti, lai apcietinātu vai cenzētu žurnālistus un ierobežotu vārda brīvību; pauž nožēlu par to, ka cenzūra veicina pašcenzūru; aicina izbeigt žurnālistu vajāšanu, jo viņiem vajadzētu spēt veikt savu darbu neatkarīgi un nebaidoties no vardarbības vai savstarpējiem apvainojumiem, un nekavējoties atbrīvot visus žurnālistus un blogu autorus, kas ir nepamatoti ieslodzīti darba dēļ; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka aizvien vairāk tiek piemērota kriminālatbildība par uzskatu paušanu; atgādina, ka žurnālisti visā pasaulē bieži tiek apcietināti darba dēļ; ir informēts, ka tiesību akti goda aizskaršanas, zaimošanas un apmelošanas jomā, kā arī tiesību akti par “valsts tēla nomelnošanu ārvalstīs” un par “homoseksuālisma propagandu” tiek izmantoti, lai apcietinātu vai cenzētu žurnālistus un ierobežotu vārda brīvību; pauž nožēlu par to, ka cenzūra veicina pašcenzūru; aicina izbeigt žurnālistu vajāšanu, jo viņiem vajadzētu spēt veikt savu darbu neatkarīgi un nebaidoties no vardarbības vai savstarpējiem apvainojumiem, un nekavējoties atbrīvot visus žurnālistus un blogu autorus, kas ir nepamatoti ieslodzīti darba dēļ;

| 7. | stingri nosoda to, ka daudziem žurnālistiem nav pieejama juridiskā palīdzība, lai gan viņu profesijas pārstāvji aizvien vairāk nonāk cīņas par cilvēktiesībām priekšplānā gan internetā, gan ārpus tā; |
| --- | --- |

7.

stingri nosoda to, ka daudziem žurnālistiem nav pieejama juridiskā palīdzība, lai gan viņu profesijas pārstāvji aizvien vairāk nonāk cīņas par cilvēktiesībām priekšplānā gan internetā, gan ārpus tā;

| 8. | uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrēšanas tendence lielu konglomerātu rokās apdraud plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, jo īpaši ņemot vērā paralēli notiekošo digitalizāciju; uzsver atvērtas un veicinošas pamatā esošās plašsaziņas līdzekļu infrastruktūras, kā arī neatkarīgu regulatoru pastāvēšanas nozīmi; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrēšanas tendence lielu konglomerātu rokās apdraud plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, jo īpaši ņemot vērā paralēli notiekošo digitalizāciju; uzsver atvērtas un veicinošas pamatā esošās plašsaziņas līdzekļu infrastruktūras, kā arī neatkarīgu regulatoru pastāvēšanas nozīmi;

| 9. | atzīst privātu fondu un NVO iespējas kvalitatīvas žurnālistikas atbalstā un inovācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

9.

atzīst privātu fondu un NVO iespējas kvalitatīvas žurnālistikas atbalstā un inovācijas veicināšanā;

| 10. | uzskata – lai gan uzņēmumiem ir jauni pienākumi globālā un digitāli savienotā pasaulē, tie arī saskaras ar jauniem problēmuzdevumiem jomās, par kurām tradicionāli bijušas atbildīgas valsts iestādes; zina, ka valdības rīkojumi bloķēt tiešsaistes saturu un pakalpojumus ir radījuši spiedienu uz redakcionālo neatkarību un pakalpojumu nepārtrauktību; |
| --- | --- |

10.

uzskata – lai gan uzņēmumiem ir jauni pienākumi globālā un digitāli savienotā pasaulē, tie arī saskaras ar jauniem problēmuzdevumiem jomās, par kurām tradicionāli bijušas atbildīgas valsts iestādes; zina, ka valdības rīkojumi bloķēt tiešsaistes saturu un pakalpojumus ir radījuši spiedienu uz redakcionālo neatkarību un pakalpojumu nepārtrauktību;

| 11. | zina, ka pārāk bieži plašsaziņas līdzekļi tiek izmantoti kā tradicionāli propagandas līdzekļi un/vai tiek iesaistīti šādā propagandā un ka sevišķi attiecībā uz sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem īpaši būtiska ir finanšu un politiskā neatkarība un plurālisms; uzsver, ka brīviem un neatkarīgiem sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme demokrātijas stiprināšanā, maksimāli palielinot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību sabiedriskajās debatēs un sabiedrisko jautājumu risināšanā un dodot iespēju iedzīvotājiem piedalīties demokrātijas veidošanā; |
| --- | --- |

11.

zina, ka pārāk bieži plašsaziņas līdzekļi tiek izmantoti kā tradicionāli propagandas līdzekļi un/vai tiek iesaistīti šādā propagandā un ka sevišķi attiecībā uz sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem īpaši būtiska ir finanšu un politiskā neatkarība un plurālisms; uzsver, ka brīviem un neatkarīgiem sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme demokrātijas stiprināšanā, maksimāli palielinot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību sabiedriskajās debatēs un sabiedrisko jautājumu risināšanā un dodot iespēju iedzīvotājiem piedalīties demokrātijas veidošanā;

| 12. | atbalsta ētikas kodeksa izstrādi žurnālistiem, kā arī plašsaziņas līdzekļu pārvaldībā iesaistītajiem, lai nodrošinātu žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu organizāciju neatkarību; atzīst, ka ir svarīgi ar neatkarīgu regulatīvu struktūru izveidi nodrošināt šādu kodeksu ievērošanu; |
| --- | --- |

12.

atbalsta ētikas kodeksa izstrādi žurnālistiem, kā arī plašsaziņas līdzekļu pārvaldībā iesaistītajiem, lai nodrošinātu žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu organizāciju neatkarību; atzīst, ka ir svarīgi ar neatkarīgu regulatīvu struktūru izveidi nodrošināt šādu kodeksu ievērošanu;

Digitalizācija

| 13. | atzīst pašreizējo aizvien digitalizētāko plašsaziņas līdzekļu iespējamo ietekmi un to potenciālu vairot cilvēku iespējas ietekmēt, palielinot informācijas apjomu un kritisko domāšanu, un apzinās to, ka šāda attīstība satrauc pie varas esošos, jo īpaši autoritāros režīmus; |
| --- | --- |

13.

atzīst pašreizējo aizvien digitalizētāko plašsaziņas līdzekļu iespējamo ietekmi un to potenciālu vairot cilvēku iespējas ietekmēt, palielinot informācijas apjomu un kritisko domāšanu, un apzinās to, ka šāda attīstība satrauc pie varas esošos, jo īpaši autoritāros režīmus;

| 14. | atzīst, ka digitālajām un tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu platformām bijusi galvenā nozīme neseno sacelšanos laikā pret diktatoriskiem režīmiem; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka digitālajām un tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu platformām bijusi galvenā nozīme neseno sacelšanos laikā pret diktatoriskiem režīmiem;

| 15. | uzsver, ka piekļuve informācijai gan tiešsaistē, gan ārpus tās ir nepieciešama viedokļu paušanas un iespēju izteikties attīstībai, kā arī iespējai izteikties un paziņot saturu ar plašsaziņas līdzekļu platformu starpniecību, jo tām ir būtiska ietekme uz varas kontroli; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka piekļuve informācijai gan tiešsaistē, gan ārpus tās ir nepieciešama viedokļu paušanas un iespēju izteikties attīstībai, kā arī iespējai izteikties un paziņot saturu ar plašsaziņas līdzekļu platformu starpniecību, jo tām ir būtiska ietekme uz varas kontroli;

| 16. | atzīst arī to, ka plašsaziņas līdzekļu un informācijas digitalizācija ir palielinājusi to sasniedzamību un ietekmi, taču vienlaikus ir padarījusi neskaidrāku atšķirību starp informāciju un viedokli; norāda uz lietotāju radīta satura un pilsoniskās žurnālistikas ievērojamu apjoma pieaugumu; |
| --- | --- |

16.

atzīst arī to, ka plašsaziņas līdzekļu un informācijas digitalizācija ir palielinājusi to sasniedzamību un ietekmi, taču vienlaikus ir padarījusi neskaidrāku atšķirību starp informāciju un viedokli; norāda uz lietotāju radīta satura un pilsoniskās žurnālistikas ievērojamu apjoma pieaugumu;

| 17. | uzskata, ka preses un plašsaziņas līdzekļu digitalizācija pievieno plašsaziņas līdzekļu telpai jaunus slāņus, aktualizējot jautājumus par informācijas pieejamību, kvalitāti, objektivitāti un aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka preses un plašsaziņas līdzekļu digitalizācija pievieno plašsaziņas līdzekļu telpai jaunus slāņus, aktualizējot jautājumus par informācijas pieejamību, kvalitāti, objektivitāti un aizsardzību;

| 18. | uzsver, ka digitalizācija var palīdzēt cilvēkiem piekļūt informācijai un uzraudzīt amatpersonu darbību, kā arī nodrošināt datu un dokumentu apmaiņu un izplatīšanu un atklāt netaisnības vai korupcijas gadījumus; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka digitalizācija var palīdzēt cilvēkiem piekļūt informācijai un uzraudzīt amatpersonu darbību, kā arī nodrošināt datu un dokumentu apmaiņu un izplatīšanu un atklāt netaisnības vai korupcijas gadījumus;

| 19. | uzsver – lai pilnībā izmantotu IT infrastruktūru potenciālu, ir vajadzīga savietojamība pasaules mērogā un atbilstīgs regulējums, un tādēļ šie IKT elementi līdz ar neatkarības, plurālisma un daudzveidības pamatnosacījumiem būtu jāiekļauj gan tajā plašsaziņas līdzekļu vidē, kas jau pastāv, gan tajā, kas rodas; |
| --- | --- |

19.

uzsver – lai pilnībā izmantotu IT infrastruktūru potenciālu, ir vajadzīga savietojamība pasaules mērogā un atbilstīgs regulējums, un tādēļ šie IKT elementi līdz ar neatkarības, plurālisma un daudzveidības pamatnosacījumiem būtu jāiekļauj gan tajā plašsaziņas līdzekļu vidē, kas jau pastāv, gan tajā, kas rodas;

| 20. | pauž nožēlu par visiem mēģinājumiem izveidot dažādus “slēgta interneta” veidus, jo ar tiem tiek nopietni pārkāptas tiesības uz informāciju; mudina visas iestādes atturēties no šādiem mēģinājumiem; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu par visiem mēģinājumiem izveidot dažādus “slēgta interneta” veidus, jo ar tiem tiek nopietni pārkāptas tiesības uz informāciju; mudina visas iestādes atturēties no šādiem mēģinājumiem;

| 21. | pauž bažas par masu uzraudzības, masu cenzūras un bloķēšanas un filtrēšanas tendencēm, kas ietekmē ne vien plašsaziņas līdzekļus un žurnālistu un blogu autoru darbu, bet arī kavē pilsoniskās sabiedrības darbu svarīgu politisku, ekonomisku un sociālu pārmaiņu radīšanā; nosoda visus blogu autoru apcietināšanas gadījumus un apcietināšanas mēģinājumus, uzskatot tādu rīcību par uzbrukumu vārda un uzskatu brīvībai; |
| --- | --- |

21.

pauž bažas par masu uzraudzības, masu cenzūras un bloķēšanas un filtrēšanas tendencēm, kas ietekmē ne vien plašsaziņas līdzekļus un žurnālistu un blogu autoru darbu, bet arī kavē pilsoniskās sabiedrības darbu svarīgu politisku, ekonomisku un sociālu pārmaiņu radīšanā; nosoda visus blogu autoru apcietināšanas gadījumus un apcietināšanas mēģinājumus, uzskatot tādu rīcību par uzbrukumu vārda un uzskatu brīvībai;

| 22. | pauž nožēlu par to, ka daudzas tehnoloģijas un pakalpojumi, ko trešās valstīs izmanto cilvēktiesību pārkāpšanā, īstenojot informācijas cenzūru, masu novērošanu, uzraudzību un iedzīvotāju un to darbību izsekošanu (mobilo) tālruņu tīklos un internetā, ir radītas ES; aicina Komisiju veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai apturētu šo “digitālo ieroču tirdzniecību”; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu par to, ka daudzas tehnoloģijas un pakalpojumi, ko trešās valstīs izmanto cilvēktiesību pārkāpšanā, īstenojot informācijas cenzūru, masu novērošanu, uzraudzību un iedzīvotāju un to darbību izsekošanu (mobilo) tālruņu tīklos un internetā, ir radītas ES; aicina Komisiju veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai apturētu šo “digitālo ieroču tirdzniecību”;

| 23. | uzsver nepieciešamību labāk izprast starpnieku lomu un viņu pienākumus; uzskata, ka tirgus regulatori var palīdzēt saglabāt konkurenci, taču ir arī jāizpēta jauni veidi, kā iesaistīt privātos dalībniekus, lai saglabātu informācijas sabiedrisko vērtību; atzīst, ka pašregulācija var ietvert īpašus riskus, ja trūkst (demokrātiskas) uzraudzības; |
| --- | --- |

23.

uzsver nepieciešamību labāk izprast starpnieku lomu un viņu pienākumus; uzskata, ka tirgus regulatori var palīdzēt saglabāt konkurenci, taču ir arī jāizpēta jauni veidi, kā iesaistīt privātos dalībniekus, lai saglabātu informācijas sabiedrisko vērtību; atzīst, ka pašregulācija var ietvert īpašus riskus, ja trūkst (demokrātiskas) uzraudzības;

| 24. | uzsver, ka digitālas un (datoru) uz datiem balstītas platformas vai pakalpojumi, piemēram, interneta meklētāji, ir privātā īpašumā, un prasa nodrošināt pārredzamību, lai saglabātu informācijas sabiedrisko vērtību un nepieļautu, ka tiek ierobežota informācijas pieejamība un vārda brīvība; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka digitālas un (datoru) uz datiem balstītas platformas vai pakalpojumi, piemēram, interneta meklētāji, ir privātā īpašumā, un prasa nodrošināt pārredzamību, lai saglabātu informācijas sabiedrisko vērtību un nepieļautu, ka tiek ierobežota informācijas pieejamība un vārda brīvība;

| 25. | uzsver nepieciešamību pēc ziņotāju un avotu aizsardzības, kā arī nepieciešamību ES rīkoties šajā sakarībā pasaules mērogā; |
| --- | --- |

25.

uzsver nepieciešamību pēc ziņotāju un avotu aizsardzības, kā arī nepieciešamību ES rīkoties šajā sakarībā pasaules mērogā;

| 26. | stingri nosoda jebkādus mēģinājumus izmantot internetu vai citas tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu platformas, lai sekmētu vai veicinātu teroristu darbības; mudina iestādes šai ziņā ieņemt stingru nostāju; |
| --- | --- |

26.

stingri nosoda jebkādus mēģinājumus izmantot internetu vai citas tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu platformas, lai sekmētu vai veicinātu teroristu darbības; mudina iestādes šai ziņā ieņemt stingru nostāju;

ES politikas virzieni un ārējās darbības

| 27. | uzsver – lai ES tiktu uzskatīta par vērtību kopienu, preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības atbalstīšana un aizsardzība pasaulē ir īpaši svarīga; uzsver, ka ES vajadzētu uzņemties maksimālo politisko vadību, lai nodrošinātu žurnālistu aizsardzību pasaulē; |
| --- | --- |

27.

uzsver – lai ES tiktu uzskatīta par vērtību kopienu, preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības atbalstīšana un aizsardzība pasaulē ir īpaši svarīga; uzsver, ka ES vajadzētu uzņemties maksimālo politisko vadību, lai nodrošinātu žurnālistu aizsardzību pasaulē;

| 28. | uzskata, ka ES būtu jābūt priekšgalā, nodrošinot, ka plašsaziņas līdzekļi saglabā neatkarību un ir plurālistiski un daudzveidīgi, un aizsargājot žurnālistu un blogu autoru statusu, brīvību un drošību; šajā sakarībā uzsver, ka ES nevajadzētu iejaukties saturā, bet drīzāk vajadzētu veicināt labvēlīgu vidi un atcelt vārda brīvības ierobežojumus pasaulē; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka ES būtu jābūt priekšgalā, nodrošinot, ka plašsaziņas līdzekļi saglabā neatkarību un ir plurālistiski un daudzveidīgi, un aizsargājot žurnālistu un blogu autoru statusu, brīvību un drošību; šajā sakarībā uzsver, ka ES nevajadzētu iejaukties saturā, bet drīzāk vajadzētu veicināt labvēlīgu vidi un atcelt vārda brīvības ierobežojumus pasaulē;

| 29. | ar bažām norāda, ka pēdējos gados daži plašsaziņas līdzekļi, jo īpaši ES, ir nonākuši uzraudzībā saistībā ar savu neētisko un iespējami nelikumīgo rīcību; uzskata, ka ES var atrasties priekšgalā vienīgi tad, ja tā vispirms atrisina problēmas savā teritorijā; |
| --- | --- |

29.

ar bažām norāda, ka pēdējos gados daži plašsaziņas līdzekļi, jo īpaši ES, ir nonākuši uzraudzībā saistībā ar savu neētisko un iespējami nelikumīgo rīcību; uzskata, ka ES var atrasties priekšgalā vienīgi tad, ja tā vispirms atrisina problēmas savā teritorijā;

| 30. | mudina Komisiju turpināt cieši uzraudzīt preses un plašsaziņas līdzekļu neatkarību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju turpināt cieši uzraudzīt preses un plašsaziņas līdzekļu neatkarību dalībvalstīs;

| 31. | uzskata – lai gan ES risina preses un plašsaziņas līdzekļu problēmas ar vairāku politikas virzienu un programmu starpniecību, tai trūkst īpaša kopēja fokusa šajā jautājumā, kā arī saskaņota mērķtiecīga skatījuma un kritēriju; |
| --- | --- |

31.

uzskata – lai gan ES risina preses un plašsaziņas līdzekļu problēmas ar vairāku politikas virzienu un programmu starpniecību, tai trūkst īpaša kopēja fokusa šajā jautājumā, kā arī saskaņota mērķtiecīga skatījuma un kritēriju;

| 32. | uzskata, ka visaptverošas stratēģijas trūkuma dēļ rodas sadrumstalotība un iespējama atteikšanās no svarīgiem politikas principiem – pārredzamības un pārskatatbildības; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka visaptverošas stratēģijas trūkuma dēļ rodas sadrumstalotība un iespējama atteikšanās no svarīgiem politikas principiem – pārredzamības un pārskatatbildības;

Stratēģija

| 33. | prasa Komisijai, jo īpaši Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātam (DG DEVCO) un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), uzlabot savu sadarbību un koordināciju plānošanas jomā, jo īpaši nodrošinot politiskā un diplomātiskā darba sinerģiju un kopīgu īstenošanu, tostarp ar finansējuma un projektu uzraudzības un novērtēšanas starpniecību; aicina Komisiju uzlabot agrākās, pašreizējās un turpmākās plānošanas analīzi un novērtēšanu un publiskot rezultātus; |
| --- | --- |

33.

prasa Komisijai, jo īpaši Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātam (DG DEVCO) un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), uzlabot savu sadarbību un koordināciju plānošanas jomā, jo īpaši nodrošinot politiskā un diplomātiskā darba sinerģiju un kopīgu īstenošanu, tostarp ar finansējuma un projektu uzraudzības un novērtēšanas starpniecību; aicina Komisiju uzlabot agrākās, pašreizējās un turpmākās plānošanas analīzi un novērtēšanu un publiskot rezultātus;

| 34. | prasa pāriet no projektu ad hoc finansējuma uz ilgtspējīgāku pieeju, arī iesaistot privātus līdzekļu devējus un partnerus; atzīst nepieciešamību pēc gan valsts, gan reģionālā līmenī pielāgotas pieejas plānošanai; |
| --- | --- |

34.

prasa pāriet no projektu ad hoc finansējuma uz ilgtspējīgāku pieeju, arī iesaistot privātus līdzekļu devējus un partnerus; atzīst nepieciešamību pēc gan valsts, gan reģionālā līmenī pielāgotas pieejas plānošanai;

| 35. | mudina ES ieņemt svarīgāku lomu, jo īpaši kandidātvalstīs, kā arī attiecībā uz tās tuvākajām dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm un saistībā ar sarunām par tirdzniecības un asociācijas līgumu noslēgšanu; mudina ES ieņemt svarīgāku lomu, jo īpaši kandidātvalstīs, kā arī attiecībā uz tās tuvākajām dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm un saistībā ar sarunām par tirdzniecības un asociācijas līgumu noslēgšanu; |
| --- | --- |

35.

mudina ES ieņemt svarīgāku lomu, jo īpaši kandidātvalstīs, kā arī attiecībā uz tās tuvākajām dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm un saistībā ar sarunām par tirdzniecības un asociācijas līgumu noslēgšanu; mudina ES ieņemt svarīgāku lomu, jo īpaši kandidātvalstīs, kā arī attiecībā uz tās tuvākajām dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm un saistībā ar sarunām par tirdzniecības un asociācijas līgumu noslēgšanu;

| 36. | uzsver, ka pašreizējie ārējie finanšu instrumenti, piemēram, EIDHR, ģeogrāfiskie instrumenti un citi instrumenti, ir jāizmanto elastīgi, lai palīdzētu stiprināt pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka vietējā atbildība un spēju veidošana ir īpaši būtiska, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un progresu; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka pašreizējie ārējie finanšu instrumenti, piemēram, EIDHR, ģeogrāfiskie instrumenti un citi instrumenti, ir jāizmanto elastīgi, lai palīdzētu stiprināt pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka vietējā atbildība un spēju veidošana ir īpaši būtiska, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un progresu;

| 37. | uzsver, ka ES būtu jāatbalsta politikas veidotāju, regulatoru un plašsaziņas līdzekļu darbinieku izglītošana un apmācība trešās valstīs ar mērķi stiprināt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību un atbilstīgas un tehnoloģiju ziņā neitrālas tirgus regulēšanas formas, jo īpaši atgādinot, ka pārejas posmos brīvības bieži tiek ierobežotas stabilitātes un drošības vārdā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ES būtu jāatbalsta politikas veidotāju, regulatoru un plašsaziņas līdzekļu darbinieku izglītošana un apmācība trešās valstīs ar mērķi stiprināt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību un atbilstīgas un tehnoloģiju ziņā neitrālas tirgus regulēšanas formas, jo īpaši atgādinot, ka pārejas posmos brīvības bieži tiek ierobežotas stabilitātes un drošības vārdā;

| 38. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu attīstībai un vārda brīvības veicināšanai vajadzētu būt nozīmīgai daļai no ES dialoga valsts līmenī; uzsver, ka ES tirdzniecības, partnerattiecību un asociācijas nolīgumos ar trešām valstīm un atbalsta programmās būtu jāievēro skaidri kritēriji un nosacījumi saskaņā ar LES 21. pantu; mudina EĀDD un Komisiju ievērot un īstenot Parlamenta ziņojumus un ieteikumus sarunām par sarunām attiecībā uz šādiem nolīgumiem; atgādina, ka Parlamenta, EĀDD un Komisijas darbību saskaņotība, konsekvence, koordinācija un pārredzamība attiecībā uz šo pamattiesību un cilvēktiesību īstenošanu un uzraudzību ir būtiski svarīga ES uzticamībai un efektivitātei tās attiecībās un mijiedarbībā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu attīstībai un vārda brīvības veicināšanai vajadzētu būt nozīmīgai daļai no ES dialoga valsts līmenī; uzsver, ka ES tirdzniecības, partnerattiecību un asociācijas nolīgumos ar trešām valstīm un atbalsta programmās būtu jāievēro skaidri kritēriji un nosacījumi saskaņā ar LES 21. pantu; mudina EĀDD un Komisiju ievērot un īstenot Parlamenta ziņojumus un ieteikumus sarunām par sarunām attiecībā uz šādiem nolīgumiem; atgādina, ka Parlamenta, EĀDD un Komisijas darbību saskaņotība, konsekvence, koordinācija un pārredzamība attiecībā uz šo pamattiesību un cilvēktiesību īstenošanu un uzraudzību ir būtiski svarīga ES uzticamībai un efektivitātei tās attiecībās un mijiedarbībā ar trešām valstīm;

| 39. | aicina Komisiju padarīt cīņu pret nesodāmību par vienu no tās prioritātēm programmās attiecībā uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļiem, arī piedāvājot palīdzību noziegumu izmeklēšanā pret žurnālistiem, izveidojot tiesiskās aizsardzības fondus un nodrošinot specializētas zināšanas; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju padarīt cīņu pret nesodāmību par vienu no tās prioritātēm programmās attiecībā uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļiem, arī piedāvājot palīdzību noziegumu izmeklēšanā pret žurnālistiem, izveidojot tiesiskās aizsardzības fondus un nodrošinot specializētas zināšanas;

| 40. | uzskata, ka ES finansējums nebūtu jāierobežo, to piešķirot tikai specializētām starptautiskām organizācijām (starpniekiem), bet tas būtu jāpiešķir arī vietējām organizācijām; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka ES finansējums nebūtu jāierobežo, to piešķirot tikai specializētām starptautiskām organizācijām (starpniekiem), bet tas būtu jāpiešķir arī vietējām organizācijām;

| 41. | aicina Komisiju vēlreiz apsvērt konfidencialitātes klauzulu iekļaušanu tās cilvēktiesību atbalsta finansējumā saistībā ar presi un plašsaziņas līdzekļiem, jo šīs klauzulas ļauj diskreditēt žurnālistus, plašsaziņas līdzekļu izdevumus vai NVO, tādējādi arī iedragājot ES cilvēktiesību pasākumu uzticamību, kuri savā būtībā ir atklāti un pārredzami; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju vēlreiz apsvērt konfidencialitātes klauzulu iekļaušanu tās cilvēktiesību atbalsta finansējumā saistībā ar presi un plašsaziņas līdzekļiem, jo šīs klauzulas ļauj diskreditēt žurnālistus, plašsaziņas līdzekļu izdevumus vai NVO, tādējādi arī iedragājot ES cilvēktiesību pasākumu uzticamību, kuri savā būtībā ir atklāti un pārredzami;

| 42. | uzsver, ka preses un plašsaziņas līdzekļu programmās arī būtu jākoncentrējas uz (valsts un juridisko) struktūru uzlabošanu un vietējo plašsaziņas līdzekļu kompāniju un uzņēmumu atbalstīšanu, lai palielinātu to pārredzamību, neatkarību, spēju darboties ilgtspējīgi, profesionalitāti un atklātību; uzsver, ka ar ES plašsaziņas līdzekļu politiku vajadzētu censties palielināt plurālismu un daudzveidību, atbalstot neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus un jaunizveidotus uzņēmumus; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka preses un plašsaziņas līdzekļu programmās arī būtu jākoncentrējas uz (valsts un juridisko) struktūru uzlabošanu un vietējo plašsaziņas līdzekļu kompāniju un uzņēmumu atbalstīšanu, lai palielinātu to pārredzamību, neatkarību, spēju darboties ilgtspējīgi, profesionalitāti un atklātību; uzsver, ka ar ES plašsaziņas līdzekļu politiku vajadzētu censties palielināt plurālismu un daudzveidību, atbalstot neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus un jaunizveidotus uzņēmumus;

| 43. | atgādina, ka vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu – tostarp interneta – plurālisms ir Eiropas pamatvērtības; uzsver preses un plašsaziņas līdzekļu būtisko nozīmi ES paplašināšanās un digitālo brīvību politikā šajā sakarībā, uzskatot šīs brīvības par cilvēktiesībām un tādēļ par Kopenhāgenas politisko kritēriju sastāvdaļu; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu – tostarp interneta – plurālisms ir Eiropas pamatvērtības; uzsver preses un plašsaziņas līdzekļu būtisko nozīmi ES paplašināšanās un digitālo brīvību politikā šajā sakarībā, uzskatot šīs brīvības par cilvēktiesībām un tādēļ par Kopenhāgenas politisko kritēriju sastāvdaļu;

| 44. | uzskata, ka ES būtu vēlēšanu palīdzībā jāiekļauj preses un plašsaziņas līdzekļu atbalsta komponenti, piemēram, stiprinot sadarbību starp vēlēšanu pārvaldības struktūrām trešās valstīs un presi, lai uzlabotu vēlēšanu procesa un rezultātu pārredzamību un likumību; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka ES būtu vēlēšanu palīdzībā jāiekļauj preses un plašsaziņas līdzekļu atbalsta komponenti, piemēram, stiprinot sadarbību starp vēlēšanu pārvaldības struktūrām trešās valstīs un presi, lai uzlabotu vēlēšanu procesa un rezultātu pārredzamību un likumību;

| 45. | uzskata, ka valstīs, kas atrodas pārejas posmā, galvenā ES uzmanība būtu jāpievērš preses un plašsaziņas līdzekļu brīvībai samierināšanas un atjaunošanas procesa kontekstā; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka valstīs, kas atrodas pārejas posmā, galvenā ES uzmanība būtu jāpievērš preses un plašsaziņas līdzekļu brīvībai samierināšanas un atjaunošanas procesa kontekstā;

| 46. | atzinīgi vērtē vairāku starptautisku (žurnālistu) organizāciju svarīgo darbu saistībā ar preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību un uzsver, ka ES vajadzētu šīs organizācijas pilnībā atbalstīt, ņemot vērā to, cik tās ir būtiskas koordinācijai; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē vairāku starptautisku (žurnālistu) organizāciju svarīgo darbu saistībā ar preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību un uzsver, ka ES vajadzētu šīs organizācijas pilnībā atbalstīt, ņemot vērā to, cik tās ir būtiskas koordinācijai;

| 47. | aicina EĀDD optimāli izmantot ES līdzdalību daudzpusējos forumos, kuru uzmanības centrā ir preses, plašsaziņas līdzekļu un digitālā brīvība, proti, Eiropas Padomē, EDSO un arī saistībā ar ANO; |
| --- | --- |

47.

aicina EĀDD optimāli izmantot ES līdzdalību daudzpusējos forumos, kuru uzmanības centrā ir preses, plašsaziņas līdzekļu un digitālā brīvība, proti, Eiropas Padomē, EDSO un arī saistībā ar ANO;

| 48. | aicina Komisiju, Padomi un EĀDD pēc iespējas drīzāk pieņemt ES ārpolitikā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības stratēģiju un iekļaut pašreizējā ziņojumā paustos ieteikumus gaidāmajās pamatnostādnēs par vārda brīvību tiešsaistē un ārpus tās; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju, Padomi un EĀDD pēc iespējas drīzāk pieņemt ES ārpolitikā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības stratēģiju un iekļaut pašreizējā ziņojumā paustos ieteikumus gaidāmajās pamatnostādnēs par vārda brīvību tiešsaistē un ārpus tās;

| 49. | prasa, ka šis ziņojums tiktu lasīts un izskatīts ciešā saistībā ar rezolūciju par digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā; |
| --- | --- |

49.

prasa, ka šis ziņojums tiktu lasīts un izskatīts ciešā saistībā ar rezolūciju par digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā;

o

o o

| 50. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos birojam, UNESCO, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

50.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos birojam, UNESCO, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  http://ap.ohchr.org/documents/E/HRC/resolutions/A_HRC_RES_7_36.pdf

(2)  Proti, 2011. gada 16. maija ziņojumu (A/HRC/17/27), 2011. gada 10. augusta ziņojumu (A/66/290), 2012. gada 4. jūnija ziņojumu (A/HRC/20/17) un 2012. gada 7. septembra ziņojumu (A/67/357), kas pieejami: http://www.ohchr.org/EN/Issues/FreedomOpinion/Pages/Annual.aspx

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/LTD/G12/147/10/PDF/G1214710.pdf?OpenElement

(4)  A/HRC/17/31, pieejams: http://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/A-HRC-17-31_AEV.pdf

(5)  http://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/681/60/pdf/N0668160.pdf?OpenElement

(6)  http://www.un-documents.net/gc-p1.htm

(7)  http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/CI/CI/pdf/official_documents/un_plan_action_safety_en.pdf

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0050.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0049.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0503.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0451.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0470.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0250.

(14)  http://eeas.europa.eu/top_stories/2012/20120503_world_press_freedom_day_en.htm. http://europa.eu/rapid/press-release_PRES-13-181_en.htm.

(15)  http://blogs.ec.europa.eu/neelie-kroes/ict-human-rights-guidance.

(16)  OV C 33 E, 5.2.2013., 165. lpp.

(17)  OV C 45 E, 23.2.2010., 9. lpp.

(18)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

(19)  OV C 290 E, 29.11.2006., 107. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/112

---

P7_TA(2013)0276

Finanšu pakalpojumi – virzības trūkums Padomē un Komisijas kavēšanās atsevišķu priekšlikumu pieņemšanā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par finanšu pakalpojumiem – virzības trūkums Padomē un Komisijas kavēšanās atsevišķu priekšlikumu pieņemšanā (2013/2658(RSP))

(2016/C 065/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) (COM(2010)0368), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) (COM(2010)0368),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (COM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (COM(2010)0371),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 19. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2003/71/EK un Direktīvā 2009/138/EK attiecībā uz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes pilnvarām (COM(2011)0008), turpmāk “Omnibus II/Solvency II priekšlikums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 19. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2003/71/EK un Direktīvā 2009/138/EK attiecībā uz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes pilnvarām (COM(2011)0008), turpmāk “Omnibus II/Solvency II priekšlikums”,

| — | ņemot vēra Komisijas 2011. gada 20. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (pārstrādāta versija) (COM(2011)0656) un Komisijas 2011. gada 20. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu [ETIR] par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (COM(2011)0652), turpmāk “FIT pārskatīšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Komisijas 2011. gada 20. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (pārstrādāta versija) (COM(2011)0656) un Komisijas 2011. gada 20. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu [ETIR] par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (COM(2011)0652), turpmāk “FIT pārskatīšana”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kriminālsankcijām iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā (COM(2011)0654) un Komisijas 2011. gada 20. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (COM(2011)0651), turpmāk “MAD/MAR priekšlikumi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kriminālsankcijām iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā (COM(2011)0654) un Komisijas 2011. gada 20. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (COM(2011)0651), turpmāk “MAD/MAR priekšlikumi”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 7. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un grozījumiem Direktīvā 98/26/EK (COM(2012)0073), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 7. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un grozījumiem Direktīvā 98/26/EK (COM(2012)0073),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvas 77/91/EEK un 82/891/EEK, Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK un 2011/35/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvas 77/91/EEK un 82/891/EEK, Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK un 2011/35/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) attiecībā uz depozitārija funkcijām, atlīdzības politiku un sankcijām (COM(2012)0350), turpmāk “PVKIU V”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) attiecībā uz depozitārija funkcijām, atlīdzības politiku un sankcijām (COM(2012)0350), turpmāk “PVKIU V”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apdrošināšanas starpniecību (pārstrādāta versija) (COM(2012)0360), turpmāk “ASD II”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apdrošināšanas starpniecību (pārstrādāta versija) (COM(2012)0360), turpmāk “ASD II”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu par Komisijas 2010. gada darba programmu (COM(2010)0135) un jo īpaši atsauci uz to, ka 2010. gadā ir plānots pieņemt leģislatīvu priekšlikumu direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu par Komisijas 2010. gada darba programmu (COM(2010)0135) un jo īpaši atsauci uz to, ka 2010. gadā ir plānots pieņemt leģislatīvu priekšlikumu direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu par Komisijas 2011. gada darba programmu (COM(2010)0623) un jo īpaši atsauci uz to, ka 2011. gadā ir plānots pieņemt leģislatīvu priekšlikumu direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu par Komisijas 2011. gada darba programmu (COM(2010)0623) un jo īpaši atsauci uz to, ka 2011. gadā ir plānots pieņemt leģislatīvu priekšlikumu direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu par Komisijas 2012. gada darba programmu (COM(2011)0777) un jo īpaši atsauci uz to, ka 2012. gadā ir plānots pieņemt leģislatīvu priekšlikumu direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās un leģislatīvu priekšlikumu, lai pārskatītu Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu par Komisijas 2012. gada darba programmu (COM(2011)0777) un jo īpaši atsauci uz to, ka 2012. gadā ir plānots pieņemt leģislatīvu priekšlikumu direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās un leģislatīvu priekšlikumu, lai pārskatītu Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 1. un 2. marta secinājumus un jo īpaši atsauci uz FIT pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 1. un 2. marta secinājumus un jo īpaši atsauci uz FIT pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2012. gada 20. decembra ieteikumu par naudas tirgus fondiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2012. gada 20. decembra ieteikumu par naudas tirgus fondiem (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par paralēlo banku sistēmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par paralēlo banku sistēmu (3),

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par finanšu pakalpojumiem: progresa trūkums Padomē un Komisijas kavēšanās pieņemt dažus priekšlikumus (O-000063/2013 – B7-0208/2013 un O-000065/2013 – B7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par finanšu pakalpojumiem: progresa trūkums Padomē un Komisijas kavēšanās pieņemt dažus priekšlikumus (O-000063/2013 – B7-0208/2013 un O-000065/2013 – B7-0209/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā, lai atveseļotu ES ekonomiku, ir vajadzīga stabila finanšu nozare, kas sniedz konkurētspējīgu finansējumu reālai ekonomikai; tā kā, lai to panāktu, ir jāpabeidz Banku savienības izveide, par ko ir panākta vienošanās un ko ir atkārtoti apstiprinājušas dažādas ES iestādes, kuras ir atbildīgas par šo mūsu ekonomikai tik svarīgo nozari; |
| --- | --- |

A.

tā kā, lai atveseļotu ES ekonomiku, ir vajadzīga stabila finanšu nozare, kas sniedz konkurētspējīgu finansējumu reālai ekonomikai; tā kā, lai to panāktu, ir jāpabeidz Banku savienības izveide, par ko ir panākta vienošanās un ko ir atkārtoti apstiprinājušas dažādas ES iestādes, kuras ir atbildīgas par šo mūsu ekonomikai tik svarīgo nozari;

| B. | tā kā priekšlikumu noguldījumu garantiju sistēmu direktīvas pārskatīšanai Komisija pieņēma 2010. gada 12. jūlijā, un Parlaments pēc neauglīgām sarunām ar Padomi par to balsoja pirmajā lasījumā 2012. gada 16. februārī (4); |
| --- | --- |

B.

tā kā priekšlikumu noguldījumu garantiju sistēmu direktīvas pārskatīšanai Komisija pieņēma 2010. gada 12. jūlijā, un Parlaments pēc neauglīgām sarunām ar Padomi par to balsoja pirmajā lasījumā 2012. gada 16. februārī (4);

| C. | tā kā priekšlikumu ieguldītāju kompensācijas sistēmu direktīvas pārskatīšanai Komisija pieņēma 2010. gada 12. jūlijā, un Parlaments, ņemot vērā Padomes nevēlēšanos pieņemt vispārēju pieeju un iesaistīties sarunās, par to balsoja pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā (5); |
| --- | --- |

C.

tā kā priekšlikumu ieguldītāju kompensācijas sistēmu direktīvas pārskatīšanai Komisija pieņēma 2010. gada 12. jūlijā, un Parlaments, ņemot vērā Padomes nevēlēšanos pieņemt vispārēju pieeju un iesaistīties sarunās, par to balsoja pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā (5);

| D. | tā kā Komisija pieņēma priekšlikumus FIT pārskatīšanai 2011. gada 20. oktobrī, un Parlaments tos ātri izskatīja un pieņēma attiecīgus grozījumus 2012. gada 26. oktobrī (6), tikai gadu pēc to iesniegšanas; kopš tā laika Parlaments gaida sarunu sākšanos ar Padomi, lai varētu panākt iespējamu vienošanos pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija pieņēma priekšlikumus FIT pārskatīšanai 2011. gada 20. oktobrī, un Parlaments tos ātri izskatīja un pieņēma attiecīgus grozījumus 2012. gada 26. oktobrī (6), tikai gadu pēc to iesniegšanas; kopš tā laika Parlaments gaida sarunu sākšanos ar Padomi, lai varētu panākt iespējamu vienošanos pirmajā lasījumā;

| E. | tā kā Eiropadome 2012. gada 1. un 2. marta sanāksmē secināja, ka likumdevējām iestādēm par FIT pārskatīšanas priekšlikumiem būtu jāvienojas līdz 2012. gada decembrim; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropadome 2012. gada 1. un 2. marta sanāksmē secināja, ka likumdevējām iestādēm par FIT pārskatīšanas priekšlikumiem būtu jāvienojas līdz 2012. gada decembrim;

| F. | tā kā Komisija pieņēma priekšlikumu par centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem 2012. gada 7. martā, un Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja savu ziņojumu (A7-0039/2013) pieņēma 2013. gada 4. februārī, un kopš tā laika Parlaments gaida sarunu sākšanos ar Padomi, lai varētu panākt iespējamu vienošanos pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija pieņēma priekšlikumu par centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem 2012. gada 7. martā, un Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja savu ziņojumu (A7-0039/2013) pieņēma 2013. gada 4. februārī, un kopš tā laika Parlaments gaida sarunu sākšanos ar Padomi, lai varētu panākt iespējamu vienošanos pirmajā lasījumā;

| G. | tā kā sākotnēji tika gaidīts, ka Komisijas priekšlikums direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās tiks pieņemts 2010. gada laikā, tad tas tika iekļauts Komisijas 2011. un 2012. gada darba un likumdošanas programmās, tomēr šis dokuments vēl joprojām nav pieņemts; |
| --- | --- |

G.

tā kā sākotnēji tika gaidīts, ka Komisijas priekšlikums direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās tiks pieņemts 2010. gada laikā, tad tas tika iekļauts Komisijas 2011. un 2012. gada darba un likumdošanas programmās, tomēr šis dokuments vēl joprojām nav pieņemts;

| H. | tā kā saskaņā ar Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū Komisijai ne vēlāk kā 2012. gada 1. novembrī ir jāiesniedz ziņojums par šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi, vajadzības gadījumā šo ziņojumu papildinot ar priekšlikumu par tās pārskatīšanu; tā kā Komisija vēl nav iesniegusi šādu ziņojumu un priekšlikumu par pārskatīšanu, |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū Komisijai ne vēlāk kā 2012. gada 1. novembrī ir jāiesniedz ziņojums par šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi, vajadzības gadījumā šo ziņojumu papildinot ar priekšlikumu par tās pārskatīšanu; tā kā Komisija vēl nav iesniegusi šādu ziņojumu un priekšlikumu par pārskatīšanu,

| I. | tā kā Parlaments rezolūcijā par paralēlo banku sistēmu prasīja pieņemt papildu pasākumus par naudas tirgus fondiem, jo īpaši, lai uzlabotu šo fondu pretestību un segtu likviditātes risku, un tā kā šajos pasākumos būtu jāņem vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas tūlīt pēc šīs rezolūcijas publicētais ieteikums likvidēt konstantas neto aktīvu vērtības naudas tirgu fondus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Parlaments rezolūcijā par paralēlo banku sistēmu prasīja pieņemt papildu pasākumus par naudas tirgus fondiem, jo īpaši, lai uzlabotu šo fondu pretestību un segtu likviditātes risku, un tā kā šajos pasākumos būtu jāņem vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas tūlīt pēc šīs rezolūcijas publicētais ieteikums likvidēt konstantas neto aktīvu vērtības naudas tirgu fondus;

| J. | tā kā saskaņā ar Direktīvas 2011/89/EK (7) 5. pantu Komisijai ir pilnībā jāpārskata Direktīva 2002/87/EK (Finanšu konglomerātu direktīva) (8), jo īpaši pievēršoties šīs direktīvas darbības jomai, tās paplašināšanai, lai ietvertu neregulētas sabiedrības, plašākām nefinanšu grupām piederošu finanšu konglomerātu identifikācijai, sistēmiski nozīmīgiem finanšu konglomerātiem un obligātai stresa testēšanai, un šis ziņojums jānosūta Parlamentam un Padomei līdz 2012. gada 31. decembrim, to papildinot ar attiecīgiem leģislatīviem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Direktīvas 2011/89/EK (7) 5. pantu Komisijai ir pilnībā jāpārskata Direktīva 2002/87/EK (Finanšu konglomerātu direktīva) (8), jo īpaši pievēršoties šīs direktīvas darbības jomai, tās paplašināšanai, lai ietvertu neregulētas sabiedrības, plašākām nefinanšu grupām piederošu finanšu konglomerātu identifikācijai, sistēmiski nozīmīgiem finanšu konglomerātiem un obligātai stresa testēšanai, un šis ziņojums jānosūta Parlamentam un Padomei līdz 2012. gada 31. decembrim, to papildinot ar attiecīgiem leģislatīviem priekšlikumiem;

| K. | tā kā Komisija pēc šīs pārskatīšanas 2012. gada 20. decembrī iesniedza ziņojumu, secinot, ka, lai arī kritēriji konglomerāta definēšanai un identificēšanai, tā mātesuzņēmuma identificēšana, kurš pilnībā ir atbildīgs par grupas līmeņa prasību ievērošanu, un izpildes nostiprināšana attiecībā uz šo mātesuzņēmumu, ir svarīgākie jautājumi, kuriem varētu pievērsties turpmākajā finanšu konglomerātu direktīvas pārskatīšanā, tā tomēr nolēma likumdošanas priekšlikumu šajā sakarībā 2013. gadā neiesniegt; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija pēc šīs pārskatīšanas 2012. gada 20. decembrī iesniedza ziņojumu, secinot, ka, lai arī kritēriji konglomerāta definēšanai un identificēšanai, tā mātesuzņēmuma identificēšana, kurš pilnībā ir atbildīgs par grupas līmeņa prasību ievērošanu, un izpildes nostiprināšana attiecībā uz šo mātesuzņēmumu, ir svarīgākie jautājumi, kuriem varētu pievērsties turpmākajā finanšu konglomerātu direktīvas pārskatīšanā, tā tomēr nolēma likumdošanas priekšlikumu šajā sakarībā 2013. gadā neiesniegt;

| L. | tā kā Komisija nolēma regulāri analizēt situāciju nolūkā noteikt piemērotu brīdi, lai pieņemtu priekšlikumus par Finanšu konglomerāta direktīvas pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz pašreizējām sarunām par Kapitāla prasību direktīvu un vienoto uzraudzības mehānismu (VUM); |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija nolēma regulāri analizēt situāciju nolūkā noteikt piemērotu brīdi, lai pieņemtu priekšlikumus par Finanšu konglomerāta direktīvas pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz pašreizējām sarunām par Kapitāla prasību direktīvu un vienoto uzraudzības mehānismu (VUM);

| M. | tā kā Komisija vairākkārt ir paudusi nodomu veikt visaptverošu pētījumu par pasākumu, kas kopš finanšu krīzes sākuma pieņemti finanšu regulējuma satvarā, lietderīgumu un samērīgumu, |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija vairākkārt ir paudusi nodomu veikt visaptverošu pētījumu par pasākumu, kas kopš finanšu krīzes sākuma pieņemti finanšu regulējuma satvarā, lietderīgumu un samērīgumu,

| 1. | atgādina par vēlmi pabeigt vismaz pirmo visu pašreiz izstrādāto Komisijas priekšlikumu attiecībā uz finanšu pakalpojumiem lasījumu pirms pilnvaru termiņa beigām 2014. gada pavasarī; |
| --- | --- |

1.

atgādina par vēlmi pabeigt vismaz pirmo visu pašreiz izstrādāto Komisijas priekšlikumu attiecībā uz finanšu pakalpojumiem lasījumu pirms pilnvaru termiņa beigām 2014. gada pavasarī;

| 2. | uzsver, ka nolūkā iespējami ātrāk uzlabot Savienības finanšu tirgu efektivitāti un robustumu, izskatāmie Komisijas priekšlikumi par finanšu pakalpojumiem jāpieņem nekavējoties, lai neaizkavētos attiecīgo tiesību aktu spēkā stāšanās; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka nolūkā iespējami ātrāk uzlabot Savienības finanšu tirgu efektivitāti un robustumu, izskatāmie Komisijas priekšlikumi par finanšu pakalpojumiem jāpieņem nekavējoties, lai neaizkavētos attiecīgo tiesību aktu spēkā stāšanās;

| 3. | uzsver stingru pārliecību, ka Eiropas Savienības ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības priekšnoteikumi ir finanšu sektora stabilitāte un sekmīga visu finanšu strukturālo reformu darbība; |
| --- | --- |

3.

uzsver stingru pārliecību, ka Eiropas Savienības ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības priekšnoteikumi ir finanšu sektora stabilitāte un sekmīga visu finanšu strukturālo reformu darbība;

| 4. | uzsver, ka tā ir skaidri demonstrējusi vēlmi un gatavību nekavējoties un īsā laikposmā izskatīt Komisijas priekšlikumus par finanšu pakalpojumu regulējumu, piemēram, saistībā ar VUM, Solvency II un FIT pārskatīšanu; sagaida, ka attiecībā uz turpmākajiem Komisijas priekšlikumiem tiks īstenota tikpat konstruktīva un ātra pieeja; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka tā ir skaidri demonstrējusi vēlmi un gatavību nekavējoties un īsā laikposmā izskatīt Komisijas priekšlikumus par finanšu pakalpojumu regulējumu, piemēram, saistībā ar VUM, Solvency II un FIT pārskatīšanu; sagaida, ka attiecībā uz turpmākajiem Komisijas priekšlikumiem tiks īstenota tikpat konstruktīva un ātra pieeja;

| 5. | mudina Komisiju paātrināt darbu pie tādām izskatāmajām likumdošanas iniciatīvām finanšu pakalpojumu sektorā, par kurām tā pēdējo gadu laikā ir paziņojusi; jo īpaši aicina Komisiju steidzami pieņemt priekšlikumu Direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās, kas tiek vilcināts vairāk nekā divus gadus, un pēc iespējas ātri iesniegt Direktīvas par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū līdzšinējo pārskatu; aicina Komisiju pēc iespējas drīz pieņemt priekšlikumu par naudas tirgus fondiem, pilnībā ņemot vērā attiecīgos Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) ieteikumus; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju paātrināt darbu pie tādām izskatāmajām likumdošanas iniciatīvām finanšu pakalpojumu sektorā, par kurām tā pēdējo gadu laikā ir paziņojusi; jo īpaši aicina Komisiju steidzami pieņemt priekšlikumu Direktīvai par tiesisko noteiktību vērtspapīru tiesībās, kas tiek vilcināts vairāk nekā divus gadus, un pēc iespējas ātri iesniegt Direktīvas par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū līdzšinējo pārskatu; aicina Komisiju pēc iespējas drīz pieņemt priekšlikumu par naudas tirgus fondiem, pilnībā ņemot vērā attiecīgos Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) ieteikumus;

| 6. | uzskata, ka – tā kā sarunas par Kapitāla prasību direktīvu un VUM ir beigušās – Komisijai tagad nekavējoties būtu jāiesniedz priekšlikumi par pilnīgu 2002. gada Finanšu konglomerātu direktīvas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka – tā kā sarunas par Kapitāla prasību direktīvu un VUM ir beigušās – Komisijai tagad nekavējoties būtu jāiesniedz priekšlikumi par pilnīgu 2002. gada Finanšu konglomerātu direktīvas pārskatīšanu;

| 7. | atgādina par Komisijas apņemšanos pirms pilnvaru termiņa beigām veikt pētījumu, tajā iekļaujot izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz daudzo, kopš finanšu krīzes sākuma pieņemto, tiesību aktu efektivitāti un samērīgumu, un šim pētījumam ir jābūt kumulatīvam ietekmes novērtējumam par visiem ES finanšu tirgus tiesību aktiem, kas Savienībā tikuši ierosināti, izlemti un īstenoti kopš pilnvaru termiņa sākuma; prasa, lai šis darbs tiktu uzsākts, cik drīz vien iespējams; pētījumā būtu jāiekļauj arī novērtējums par sekām gadījumā, ja netiktu pabeigta banku savienības izveide dažādās dalībvalstīs, tostarp arī par tā ietekmi uz valstu parādu; |
| --- | --- |

7.

atgādina par Komisijas apņemšanos pirms pilnvaru termiņa beigām veikt pētījumu, tajā iekļaujot izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz daudzo, kopš finanšu krīzes sākuma pieņemto, tiesību aktu efektivitāti un samērīgumu, un šim pētījumam ir jābūt kumulatīvam ietekmes novērtējumam par visiem ES finanšu tirgus tiesību aktiem, kas Savienībā tikuši ierosināti, izlemti un īstenoti kopš pilnvaru termiņa sākuma; prasa, lai šis darbs tiktu uzsākts, cik drīz vien iespējams; pētījumā būtu jāiekļauj arī novērtējums par sekām gadījumā, ja netiktu pabeigta banku savienības izveide dažādās dalībvalstīs, tostarp arī par tā ietekmi uz valstu parādu;

| 8. | aicina Komisiju pēc iespējas drīz pieņemt priekšlikumus (jo īpaši) regulas projektam, ar ko izveido vienotu risināšanas mehānismu, un ievērot E. Liikanen vadītās augsta līmeņa grupas jautājumā par banku strukturālo reformu sniegtos ieteikumus; uzsver, cik svarīgi likumdevējām iestādēm ir nekavējoties koplēmuma procedūrā izskatīt šos gaidāmos priekšlikumus, lai attiecīgie pasākumi nekavējoties varētu stāties spēkā; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju pēc iespējas drīz pieņemt priekšlikumus (jo īpaši) regulas projektam, ar ko izveido vienotu risināšanas mehānismu, un ievērot E. Liikanen vadītās augsta līmeņa grupas jautājumā par banku strukturālo reformu sniegtos ieteikumus; uzsver, cik svarīgi likumdevējām iestādēm ir nekavējoties koplēmuma procedūrā izskatīt šos gaidāmos priekšlikumus, lai attiecīgie pasākumi nekavējoties varētu stāties spēkā;

| 9. | aicina Komisiju gada izaugsmes pētījumā pienācīgāk atspoguļot finanšu jomas attīstības tendences, kā tas prasīts Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra (9) un 2013. gada 18. aprīļa (10) rezolūcijās; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju gada izaugsmes pētījumā pienācīgāk atspoguļot finanšu jomas attīstības tendences, kā tas prasīts Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra (9) un 2013. gada 18. aprīļa (10) rezolūcijās;

| 10. | mudina Padomi atsākt sarunas par noguldījumu garantiju sistēmu, ņemot vērā tās būtisko nozīmi un Eiropas Savienības pilsoņu tiešo interesi, kā arī uzticēšanos finanšu sistēmai un tās stabilitāti; norāda, ka nepieciešamību nekavējoties pieņemt šo priekšlikumu nesen apliecināja Kipras krīze; atgādina, ka vienotais Eiropas noguldījumu garantiju fonds līdz ar funkcionējošu noguldījumu garantiju sistēmu, kurai ir pienācīgs finansējums un līdz ar to uzticamība, un kurai ieguldītāji uzticas, varētu būt ilgtermiņa mērķis, tiklīdz sāks darboties efektīva risinājumu sistēma un vienots uzraudzības mehānisms; uzsver to nozīmi pienācīgas banku savienības izveidē un stabila finanšu tirgus vispārējā mērķa sasniegšanā; uzskata, ka noguldījumu garantiju sistēmu priekšlikums būtu jāpieņem paralēli direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu; |
| --- | --- |

10.

mudina Padomi atsākt sarunas par noguldījumu garantiju sistēmu, ņemot vērā tās būtisko nozīmi un Eiropas Savienības pilsoņu tiešo interesi, kā arī uzticēšanos finanšu sistēmai un tās stabilitāti; norāda, ka nepieciešamību nekavējoties pieņemt šo priekšlikumu nesen apliecināja Kipras krīze; atgādina, ka vienotais Eiropas noguldījumu garantiju fonds līdz ar funkcionējošu noguldījumu garantiju sistēmu, kurai ir pienācīgs finansējums un līdz ar to uzticamība, un kurai ieguldītāji uzticas, varētu būt ilgtermiņa mērķis, tiklīdz sāks darboties efektīva risinājumu sistēma un vienots uzraudzības mehānisms; uzsver to nozīmi pienācīgas banku savienības izveidē un stabila finanšu tirgus vispārējā mērķa sasniegšanā; uzskata, ka noguldījumu garantiju sistēmu priekšlikums būtu jāpieņem paralēli direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu;

| 11. | pauž nožēlu, ka Padomei un dalībvalstīm trūkst kapacitātes un apņēmības noslēgt vienošanās, kas nepieciešamas nolūkā īstenot publiski paustās saistības, kā rezultātā tiktu pabeigta banku savienības izveide; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka Padomei un dalībvalstīm trūkst kapacitātes un apņēmības noslēgt vienošanās, kas nepieciešamas nolūkā īstenot publiski paustās saistības, kā rezultātā tiktu pabeigta banku savienības izveide;

| 12. | aicina Padomi pēc iespējas drīz vienoties par nostāju attiecībā uz ICSD, lai būtu iespējams sākt sarunas jautājumā, kas tieši ietekmēs Savienības pilsoņus, jo tā paredz palielināt individuālo ieguldītāju aizsardzību; |
| --- | --- |

12.

aicina Padomi pēc iespējas drīz vienoties par nostāju attiecībā uz ICSD, lai būtu iespējams sākt sarunas jautājumā, kas tieši ietekmēs Savienības pilsoņus, jo tā paredz palielināt individuālo ieguldītāju aizsardzību;

| 13. | atgādina par G20 saistībām, ka visi standartizētie atvasinātie ārpusbiržas instrumentu līgumu darījumi būtu jāveic biržās vai – attiecīgā gadījumā – ar elektronisko tirdzniecības platformu starpniecību un 2012. gada beigās tiem būtu jānorisinās caur centrālajiem darījumu starpniekiem; tādēļ mudina Padomi izmantot pilnvaru termiņa laiku, lai pabeigtu FIT pārskatīšanu, lai Komisijas priekšlikumus varētu pieņemt pirms Eiropas vēlēšanām 2014. gada maijā; |
| --- | --- |

13.

atgādina par G20 saistībām, ka visi standartizētie atvasinātie ārpusbiržas instrumentu līgumu darījumi būtu jāveic biržās vai – attiecīgā gadījumā – ar elektronisko tirdzniecības platformu starpniecību un 2012. gada beigās tiem būtu jānorisinās caur centrālajiem darījumu starpniekiem; tādēļ mudina Padomi izmantot pilnvaru termiņa laiku, lai pabeigtu FIT pārskatīšanu, lai Komisijas priekšlikumus varētu pieņemt pirms Eiropas vēlēšanām 2014. gada maijā;

| 14. | aicina Padomi turpināt darbu pie centrālo vērtspapīru depozitāriju regulas, lai drīzumā varētu sākt sarunas ar Parlamentu un Komisiju attiecībā uz laicīgu tās īstenošanu pirms Target2Securities ieviešanas; |
| --- | --- |

14.

aicina Padomi turpināt darbu pie centrālo vērtspapīru depozitāriju regulas, lai drīzumā varētu sākt sarunas ar Parlamentu un Komisiju attiecībā uz laicīgu tās īstenošanu pirms Target2Securities ieviešanas;

| 15. | aicina Padomi strauji virzīties uz sarunām ar Parlamentu, izmantojot citus būtiskus dokumentus patērētāju un ieguldītāju aizsardzības sfērā, par kuriem atbildīgajā Parlamenta komitejā ir notikusi vai drīzumā notiks balsošana, papildu FIT pārskatīšanai, piemēram, arī PVKIU un ASDII; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi strauji virzīties uz sarunām ar Parlamentu, izmantojot citus būtiskus dokumentus patērētāju un ieguldītāju aizsardzības sfērā, par kuriem atbildīgajā Parlamenta komitejā ir notikusi vai drīzumā notiks balsošana, papildu FIT pārskatīšanai, piemēram, arī PVKIU un ASDII;

| 16. | aicina Padomi pēc iespējas drīz vienoties par nostāju attiecībā uz Komisijas priekšlikumu direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu, kas būtu būtisks mehānisms, lai nākotnē ierobežotu risku, ka ES nodokļu maksātāji samaksā par banku bankrotu; |
| --- | --- |

16.

aicina Padomi pēc iespējas drīz vienoties par nostāju attiecībā uz Komisijas priekšlikumu direktīvai, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu, kas būtu būtisks mehānisms, lai nākotnē ierobežotu risku, ka ES nodokļu maksātāji samaksā par banku bankrotu;

| 17. | aicina Padomi garantēt, ka tā ir gatava ātri pabeigt sarunas ar Parlamentu par Omnibus II/Solvency II priekšlikumu, tiklīdz tiks saņemts Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes ietekmes novērtējums par ilgtermiņa garantiju noteikumiem, kas tika apspriesti jau trialoga sarunās; prasa ātri pieņemt MAD/MAR priekšlikumus; |
| --- | --- |

17.

aicina Padomi garantēt, ka tā ir gatava ātri pabeigt sarunas ar Parlamentu par Omnibus II/Solvency II priekšlikumu, tiklīdz tiks saņemts Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes ietekmes novērtējums par ilgtermiņa garantiju noteikumiem, kas tika apspriesti jau trialoga sarunās; prasa ātri pieņemt MAD/MAR priekšlikumus;

| 18. | mudina Komisiju priekšlikumus par apdrošināšanas garantiju sistēmām un finanšu iestāžu (izņemot bankas) sanācijas un noregulējuma režīmu iesniegt laicīgi, lai tos varētu izskatīt pašreizējā Parlamenta pilnvaru termiņa laikā, tostarp arī priekšlikumus par satvaru, kas piemērojams vismaz lielākām pārrobežu apdrošināšanas grupām, kā arī tādām grupām, kuru darbība liecina par lielu aktivitāti ārpus klasiskās un apdrošināšanas sfēras; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju priekšlikumus par apdrošināšanas garantiju sistēmām un finanšu iestāžu (izņemot bankas) sanācijas un noregulējuma režīmu iesniegt laicīgi, lai tos varētu izskatīt pašreizējā Parlamenta pilnvaru termiņa laikā, tostarp arī priekšlikumus par satvaru, kas piemērojams vismaz lielākām pārrobežu apdrošināšanas grupām, kā arī tādām grupām, kuru darbība liecina par lielu aktivitāti ārpus klasiskās un apdrošināšanas sfēras;

| 19. | aicina Padomi precizēt kritērijus, uz kuru pamata tikta veikta izvēle izskatīt vai neizskatīt dokumentus, un paskaidrot, kā tika ņemta vērā saistība starp dokumentiem; |
| --- | --- |

19.

aicina Padomi precizēt kritērijus, uz kuru pamata tikta veikta izvēle izskatīt vai neizskatīt dokumentus, un paskaidrot, kā tika ņemta vērā saistība starp dokumentiem;

| 20. | aicina Padomi izskaidrot un detalizēti izklāstīt, kā tā rūpējas par nepieciešamajiem resursiem un uzlabo pārejas no vienas prezidentūras uz otru raitumu un efektivitāti; |
| --- | --- |

20.

aicina Padomi izskaidrot un detalizēti izklāstīt, kā tā rūpējas par nepieciešamajiem resursiem un uzlabo pārejas no vienas prezidentūras uz otru raitumu un efektivitāti;

| 21. | aicina Padomi, ņemot vērā lietu virzības trūkumu Padomes darba grupās, ar kvalificētu balsu vairākumu uzņemties politisko atbildību un pieņemt nostājas, kā tas noteikts Līgumos; |
| --- | --- |

21.

aicina Padomi, ņemot vērā lietu virzības trūkumu Padomes darba grupās, ar kvalificētu balsu vairākumu uzņemties politisko atbildību un pieņemt nostājas, kā tas noteikts Līgumos;

| 22. | uzsver likumdevēju iestāžu atbildību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas drīz varētu pieņemt izskatāmos priekšlikumus – attiecīgā gadījumā un pēc iespējas – līdz pašreizējā pilnvaru termiņa beigām; |
| --- | --- |

22.

uzsver likumdevēju iestāžu atbildību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas drīz varētu pieņemt izskatāmos priekšlikumus – attiecīgā gadījumā un pēc iespējas – līdz pašreizējā pilnvaru termiņa beigām;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

(2)  OV C 146, 25.5.2013., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0427.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0049.

(5)  OV C 33 E, 5.2.2013., 328. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0406 un P7_TA(2012)0407.

(7)  OV L 326, 8.12.2011., 113. lpp.

(8)  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0583.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0188.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/117

---

P7_TA(2013)0277

Stāvoklis Turcijā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par stāvokli Turcijā (2013/2664(RSP))

(2016/C 065/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, proti, 2013. gada 18. aprīļa rezolūciju par Turcijas 2012. gada progresa ziņojumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, proti, 2013. gada 18. aprīļa rezolūciju par Turcijas 2012. gada progresa ziņojumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku (2) (“pievienošanās partnerība”), kā arī iepriekšējos Padomes lēmumus par pievienošanās partnerību (2001., 2003. un 2006. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku (2) (“pievienošanās partnerība”), kā arī iepriekšējos Padomes lēmumus par pievienošanās partnerību (2001., 2003. un 2006. gads),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā piektdienas, 2013. gada 31. maija, agrā rītā Turcijas policija izmantoja pārmērīgu vardarbību, lai izkliedētu demonstrantu grupu, kuri nedēļām ilgi bija protestējuši pret plānoto koku izciršanu saistībā ar jaunu būvniecības projektu Stambulas Gezi parkā Taksimas laukuma apkārtnē; |
| --- | --- |

A.

tā kā piektdienas, 2013. gada 31. maija, agrā rītā Turcijas policija izmantoja pārmērīgu vardarbību, lai izkliedētu demonstrantu grupu, kuri nedēļām ilgi bija protestējuši pret plānoto koku izciršanu saistībā ar jaunu būvniecības projektu Stambulas Gezi parkā Taksimas laukuma apkārtnē;

| B. | tā kā policijas brutālā iejaukšanās noveda pie sadursmēm ar protestētājiem, kuras ātri izplatījās citās Turcijas pilsētās, un tā kā šīs sadursmes noveda pie četru cilvēku nāves, vairāk nekā 1000 ievainotu cilvēku un masu arestiem, kā arī tika nodarīts būtisks kaitējums privātajam un valsts īpašumam; tā kā plaši tika izmantota asaru gāze, raidot šāviņus tieši uz protestētājiem un tādējādi radot nopietnus ievainojumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā policijas brutālā iejaukšanās noveda pie sadursmēm ar protestētājiem, kuras ātri izplatījās citās Turcijas pilsētās, un tā kā šīs sadursmes noveda pie četru cilvēku nāves, vairāk nekā 1000 ievainotu cilvēku un masu arestiem, kā arī tika nodarīts būtisks kaitējums privātajam un valsts īpašumam; tā kā plaši tika izmantota asaru gāze, raidot šāviņus tieši uz protestētājiem un tādējādi radot nopietnus ievainojumus;

| C. | tā kā demonstrācijas atbalstīja dažādi Turcijas sabiedrības slāņi; tā kā demonstrācijās vienlīdzīgi piedalījās vīrieši un sievietes; |
| --- | --- |

C.

tā kā demonstrācijas atbalstīja dažādi Turcijas sabiedrības slāņi; tā kā demonstrācijās vienlīdzīgi piedalījās vīrieši un sievietes;

| D. | tā kā šķiet, ka Turcijas valdības paustais skarbais nosodījums ir bijis neproduktīvs; |
| --- | --- |

D.

tā kā šķiet, ka Turcijas valdības paustais skarbais nosodījums ir bijis neproduktīvs;

| E. | tā kā Turcijas Konstitūcijas 34. pants garantē tiesības rīkot miermīlīgus neapbruņotu personu mītiņus un demonstrācijas bez atļaujas saņemšanas; tā kā tās 26. pants garantē vārda brīvību, bet 27. un 28. pants garantē vārda brīvību un tiesības netraucēti paust savu viedokli; |
| --- | --- |

E.

tā kā Turcijas Konstitūcijas 34. pants garantē tiesības rīkot miermīlīgus neapbruņotu personu mītiņus un demonstrācijas bez atļaujas saņemšanas; tā kā tās 26. pants garantē vārda brīvību, bet 27. un 28. pants garantē vārda brīvību un tiesības netraucēti paust savu viedokli;

| F. | tā kā protesti ir arī saistīti ar dažu Turcijas sabiedrības slāņu bažām attiecībā uz vairākiem nesen pieņemtiem lēmumiem un tiesību aktiem par tādiem jautājumiem kā alkohola tirdzniecības ierobežojumi un izglītības reformas; |
| --- | --- |

F.

tā kā protesti ir arī saistīti ar dažu Turcijas sabiedrības slāņu bažām attiecībā uz vairākiem nesen pieņemtiem lēmumiem un tiesību aktiem par tādiem jautājumiem kā alkohola tirdzniecības ierobežojumi un izglītības reformas;

| G. | tā kā protestētāji aizvien vairāk pauž bažas par saskatāmo minoritāšu pārstāvības trūkumu, autoritāro pārvaldi, kā arī tiesiskuma, labas pārvaldības, taisnīgas tiesas un lietu izskatīšanas likumā paredzētā kārtībā trūkumu Turcijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā protestētāji aizvien vairāk pauž bažas par saskatāmo minoritāšu pārstāvības trūkumu, autoritāro pārvaldi, kā arī tiesiskuma, labas pārvaldības, taisnīgas tiesas un lietu izskatīšanas likumā paredzētā kārtībā trūkumu Turcijā;

| H. | tā kā Turcijas vadošie plašsaziņas līdzekļi, neskatoties uz notiekošajām demonstrācijām, turpināja klusēt un tā kā ir notikuši Twitter lietotāju aresti; |
| --- | --- |

H.

tā kā Turcijas vadošie plašsaziņas līdzekļi, neskatoties uz notiekošajām demonstrācijām, turpināja klusēt un tā kā ir notikuši Twitter lietotāju aresti;

| I. | tā kā Turcijai kā ES kandidātvalstij ir jāievēro demokrātijas principi un jāsekmē to ievērošana, un jāuzlabo demokrātijas un cilvēku tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

I.

tā kā Turcijai kā ES kandidātvalstij ir jāievēro demokrātijas principi un jāsekmē to ievērošana, un jāuzlabo demokrātijas un cilvēku tiesības un brīvības;

| J. | tā kā komisārs S. Füle un Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve C. Ashton ir pauduši viedokli par šiem notikumiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā komisārs S. Füle un Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve C. Ashton ir pauduši viedokli par šiem notikumiem,

| K. | tā kā pulcēšanās brīvība, runas brīvība (tostarp ar sociālo plašsaziņas līdzekļu starpniecību gan tiešsaistē, gan ārpus tās) un preses brīvība ir ES pamatprincipi; |
| --- | --- |

K.

tā kā pulcēšanās brīvība, runas brīvība (tostarp ar sociālo plašsaziņas līdzekļu starpniecību gan tiešsaistē, gan ārpus tās) un preses brīvība ir ES pamatprincipi;

| 1. | pauž patiesu līdzjūtību protestētāju ģimenēm un policijas darbiniekam, kuri zaudēja dzīvību, un pauž cerību, ka daudzie ievainotie ātri atveseļosies; |
| --- | --- |

1.

pauž patiesu līdzjūtību protestētāju ģimenēm un policijas darbiniekam, kuri zaudēja dzīvību, un pauž cerību, ka daudzie ievainotie ātri atveseļosies;

| 2. | pauž dziļas bažas par Turcijas policijas īstenoto nesamērīgo un pārmērīgo spēka lietošanu pret mierīgiem un likumīgiem protestiem Stambulas Gezi parkā un aicina Turcijas varas iestādes rūpīgi izmeklēt šo policijas vardarbību un saukt vainīgos pie atbildības, kā arī cietušajiem piedāvāt kompensāciju; brīdina Turcijas valdību nevērst stingrus pasākumus pret miermīlīgiem protestētājiem un prasa premjerministram ieņemt vienojošu un samierinošu nostāju, lai nepieļautu nekādu turpmāku eskalāciju; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par Turcijas policijas īstenoto nesamērīgo un pārmērīgo spēka lietošanu pret mierīgiem un likumīgiem protestiem Stambulas Gezi parkā un aicina Turcijas varas iestādes rūpīgi izmeklēt šo policijas vardarbību un saukt vainīgos pie atbildības, kā arī cietušajiem piedāvāt kompensāciju; brīdina Turcijas valdību nevērst stingrus pasākumus pret miermīlīgiem protestētājiem un prasa premjerministram ieņemt vienojošu un samierinošu nostāju, lai nepieļautu nekādu turpmāku eskalāciju;

| 3. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz Turcijas iestāžu paziņojumu par to, ka tās uzsāks sarunas ar dažiem no protestētāju līderiem, policijas vardarbība Taksimas laukumā un tā apkārtnē turpinās, tādējādi faktiski likvidējot sarunu izredzes starp valdību un protestētājiem; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz Turcijas iestāžu paziņojumu par to, ka tās uzsāks sarunas ar dažiem no protestētāju līderiem, policijas vardarbība Taksimas laukumā un tā apkārtnē turpinās, tādējādi faktiski likvidējot sarunu izredzes starp valdību un protestētājiem;

| 4. | aicina Turcijas iestādes garantēt un ievērot visu pilsoņu tiesības uz runas, miermīlīgas pulcēšanās un miermīlīgas protestēšanas brīvību; prasa nekavējoties atbrīvot visus miermīlīgos protestētājus, kas ir arestēti un pašlaik atrodas apcietinājumā; prasa, lai visiem apcietinātajiem būtu neierobežotas iespējas izvēlēties advokātu un piekļūt viņam; prasa sniegt informāciju par apcietināto un ievainoto personu precīzu skaitu; |
| --- | --- |

4.

aicina Turcijas iestādes garantēt un ievērot visu pilsoņu tiesības uz runas, miermīlīgas pulcēšanās un miermīlīgas protestēšanas brīvību; prasa nekavējoties atbrīvot visus miermīlīgos protestētājus, kas ir arestēti un pašlaik atrodas apcietinājumā; prasa, lai visiem apcietinātajiem būtu neierobežotas iespējas izvēlēties advokātu un piekļūt viņam; prasa sniegt informāciju par apcietināto un ievainoto personu precīzu skaitu;

| 5. | pauž nožēlu par Turcijas valdības un premjerministra T. R. Erdogan reakciju, kuru nevēlēšanās spert soļus samierināšanās virzienā, atvainoties vai izprast Turcijas sabiedrības rīcību ir vienīgi veicinājusi turpmāku šķelšanos; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par Turcijas valdības un premjerministra T. R. Erdogan reakciju, kuru nevēlēšanās spert soļus samierināšanās virzienā, atvainoties vai izprast Turcijas sabiedrības rīcību ir vienīgi veicinājusi turpmāku šķelšanos;

| 6. | atzinīgi vērtē prezidenta A. Gül mēreno atbildes reakciju un premjerministra vietnieka B. Arinc atvainošanos cietušajiem protestētājiem, kā arī viņu dialogu ar Taksimas platformas un politiskās opozīcijas pārstāvjiem nolūkā mazināt spriedzi; uzsver, ka ir svarīgs Turcijas valdības un miermīlīgo protestētāju dialogs; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē prezidenta A. Gül mēreno atbildes reakciju un premjerministra vietnieka B. Arinc atvainošanos cietušajiem protestētājiem, kā arī viņu dialogu ar Taksimas platformas un politiskās opozīcijas pārstāvjiem nolūkā mazināt spriedzi; uzsver, ka ir svarīgs Turcijas valdības un miermīlīgo protestētāju dialogs;

| 7. | atgādina Turcijai, ka iekļaujošā un plurālistiskā demokrātijā visiem iedzīvotājiem vajadzētu justies pārstāvētiem un ka vairākumam ir pienākums iekļaut opozīciju un pilsonisko sabiedrību lēmumu pieņemšanas procesā; turklāt atgādina opozīcijas partijām par to pienākumu dot savu ieguldījumu tādas demokrātiskas politiskās kultūras radīšanā, kurā tiek cienīti dažādi viedokļi; |
| --- | --- |

7.

atgādina Turcijai, ka iekļaujošā un plurālistiskā demokrātijā visiem iedzīvotājiem vajadzētu justies pārstāvētiem un ka vairākumam ir pienākums iekļaut opozīciju un pilsonisko sabiedrību lēmumu pieņemšanas procesā; turklāt atgādina opozīcijas partijām par to pienākumu dot savu ieguldījumu tādas demokrātiskas politiskās kultūras radīšanā, kurā tiek cienīti dažādi viedokļi;

| 8. | pauž bažas par konfrontāciju, kas turpinās politisko partiju vidū, un par to, ka valdība un opozīcija nav gatavas darboties, lai panāktu vienprātību par svarīgākajām reformām; mudina visus politikas dalībniekus, valdību un opozīciju kopīgi strādāt, lai padziļinātu politisko plurālismu valsts institūcijās un veicinātu valsts un sabiedrības modernizāciju un demokratizāciju; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par konfrontāciju, kas turpinās politisko partiju vidū, un par to, ka valdība un opozīcija nav gatavas darboties, lai panāktu vienprātību par svarīgākajām reformām; mudina visus politikas dalībniekus, valdību un opozīciju kopīgi strādāt, lai padziļinātu politisko plurālismu valsts institūcijās un veicinātu valsts un sabiedrības modernizāciju un demokratizāciju;

| 9. | norāda, ka kontroles un līdzsvara sistēmai ir izšķiroša nozīme modernas demokrātiskas valsts pārvaldībā, kura būtu jāatspoguļo notiekošajā konstitucionālajā procesā un kuras pamatā jābūt varas dalījuma principam, proti, izpildvaras, likumdevējas varas un tiesu varas līdzsvaram, cilvēktiesību un pamatbrīvību, jo īpaši vārda un preses brīvības, ievērošanai, un tādai politiskās līdzdalības kultūrai, kas patiesi atspoguļo demokrātiskas sabiedrības plurālismu; uzskata, ka miermīlīgu un likumīgu protestu rīkošana pati par sevi apliecina Turcijas pilsoniskās sabiedrības dinamiku; atgādina Turcijai pašreizējo centienu nozīmi turpmāk uzlabot tās demokrātiskās institūcijas, tiesiskumu un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka kontroles un līdzsvara sistēmai ir izšķiroša nozīme modernas demokrātiskas valsts pārvaldībā, kura būtu jāatspoguļo notiekošajā konstitucionālajā procesā un kuras pamatā jābūt varas dalījuma principam, proti, izpildvaras, likumdevējas varas un tiesu varas līdzsvaram, cilvēktiesību un pamatbrīvību, jo īpaši vārda un preses brīvības, ievērošanai, un tādai politiskās līdzdalības kultūrai, kas patiesi atspoguļo demokrātiskas sabiedrības plurālismu; uzskata, ka miermīlīgu un likumīgu protestu rīkošana pati par sevi apliecina Turcijas pilsoniskās sabiedrības dinamiku; atgādina Turcijai pašreizējo centienu nozīmi turpmāk uzlabot tās demokrātiskās institūcijas, tiesiskumu un pamatbrīvību ievērošanu;

| 10. | uzsver, ka policijas un tiesu iestāžu darbiniekiem gan formālās izglītības, gan darba pienākumu pildīšanas laikā ir jāturpina intensīvi paplašināt zināšanas par Stambulas protokola (starptautisko vadlīniju cīņai pret spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos) īstenošanu, kā arī par individuālo tiesību un brīvību primāro nozīmi; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka policijas un tiesu iestāžu darbiniekiem gan formālās izglītības, gan darba pienākumu pildīšanas laikā ir jāturpina intensīvi paplašināt zināšanas par Stambulas protokola (starptautisko vadlīniju cīņai pret spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos) īstenošanu, kā arī par individuālo tiesību un brīvību primāro nozīmi;

| 11. | aicina vietējās un valsts iestādes Turcijā uzsākt publisku apspriešanos par visiem pilsētu un reģionālās attīstības plāniem; atgādina par nepieciešamību līdzsvarot ekonomikas izaugsmi ar sociāliem, vides, kultūras un vēsturiskiem faktoriem; prasa, lai visiem attiecīgajiem projektiem Turcijā bez izņēmuma tiktu piemērots ietekmes uz vidi novērtējums; |
| --- | --- |

11.

aicina vietējās un valsts iestādes Turcijā uzsākt publisku apspriešanos par visiem pilsētu un reģionālās attīstības plāniem; atgādina par nepieciešamību līdzsvarot ekonomikas izaugsmi ar sociāliem, vides, kultūras un vēsturiskiem faktoriem; prasa, lai visiem attiecīgajiem projektiem Turcijā bez izņēmuma tiktu piemērots ietekmes uz vidi novērtējums;

| 12. | konstatē, ka vēl nebijuša mēroga protestu vilnis arī liecina par pieaugošu neapmierinātību daļā Turcijas iedzīvotāju par dzīvesveida regulēšanu; atkārtoti uzsver, ka demokrātiskā valsts iekārtā valdībai ir jāveicina iecietība un jānodrošina visiem iedzīvotājiem reliģijas un reliģiskās pārliecības brīvība; aicina valdību respektēt Turcijas sabiedrības plurālismu un dažādību un aizsargāt sekulāru dzīvesveidu; |
| --- | --- |

12.

konstatē, ka vēl nebijuša mēroga protestu vilnis arī liecina par pieaugošu neapmierinātību daļā Turcijas iedzīvotāju par dzīvesveida regulēšanu; atkārtoti uzsver, ka demokrātiskā valsts iekārtā valdībai ir jāveicina iecietība un jānodrošina visiem iedzīvotājiem reliģijas un reliģiskās pārliecības brīvība; aicina valdību respektēt Turcijas sabiedrības plurālismu un dažādību un aizsargāt sekulāru dzīvesveidu;

| 13. | brīdina, ka policijas uzbrukumi grauj uzticību Turcijai kā demokrātisku pārmaiņu līderei dienvidu kaimiņvalstu reģionā; |
| --- | --- |

13.

brīdina, ka policijas uzbrukumi grauj uzticību Turcijai kā demokrātisku pārmaiņu līderei dienvidu kaimiņvalstu reģionā;

| 14. | atgādina, ka vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms ir Eiropas pamatvērtības un ka īsteni demokrātiskā, brīvā un plurālistiskā sabiedrībā ir vajadzīga patiesa vārda brīvība; atgādina, ka vārda brīvība attiecas ne tikai uz labvēlīgi uzņemtu vai neaizskarošu informāciju vai idejām, bet saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju arī tādu informāciju un idejām, kas aizvaino, satricina vai apgrūtina valsti vai kādu sabiedrības daļu; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms ir Eiropas pamatvērtības un ka īsteni demokrātiskā, brīvā un plurālistiskā sabiedrībā ir vajadzīga patiesa vārda brīvība; atgādina, ka vārda brīvība attiecas ne tikai uz labvēlīgi uzņemtu vai neaizskarošu informāciju vai idejām, bet saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju arī tādu informāciju un idejām, kas aizvaino, satricina vai apgrūtina valsti vai kādu sabiedrības daļu;

| 15. | pauž bažas par preses brīvības mazināšanos, par atsevišķiem cenzūras gadījumiem un aizvien lielāko pašcenzūru Turcijas plašsaziņas līdzekļos, tostarp internetā; aicina Turcijas valdību aizstāvēt preses brīvības principu; uzsver, ka demokrātiskai sabiedrībai neatkarīga prese ir izšķirīgi svarīga, un šajā kontekstā norāda, ka tiesu iestādēm ir būtiska nozīme preses brīvības aizsargāšanā un stiprināšanā, tādējādi garantējot sabiedrisko telpu brīvām un iekļaujošām debatēm; pauž bažas par apcietināto žurnālistu lielo skaitu un vairākām notiekošām žurnālistu tiesas prāvām; prasa atbrīvot sociālo plašsaziņas līdzekļu aktīvistus; pauž dziļu nožēlu par RTUK (Radio un televīzijas augstākā padome) lēmumu sodīt tos TV kanālus, kuri atspoguļoja Gezi parka notikumus no paša sākuma, par "fiziska, morāla un garīga kaitējuma nodarīšanu bērniem un jauniešiem; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par preses brīvības mazināšanos, par atsevišķiem cenzūras gadījumiem un aizvien lielāko pašcenzūru Turcijas plašsaziņas līdzekļos, tostarp internetā; aicina Turcijas valdību aizstāvēt preses brīvības principu; uzsver, ka demokrātiskai sabiedrībai neatkarīga prese ir izšķirīgi svarīga, un šajā kontekstā norāda, ka tiesu iestādēm ir būtiska nozīme preses brīvības aizsargāšanā un stiprināšanā, tādējādi garantējot sabiedrisko telpu brīvām un iekļaujošām debatēm; pauž bažas par apcietināto žurnālistu lielo skaitu un vairākām notiekošām žurnālistu tiesas prāvām; prasa atbrīvot sociālo plašsaziņas līdzekļu aktīvistus; pauž dziļu nožēlu par RTUK (Radio un televīzijas augstākā padome) lēmumu sodīt tos TV kanālus, kuri atspoguļoja Gezi parka notikumus no paša sākuma, par "fiziska, morāla un garīga kaitējuma nodarīšanu bērniem un jauniešiem;

| 16. | atkārtoti pauž bažas par to, ka lielākā daļa plašsaziņas līdzekļu pieder lieliem konglomerātiem ar plašām uzņēmējdarbības interesēm un ir tajos koncentrēti; atkārtoti prasa pieņemt jaunu plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu, kas cita starpā reglamentētu tādus jautājumus kā neatkarība, īpašumtiesības un administratīvā kontrole; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti pauž bažas par to, ka lielākā daļa plašsaziņas līdzekļu pieder lieliem konglomerātiem ar plašām uzņēmējdarbības interesēm un ir tajos koncentrēti; atkārtoti prasa pieņemt jaunu plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu, kas cita starpā reglamentētu tādus jautājumus kā neatkarība, īpašumtiesības un administratīvā kontrole;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Turcijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Turcijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0184.

(2)  OV L 51, 26.2.2008., 4. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/120

---

P7_TA(2013)0280

ES loma plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (2012/2287(INI))

(2016/C 065/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajām attiecībām, jo īpaši 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (1), 2009. gada 26. marta rezolūciju par transatlantisko attiecību stāvokli pēc vēlēšanām Amerikas Savienotajās Valstīs (2) un 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES un ASV 2011. gada 28. novembra augstākā līmeņa sanāksmi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajām attiecībām, jo īpaši 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (1), 2009. gada 26. marta rezolūciju par transatlantisko attiecību stāvokli pēc vēlēšanām Amerikas Savienotajās Valstīs (2) un 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES un ASV 2011. gada 28. novembra augstākā līmeņa sanāksmi (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 28. novembrī Vašingtonā notikušās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 28. novembrī Vašingtonā notikušās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā kopīgās deklarācijas, kuras pieņemtas 71. Transatlantiskajā likumdevēju dialogā (TLD), kas notika 2011. gada decembrī Džeksonvillā, 72. TLD, kas notika 2012. gada jūnijā Kopenhāgenā un Strasbūrā, un 73. TLD, kas notika 2012. gada novembrī Vašingtonā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgās deklarācijas, kuras pieņemtas 71. Transatlantiskajā likumdevēju dialogā (TLD), kas notika 2011. gada decembrī Džeksonvillā, 72. TLD, kas notika 2012. gada jūnijā Kopenhāgenā un Strasbūrā, un 73. TLD, kas notika 2012. gada novembrī Vašingtonā,

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm (4), kurā tika pausts atbalsts priekšlikumam uzsākt sarunas par visaptverošu ekonomikas nolīgumu, un ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm (4), kurā tika pausts atbalsts priekšlikumam uzsākt sarunas par visaptverošu ekonomikas nolīgumu, un ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju (5),

| — | ņemot vērā ASV prezidenta Barack Obama, Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja José Manuel Barroso2013. gada 13. februāra paziņojumu, ar ko viņi dara zināmu, ka gan Amerikas Savienotās Valstis, gan arī Eiropas Savienība uzsāks iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai sāktu sarunas par transatlantisku tirdzniecības un ieguldījumu partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV prezidenta Barack Obama, Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja José Manuel Barroso2013. gada 13. februāra paziņojumu, ar ko viņi dara zināmu, ka gan Amerikas Savienotās Valstis, gan arī Eiropas Savienība uzsāks iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai sāktu sarunas par transatlantisku tirdzniecības un ieguldījumu partnerību,

| — | ņemot vērā Čikāgā 2012. gada 20. maijā notikušās Ziemeļatlantijas Padomes augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Čikāgā 2012. gada 20. maijā notikušās Ziemeļatlantijas Padomes augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2012. gada 12. septembra rezolūciju par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (6), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (7) un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kiberdrošību un kiberaizsardzību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 12. septembra rezolūciju par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (6), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (7) un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kiberdrošību un kiberaizsardzību (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu 2012. gada 12. jūlija kopīgo paziņojumu par Āzijas un Klusā okeāna reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu 2012. gada 12. jūlija kopīgo paziņojumu par Āzijas un Klusā okeāna reģionu,

| — | ņemot vērā ASV Aizsardzības departamenta 2012. gada janvārī izdoto dokumentu “ASV globālās līderības stiprināšana: 21. gadsimta prioritātes aizsardzības jomā”, kurā izklāstītas izmaiņas ASV militārajā stratēģijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Aizsardzības departamenta 2012. gada janvārī izdoto dokumentu “ASV globālās līderības stiprināšana: 21. gadsimta prioritātes aizsardzības jomā”, kurā izklāstītas izmaiņas ASV militārajā stratēģijā,

| — | ņemot vērā ASV prezidenta Barack Obama2013. gada 21. janvārī teikto otro inaugurācijas runu, 2013. gada 12. februāra uzrunu par situāciju valstī un ASV viceprezidenta Joseph Biden izteiktās piezīmes Minhenes drošības konferencē 2013. gada 2. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV prezidenta Barack Obama2013. gada 21. janvārī teikto otro inaugurācijas runu, 2013. gada 12. februāra uzrunu par situāciju valstī un ASV viceprezidenta Joseph Biden izteiktās piezīmes Minhenes drošības konferencē 2013. gada 2. februārī,

| — | ņemot vērā ES stratēģisko partnerību ar Brazīliju (2007. gads) un Meksiku (2008. gads), ES asociācijas nolīgumus ar Meksiku, Čīli un Centrālameriku, tirdzniecības nolīgumus ar Kolumbiju un Peru un notiekošās sarunas ar Kanādu par stratēģisko partnerības nolīgumu un visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu, kā arī pašreizējās sarunas ar Dienvidu kopējo tirgu (Mercosur), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģisko partnerību ar Brazīliju (2007. gads) un Meksiku (2008. gads), ES asociācijas nolīgumus ar Meksiku, Čīli un Centrālameriku, tirdzniecības nolīgumus ar Kolumbiju un Peru un notiekošās sarunas ar Kanādu par stratēģisko partnerības nolīgumu un visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu, kā arī pašreizējās sarunas ar Dienvidu kopējo tirgu (Mercosur),

| — | ņemot vērā 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par jaunu virzienu noteikšanu sadarbībai ar Latīņameriku attīstības jomā (9), kurā uzsvērts ES atbalsts Latīņamerikas reģionālās integrācijas procesam, par ko liecina Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopiena (CELAC), Dienvidamerikas valstu savienība (UNASUR), Mercosur, Andu Kopiena, SICA, Karību valstu kopiena (Caricom) un Klusā okeāna valstu alianse, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par jaunu virzienu noteikšanu sadarbībai ar Latīņameriku attīstības jomā (9), kurā uzsvērts ES atbalsts Latīņamerikas reģionālās integrācijas procesam, par ko liecina Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopiena (CELAC), Dienvidamerikas valstu savienība (UNASUR), Mercosur, Andu Kopiena, SICA, Karību valstu kopiena (Caricom) un Klusā okeāna valstu alianse,

| — | ņemot vērā regulāri notiekošās augstākā līmeņa sanāksmes, ko ES un ASV rīko kopā ar Latīņamerikas valstīm, reizi divos gados notiekošo ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmi un Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas valstu augstākā līmeņa sanāksmi, kas paredzētas 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulāri notiekošās augstākā līmeņa sanāksmes, ko ES un ASV rīko kopā ar Latīņamerikas valstīm, reizi divos gados notiekošo ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmi un Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas valstu augstākā līmeņa sanāksmi, kas paredzētas 2015. gadā,

| — | ņemot vērā ES attiecības ar to Āfrikas valstu dažāda mēroga reģionālajām organizācijām, kas atrodas Atlantijas okeāna piekrastē, jo īpaši Āfrikas Savienību (ĀS), Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (Ecowas), Centrālās Āfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECCAS) un Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES attiecības ar to Āfrikas valstu dažāda mēroga reģionālajām organizācijām, kas atrodas Atlantijas okeāna piekrastē, jo īpaši Āfrikas Savienību (ĀS), Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (Ecowas), Centrālās Āfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECCAS) un Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC),

| — | ņemot vērā G20 valstu vadītāju paziņojumus, ANO Sistēmas darba grupas saistībā ar ANO attīstības programmu pēc 2015. gada rezultātu izklāstu (“Apzinot nākotni, kādu vēlamies visiem”) un Ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences noslēguma dokumentu (“Nākotne, kādu vēlamies”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G20 valstu vadītāju paziņojumus, ANO Sistēmas darba grupas saistībā ar ANO attīstības programmu pēc 2015. gada rezultātu izklāstu (“Apzinot nākotni, kādu vēlamies visiem”) un Ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences noslēguma dokumentu (“Nākotne, kādu vēlamies”),

| — | ņemot vērā rezolūcijas cita starpā par Arābu pavasari, Mali, Tuvajiem Austrumiem, Sīriju, Irānu, Afganistānu, Austrumu partnerību, Krieviju un Ķīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas cita starpā par Arābu pavasari, Mali, Tuvajiem Austrumiem, Sīriju, Irānu, Afganistānu, Austrumu partnerību, Krieviju un Ķīnu,

| — | ņemot vērā to Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0173/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0173/2013),

| A. | tā kā ES un ASV attiecības ir nozīmīgākās politiskās un ekonomiskās attiecības ir visā Atlantijas okeāna baseinā; tā kā Barack Obama otrās prezidentūras sākums būtu jāizmanto, lai stiprinātu minētās attiecības, īstenojot jaunu un vērienīgu programmu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un ASV attiecības ir nozīmīgākās politiskās un ekonomiskās attiecības ir visā Atlantijas okeāna baseinā; tā kā Barack Obama otrās prezidentūras sākums būtu jāizmanto, lai stiprinātu minētās attiecības, īstenojot jaunu un vērienīgu programmu;

| B. | tā kā transatlantiskās partnerības pamatā ir cieša politiskā, kultūras, ekonomikas un vēsturiskā saikne, kopīgas vērtības, piemēram, brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, kā arī kopīgi mērķi, piemēram, pārticība, atvērta un integrēta ekonomika, sociālais progress un iekļautība, ilgtspējīga attīstība un miermīlīga konfliktu noregulēšana; |
| --- | --- |

B.

tā kā transatlantiskās partnerības pamatā ir cieša politiskā, kultūras, ekonomikas un vēsturiskā saikne, kopīgas vērtības, piemēram, brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, kā arī kopīgi mērķi, piemēram, pārticība, atvērta un integrēta ekonomika, sociālais progress un iekļautība, ilgtspējīga attīstība un miermīlīga konfliktu noregulēšana;

| C. | tā kā pasaules ekonomikas krīzes dēļ gan ES, gan ASV ir veikta aizsardzības jomas finansējuma būtiska samazināšana; |
| --- | --- |

C.

tā kā pasaules ekonomikas krīzes dēļ gan ES, gan ASV ir veikta aizsardzības jomas finansējuma būtiska samazināšana;

| D. | tā kā globalizētā, sarežģītā un arvien lielākā mērā daudzpolārā pasaulē ES un ASV, neraugoties uz ekonomikas krīzi, būtu arī turpmāk jāīsteno nozīmīga un konstruktīva loma pasaules politikā un ekonomikā, kā arī starptautiskās vides veidošanā, un tām kopā būtu jārisina reģionālie konflikti un globālās problēmas, izmantojot daudzpusēju pieeju, jo īpaši starptautiskās organizācijās; tā kā tālab tām būtu arī jānodrošina, ka iesaistās jaunas svarīgas lielvaras, tostarp abi ES stratēģiskie partneri Latīņamerikā – Brazīlija un Meksika, kā arī Kanāda; |
| --- | --- |

D.

tā kā globalizētā, sarežģītā un arvien lielākā mērā daudzpolārā pasaulē ES un ASV, neraugoties uz ekonomikas krīzi, būtu arī turpmāk jāīsteno nozīmīga un konstruktīva loma pasaules politikā un ekonomikā, kā arī starptautiskās vides veidošanā, un tām kopā būtu jārisina reģionālie konflikti un globālās problēmas, izmantojot daudzpusēju pieeju, jo īpaši starptautiskās organizācijās; tā kā tālab tām būtu arī jānodrošina, ka iesaistās jaunas svarīgas lielvaras, tostarp abi ES stratēģiskie partneri Latīņamerikā – Brazīlija un Meksika, kā arī Kanāda;

| E. | tā kā līdztekus pārmaiņām globālajā situācijā, ko izraisījusi Āzijas reģiona jaunietekmes valstu attīstība, pēdējā laikā ideju laboratorijas, starptautiskās organizācijas un dažu valstu valdības uzsver visa Atlantijas okeāna baseina, tostarp tā dienvidu dimensijas, arvien pieaugošo nozīmi, kā arī nepieciešamību veicināt šā reģiona valstu sadarbību, lai tās visas spētu risināt problēmas, kas kopīgas visam plašajam reģionam; |
| --- | --- |

E.

tā kā līdztekus pārmaiņām globālajā situācijā, ko izraisījusi Āzijas reģiona jaunietekmes valstu attīstība, pēdējā laikā ideju laboratorijas, starptautiskās organizācijas un dažu valstu valdības uzsver visa Atlantijas okeāna baseina, tostarp tā dienvidu dimensijas, arvien pieaugošo nozīmi, kā arī nepieciešamību veicināt šā reģiona valstu sadarbību, lai tās visas spētu risināt problēmas, kas kopīgas visam plašajam reģionam;

| F. | tā kā Latīņamerika ir reģions, kuram ar ES un ASV ir kopīgas daudzas vērtības, intereses, vēsture un arvien ciešākas ekonomiskās attiecības; tā kā Latīņamerikas valstīs ir izveidotas daudzas dažāda mēroga reģionālas organizācijas; tā kā ir lietderīgi izpētīt iespējamās jomas, kurās iespējams attīstīt dažādas trīspusējās sadarbības formas; tā kā šo sadarbību var paplašināt, iekļaujot arī Atlantijas okeāna baseina Āfrikas valstis; tā kā ir svarīgi transatlantiskās telpas sadarbību veidot, balstoties uz kompromisiem starp dažādām interesēm, un tā kā visām iesaistītajām personām būtu jāsaglabā tiesības ievērot savu valstu prioritātes un attīstības pieejas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Latīņamerika ir reģions, kuram ar ES un ASV ir kopīgas daudzas vērtības, intereses, vēsture un arvien ciešākas ekonomiskās attiecības; tā kā Latīņamerikas valstīs ir izveidotas daudzas dažāda mēroga reģionālas organizācijas; tā kā ir lietderīgi izpētīt iespējamās jomas, kurās iespējams attīstīt dažādas trīspusējās sadarbības formas; tā kā šo sadarbību var paplašināt, iekļaujot arī Atlantijas okeāna baseina Āfrikas valstis; tā kā ir svarīgi transatlantiskās telpas sadarbību veidot, balstoties uz kompromisiem starp dažādām interesēm, un tā kā visām iesaistītajām personām būtu jāsaglabā tiesības ievērot savu valstu prioritātes un attīstības pieejas;

| G. | tā kā Atlantijas okeāna baseinā, jo īpaši tā dienvidos, dažas valstis, jo īpaši Ķīna, un arī citas valstis, piemēram, Indija, darbojas aizvien aktīvāk, jo to rīcību ietekmē vajadzība iegūt izejmateriālus un pārtiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā Atlantijas okeāna baseinā, jo īpaši tā dienvidos, dažas valstis, jo īpaši Ķīna, un arī citas valstis, piemēram, Indija, darbojas aizvien aktīvāk, jo to rīcību ietekmē vajadzība iegūt izejmateriālus un pārtiku;

| H. | tā kā ar plašākas transatlantiskās partnerības palīdzību ir jārisina tādi jautājumi kā attīstība, drošība, enerģētika un imigrācija, kā arī pakāpeniskas ekonomiskās un politiskās konverģences atbalsts; |
| --- | --- |

H.

tā kā ar plašākas transatlantiskās partnerības palīdzību ir jārisina tādi jautājumi kā attīstība, drošība, enerģētika un imigrācija, kā arī pakāpeniskas ekonomiskās un politiskās konverģences atbalsts;

| I. | tā kā papildus plašākai Atlantijas okeāna reģiona perspektīvai aktuāli ir arī citi jautājumi un konflikti, kuru risināšanai būtiska ir ES un ASV saskaņota rīcība; |
| --- | --- |

I.

tā kā papildus plašākai Atlantijas okeāna reģiona perspektīvai aktuāli ir arī citi jautājumi un konflikti, kuru risināšanai būtiska ir ES un ASV saskaņota rīcība;

| J. | tā kā augsta līmeņa kiberuzbrukumu skaita palielināšanās un to sarežģītības līmeņa paaugstināšanās dēļ ir veikta saistīto tiesību aktu pārskatīšana un ASV ir pieņemti brīvprātīgas ziņošanas mehānismi, savukārt ES plāno pieņemt stingrākus obligātos pasākumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā augsta līmeņa kiberuzbrukumu skaita palielināšanās un to sarežģītības līmeņa paaugstināšanās dēļ ir veikta saistīto tiesību aktu pārskatīšana un ASV ir pieņemti brīvprātīgas ziņošanas mehānismi, savukārt ES plāno pieņemt stingrākus obligātos pasākumus;

Divpusējās attiecības

| 1. | apsveic Barack Obama saistībā ar viņa atkārtotu ievēlēšanu par Amerikas Savienoto Valstu prezidentu; aicina viņu uzrunāt Eiropas Parlamentu plenārsēdē Strasbūrā viņa nākamās Eiropas vizītes laikā; |
| --- | --- |

1.

apsveic Barack Obama saistībā ar viņa atkārtotu ievēlēšanu par Amerikas Savienoto Valstu prezidentu; aicina viņu uzrunāt Eiropas Parlamentu plenārsēdē Strasbūrā viņa nākamās Eiropas vizītes laikā;

| 2. | aicina pēc iespējas drīzāk organizēt ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, lai vienotos par kopīgu īstermiņa un ilgtermiņa mērķu programmu gan attiecībā uz divpusējiem, gan arī globāliem un reģionāliem jautājumiem; |
| --- | --- |

2.

aicina pēc iespējas drīzāk organizēt ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, lai vienotos par kopīgu īstermiņa un ilgtermiņa mērķu programmu gan attiecībā uz divpusējiem, gan arī globāliem un reģionāliem jautājumiem;

| 3. | atzīst ilgtermiņa ietekmi uz transatlantisko partnerību, ko rada ASV virzītā ģeopolitiskā līdzsvara maiņa attiecībās ar Āziju; uzsver vajadzību sniegt konstruktīvu, saskaņotu un stratēģisku ES atbildi; uzskata, ka tas arī sniedz iespēju ES aktīvāk iesaistīties Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu attīstībā kā autonomai globāla mēroga dalībniecei, taču ciešā sadarbībā ar ASV, tādējādi padziļinot transatlantiskās partnerības stratēģisko dimensiju; |
| --- | --- |

3.

atzīst ilgtermiņa ietekmi uz transatlantisko partnerību, ko rada ASV virzītā ģeopolitiskā līdzsvara maiņa attiecībās ar Āziju; uzsver vajadzību sniegt konstruktīvu, saskaņotu un stratēģisku ES atbildi; uzskata, ka tas arī sniedz iespēju ES aktīvāk iesaistīties Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu attīstībā kā autonomai globāla mēroga dalībniecei, taču ciešā sadarbībā ar ASV, tādējādi padziļinot transatlantiskās partnerības stratēģisko dimensiju;

| 4. | atzinīgi vērtē sarunu sākšanu par transatlantisku tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP); uzsver, ka šāds nolīgums būtiski sekmēs ES un ASV ekonomikas attīstību un stiprinās ES un ASV attiecības; atzīmē, ka tās globālā ietekme pārsniegs divpusējo ietekmi, nodrošinot vienotu pieeju pasaules tirdzniecības, ieguldījumu un ar tirdzniecību saistītu jomu noteikumiem un standartiem; uzsver, ka minēto sarunu efektīvai risināšanai ir vajadzīga stingra politiskā griba un konstruktīva pieeja; gaida, ka TTIP process nodrošinās atjaunotu politisko stimulu transatlantiskajās attiecībās, kuras varētu un vajadzētu izmantot, lai stimulētu ciešāku sadarbību citās jomās, tostarp ārpolitikā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē sarunu sākšanu par transatlantisku tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP); uzsver, ka šāds nolīgums būtiski sekmēs ES un ASV ekonomikas attīstību un stiprinās ES un ASV attiecības; atzīmē, ka tās globālā ietekme pārsniegs divpusējo ietekmi, nodrošinot vienotu pieeju pasaules tirdzniecības, ieguldījumu un ar tirdzniecību saistītu jomu noteikumiem un standartiem; uzsver, ka minēto sarunu efektīvai risināšanai ir vajadzīga stingra politiskā griba un konstruktīva pieeja; gaida, ka TTIP process nodrošinās atjaunotu politisko stimulu transatlantiskajās attiecībās, kuras varētu un vajadzētu izmantot, lai stimulētu ciešāku sadarbību citās jomās, tostarp ārpolitikā;

| 5. | aicina Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci (AP/PV), Padomi, Komisiju un ES dalībvalstis labāk koordinēt ES politiku attiecībās ar ASV administrāciju, lai sniegtu pārliecinošu vēstījumu par to, ka ES ir konsekventa un efektīva starptautiskā dalībniece; uzsver, ka ir svarīgi arī stiprināt kopējo drošības un aizsardzības politiku, ņemot vērā dažādās krīzes situācijas, kas var rasties ES kaimiņu reģionos, kā arī ASV doktrīnu “vadīt, atrodoties aizmugurē”; |
| --- | --- |

5.

aicina Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci (AP/PV), Padomi, Komisiju un ES dalībvalstis labāk koordinēt ES politiku attiecībās ar ASV administrāciju, lai sniegtu pārliecinošu vēstījumu par to, ka ES ir konsekventa un efektīva starptautiskā dalībniece; uzsver, ka ir svarīgi arī stiprināt kopējo drošības un aizsardzības politiku, ņemot vērā dažādās krīzes situācijas, kas var rasties ES kaimiņu reģionos, kā arī ASV doktrīnu “vadīt, atrodoties aizmugurē”;

| 6. | atgādina par savu ieteikumu izveidot Transatlantijas politisko padomi (TPP), kas būtu institūcija ārpolitikas un drošības politikas jautājumu sistemātiskai apspriešanai un koordinēšanai un ko vadītu AP/PV un ASV valsts sekretārs; |
| --- | --- |

6.

atgādina par savu ieteikumu izveidot Transatlantijas politisko padomi (TPP), kas būtu institūcija ārpolitikas un drošības politikas jautājumu sistemātiskai apspriešanai un koordinēšanai un ko vadītu AP/PV un ASV valsts sekretārs;

| 7. | uzsver TPP kā uz saturu vērstas un konstruktīvas isntitūcijas devumu ES un ASV attiecību stiprināšanā, nodrošinot forumu parlamentārajam dialogam, nosakot mērķus un saskaņojot rīcību kopīgu interešu jautājumos; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta koordinācijas biroja atvēršanu Vašingtonā un aicina ASV Kongresu sekot šim piemēram, atverot biroju Briselē; aicina turpināt darbinieku apmaiņu starp abām institūcijām; |
| --- | --- |

7.

uzsver TPP kā uz saturu vērstas un konstruktīvas isntitūcijas devumu ES un ASV attiecību stiprināšanā, nodrošinot forumu parlamentārajam dialogam, nosakot mērķus un saskaņojot rīcību kopīgu interešu jautājumos; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta koordinācijas biroja atvēršanu Vašingtonā un aicina ASV Kongresu sekot šim piemēram, atverot biroju Briselē; aicina turpināt darbinieku apmaiņu starp abām institūcijām;

| 8. | stingri nosoda teroristu 2013. gada 15. aprīļa uzbrukumus Bostonā; aicina abus partnerus turpināt cīņu pret terorismu un organizēto noziedzību un vienlaikus ievērot un aizstāvēt cilvēktiesības un pamatbrīvības; pauž nopietnas bažas saistībā ar atklājumiem par ASV veiktajām novērošanas un datu vākšanas darbībām saskaņā ar programmu “PRISM” un to ietekmi uz ES iedzīvotāju pilsonisko brīvību aizsardzību; aicina Komisiju un Padomi izvirzīt šo jautājumu apspriešanai gaidāmajā ES TI un ASV ministru sanāksmē 14. jūnijā; atzīmē, ka jau ir stājies spēkā Eiropas Parlamenta apstiprinātais Nolīgums par pasažieru datu reģistra datu apstrādi un pārsūtīšanu un Nolīgums par teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (SWIFT nolīgums); aicina partnerus padziļināt sadarbību saistībā ar Nolīgumu par datu privātumu un aizsardzību, lai pabeigtu sarunas tādā veidā, kas nodrošina pienācīgu datu apstrādes pārredzamību un pietiekamu personas datu aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

stingri nosoda teroristu 2013. gada 15. aprīļa uzbrukumus Bostonā; aicina abus partnerus turpināt cīņu pret terorismu un organizēto noziedzību un vienlaikus ievērot un aizstāvēt cilvēktiesības un pamatbrīvības; pauž nopietnas bažas saistībā ar atklājumiem par ASV veiktajām novērošanas un datu vākšanas darbībām saskaņā ar programmu “PRISM” un to ietekmi uz ES iedzīvotāju pilsonisko brīvību aizsardzību; aicina Komisiju un Padomi izvirzīt šo jautājumu apspriešanai gaidāmajā ES TI un ASV ministru sanāksmē 14. jūnijā; atzīmē, ka jau ir stājies spēkā Eiropas Parlamenta apstiprinātais Nolīgums par pasažieru datu reģistra datu apstrādi un pārsūtīšanu un Nolīgums par teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (SWIFT nolīgums); aicina partnerus padziļināt sadarbību saistībā ar Nolīgumu par datu privātumu un aizsardzību, lai pabeigtu sarunas tādā veidā, kas nodrošina pienācīgu datu apstrādes pārredzamību un pietiekamu personas datu aizsardzību;

| 9. | norāda uz bezpilota lidaparātu izmantošanas pieaugošo nozīmi; uzsver, ka ir jārisina sarunas par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu un tās ierobežojumiem, pārredzamību un kontroli; atzinīgi vērtē pašreizējās debates ASV un sagaida, ka drīz varētu tikt izveidota visaptveroša regulatīva sistēma; šajā kontekstā atzinīgi vērtē lēmumus, par kuriem prezidents B. Obama paziņoja savā 2013. gada 23. maija runā, ieviest jaunus oficiālus ierobežojumus bezpilota lidaparātu kā nāvējošu ieroču izmantošanai un iesaistīt Kongresu to risinājumu apsvēršanā, kuri attiecas uz minētā lietojuma pastiprinātu uzraudzību; aicina abus partnerus iesaistīties ciešās diskusijās par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu un uzsver, ka ir jāsekmē starptautiska regulējuma izveide nākotnē, ņemot vērā šā jautājuma ietekmi uz visu pasauli; |
| --- | --- |

9.

norāda uz bezpilota lidaparātu izmantošanas pieaugošo nozīmi; uzsver, ka ir jārisina sarunas par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu un tās ierobežojumiem, pārredzamību un kontroli; atzinīgi vērtē pašreizējās debates ASV un sagaida, ka drīz varētu tikt izveidota visaptveroša regulatīva sistēma; šajā kontekstā atzinīgi vērtē lēmumus, par kuriem prezidents B. Obama paziņoja savā 2013. gada 23. maija runā, ieviest jaunus oficiālus ierobežojumus bezpilota lidaparātu kā nāvējošu ieroču izmantošanai un iesaistīt Kongresu to risinājumu apsvēršanā, kuri attiecas uz minētā lietojuma pastiprinātu uzraudzību; aicina abus partnerus iesaistīties ciešās diskusijās par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu un uzsver, ka ir jāsekmē starptautiska regulējuma izveide nākotnē, ņemot vērā šā jautājuma ietekmi uz visu pasauli;

| 10. | atkārtoti pauž uzskatu, ka Eiropas Savienībai sarunās ar ASV gan politiskā, gan tehniskā līmenī ir jāturpina izvirzīt apspriešanai ilgi neatrisinātais jautājums par to, ka četru ES dalībvalstu pilsoņiem joprojām tiek piemērota prasība saņemt vīzu; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti pauž uzskatu, ka Eiropas Savienībai sarunās ar ASV gan politiskā, gan tehniskā līmenī ir jāturpina izvirzīt apspriešanai ilgi neatrisinātais jautājums par to, ka četru ES dalībvalstu pilsoņiem joprojām tiek piemērota prasība saņemt vīzu;

| 11. | atkārto, ka aizvien lielāka nozīme ir kiberaizsardzībai, un atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada augstākā līmeņa sanāksmes laikā tika izveidota Darba grupa kiberdrošības un kibernoziegumu jautājumos; uzskata, ka ES un ASV par īpašu prioritāti būtu jāizvirza sadarbība kiberaizsardzības jomā, īpašu uzmanību pievēršot cīņai pret kiberuzbrukumiem un kopīgai centienu pastiprināšanai starptautiskajā līmenī tādas visaptverošas un pārredzamas starptautiskās sistēmas izveidei, ar ko nosaka kiberdrošības politikas standartu minimumu, vienlaikus ievērojot pamatbrīvības; |
| --- | --- |

11.

atkārto, ka aizvien lielāka nozīme ir kiberaizsardzībai, un atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada augstākā līmeņa sanāksmes laikā tika izveidota Darba grupa kiberdrošības un kibernoziegumu jautājumos; uzskata, ka ES un ASV par īpašu prioritāti būtu jāizvirza sadarbība kiberaizsardzības jomā, īpašu uzmanību pievēršot cīņai pret kiberuzbrukumiem un kopīgai centienu pastiprināšanai starptautiskajā līmenī tādas visaptverošas un pārredzamas starptautiskās sistēmas izveidei, ar ko nosaka kiberdrošības politikas standartu minimumu, vienlaikus ievērojot pamatbrīvības;

| 12. | pauž nožēlu par to, ka laikā, kad NATO vēlas panākt ciešāku sadarbību, ES un ASV plāno ieviest atšķirīgus kiberdrošības uzraudzības līmeņus; uzsver, ka šādas pretrunas ne tikai rada draudus kiberaizsardzībai, bet var radīt arī ar tirdzniecību saistītas problēmas uzņēmumiem, kuri darbojas abās jurisdikcijās; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par to, ka laikā, kad NATO vēlas panākt ciešāku sadarbību, ES un ASV plāno ieviest atšķirīgus kiberdrošības uzraudzības līmeņus; uzsver, ka šādas pretrunas ne tikai rada draudus kiberaizsardzībai, bet var radīt arī ar tirdzniecību saistītas problēmas uzņēmumiem, kuri darbojas abās jurisdikcijās;

| 13. | atzinīgi vērtē prezidenta Barack Obama2013. gada 23. maija runā atkārtoti pausto apņemšanos slēgt Gvantanamo ieslodzījuma vietu; atkārtoti aicina ļaut visiem aizturētajiem, kuriem nav izvirzīta apsūdzība, pēc iespējas drīzāk atgriezties dzimtenē vai citā drošā valstī, un tos Gvantanamo aizturētos, pret kuriem ir pietiekami pierādījumi, bez vilcināšanās tiesāt, taisnīgi un atklāti izskatot viņu lietu neatkarīgā un objektīvā tiesā, kā arī panākt, ka notiesāšanas gadījumā viņus tur ieslodzījumā ASV saskaņā ar piemērojamiem starptautiskiem standartiem un principiem; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē prezidenta Barack Obama2013. gada 23. maija runā atkārtoti pausto apņemšanos slēgt Gvantanamo ieslodzījuma vietu; atkārtoti aicina ļaut visiem aizturētajiem, kuriem nav izvirzīta apsūdzība, pēc iespējas drīzāk atgriezties dzimtenē vai citā drošā valstī, un tos Gvantanamo aizturētos, pret kuriem ir pietiekami pierādījumi, bez vilcināšanās tiesāt, taisnīgi un atklāti izskatot viņu lietu neatkarīgā un objektīvā tiesā, kā arī panākt, ka notiesāšanas gadījumā viņus tur ieslodzījumā ASV saskaņā ar piemērojamiem starptautiskiem standartiem un principiem;

| 14. | uzsver, ka NATO ir transatlantiskās drošības pamats; atkārtoti aicina nostiprināt ES un NATO stratēģisko partnerību; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka NATO ir transatlantiskās drošības pamats; atkārtoti aicina nostiprināt ES un NATO stratēģisko partnerību;

Atlantijas okeāna reģiona un globālā rīcības programma

| 15. | aicina abus partnerus izpētīt jomas un sistēmas, kurās būtu iespējams paplašināt pragmatisku transatlantisko sadarbību, un kopā ar citām Atlantijas okeāna valstīm izvērtēt šādas plašākas sadarbības lietderību; uzsver, ka iespējamās jomas no ES viedokļa ir ekonomikas un sociālie jautājumi, globālā pārvaldība, demokratizācijas process, cilvēktiesības, sadarbība attīstības jomā, klimata pārmaiņas, drošība un enerģētika; aicina partnerus analizēt iespēju šādu trīspusēju dialogu īstenošanas nolūkā izmantot Latīņamerikā izveidotās dažāda mēroga reģionālās struktūras, kuras ES ir tradicionāli atbalstījusi; |
| --- | --- |

15.

aicina abus partnerus izpētīt jomas un sistēmas, kurās būtu iespējams paplašināt pragmatisku transatlantisko sadarbību, un kopā ar citām Atlantijas okeāna valstīm izvērtēt šādas plašākas sadarbības lietderību; uzsver, ka iespējamās jomas no ES viedokļa ir ekonomikas un sociālie jautājumi, globālā pārvaldība, demokratizācijas process, cilvēktiesības, sadarbība attīstības jomā, klimata pārmaiņas, drošība un enerģētika; aicina partnerus analizēt iespēju šādu trīspusēju dialogu īstenošanas nolūkā izmantot Latīņamerikā izveidotās dažāda mēroga reģionālās struktūras, kuras ES ir tradicionāli atbalstījusi;

| 16. | rosina partnerus reģionālā mērogā regulāri apmainīties ar viedokļiem par to attiecīgajām augstākā līmeņa sanāksmēm ar Latīņamerikas valstīm, t. i., par reizi divos gados notiekošo ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmi un Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas valstu augstākā līmeņa sanāksmi, kuru rīko Amerikas valstu organizācija; |
| --- | --- |

16.

rosina partnerus reģionālā mērogā regulāri apmainīties ar viedokļiem par to attiecīgajām augstākā līmeņa sanāksmēm ar Latīņamerikas valstīm, t. i., par reizi divos gados notiekošo ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmi un Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas valstu augstākā līmeņa sanāksmi, kuru rīko Amerikas valstu organizācija;

| 17. | uzsver, ka jau pastāv dažādas daudzpusējas sistēmas, kuras izveidotas īpašu jautājumu risināšanai un kurām ir izteiktas trīspusējas iezīmes, piemēram, Centrālamerikas reģionālās drošības iniciatīva; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka jau pastāv dažādas daudzpusējas sistēmas, kuras izveidotas īpašu jautājumu risināšanai un kurām ir izteiktas trīspusējas iezīmes, piemēram, Centrālamerikas reģionālās drošības iniciatīva;

| 18. | atgādina, ka Kanāda, ar kuru abiem partneriem ir stabilas attiecības, var sniegt pozitīvu ieguldījumu plašākā transatlantiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka Kanāda, ar kuru abiem partneriem ir stabilas attiecības, var sniegt pozitīvu ieguldījumu plašākā transatlantiskajā sadarbībā;

| 19. | aicina abus partnerus izvērtēt arī iespēju paplašināt sadarbību, iesaistot Āfrikas valstis, kas atrodas Atlantijas okeāna piekrastē, kā arī noteikt piemērotās jomas un sistēmas, ņemot vērā attiecīgās Āfrikas organizācijas; |
| --- | --- |

19.

aicina abus partnerus izvērtēt arī iespēju paplašināt sadarbību, iesaistot Āfrikas valstis, kas atrodas Atlantijas okeāna piekrastē, kā arī noteikt piemērotās jomas un sistēmas, ņemot vērā attiecīgās Āfrikas organizācijas;

| 20. | aicina ES un ASV saskaņoti strādāt, lai veicinātu stabilu starptautisko kārtību miera un sadarbības nodrošināšanas jomā, pamatojoties uz efektīvām daudzpusējām attiecībām ar jaunietekmes ekonomiku dalībniekiem, tostarp valstīm Atlantijas okeāna dienvidu piekrastē; aicina partnerus turpināt darbu saistībā ar ANO reformu programmu, iesaistot arī pārējās Atlantijas okeāna valstis un ņemot vērā to intereses; uzsver, ka ir jāīsteno ES sadarbība ar Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas valstīm ANO sistēmā; |
| --- | --- |

20.

aicina ES un ASV saskaņoti strādāt, lai veicinātu stabilu starptautisko kārtību miera un sadarbības nodrošināšanas jomā, pamatojoties uz efektīvām daudzpusējām attiecībām ar jaunietekmes ekonomiku dalībniekiem, tostarp valstīm Atlantijas okeāna dienvidu piekrastē; aicina partnerus turpināt darbu saistībā ar ANO reformu programmu, iesaistot arī pārējās Atlantijas okeāna valstis un ņemot vērā to intereses; uzsver, ka ir jāīsteno ES sadarbība ar Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas valstīm ANO sistēmā;

| 21. | atgādina, ka Starptautiskā Krimināltiesa kļūst par arvien neaizstājamāku starptautisko tiesību instrumentu un būtisku elementu ES ārpolitikā saistībā ar mērķi izbeigt nesodāmību; pauž atzinību par Starptautiskās Krimināltiesas darbu tās desmit gadu jubilejā; atzinīgi vērtē prezidenta B Obama vadītās administrācijas rīcību, atjaunojot darba attiecības ar Tiesu, un sagaida, ka ASV veiks turpmākus pasākumus, lai no jauna parakstītu un ratificētu Romas statūtus; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka Starptautiskā Krimināltiesa kļūst par arvien neaizstājamāku starptautisko tiesību instrumentu un būtisku elementu ES ārpolitikā saistībā ar mērķi izbeigt nesodāmību; pauž atzinību par Starptautiskās Krimināltiesas darbu tās desmit gadu jubilejā; atzinīgi vērtē prezidenta B Obama vadītās administrācijas rīcību, atjaunojot darba attiecības ar Tiesu, un sagaida, ka ASV veiks turpmākus pasākumus, lai no jauna parakstītu un ratificētu Romas statūtus;

| 22. | aicina ES un ASV kopīgi strādāt, lai stiprinātu dažāda mēroga reģionālās organizācijas Atlantijas okeāna baseina valstīs, ņemot vērā šo organizāciju būtisko nozīmi ekonomiskās un politiskās integrācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

22.

aicina ES un ASV kopīgi strādāt, lai stiprinātu dažāda mēroga reģionālās organizācijas Atlantijas okeāna baseina valstīs, ņemot vērā šo organizāciju būtisko nozīmi ekonomiskās un politiskās integrācijas veicināšanā;

| 23. | aicina partnerus nodrošināt jaunu impulsu G20 valstīm, vienlaikus un līdzvērtīgi iesaistot arī citas Atlantijas okeāna lielvaras, kas piedalās šajā forumā; uzsver to, ka tagad, ņemot vērā B Obama atkārtotu ievēlēšanu prezidenta amatā un virknes jaunu līderu izvirzīšanos būtiskākajās G20 valstīs, ir piemērots laiks, lai nākamo G20 valstu sanāksmi padarītu vērienīgāku un efektīvāku, un sagaida, ka šis jautājums tiks izskatīts nākamajā divpusējā augstākā līmeņa sanāksmē; |
| --- | --- |

23.

aicina partnerus nodrošināt jaunu impulsu G20 valstīm, vienlaikus un līdzvērtīgi iesaistot arī citas Atlantijas okeāna lielvaras, kas piedalās šajā forumā; uzsver to, ka tagad, ņemot vērā B Obama atkārtotu ievēlēšanu prezidenta amatā un virknes jaunu līderu izvirzīšanos būtiskākajās G20 valstīs, ir piemērots laiks, lai nākamo G20 valstu sanāksmi padarītu vērienīgāku un efektīvāku, un sagaida, ka šis jautājums tiks izskatīts nākamajā divpusējā augstākā līmeņa sanāksmē;

| 24. | uzsver, ka iespējamā TTIP nolīguma noslēgšana radīs plašu ekonomisko telpu, kas aptvers Ziemeļameriku, ES un daudzas Latīņamerikas valstis, ar kurām partneri ir veduši sarunas par ekonomikas nolīgumiem; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka iespējamā TTIP nolīguma noslēgšana radīs plašu ekonomisko telpu, kas aptvers Ziemeļameriku, ES un daudzas Latīņamerikas valstis, ar kurām partneri ir veduši sarunas par ekonomikas nolīgumiem;

| 25. | uzsver, ka divu lielāko tirgus ekonomiku integrācija var radīt ģeopolitisku pamatu liberāli demokrātisko vērtību sekmēšanai; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka divu lielāko tirgus ekonomiku integrācija var radīt ģeopolitisku pamatu liberāli demokrātisko vērtību sekmēšanai;

| 26. | uzsver, ka demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesību ievērošanai jābūt Atlantijas okeāna baseina valstu būtiskākajai iezīmei; mudina nodrošināt to ES un ASV programmu turpmāku sadarbību, ar kurām sekmē demokrātiju, brīvas un taisnīgas vēlēšanas un cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesību ievērošanai jābūt Atlantijas okeāna baseina valstu būtiskākajai iezīmei; mudina nodrošināt to ES un ASV programmu turpmāku sadarbību, ar kurām sekmē demokrātiju, brīvas un taisnīgas vēlēšanas un cilvēktiesību aizsardzību;

| 27. | uzsver koordinēšanas būtisko nozīmi cīņā pret globālās drošības apdraudējumiem, piemēram, terorismu, valstu sabrukumu, cilvēku, ieroču un narkotiku tirdzniecību, organizēto noziedzību, pirātismu, kiberdrošību, kas patlaban apdraud Atlantijas okeāna baseina valstis; uzsver, ka jāpastiprina visaptveroša sadarbība starp Atlantijas okeāna baseina valstīm cīņā pret narkotiku tirdzniecību, kas arvien vairāk izplatās Rietumāfrikā un Sāhelā; atzinīgi vērtē partneru pausto atbalstu Ecowas Reģionālajam rīcības plānam narkotiku apkarošanai; |
| --- | --- |

27.

uzsver koordinēšanas būtisko nozīmi cīņā pret globālās drošības apdraudējumiem, piemēram, terorismu, valstu sabrukumu, cilvēku, ieroču un narkotiku tirdzniecību, organizēto noziedzību, pirātismu, kiberdrošību, kas patlaban apdraud Atlantijas okeāna baseina valstis; uzsver, ka jāpastiprina visaptveroša sadarbība starp Atlantijas okeāna baseina valstīm cīņā pret narkotiku tirdzniecību, kas arvien vairāk izplatās Rietumāfrikā un Sāhelā; atzinīgi vērtē partneru pausto atbalstu Ecowas Reģionālajam rīcības plānam narkotiku apkarošanai;

| 28. | vērš uzmanību uz to, ka jūras satiksmes drošībai jābūt īpaši nozīmīgam aspektam Atlantijas okeāna telpā; atzinīgi vērtē partneru īstenotos centienus ciešā sadarbībā ar Ecowas un ECCAS, lai cīnītos pret pirātismu un veicinātu jūras satiksmes drošību Gvinejas līcī; |
| --- | --- |

28.

vērš uzmanību uz to, ka jūras satiksmes drošībai jābūt īpaši nozīmīgam aspektam Atlantijas okeāna telpā; atzinīgi vērtē partneru īstenotos centienus ciešā sadarbībā ar Ecowas un ECCAS, lai cīnītos pret pirātismu un veicinātu jūras satiksmes drošību Gvinejas līcī;

| 29. | uzsver, cik liela nozīme ir enerģijas piegādātāju, avotu un transportēšanas maršrutu dažādošanai; uzsver Atlantijas okeāna baseina valstu arvien pieaugošo nozīmi enerģijas ražošanā un rezervju, kā arī izejmateriālu jomā, piedāvājot ievērojamas dažādošanas iespējas; ierosina, ka ES un ASV Enerģētikas padomei kopā ar citām Atlantijas okeāna baseina valstīm būtu jāizpēta sadarbības iespējas energoapgādes drošības un ilgtspējas jautājumos, tostarp atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju jomā; tāpat ierosina izpētīt ciešākas sadarbības iespējas izejmateriālu efektivitātes un pārstrādes jomā; |
| --- | --- |

29.

uzsver, cik liela nozīme ir enerģijas piegādātāju, avotu un transportēšanas maršrutu dažādošanai; uzsver Atlantijas okeāna baseina valstu arvien pieaugošo nozīmi enerģijas ražošanā un rezervju, kā arī izejmateriālu jomā, piedāvājot ievērojamas dažādošanas iespējas; ierosina, ka ES un ASV Enerģētikas padomei kopā ar citām Atlantijas okeāna baseina valstīm būtu jāizpēta sadarbības iespējas energoapgādes drošības un ilgtspējas jautājumos, tostarp atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju jomā; tāpat ierosina izpētīt ciešākas sadarbības iespējas izejmateriālu efektivitātes un pārstrādes jomā;

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka prezidents B. Obama savā inaugurācijas runā uzsvēra nepieciešamību atjaunot ASV spējas pārvaldīt krīzes situācijas ārvalstīs, un cer, ka tiks paplašināta ES un ASV īstenotā sadarbība krīzes situāciju pārvaldībā un arvien biežāk arī krīzes situāciju novēršanā Austrumāfrikā, aptverot arī Atlantijas okeāna piekrastes valstis; šajā kontekstā aicina abus partnerus pilnībā un konstruktīvi izmantot 2011. gada pamatlīgumu par ASV līdzdalību KDAP; aicina ES dalībvalstis nopietni iesaistīties kopīgos resursu apvienošanas un koplietošanas projektos, lai autonomi spētu īstenot Lisabonas līguma 43. pantā aprakstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka prezidents B. Obama savā inaugurācijas runā uzsvēra nepieciešamību atjaunot ASV spējas pārvaldīt krīzes situācijas ārvalstīs, un cer, ka tiks paplašināta ES un ASV īstenotā sadarbība krīzes situāciju pārvaldībā un arvien biežāk arī krīzes situāciju novēršanā Austrumāfrikā, aptverot arī Atlantijas okeāna piekrastes valstis; šajā kontekstā aicina abus partnerus pilnībā un konstruktīvi izmantot 2011. gada pamatlīgumu par ASV līdzdalību KDAP; aicina ES dalībvalstis nopietni iesaistīties kopīgos resursu apvienošanas un koplietošanas projektos, lai autonomi spētu īstenot Lisabonas līguma 43. pantā aprakstītos uzdevumus;

| 31. | aicina ES un ASV turpināt nostiprināt dialogu un sadarbību attīstības jomā, lai uzlabotu to sniegtās attīstības palīdzības kvalitāti un efektivitāti; mudina abus partnerus līdz 2015. gadam turpināt atbalstīt tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu; atzinīgi vērtē to, ka partneri ir izveidojuši darba grupu rīcības programmas izstrādei laikposmam pēc 2015. gada saistībā ar tūkstošgades attīstības mērķiem; mudina partnerus attiecībā uz šiem mērķiem īstenot ciešu koordināciju ar valstīm Atlantijas okeāna piekrastē, ņemot vērā to īpašo nozīmi minētās darba grupas darbā; aicina ES un ASV šajā pārdomu procesā risināt jautājumu par to, kā varētu saistīt tūkstošgades attīstības mērķus pēc 2015. gada un ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

31.

aicina ES un ASV turpināt nostiprināt dialogu un sadarbību attīstības jomā, lai uzlabotu to sniegtās attīstības palīdzības kvalitāti un efektivitāti; mudina abus partnerus līdz 2015. gadam turpināt atbalstīt tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu; atzinīgi vērtē to, ka partneri ir izveidojuši darba grupu rīcības programmas izstrādei laikposmam pēc 2015. gada saistībā ar tūkstošgades attīstības mērķiem; mudina partnerus attiecībā uz šiem mērķiem īstenot ciešu koordināciju ar valstīm Atlantijas okeāna piekrastē, ņemot vērā to īpašo nozīmi minētās darba grupas darbā; aicina ES un ASV šajā pārdomu procesā risināt jautājumu par to, kā varētu saistīt tūkstošgades attīstības mērķus pēc 2015. gada un ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| 32. | atzinīgi vērtē prezidenta B. Obama atjaunoto apņemšanos cīņai pret klimata pārmaiņām; mudina partnerus pēc iespējas ātri un ne vēlāk kā līdz 2015. gadam vienoties par saistībām attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu atbilstīgi mērķim nepieļaut temperatūras paaugstināšanos klimata pārmaiņu dēļ vairāk kā par 2 oC; sagaida, ka šis jautājums tiks atrisināts nākamajā divpusējā augstākā līmeņa sanāksmē; uzsver, ka šajos centienos jāiesaista Atlantijas okeāna valstis, jo īpaši, ņemot vērā klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz pārtikas ražošanu, bioloģisko daudzveidību, pārtuksnešošanos un ārkārtējiem dabas apstākļiem šajās valstīs un visā pasaulē; uzskata, ka ir svarīgi, lai ES un ASV vadītu virzību uz globālu vienošanos par aviotransporta emisijām saistībā ar ICAO Ģenerālās asamblejas darbu; atkārtoti apstiprina vajadzību pēc ciešas transatlantiskas sadarbības slānekļa gāzes izmantošanas jomā; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē prezidenta B. Obama atjaunoto apņemšanos cīņai pret klimata pārmaiņām; mudina partnerus pēc iespējas ātri un ne vēlāk kā līdz 2015. gadam vienoties par saistībām attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu atbilstīgi mērķim nepieļaut temperatūras paaugstināšanos klimata pārmaiņu dēļ vairāk kā par 2 oC; sagaida, ka šis jautājums tiks atrisināts nākamajā divpusējā augstākā līmeņa sanāksmē; uzsver, ka šajos centienos jāiesaista Atlantijas okeāna valstis, jo īpaši, ņemot vērā klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz pārtikas ražošanu, bioloģisko daudzveidību, pārtuksnešošanos un ārkārtējiem dabas apstākļiem šajās valstīs un visā pasaulē; uzskata, ka ir svarīgi, lai ES un ASV vadītu virzību uz globālu vienošanos par aviotransporta emisijām saistībā ar ICAO Ģenerālās asamblejas darbu; atkārtoti apstiprina vajadzību pēc ciešas transatlantiskas sadarbības slānekļa gāzes izmantošanas jomā;

| 33. | aicina ES un ASV starptautiskos forumos, jo īpaši ANO, īstenot kopīgu stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču un parasto ieroču krājumu samazināšanai un šajos centienos iesaistīt Atlantijas okeāna valstis; sagaida, ka ASV un Krievija panāks turpmāku progresu kodolatbruņošanās jomā; atzinīgi vērtē neseno Ieroču tirdzniecības līguma apstiprināšanu ANO Ģenerālajā asamblejā un mudina ES dalībvalstis un ASV to īsā laikā parakstīt; |
| --- | --- |

33.

aicina ES un ASV starptautiskos forumos, jo īpaši ANO, īstenot kopīgu stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču un parasto ieroču krājumu samazināšanai un šajos centienos iesaistīt Atlantijas okeāna valstis; sagaida, ka ASV un Krievija panāks turpmāku progresu kodolatbruņošanās jomā; atzinīgi vērtē neseno Ieroču tirdzniecības līguma apstiprināšanu ANO Ģenerālajā asamblejā un mudina ES dalībvalstis un ASV to īsā laikā parakstīt;

| 34. | rosina ideju laboratorijas un pētniekus turpināt pētījumus par plašāku transatlantisko sadarbību, kas palīdz arī veicināt ideju par plašāku Atlantijas okeāna kopienu; |
| --- | --- |

34.

rosina ideju laboratorijas un pētniekus turpināt pētījumus par plašāku transatlantisko sadarbību, kas palīdz arī veicināt ideju par plašāku Atlantijas okeāna kopienu;

| 35. | uzsver, ka kultūras sakari ar izglītības programmu starpniecību ir būtiski, lai veidotu kopējas vērtības un tādējādi attīstītu Atlantijas okeāna baseina partneru sakarus; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka kultūras sakari ar izglītības programmu starpniecību ir būtiski, lai veidotu kopējas vērtības un tādējādi attīstītu Atlantijas okeāna baseina partneru sakarus;

Aktuālie jautājumi un konflikti

| 36. | aicina partnerus par prioritāti izvirzīt ciešu koordināciju, atbalstot pāreju uz demokrātiju Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos un pamatojoties uz visaptverošu un uz nosacījumiem balstītu atbalsta un stimulu stratēģiju, kas ir saistīta ar demokrātiskām reformām; aicina partnerus panākt pēc iespējas ciešāku koordināciju saistībā ar atbalstu opozīcijai Sīrijā un turpināt izdarīt spiedienu uz Krieviju un Ķīnu, lai steidzami panāktu politisku risinājumu traģiskajai krīzei minētajā valstī; atbalsta aicinājumu sarīkot Ženēvā miera konferenci par Sīriju; uzsver arī vajadzību kopīgi reaģēt uz politisko nestabilitāti un ekonomikas krīzes draudiem Ēģiptē; mudina īstenot sadarbību, lai atbalstītu demokratizācijas programmas reģionā; |
| --- | --- |

36.

aicina partnerus par prioritāti izvirzīt ciešu koordināciju, atbalstot pāreju uz demokrātiju Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos un pamatojoties uz visaptverošu un uz nosacījumiem balstītu atbalsta un stimulu stratēģiju, kas ir saistīta ar demokrātiskām reformām; aicina partnerus panākt pēc iespējas ciešāku koordināciju saistībā ar atbalstu opozīcijai Sīrijā un turpināt izdarīt spiedienu uz Krieviju un Ķīnu, lai steidzami panāktu politisku risinājumu traģiskajai krīzei minētajā valstī; atbalsta aicinājumu sarīkot Ženēvā miera konferenci par Sīriju; uzsver arī vajadzību kopīgi reaģēt uz politisko nestabilitāti un ekonomikas krīzes draudiem Ēģiptē; mudina īstenot sadarbību, lai atbalstītu demokratizācijas programmas reģionā;

| 37. | uzsver, ka jāīsteno koordinācija starp ES, tās dalībvalstīm, ASV, Āfrikas Savienību, Ecowas, ANO un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu pārejas programmas īstenošanu Mali un nodrošinātu nepieciešamo finansiālo un loģistikas atbalstu afrikāņu vadītajai starptautiskajai atbalsta misijai Mali, kura plāno savas pilnvaras nodot ANO daudzdimensionālajai stabilizācijas misijai Mali saskaņā ar ANO Drošības padomes 2013. gada 25. aprīlī pieņemto rezolūciju Nr. 2100; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka jāīsteno koordinācija starp ES, tās dalībvalstīm, ASV, Āfrikas Savienību, Ecowas, ANO un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu pārejas programmas īstenošanu Mali un nodrošinātu nepieciešamo finansiālo un loģistikas atbalstu afrikāņu vadītajai starptautiskajai atbalsta misijai Mali, kura plāno savas pilnvaras nodot ANO daudzdimensionālajai stabilizācijas misijai Mali saskaņā ar ANO Drošības padomes 2013. gada 25. aprīlī pieņemto rezolūciju Nr. 2100;

| 38. | pauž nožēlu par Tuvo Austrumu miera procesa apstāšanos; atzinīgi vērtē faktu, ka prezidents B. Obama pēc atkārtotas ievēlēšanas savā pirmajā ārvalstu vizītē apmeklēja Izraēlu, Palestīniešu pašpārvaldi un Jordāniju, un atzinīgi vērtē to, ka Tuvo Austrumu miera process atkal ir kļuvis par svarīgāko prioritāti, par ko liecina pašreizējie ASV valsts sekretāra John Kerry centieni; atzinīgi vērtē prezidenta B. Obama apņemšanos atbalstīt divu valstu risinājumu; aicina ASV pusi censties panākt apmetņu būvniecības apturēšanu un sadarboties ar ES, lai panāktu tiešu Izraēlas un Palestīnas sarunu atsākšanu; piekrīt prezidenta B. Obama viedoklim par nepārtraukto apmetņu būvniecību un to, ka ir svarīgi nodrošināt Izraēlas drošību; |
| --- | --- |

38.

pauž nožēlu par Tuvo Austrumu miera procesa apstāšanos; atzinīgi vērtē faktu, ka prezidents B. Obama pēc atkārtotas ievēlēšanas savā pirmajā ārvalstu vizītē apmeklēja Izraēlu, Palestīniešu pašpārvaldi un Jordāniju, un atzinīgi vērtē to, ka Tuvo Austrumu miera process atkal ir kļuvis par svarīgāko prioritāti, par ko liecina pašreizējie ASV valsts sekretāra John Kerry centieni; atzinīgi vērtē prezidenta B. Obama apņemšanos atbalstīt divu valstu risinājumu; aicina ASV pusi censties panākt apmetņu būvniecības apturēšanu un sadarboties ar ES, lai panāktu tiešu Izraēlas un Palestīnas sarunu atsākšanu; piekrīt prezidenta B. Obama viedoklim par nepārtraukto apmetņu būvniecību un to, ka ir svarīgi nodrošināt Izraēlas drošību;

| 39. | mudina abus partnerus turpināt darbu pie diplomātiska risinājuma rašanas Irānas kodolprogrammas jautājumam, lai ātri panāktu visaptverošu un saskaņotu ilgtermiņa noregulējumu, kas sekmētu starptautiskās sabiedrības uzticēšanos Irānas kodolprogrammas miermīlīgajiem mērķiem, vienlaikus ievērojot Irānas leģitīmās tiesības izmantot kodolenerģiju miermīlīgiem mērķiem saskaņā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu; aicina ES un ASV, ņemot vērā ES 3+3 (P5+1) sarunas ar Irānu, apsvērt pakāpenisku, saskaņotu un uz nosacījumiem pamatotu sankciju atcelšanu apmaiņā pret savstarpēji apstiprinātiem un pārbaudāmiem Irānas valdības pasākumiem, lai novērstu visas neatrisinātās problēmas saistībā ar tās kodolprogrammu, nodrošinot pilnīgu atbilstību Kodolieroču neizplatīšanas līguma, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras valdes un attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju noteikumiem, kā arī Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras izvirzītajām prasībām; aicina abus partnerus ievērot visaptverošāku pieeju attiecībām ar Irānu, kura cita starpā attiecas uz cilvēktiesību situāciju un plašāku reģionālās drošības kontekstu, un attiecīgā gadījumā iesaistīt Irānas pilsonisko sabiedrību un NVO; |
| --- | --- |

39.

mudina abus partnerus turpināt darbu pie diplomātiska risinājuma rašanas Irānas kodolprogrammas jautājumam, lai ātri panāktu visaptverošu un saskaņotu ilgtermiņa noregulējumu, kas sekmētu starptautiskās sabiedrības uzticēšanos Irānas kodolprogrammas miermīlīgajiem mērķiem, vienlaikus ievērojot Irānas leģitīmās tiesības izmantot kodolenerģiju miermīlīgiem mērķiem saskaņā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu; aicina ES un ASV, ņemot vērā ES 3+3 (P5+1) sarunas ar Irānu, apsvērt pakāpenisku, saskaņotu un uz nosacījumiem pamatotu sankciju atcelšanu apmaiņā pret savstarpēji apstiprinātiem un pārbaudāmiem Irānas valdības pasākumiem, lai novērstu visas neatrisinātās problēmas saistībā ar tās kodolprogrammu, nodrošinot pilnīgu atbilstību Kodolieroču neizplatīšanas līguma, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras valdes un attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju noteikumiem, kā arī Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras izvirzītajām prasībām; aicina abus partnerus ievērot visaptverošāku pieeju attiecībām ar Irānu, kura cita starpā attiecas uz cilvēktiesību situāciju un plašāku reģionālās drošības kontekstu, un attiecīgā gadījumā iesaistīt Irānas pilsonisko sabiedrību un NVO;

| 40. | mudina partnerus kopīgi izstrādāt visaptverošu pieeju Afganistānai laikposmam pēc 2014. gada sadarbībā ar Afganistānas valdību; uzsver, ka miera, stabilitātes un drošības garantēšanai valstī būs svarīga pienācīgi apmācīta un aprīkota Afganistānas armija un drošības spēki, kā arī tautas attīstības, sociālekonomiskās attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma politika un daudz lielāks Afganistānas kaimiņvalstu ieguldījums šo mērķu sasniegšanā; uzsver arī vajadzību nodrošināt valstī demokrātisku un iekļaujošu politisko procesu; atzīst līdzšinējo būtisko NATO nozīmi, saskaņojot ar drošību saistīto atbildes rīcību uz Afganistānā pastāvošajiem terorisma draudiem, tostarp attiecībā uz atjaunošanu un rekonstrukciju, un atzīst ANO turpmāko nozīmi laikposmā pēc 2014. gada; |
| --- | --- |

40.

mudina partnerus kopīgi izstrādāt visaptverošu pieeju Afganistānai laikposmam pēc 2014. gada sadarbībā ar Afganistānas valdību; uzsver, ka miera, stabilitātes un drošības garantēšanai valstī būs svarīga pienācīgi apmācīta un aprīkota Afganistānas armija un drošības spēki, kā arī tautas attīstības, sociālekonomiskās attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma politika un daudz lielāks Afganistānas kaimiņvalstu ieguldījums šo mērķu sasniegšanā; uzsver arī vajadzību nodrošināt valstī demokrātisku un iekļaujošu politisko procesu; atzīst līdzšinējo būtisko NATO nozīmi, saskaņojot ar drošību saistīto atbildes rīcību uz Afganistānā pastāvošajiem terorisma draudiem, tostarp attiecībā uz atjaunošanu un rekonstrukciju, un atzīst ANO turpmāko nozīmi laikposmā pēc 2014. gada;

| 41. | uzsver Austrumu partnerības nozīmīgumu ES; uzsver, ka šā kaimiņu reģiona valstis politiski un ekonomiski ir jātuvina ES un transatlantisko partneru kopīgajām vērtībām; aicina ES un ASV koordinēt savu rīcību šajā jomā un uzsver, ka ir jāveic saskaņoti centieni, lai veicinātu demokrātiskas reformas, nostiprinātu demokrātiskās institūcijas un veicinātu miermīlīgu konfliktu atrisinājumu; atzinīgi vērtē pastāvīgo ASV atbalstu paplašināšanās procesam Rietumbalkānu valstu virzienā un mudina abus partnerus īstenot saskaņotu pieeju attiecībā uz šā reģiona valstīm; |
| --- | --- |

41.

uzsver Austrumu partnerības nozīmīgumu ES; uzsver, ka šā kaimiņu reģiona valstis politiski un ekonomiski ir jātuvina ES un transatlantisko partneru kopīgajām vērtībām; aicina ES un ASV koordinēt savu rīcību šajā jomā un uzsver, ka ir jāveic saskaņoti centieni, lai veicinātu demokrātiskas reformas, nostiprinātu demokrātiskās institūcijas un veicinātu miermīlīgu konfliktu atrisinājumu; atzinīgi vērtē pastāvīgo ASV atbalstu paplašināšanās procesam Rietumbalkānu valstu virzienā un mudina abus partnerus īstenot saskaņotu pieeju attiecībā uz šā reģiona valstīm;

| 42. | mudina abus partnerus labāk koordinēt to politiku saistībā ar kritiskajām attiecībām ar Krieviju; uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar Krieviju, risinot visā pasaulē aktuālās problēmas, tostarp atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; aicina ES un ASV veicināt Krievijas modernizācijas procesu, īpašu uzmanību pievēršot demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma nostiprināšanai, kā arī dažādotas un sociāli vienlīdzīgas ekonomikas izaugsmes veicināšanai; uzsver, ka ir svarīgi veicināt iedzīvotāju savstarpējos kontaktus; šajā sakarībā pauž nožēlu par jaunajiem NVO darbību ierobežojošajiem tiesību aktiem un aizvien pieaugošo Krievijas varas iestāžu spiedienu uz NVO, kas darbojas Krievijā; uzsver, ka būtiska valsts modernizācijas programmas daļa ir to saistību izpilde, kuras Krievija uzņēmās, iestājoties PTO; aicina abus partnerus iesaistīties konstruktīvā diskusijā ar Krieviju par iesaldētiem konfliktiem; atzinīgi vērtē to, ka ASV Kongress ir apstiprinājis Magnitisky sarakstu, un atgādina par savu 2012. gada oktobra rezolūciju; |
| --- | --- |

42.

mudina abus partnerus labāk koordinēt to politiku saistībā ar kritiskajām attiecībām ar Krieviju; uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar Krieviju, risinot visā pasaulē aktuālās problēmas, tostarp atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; aicina ES un ASV veicināt Krievijas modernizācijas procesu, īpašu uzmanību pievēršot demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma nostiprināšanai, kā arī dažādotas un sociāli vienlīdzīgas ekonomikas izaugsmes veicināšanai; uzsver, ka ir svarīgi veicināt iedzīvotāju savstarpējos kontaktus; šajā sakarībā pauž nožēlu par jaunajiem NVO darbību ierobežojošajiem tiesību aktiem un aizvien pieaugošo Krievijas varas iestāžu spiedienu uz NVO, kas darbojas Krievijā; uzsver, ka būtiska valsts modernizācijas programmas daļa ir to saistību izpilde, kuras Krievija uzņēmās, iestājoties PTO; aicina abus partnerus iesaistīties konstruktīvā diskusijā ar Krieviju par iesaldētiem konfliktiem; atzinīgi vērtē to, ka ASV Kongress ir apstiprinājis Magnitisky sarakstu, un atgādina par savu 2012. gada oktobra rezolūciju;

| 43. | norāda, ka Austrumāzijai starptautiskā uzmanība pievērsta Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu politiskās un ekonomiskās izaugsmes dēļ; atzinīgi vērtē to, ka nesen uzsāktas ciešākas ES un ASV apspriešanās par šo reģionu, un uzskata, ka tas varētu nodrošināt ciešāku ES un ASV sadarbību attiecībā uz Āziju; jo īpaši norāda uz nepieciešamību īstenot saskaņotu atbildes rīcību jautājumos, kas, iespējams, varētu traucēt mieru reģionā, jo īpaši attiecībā uz Ķīnas dienvidaustrumu daļas jūras konfliktu, kas sekmē agresīvu nacionālismu dažās Āzijas valstīs un apdraud jūras drošību; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka Austrumāzijai starptautiskā uzmanība pievērsta Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu politiskās un ekonomiskās izaugsmes dēļ; atzinīgi vērtē to, ka nesen uzsāktas ciešākas ES un ASV apspriešanās par šo reģionu, un uzskata, ka tas varētu nodrošināt ciešāku ES un ASV sadarbību attiecībā uz Āziju; jo īpaši norāda uz nepieciešamību īstenot saskaņotu atbildes rīcību jautājumos, kas, iespējams, varētu traucēt mieru reģionā, jo īpaši attiecībā uz Ķīnas dienvidaustrumu daļas jūras konfliktu, kas sekmē agresīvu nacionālismu dažās Āzijas valstīs un apdraud jūras drošību;

| 44. | pauž satraukumu par Ziemeļkorejas kara retorikas saasināšanos un tās tiešajiem draudiem ASV, reaģējot uz nesen pieņemto ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2087, ar kuru tika pieņemtas stingrākas pret Ziemeļkoreju vērstas sankcijas; aicina Phenjanu ievērot attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, kurās pausts aicinājums pārtraukt tās kodolieroču un ballistisko raķešu programmas; mudina abas puses saglabāt mieru un censties panākt izlīgumu ar diplomātisko kanālu starpniecību; mudina ES, ASV un Dienvidkoreju pastiprināt dialogu ar Ķīnu, lai ierobežotu Phenjanas režīmu; |
| --- | --- |

44.

pauž satraukumu par Ziemeļkorejas kara retorikas saasināšanos un tās tiešajiem draudiem ASV, reaģējot uz nesen pieņemto ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2087, ar kuru tika pieņemtas stingrākas pret Ziemeļkoreju vērstas sankcijas; aicina Phenjanu ievērot attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, kurās pausts aicinājums pārtraukt tās kodolieroču un ballistisko raķešu programmas; mudina abas puses saglabāt mieru un censties panākt izlīgumu ar diplomātisko kanālu starpniecību; mudina ES, ASV un Dienvidkoreju pastiprināt dialogu ar Ķīnu, lai ierobežotu Phenjanas režīmu;

| 45. | aicina ES un ASV īstenot saskaņotus centienus, lai rosinātu Ķīnas jauno vadību aktīvāk iesaistīties globālo jautājumu un konfliktu risināšanā; atzinīgi vērtē faktu, ka ES un Ķīna ir pieņēmusi lēmumu organizēt regulāru dialogu par aizsardzības un drošības politiku, kā arī uzturēt regulāru saziņu starp īpašajiem pārstāvjiem un īpašajiem sūtņiem; atgādina, cik svarīgi ir uzturēt ar Ķīnu atvērtu dialogu par labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

45.

aicina ES un ASV īstenot saskaņotus centienus, lai rosinātu Ķīnas jauno vadību aktīvāk iesaistīties globālo jautājumu un konfliktu risināšanā; atzinīgi vērtē faktu, ka ES un Ķīna ir pieņēmusi lēmumu organizēt regulāru dialogu par aizsardzības un drošības politiku, kā arī uzturēt regulāru saziņu starp īpašajiem pārstāvjiem un īpašajiem sūtņiem; atgādina, cik svarīgi ir uzturēt ar Ķīnu atvērtu dialogu par labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu;

o

o o

| 46. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ASV valdībai un ASV Kongresam. |
| --- | --- |

46.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ASV valdībai un ASV Kongresam.

---

(1)  OV C 298 E, 8.12.2006., 226. lpp.

(2)  OV C 117 E, 6.5.2010., 198. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0510.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0388.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0227.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0334.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0455.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0457.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0235.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/127 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/127

---

P7_TA(2013)0281

Mali atjaunošana un demokratizācija

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Mali atjaunošanu un demokratizāciju (2013/2587(RSP))

(2016/C 065/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par stāvokli Mali (1) un 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par cilvēktiesībām un drošību Sāhelas reģionā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par stāvokli Mali (1) un 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par cilvēktiesībām un drošību Sāhelas reģionā (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada martā pieņemto Eiropas Savienības stratēģiju attiecībā uz drošību un attīstību Sāhelā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada martā pieņemto Eiropas Savienības stratēģiju attiecībā uz drošību un attīstību Sāhelā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūciju Nr. 2056 (2012) un Nr. 2071 (2012) par situāciju Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes rezolūciju Nr. 2056 (2012) un Nr. 2071 (2012) par situāciju Mali,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2085 (2012) par Āfrikas dalībnieku vadītas starptautiskas atbalsta misijas Mali (Afisma) atļaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2085 (2012) par Āfrikas dalībnieku vadītas starptautiskas atbalsta misijas Mali (Afisma) atļaušanu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 22. marta, 26. marta, 7. aprīļa, 21. decembra un 23. decembra un 2013. gada 11. janvāra, 7. marta un 7. jūnija paziņojumus par situāciju Mali,, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 22. marta, 26. marta, 7. aprīļa, 21. decembra un 23. decembra un 2013. gada 11. janvāra, 7. marta un 7. jūnija paziņojumus par situāciju Mali,,

| — | ņemot vērā ES Padomes 2012. gada 23. marta secinājumus par Sāhelu, ar ko tika apstiprināta krīzes pārvarēšanas koncepcija attiecībā uz civilu KDAP padomdevēju, palīdzības un apmācības misiju Sāhelā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Padomes 2012. gada 23. marta secinājumus par Sāhelu, ar ko tika apstiprināta krīzes pārvarēšanas koncepcija attiecībā uz civilu KDAP padomdevēju, palīdzības un apmācības misiju Sāhelā,

| — | ņemot vērā ES Padomes 2013. gada 31. janvāra, 18. februāra, 23. aprīļa un 27. maija secinājumus par Mali; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Padomes 2013. gada 31. janvāra, 18. februāra, 23. aprīļa un 27. maija secinājumus par Mali;

| — | ņemot vērā pārejas iestāžu Mali 2013. gada 25. marta vēstuli ANO ģenerālsekretāram, kurā tika lūgts izvērst ANO operāciju Mali valsts autoritātes un suverenitātes stabilizēšanai un atjaunošanai visā tās teritorijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārejas iestāžu Mali 2013. gada 25. marta vēstuli ANO ģenerālsekretāram, kurā tika lūgts izvērst ANO operāciju Mali valsts autoritātes un suverenitātes stabilizēšanai un atjaunošanai visā tās teritorijā;

| — | ņemot vērā Ecowas priekšsēdētāja 2013. gada 26. marta vēstuli ANO ģenerālsekretāram, kurā tika lūgts pārveidot Afisma par ANO stabilizācijas misiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ecowas priekšsēdētāja 2013. gada 26. marta vēstuli ANO ģenerālsekretāram, kurā tika lūgts pārveidot Afisma par ANO stabilizācijas misiju,

| — | ņemot vērā ANO rezolūciju 2100 (2013), ko Drošības padome pieņēma savā 6952. sanāksmē 2013. gada 25. aprīlī un ar kuru izveido miera uzturēšanas spēkus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO rezolūciju 2100 (2013), ko Drošības padome pieņēma savā 6952. sanāksmē 2013. gada 25. aprīlī un ar kuru izveido miera uzturēšanas spēkus;

| — | ņemot vērā Mali pārejas laika ceļvedi, kuru tās Nacionālā asambleja vienbalsīgi pieņēma 2013. gada 29. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mali pārejas laika ceļvedi, kuru tās Nacionālā asambleja vienbalsīgi pieņēma 2013. gada 29. janvārī,

| — | ņemot vērā ĀS hartu par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS hartu par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību,

| — | ņemot vērā visas Āfrikas un starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, ko Mali ir parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas Āfrikas un starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, ko Mali ir parakstījusi,

| — | ņemot vērā rakstiskos jautājumus O-000040 – B7-0205/2013 un O-000041 – B7-0206/2013, kas uzdoti Padomei un Komisijai, attiecīgi, par Mali atjaunošanu un demokratizāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rakstiskos jautājumus O-000040 – B7-0205/2013 un O-000041 – B7-0206/2013, kas uzdoti Padomei un Komisijai, attiecīgi, par Mali atjaunošanu un demokratizāciju,

| — | ņemot vērā 2013. gada 15. maijā Briselē rīkoto attīstības palīdzības sniedzēju konferenci “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 15. maijā Briselē rīkoto attīstības palīdzības sniedzēju konferenci “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā sekas, ko radījis Mali 2012. gada martā notikušais militārais valsts apvērsums, valsts ziemeļu daļas okupācija, ko veica bruņoti džihādistu grupējumi, un tam sekojošais valsts ziemeļu daļā notikušais bruņotais konflikts, ir izjūtamas tālu aiz Mali un Sāhelas reģiona robežām, radot ietekmi citur Āfrikā un Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā sekas, ko radījis Mali 2012. gada martā notikušais militārais valsts apvērsums, valsts ziemeļu daļas okupācija, ko veica bruņoti džihādistu grupējumi, un tam sekojošais valsts ziemeļu daļā notikušais bruņotais konflikts, ir izjūtamas tālu aiz Mali un Sāhelas reģiona robežām, radot ietekmi citur Āfrikā un Eiropā;

| B. | tā kā saskaņā ar ANO Attīstības programmas tautas attīstības indeksa rādītājiem Mali ir viena no pasaulē nabadzīgākajām valstīm, ierindojoties 182. vietā no 187. valstīm; tā kā pat pirms pašreizējās krīzes Mali cieta no sociāli ekonomiskajām atšķirībām starp tās dienvidiem un ziemeļiem, kā arī no tā, ka tajā bija vājas demokrātiskās institūcijas, slikta pārvaldība, korupcija un organizētā noziedzība; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar ANO Attīstības programmas tautas attīstības indeksa rādītājiem Mali ir viena no pasaulē nabadzīgākajām valstīm, ierindojoties 182. vietā no 187. valstīm; tā kā pat pirms pašreizējās krīzes Mali cieta no sociāli ekonomiskajām atšķirībām starp tās dienvidiem un ziemeļiem, kā arī no tā, ka tajā bija vājas demokrātiskās institūcijas, slikta pārvaldība, korupcija un organizētā noziedzība;

| C. | tā kā ieceltais Bruņoto spēku un drošības reformu militārās komitejas vadītājs kapteinis Amadou Haya Sanogo joprojām ir bīstama persona, kas saglabājusi kapacitāti radīt kaitējumu, un šeit nav maza loma arī viņa jaunajām funkcijām, kas viņam nodrošina tiešu kontaktu ar armiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā ieceltais Bruņoto spēku un drošības reformu militārās komitejas vadītājs kapteinis Amadou Haya Sanogo joprojām ir bīstama persona, kas saglabājusi kapacitāti radīt kaitējumu, un šeit nav maza loma arī viņa jaunajām funkcijām, kas viņam nodrošina tiešu kontaktu ar armiju;

| D. | tā ka Mali varas iestādes ir apstiprinājušas pārejas ceļvedi un ir tikusi izveidota Dialoga un samierināšanas komisija; tā kā ES kopā ar Mali pārejas laika varas iestādēm un citām reģionālajām un starptautiskajām organizācijām ir sākusi darbu pie ceļveža īstenošanas, lai panāktu ilgstošu mieru; |
| --- | --- |

D.

tā ka Mali varas iestādes ir apstiprinājušas pārejas ceļvedi un ir tikusi izveidota Dialoga un samierināšanas komisija; tā kā ES kopā ar Mali pārejas laika varas iestādēm un citām reģionālajām un starptautiskajām organizācijām ir sākusi darbu pie ceļveža īstenošanas, lai panāktu ilgstošu mieru;

| E. | tā kā politiskais dialogs un samierināšana etnisko grupu starpā – nolūkā saglabāt mieru un radīt dažādajās valsts etniskajās grupās vēlmi sadzīvot – nozīmē izaicinājumu Mali atjaunošanā; tā kā situācija Kidalā, kuru joprojām kontrolē tuaregi no Nacionālās Azawad atbrīvošanas kustības (MNLA), varētu izjaukt šo samierināšanas procesu; tā kā Dialoga un samierināšanas komisijā drīkstēs piedalīties tikai tās grupas. kas ievēro Mali konstitūciju un valsts teritorijas integritāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā politiskais dialogs un samierināšana etnisko grupu starpā – nolūkā saglabāt mieru un radīt dažādajās valsts etniskajās grupās vēlmi sadzīvot – nozīmē izaicinājumu Mali atjaunošanā; tā kā situācija Kidalā, kuru joprojām kontrolē tuaregi no Nacionālās Azawad atbrīvošanas kustības (MNLA), varētu izjaukt šo samierināšanas procesu; tā kā Dialoga un samierināšanas komisijā drīkstēs piedalīties tikai tās grupas. kas ievēro Mali konstitūciju un valsts teritorijas integritāti;

| F. | tā kā Āfrikas Savienības (ĀS) organizētajā līdzekļu devēju konferencē, kas norisinājās Adisabebā 2013. gada 29. janvārī, Mali krīzes pārvarēšanai tika apsolīti EUR 337,2 miljoni, no kuriem EUR 50 miljonus ES piešķīra Afisma un – stabilitātes instrumenta ietvaros – EUR 20 miljonus, lai sniegtu tūlītēju atbalstu Mali tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm, pašvaldībām, dialoga un samierināšanas centieniem un gaidāmā vēlēšanu procesa sākotnējiem sagatavošanas posmiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā Āfrikas Savienības (ĀS) organizētajā līdzekļu devēju konferencē, kas norisinājās Adisabebā 2013. gada 29. janvārī, Mali krīzes pārvarēšanai tika apsolīti EUR 337,2 miljoni, no kuriem EUR 50 miljonus ES piešķīra Afisma un – stabilitātes instrumenta ietvaros – EUR 20 miljonus, lai sniegtu tūlītēju atbalstu Mali tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm, pašvaldībām, dialoga un samierināšanas centieniem un gaidāmā vēlēšanu procesa sākotnējiem sagatavošanas posmiem;

| G. | tā kā Komisija ir paziņojusi par pakāpenisku attīstības atbalsta atsākšanu, paredzot EUR 250 miljonus tādās jomās kā samierināšana un konfliktu novēršana, vēlēšanu process, tādu pamatpakalpojumu kā veselības aprūpe, ūdensapgādes un sanitāro apstākļu nodrošināšana, kā arī uzturdrošības nostiprināšana un ekonomikas atjaunošana; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija ir paziņojusi par pakāpenisku attīstības atbalsta atsākšanu, paredzot EUR 250 miljonus tādās jomās kā samierināšana un konfliktu novēršana, vēlēšanu process, tādu pamatpakalpojumu kā veselības aprūpe, ūdensapgādes un sanitāro apstākļu nodrošināšana, kā arī uzturdrošības nostiprināšana un ekonomikas atjaunošana;

| H. | tā kā Mali darbojas daudzas starptautiskās organizācijas un nevalstiskās organizācijas, lai palīdzētu nodrošināt vietējām kopienām pamatpakalpojumus, tostarp pārtikas palīdzību, piekļuvi ūdenim un veselības aprūpi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Mali darbojas daudzas starptautiskās organizācijas un nevalstiskās organizācijas, lai palīdzētu nodrošināt vietējām kopienām pamatpakalpojumus, tostarp pārtikas palīdzību, piekļuvi ūdenim un veselības aprūpi;

| I. | tā kā starptautiskā sabiedrība un Mali ir vienisprātis par to, ka Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plāns (PRED) ir stabils pamats savstarpējām saistībām; ka PRED īstenošanai nepieciešams uzraudzīt un izvērtēt plānotās programmas un izdevumus; ka palīdzības sniedzēju atbalsts PRED ir atkarīgs no tā, kā Mali ievēros savas saistības un jo īpaši – īstenos nepieciešamās reformas attiecībā uz demokrātisku pārvaldību; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskā sabiedrība un Mali ir vienisprātis par to, ka Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plāns (PRED) ir stabils pamats savstarpējām saistībām; ka PRED īstenošanai nepieciešams uzraudzīt un izvērtēt plānotās programmas un izdevumus; ka palīdzības sniedzēju atbalsts PRED ir atkarīgs no tā, kā Mali ievēros savas saistības un jo īpaši – īstenos nepieciešamās reformas attiecībā uz demokrātisku pārvaldību;

| J. | tā kā 2013. gada 11. janvārī Francija sāka militāro operāciju “Serval”, lai atbalstītu Mali armiju un reaģētu uz radikālo islāmistu grupu ofensīvu, un šī operācija bija veiksmīga – valsts ziemeļos izdevās atkarot nemiernieku sagrābtās pilsētas un teritorijas, un tā kā saskaņā ar Francijas valdības ziņām 2013. gada aprīlī sākās pakāpeniskā Francijas armijas izvešana no Mali; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2013. gada 11. janvārī Francija sāka militāro operāciju “Serval”, lai atbalstītu Mali armiju un reaģētu uz radikālo islāmistu grupu ofensīvu, un šī operācija bija veiksmīga – valsts ziemeļos izdevās atkarot nemiernieku sagrābtās pilsētas un teritorijas, un tā kā saskaņā ar Francijas valdības ziņām 2013. gada aprīlī sākās pakāpeniskā Francijas armijas izvešana no Mali;

| K. | tā kā ANO sankcionētā Āfrikas dalībnieku vadītā starptautiskā atbalsta misija Mali (Afisma) valstī ir izvietojusi jau 6500 karavīru; tā kā ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-moon apsolīja, ka Mali tiks izvietoti ANO miera uzturēšanas spēki valsts stabilizēšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ANO sankcionētā Āfrikas dalībnieku vadītā starptautiskā atbalsta misija Mali (Afisma) valstī ir izvietojusi jau 6500 karavīru; tā kā ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-moon apsolīja, ka Mali tiks izvietoti ANO miera uzturēšanas spēki valsts stabilizēšanai;

| L. | tā kā 2013. gada 25. aprīlī ANO Drošības padome atbilstoši Hartas VII nodaļai pieņēma rezolūciju 2100 (2013), ar kuru izveido ANO Integrēto stabilizācijas misiju Mali (Minusma) saskaņā ar ANO ģenerālsekretāra ieteikumiem; tā kā 2013. gada 1. jūlijāMinusma bruņotie spēki, kas sastāv no 12600 kareivjiem, pārņems Afisma, savukārt Francijas vienības ir pilnvarotas pēc ANO ģenerālsekretāra pieprasījuma iejaukties, atbalstot Minusma daļas sagaidāma un nopietna apdraudējuma gadījumā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2013. gada 25. aprīlī ANO Drošības padome atbilstoši Hartas VII nodaļai pieņēma rezolūciju 2100 (2013), ar kuru izveido ANO Integrēto stabilizācijas misiju Mali (Minusma) saskaņā ar ANO ģenerālsekretāra ieteikumiem; tā kā 2013. gada 1. jūlijāMinusma bruņotie spēki, kas sastāv no 12600 kareivjiem, pārņems Afisma, savukārt Francijas vienības ir pilnvarotas pēc ANO ģenerālsekretāra pieprasījuma iejaukties, atbalstot Minusma daļas sagaidāma un nopietna apdraudējuma gadījumā;

| M. | tā kā, lai gan Mali ziemeļos drošības situācija ir uzlabojusies pēc Francijas intervences, cīņa pret radikālajiem islāmistu grupējumiem turpinās; tā kā ir nepieciešams dažos ziemeļos apvidos saglabāt pašreizējo pretestību izolētiem terorisma draudiem, kā piemēram nesenais apdraudējums Timbuktu un Gao, kādēļ ir vajadzīgs stabilizējošs spēks un ātras reaģēšanas kapacitāte; tā kā bruņoti teroristi arvien biežāk izmanto asimetrisku taktiku, piemēram, kaujinieku uzbrukumus, pašnāvnieku uzbrukumus, sprādzienus automašīnās un pretkājnieku mīnas; tā kā šo iemeslu dēļ miera un drošības uzturēšana vidējā termiņā un ilgtermiņā nozīmē ārkārtējus uzdevumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai gan Mali ziemeļos drošības situācija ir uzlabojusies pēc Francijas intervences, cīņa pret radikālajiem islāmistu grupējumiem turpinās; tā kā ir nepieciešams dažos ziemeļos apvidos saglabāt pašreizējo pretestību izolētiem terorisma draudiem, kā piemēram nesenais apdraudējums Timbuktu un Gao, kādēļ ir vajadzīgs stabilizējošs spēks un ātras reaģēšanas kapacitāte; tā kā bruņoti teroristi arvien biežāk izmanto asimetrisku taktiku, piemēram, kaujinieku uzbrukumus, pašnāvnieku uzbrukumus, sprādzienus automašīnās un pretkājnieku mīnas; tā kā šo iemeslu dēļ miera un drošības uzturēšana vidējā termiņā un ilgtermiņā nozīmē ārkārtējus uzdevumus;

| N. | tā kā situācija Mali rada draudus starptautiskajam mieram un drošībai un uz to nepieciešams reaģēt tādā veidā, kas pārsniedz drošības jautājumu risināšanu, ieskaitot ilgtermiņa saistības no starptautiskās sabiedrības puses un apņēmīgu rīcību, lai pārvarētu dziļi iesakņojušās politiskās problēmas, pārvaldības problēmas un problēmas attīstības un humānās palīdzības jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā situācija Mali rada draudus starptautiskajam mieram un drošībai un uz to nepieciešams reaģēt tādā veidā, kas pārsniedz drošības jautājumu risināšanu, ieskaitot ilgtermiņa saistības no starptautiskās sabiedrības puses un apņēmīgu rīcību, lai pārvarētu dziļi iesakņojušās politiskās problēmas, pārvaldības problēmas un problēmas attīstības un humānās palīdzības jomā;

| O. | tā kā pēdējās divās desmitgadēs Mali regulāri tika rīkotas vēlēšanas un tā kā pirms valsts apvērsuma šī valsts tika uzskatīta par veiksmes stāstu attiecībā uz demokrātiju Āfrikā, pat ja šīs valsts ekonomika neprogresēja pietiekami, lai nodrošinātu labāku nākotni tās jaunatnei (no kuriem daudzi bija spiesti izceļot) vai uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus kopumā |
| --- | --- |

O.

tā kā pēdējās divās desmitgadēs Mali regulāri tika rīkotas vēlēšanas un tā kā pirms valsts apvērsuma šī valsts tika uzskatīta par veiksmes stāstu attiecībā uz demokrātiju Āfrikā, pat ja šīs valsts ekonomika neprogresēja pietiekami, lai nodrošinātu labāku nākotni tās jaunatnei (no kuriem daudzi bija spiesti izceļot) vai uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus kopumā

| P. | tā kā Mali ekonomiskās attīstības atsākšanai nepieciešama mērķtiecīga palīdzība, kas koncentrējas uz valsts reālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

P.

tā kā Mali ekonomiskās attīstības atsākšanai nepieciešama mērķtiecīga palīdzība, kas koncentrējas uz valsts reālajām vajadzībām;

| Q. | tā kā Mali krīze ir daudzējāda un kompleksa un to nevar reducēt līdz etniskam konfliktam; tā kā tādēļ risinājumiem jābūt visaptverošiem un konsekventiem, ietverot sevī ekonomikas, sociālo un vides politiku ar mērķi uzlabot iedzīvotāju dzīves līmeni, un tā sasniegšanai ir svarīgi izprast pagātnes kļūdas, analizējot Mali ekonomiskās attīstības neveiksmes iekšējos un ārējos faktorus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Mali krīze ir daudzējāda un kompleksa un to nevar reducēt līdz etniskam konfliktam; tā kā tādēļ risinājumiem jābūt visaptverošiem un konsekventiem, ietverot sevī ekonomikas, sociālo un vides politiku ar mērķi uzlabot iedzīvotāju dzīves līmeni, un tā sasniegšanai ir svarīgi izprast pagātnes kļūdas, analizējot Mali ekonomiskās attīstības neveiksmes iekšējos un ārējos faktorus;

| R. | tā kā nekonstitucionāla valdības maiņa ir milzīgs šķērslis mieram, drošībai un attīstībai; tā kā ĀS hartas par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību 25. pants paredz, ka konkrēti pārkāpēji nedrīkst piedalīties vēlēšanās, kas rīkotas, lai valstī atjaunotu demokrātisku režīmu, un nedrīkst ieņemt atbildīgus amatus savas valsts politikas institūcijās; |
| --- | --- |

R.

tā kā nekonstitucionāla valdības maiņa ir milzīgs šķērslis mieram, drošībai un attīstībai; tā kā ĀS hartas par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību 25. pants paredz, ka konkrēti pārkāpēji nedrīkst piedalīties vēlēšanās, kas rīkotas, lai valstī atjaunotu demokrātisku režīmu, un nedrīkst ieņemt atbildīgus amatus savas valsts politikas institūcijās;

| S. | tā kā cilvēktiesību situācija Mali krasi pasliktinājās pēc nemieru sākšanās valsts ziemeļos un 2012. gada 22. martā notikušā militārā apvērsuma; |
| --- | --- |

S.

tā kā cilvēktiesību situācija Mali krasi pasliktinājās pēc nemieru sākšanās valsts ziemeļos un 2012. gada 22. martā notikušā militārā apvērsuma;

| T. | tā kā Mali ir vajadzīga apjomīga humānā palīdzība – pārtikas palīdzība ir nepieciešama līdz pat 1 miljonam cilvēku, tostarp 174 129 bēgļu kaimiņvalstīs un 300 783 iekšzemē pārvietoto personu; tā kā ir nepieciešama integrētas atgriešanās stratēģija, tiklīdz apstākļi ziemeļos pieļaus drošu, brīvprātīgu un cieņpilnu atgriešanos mājās; |
| --- | --- |

T.

tā kā Mali ir vajadzīga apjomīga humānā palīdzība – pārtikas palīdzība ir nepieciešama līdz pat 1 miljonam cilvēku, tostarp 174 129 bēgļu kaimiņvalstīs un 300 783 iekšzemē pārvietoto personu; tā kā ir nepieciešama integrētas atgriešanās stratēģija, tiklīdz apstākļi ziemeļos pieļaus drošu, brīvprātīgu un cieņpilnu atgriešanos mājās;

| U. | tā kā 750 000 nepieciešama tūlītēja pārtikas palīdzība un 660 000 bērniem pastāv uztura nepietiekamības risks, tostarp 210 000 bērniem – smagas uztura nepietiekamības risks; tā kā sociālo pamatpakalpojumu pieejamība joprojām ir ierobežota, jo īpaši – ziemeļos; |
| --- | --- |

U.

tā kā 750 000 nepieciešama tūlītēja pārtikas palīdzība un 660 000 bērniem pastāv uztura nepietiekamības risks, tostarp 210 000 bērniem – smagas uztura nepietiekamības risks; tā kā sociālo pamatpakalpojumu pieejamība joprojām ir ierobežota, jo īpaši – ziemeļos;

| V. | tā kā 2013. gada februārī starptautisko ekspertu sanāksmē, ko rīkoja Unesco, tika pieņemts rīcības plāns Mali kultūras mantojuma rehabilitācijai un seno manuskriptu aizsardzībai; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2013. gada februārī starptautisko ekspertu sanāksmē, ko rīkoja Unesco, tika pieņemts rīcības plāns Mali kultūras mantojuma rehabilitācijai un seno manuskriptu aizsardzībai;

| W. | tā kā Eiropas Savienība velta lielu vērību cilvēktiesību ievērošanai; tā kā iedzīvotāji Mali ziemeļu daļā dzīvo baiļu gaisotnē un radikāli islāmistu grupējumi sistemātiski pārkāpj viņu cilvēktiesības, |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas Savienība velta lielu vērību cilvēktiesību ievērošanai; tā kā iedzīvotāji Mali ziemeļu daļā dzīvo baiļu gaisotnē un radikāli islāmistu grupējumi sistemātiski pārkāpj viņu cilvēktiesības,

| X. | tā kā 2013. gada 15. maijā Briselē risinājās augsta līmeņa palīdzības sniedzēju konference “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali”, kurā pulcējās delegācijas no 108 valstīm, ieskaitot 13 valsts un valdības vadītājus, ļoti daudzus ārlietu ministrus un reģionālo un starptautisko institūciju augstākā līmeņa vadības pārstāvjus, kā arī vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus; tā kā palīdzības sniedzēji apņēmās nākamo divu gadu laikā ziedot Mali EUR 3,25 miljardus, vadošo lomu uzņemoties ES, kura apsolīja EUR 520 miljonus; |
| --- | --- |

X.

tā kā 2013. gada 15. maijā Briselē risinājās augsta līmeņa palīdzības sniedzēju konference “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali”, kurā pulcējās delegācijas no 108 valstīm, ieskaitot 13 valsts un valdības vadītājus, ļoti daudzus ārlietu ministrus un reģionālo un starptautisko institūciju augstākā līmeņa vadības pārstāvjus, kā arī vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus; tā kā palīdzības sniedzēji apņēmās nākamo divu gadu laikā ziedot Mali EUR 3,25 miljardus, vadošo lomu uzņemoties ES, kura apsolīja EUR 520 miljonus;

| Y. | tā kā stāvoklis Kidalā joprojām ir nestabils un draud izjaukt tuvojošās prezidenta vēlēšanas, neraugoties uz Burkinafaso starpniecības centieniem;; |
| --- | --- |

Y.

tā kā stāvoklis Kidalā joprojām ir nestabils un draud izjaukt tuvojošās prezidenta vēlēšanas, neraugoties uz Burkinafaso starpniecības centieniem;;

| Z. | tā kā ES kopīgi piešķirs EUR 1,35 miljardu, lai atbalstītu Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plānu (PRED), no kuriem Komisija piešķirs EUR 523,9 miljonus, ieskaitot EUR 12 miljonus humānajā palīdzībā, lai apmierinātu vissteidzamākās vajadzības; EUR 520 miljonus; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ES kopīgi piešķirs EUR 1,35 miljardu, lai atbalstītu Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plānu (PRED), no kuriem Komisija piešķirs EUR 523,9 miljonus, ieskaitot EUR 12 miljonus humānajā palīdzībā, lai apmierinātu vissteidzamākās vajadzības; EUR 520 miljonus;

| 1. | uzsver savu apņemšanos atbalstīt Mali suverenitāti, vienotību un teritoriālo integritāti; atzinīgi vērtē Francijas intervenci, lai aizsargātu šos principus, kā pirmo soli uz Mali atjaunotni un demokratizāciju; aicina ES cieši iesaistīties šajā procesā; |
| --- | --- |

1.

uzsver savu apņemšanos atbalstīt Mali suverenitāti, vienotību un teritoriālo integritāti; atzinīgi vērtē Francijas intervenci, lai aizsargātu šos principus, kā pirmo soli uz Mali atjaunotni un demokratizāciju; aicina ES cieši iesaistīties šajā procesā;

| 2. | atbalsta Mali iedzīvotāju vadītu procesu, kas ļauj valstij panākt ilgtermiņa stabilitāti un ekonomisko uzplaukumu; uzsver, ka ir svarīgi valstī nodrošināt iekļaujošu dialogu un samierināšanas procesu, lai panāktu patiesu un demokrātisku politisku risinājumu atkārtotajai valsts krīzei; šajā saistībā atzinīgi vērtē Nacionālās dialoga un samierināšanas komisijas izveidošanu 2013. gada 6. martā un pauž cerību, ka tā drīz sāks pilnībā darboties; atzinīgi vērtē to, ka šīs komisijas priekšsēdētāja vietnieka amatam izvirzīja sievieti un tuaregu – par zīmi tam, ka pastāv apņemšanās politiskajā procesā ievērot iekļautību un daudzveidību; |
| --- | --- |

2.

atbalsta Mali iedzīvotāju vadītu procesu, kas ļauj valstij panākt ilgtermiņa stabilitāti un ekonomisko uzplaukumu; uzsver, ka ir svarīgi valstī nodrošināt iekļaujošu dialogu un samierināšanas procesu, lai panāktu patiesu un demokrātisku politisku risinājumu atkārtotajai valsts krīzei; šajā saistībā atzinīgi vērtē Nacionālās dialoga un samierināšanas komisijas izveidošanu 2013. gada 6. martā un pauž cerību, ka tā drīz sāks pilnībā darboties; atzinīgi vērtē to, ka šīs komisijas priekšsēdētāja vietnieka amatam izvirzīja sievieti un tuaregu – par zīmi tam, ka pastāv apņemšanās politiskajā procesā ievērot iekļautību un daudzveidību;

| 3. | pauž dziļas bažas par stāvokli Kidalā, kur tuaregi no MNLA joprojām atsakās nodot kontroli Mali armijai un tādēļ nopietni traucē atjaunošanas procesu; aicina valdību un MNLA rīkot iepriekšējas diskusijas par MNLA piedalīšanos Nacionālā dialoga un samierināšanās komisijā; |
| --- | --- |

3.

pauž dziļas bažas par stāvokli Kidalā, kur tuaregi no MNLA joprojām atsakās nodot kontroli Mali armijai un tādēļ nopietni traucē atjaunošanas procesu; aicina valdību un MNLA rīkot iepriekšējas diskusijas par MNLA piedalīšanos Nacionālā dialoga un samierināšanās komisijā;

| 4. | mudina šo ceļvedi strauji īstenot, lai stabilizētu pārejas periodu līdz konstitucionālās kārtības atjaunošanai visā valstī, 2013. gadā organizējot demokrātiskas, brīvas, godīgas un pārredzamas vēlēšanas; atzinīgi vērtē Mali iestāžu pausto apņemšanos rīkot vēlēšanas 2013. gada 28. jūlijā un 11. augustā, kā arī pārejas laika valdības deklarācijas, ka tā nebalotēsies vēlēšanās; atzīst, ka vēlēšanu rīkošana uzliek pienākumus, tostarp rada tādus pienākumus kā – nodrošināt drošību ziemeļu teritorijās, izdot biometriskās vēlētāju kartītes un reģistrēt bēgļus vēlētāju sarakstos, un aicina ES un tās starptautiskos partnerus pastiprināt atbalstu tuvojošamies vēlēšanu procesam; šajā saistībā atzinīgi vērtē centienus nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misiju, ko ir lūgusi Mali valdība; |
| --- | --- |

4.

mudina šo ceļvedi strauji īstenot, lai stabilizētu pārejas periodu līdz konstitucionālās kārtības atjaunošanai visā valstī, 2013. gadā organizējot demokrātiskas, brīvas, godīgas un pārredzamas vēlēšanas; atzinīgi vērtē Mali iestāžu pausto apņemšanos rīkot vēlēšanas 2013. gada 28. jūlijā un 11. augustā, kā arī pārejas laika valdības deklarācijas, ka tā nebalotēsies vēlēšanās; atzīst, ka vēlēšanu rīkošana uzliek pienākumus, tostarp rada tādus pienākumus kā – nodrošināt drošību ziemeļu teritorijās, izdot biometriskās vēlētāju kartītes un reģistrēt bēgļus vēlētāju sarakstos, un aicina ES un tās starptautiskos partnerus pastiprināt atbalstu tuvojošamies vēlēšanu procesam; šajā saistībā atzinīgi vērtē centienus nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misiju, ko ir lūgusi Mali valdība;

| 5. | atkārtoti apstiprina, ka prezidenta un likumdevēja vēlēšanas tiek uzskatītas par pirmo soli uz to, lai atgrieztos demokrātija, un ka vēlēšanu rīkošana ir būtisks elements, nodrošinot turpmāko valdību uzticamību un leģitimitāti |
| --- | --- |

5.

atkārtoti apstiprina, ka prezidenta un likumdevēja vēlēšanas tiek uzskatītas par pirmo soli uz to, lai atgrieztos demokrātija, un ka vēlēšanu rīkošana ir būtisks elements, nodrošinot turpmāko valdību uzticamību un leģitimitāti

| 6. | atzinīgi vērtē Burkinafaso prezidenta starpniecības centienus Vagadugu notiekošajās sarunās starp Mali valdību un tuaregu nemierniekiem; aicina strauji pabeigt sarunas un atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt valsts pārvaldes atjaunošanu visā Mali teritorijā un tuvojošās vēlēšanas, tostarp Kidalas reģionā un bēgļu nometnēs; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Burkinafaso prezidenta starpniecības centienus Vagadugu notiekošajās sarunās starp Mali valdību un tuaregu nemierniekiem; aicina strauji pabeigt sarunas un atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt valsts pārvaldes atjaunošanu visā Mali teritorijā un tuvojošās vēlēšanas, tostarp Kidalas reģionā un bēgļu nometnēs;

| 7. | pieprasa, lai politiskos risinājumus Mali atjaunošanai pavadītu skaidra un ilgtspējīga ekonomiskās attīstības stratēģija, kas pievērstos bezdarba problēmas risināšanai, lai uzlabotu iedzīvotāju iztikas iespējas, un uzsver, ka valsts stabilitātes nolūkā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt tādus pamatpakalpojumus kā veselības aprūpe, izglītība, ūdensapgāde un sanitārie apstākļi; uzskata, ka ir vajadzīgas iestāžu reformas, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un lai visa Mali sabiedrība varētu iesaistīties valsts nākotnes veidošanā; uzsver arī nepieciešamību nostiprināt demokrātijas procesu un pārskatatbildību visā valstī, tā lai varētu sasniegt labākus attīstības rezultātus; |
| --- | --- |

7.

pieprasa, lai politiskos risinājumus Mali atjaunošanai pavadītu skaidra un ilgtspējīga ekonomiskās attīstības stratēģija, kas pievērstos bezdarba problēmas risināšanai, lai uzlabotu iedzīvotāju iztikas iespējas, un uzsver, ka valsts stabilitātes nolūkā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt tādus pamatpakalpojumus kā veselības aprūpe, izglītība, ūdensapgāde un sanitārie apstākļi; uzskata, ka ir vajadzīgas iestāžu reformas, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un lai visa Mali sabiedrība varētu iesaistīties valsts nākotnes veidošanā; uzsver arī nepieciešamību nostiprināt demokrātijas procesu un pārskatatbildību visā valstī, tā lai varētu sasniegt labākus attīstības rezultātus;

| 8. | atzinīgi vērtē ilgtspējīgas attīstības plānu 2013.-2014. gadam, kurš veido daļu no 2013. gada 29. janvāra pārejas ceļveža, un 2011. gada decembra Stratēģiskā satvara izaugsmei un nabadzības samazināšanai 2012.-2017. gadā (CSCRP 2012-2017); |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē ilgtspējīgas attīstības plānu 2013.-2014. gadam, kurš veido daļu no 2013. gada 29. janvāra pārejas ceļveža, un 2011. gada decembra Stratēģiskā satvara izaugsmei un nabadzības samazināšanai 2012.-2017. gadā (CSCRP 2012-2017);

| 9. | pauž pārliecību, ka, lai Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plāns būtu sekmīgs, ir nepieciešams ņemt vērā reģionālo un apakšreģionu aspektu, jo īpaši – konsolidējot labu pārvaldību un ciešāku ekonomisko integrāciju, ekonomikas infrastruktūras attīstību, cilvēkresursu attīstību veselības aprūpē un izglītībā un partnerības izveidi, lai apvienotu resursus un uzraudzītu izvērtēšanu; |
| --- | --- |

9.

pauž pārliecību, ka, lai Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plāns būtu sekmīgs, ir nepieciešams ņemt vērā reģionālo un apakšreģionu aspektu, jo īpaši – konsolidējot labu pārvaldību un ciešāku ekonomisko integrāciju, ekonomikas infrastruktūras attīstību, cilvēkresursu attīstību veselības aprūpē un izglītībā un partnerības izveidi, lai apvienotu resursus un uzraudzītu izvērtēšanu;

| 10. | aicina Mali valdību darboties kopīgi ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un NVO, lai sniegtu Mali tautai pienācīgu un koordinētu atbalstu; |
| --- | --- |

10.

aicina Mali valdību darboties kopīgi ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un NVO, lai sniegtu Mali tautai pienācīgu un koordinētu atbalstu;

| 11. | uzskata, ka, lai varētu atrisināt Mali attīstības jautājumus, vajag gan pienācīgu finansējumu, gan labāku koordināciju – gan ES līmenī, gan ar citiem starptautiskajiem palīdzības sniedzējiem; pauž stingru atbalstu individuāli izstrādātai pieejai, kas koncentrējas uz valsts vajadzībām un atspoguļo progresu, kas panākts, lai īstenotu ceļvedi un atjaunotu tiesiskumu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka, lai varētu atrisināt Mali attīstības jautājumus, vajag gan pienācīgu finansējumu, gan labāku koordināciju – gan ES līmenī, gan ar citiem starptautiskajiem palīdzības sniedzējiem; pauž stingru atbalstu individuāli izstrādātai pieejai, kas koncentrējas uz valsts vajadzībām un atspoguļo progresu, kas panākts, lai īstenotu ceļvedi un atjaunotu tiesiskumu;

| 12. | aicina ES un tās starptautiskos partnerus palīdzēt Rietumāfrikas valdībām cīņā pret narkotiku tirdzniecību un ieroču izplatīšanu; aicina šī reģiona valstis īstenot līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstības stratēģiju, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu pamatpakalpojumus un jo īpaši jauniešiem sniegtu nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

12.

aicina ES un tās starptautiskos partnerus palīdzēt Rietumāfrikas valdībām cīņā pret narkotiku tirdzniecību un ieroču izplatīšanu; aicina šī reģiona valstis īstenot līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstības stratēģiju, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu pamatpakalpojumus un jo īpaši jauniešiem sniegtu nodarbinātības iespējas;

| 13. | aicina, lai ES, ANO un valstis katra atsevišķi sniegtu loģistikas un tehnisko atbalstu, palīdzot Mali iedzīvotājiem cīnīties pret narkotiku tirdzniecību un ieroču izplatīšanu; aicina visas valstis Sāhelas reģionā koordinēt savu drošības politiku, lai īstenotu stingru reakciju uz neatļauto tirdzniecību; |
| --- | --- |

13.

aicina, lai ES, ANO un valstis katra atsevišķi sniegtu loģistikas un tehnisko atbalstu, palīdzot Mali iedzīvotājiem cīnīties pret narkotiku tirdzniecību un ieroču izplatīšanu; aicina visas valstis Sāhelas reģionā koordinēt savu drošības politiku, lai īstenotu stingru reakciju uz neatļauto tirdzniecību;

| 14. | uzsver, ka Sāhelas reģionā drošība un attīstība ir savstarpēji papildinoši aspekti; atzinīgi vērtē Francijas sākotnējo intervenci, kuru papildināja Afisma (un no 2013. gada 1. jūlija papildinās Minusma), lai novērstu turpmāku destabilizāciju un apspiestu ekstrēmistu spēkus; uzsver ES mācību misijas Mali (EUTM) svarīgo papildinošo lomu, sniedzot izšķiroši svarīgu palīdzību, lai veidotu Mali armijas kapacitāti ilgtermiņā; atgādina – lai valstī panāktu ilgstošāku stabilitāti, drošību un teritoriālo integritāti, ir ne tikai jāapkaro vardarbīgie radikālie ekstrēmisti un ieroču, narkotiku un cilvēku tirgoņi, bet arī nabadzīgo iedzīvotāju un bez darba esošo jauniešu vidū jāveicina alternatīvas nelikumīgajām darbībām; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Sāhelas reģionā drošība un attīstība ir savstarpēji papildinoši aspekti; atzinīgi vērtē Francijas sākotnējo intervenci, kuru papildināja Afisma (un no 2013. gada 1. jūlija papildinās Minusma), lai novērstu turpmāku destabilizāciju un apspiestu ekstrēmistu spēkus; uzsver ES mācību misijas Mali (EUTM) svarīgo papildinošo lomu, sniedzot izšķiroši svarīgu palīdzību, lai veidotu Mali armijas kapacitāti ilgtermiņā; atgādina – lai valstī panāktu ilgstošāku stabilitāti, drošību un teritoriālo integritāti, ir ne tikai jāapkaro vardarbīgie radikālie ekstrēmisti un ieroču, narkotiku un cilvēku tirgoņi, bet arī nabadzīgo iedzīvotāju un bez darba esošo jauniešu vidū jāveicina alternatīvas nelikumīgajām darbībām;

| 15. | uzsver nepieciešamību rast reģionālu risinājumu, kas sakņotos reģionālā nolīgumā, kuru atbalsta šā apakšreģiona valstu, jo īpaši – Alžīrijas un Mauritānijas – konference; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību rast reģionālu risinājumu, kas sakņotos reģionālā nolīgumā, kuru atbalsta šā apakšreģiona valstu, jo īpaši – Alžīrijas un Mauritānijas – konference;

| 16. | prasa aktīvāk īstenot Mali bruņoto spēku un plašāku drošības dienestu reformu, tai piemērojot demokrātisko un civilo kontroli, lai nodrošinātu stabilitāti un panāktu uzticēšanos drošības sektoram attiecībā uz ilgstoša miera un demokrātijas veicināšanu valstī; |
| --- | --- |

16.

prasa aktīvāk īstenot Mali bruņoto spēku un plašāku drošības dienestu reformu, tai piemērojot demokrātisko un civilo kontroli, lai nodrošinātu stabilitāti un panāktu uzticēšanos drošības sektoram attiecībā uz ilgstoša miera un demokrātijas veicināšanu valstī;

| 17. | aicina Mali valdību veltīt īpašu uzmanību tam, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu visā Mali teritorijā un saukt pie atbildības visas personas, kas pastrādājušas nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, neatkarīgi no tā, vai viņi pieder pie radikālo islāmistu grupējumiem vai pie Mali armijas; |
| --- | --- |

17.

aicina Mali valdību veltīt īpašu uzmanību tam, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu visā Mali teritorijā un saukt pie atbildības visas personas, kas pastrādājušas nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, neatkarīgi no tā, vai viņi pieder pie radikālo islāmistu grupējumiem vai pie Mali armijas;

| 18. | uzteic to Āfrikas valstu centienus, kas deva ieguldījumu Afisma, un atzinīgi vērtē tās izvietošanu Mali; kā arī atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes rezolūcijas 2100(2013) pieņemšanu, ar kuru izveido ANO Daudzdimensiālo integrēto stabilizācijas misiju Mali (Minusma), operāciju, kurai ir stabils mandāts stabilizēt valsti, palīdzēt īstenot pārejas ceļvedi, aizsargāt civiliedzīvotājus, veicināt un aizsargāt cilvēktiesības, kā arī atbalstīt humāno palīdzību, kultūras aizsardzību un valsts un starptautiskās tiesību normas; pauž cerību, ka Minusma visā drīzuma būs pilna apmērā darbspējīga un ka būs tāda situācija, lai to varētu izvērst 2013. gada 1. jūlijā; |
| --- | --- |

18.

uzteic to Āfrikas valstu centienus, kas deva ieguldījumu Afisma, un atzinīgi vērtē tās izvietošanu Mali; kā arī atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes rezolūcijas 2100(2013) pieņemšanu, ar kuru izveido ANO Daudzdimensiālo integrēto stabilizācijas misiju Mali (Minusma), operāciju, kurai ir stabils mandāts stabilizēt valsti, palīdzēt īstenot pārejas ceļvedi, aizsargāt civiliedzīvotājus, veicināt un aizsargāt cilvēktiesības, kā arī atbalstīt humāno palīdzību, kultūras aizsardzību un valsts un starptautiskās tiesību normas; pauž cerību, ka Minusma visā drīzuma būs pilna apmērā darbspējīga un ka būs tāda situācija, lai to varētu izvērst 2013. gada 1. jūlijā;

| 19. | atzinīgi vērtē ES mācību misijas uzsākšanu Mali 2013. gada 18. februārī ar pilnvarām atbalstīt Mali bruņoto spēku reformu, nodrošinot demokrātisko un civilo kontroli; atgādina, ka ir steidzami jāatbalsta Mali valdība, lai nodrošinātu, ka tā var saglabāt valsts teritoriālo integritāti ilgākā laika periodā, kas nozīmē, ka tās rīcībā ir jābūt līdzekļiem, lai novērstu galvenos asimetriskos draudus, ko rada radikālo islāmistu grupējumi un cilvēku, ieroču un narkotiku tirgoņi; uzskata, ka ES būtu jāizskata iespēja iekļaut Mali bruņoto spēku mācību programmās labas prakses, cilvēktiesību un cīņas pret korupciju moduļus; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ES mācību misijas uzsākšanu Mali 2013. gada 18. februārī ar pilnvarām atbalstīt Mali bruņoto spēku reformu, nodrošinot demokrātisko un civilo kontroli; atgādina, ka ir steidzami jāatbalsta Mali valdība, lai nodrošinātu, ka tā var saglabāt valsts teritoriālo integritāti ilgākā laika periodā, kas nozīmē, ka tās rīcībā ir jābūt līdzekļiem, lai novērstu galvenos asimetriskos draudus, ko rada radikālo islāmistu grupējumi un cilvēku, ieroču un narkotiku tirgoņi; uzskata, ka ES būtu jāizskata iespēja iekļaut Mali bruņoto spēku mācību programmās labas prakses, cilvēktiesību un cīņas pret korupciju moduļus;

| 20. | norāda uz papildinošo darbu, ko veic EUCAP Sahel Niger apmācību nodrošināšanā, lai nostiprinātu drošības sektoru kaimiņvalstīs, un koordinēšanā ar ES mācību misiju Mali (EUTM) ar saikņu amatpersonas Bamako starpniecību; aicina PV/AP noteikt izvēles iespējas sniegt līdzīgu atbalstu plašākā drošības sektora reformai Mali (ieskaitot policiju, nacionālo gvardi, žandarmēriju un tiesībsargājošo sektoru), tostarp izvērtējot, vai to var paveikt, paplašinot EUTM Mali vai EUCAP Sahel Niger mandātu, vai – izveidojot jaunu KDAP misiju, kas pievēršas plašākai civilās drošības sektora reformai; |
| --- | --- |

20.

norāda uz papildinošo darbu, ko veic EUCAP Sahel Niger apmācību nodrošināšanā, lai nostiprinātu drošības sektoru kaimiņvalstīs, un koordinēšanā ar ES mācību misiju Mali (EUTM) ar saikņu amatpersonas Bamako starpniecību; aicina PV/AP noteikt izvēles iespējas sniegt līdzīgu atbalstu plašākā drošības sektora reformai Mali (ieskaitot policiju, nacionālo gvardi, žandarmēriju un tiesībsargājošo sektoru), tostarp izvērtējot, vai to var paveikt, paplašinot EUTM Mali vai EUCAP Sahel Niger mandātu, vai – izveidojot jaunu KDAP misiju, kas pievēršas plašākai civilās drošības sektora reformai;

| 21. | pauž nosodījumu par cilvēktiesību pārkāpumiem un prasa vainīgās personas saukt pie atbildības; atzinīgi vērtē Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) lēmumu sākt izmeklēšanu un aicina Mali varas iestādes sadarboties ar ICC; atzinīgi vērtē pirmo cilvēktiesību novērotāju izvietošanu Mali saskaņā ar Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (Ecowas) lēmumiem; uzsver, ka politiskā atjaunotne un tās ticamība arī ir atkarīga no pārejas posma tiesiskuma mehānismu izveides; |
| --- | --- |

21.

pauž nosodījumu par cilvēktiesību pārkāpumiem un prasa vainīgās personas saukt pie atbildības; atzinīgi vērtē Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) lēmumu sākt izmeklēšanu un aicina Mali varas iestādes sadarboties ar ICC; atzinīgi vērtē pirmo cilvēktiesību novērotāju izvietošanu Mali saskaņā ar Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (Ecowas) lēmumiem; uzsver, ka politiskā atjaunotne un tās ticamība arī ir atkarīga no pārejas posma tiesiskuma mehānismu izveides;

| 22. | prasa paredzēt turpināt humānās palīdzības sniegšanu iedzīvotājiem, kam tā ir nepieciešama, un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu bēgļu labprātīgu un brīvprātīgu atgriešanos; uzsver nepieciešamību saglabāt skaidru nodalījumu starp humanitārajām un politiskajām/drošības programmām, lai nodrošinātu humānās palīdzības sniegšanas objektivitāti, humānās palīdzības darbinieku drošību un trūkumā nonākušo personu piekļuvi palīdzībai; |
| --- | --- |

22.

prasa paredzēt turpināt humānās palīdzības sniegšanu iedzīvotājiem, kam tā ir nepieciešama, un īstenot pasākumus, lai nodrošinātu bēgļu labprātīgu un brīvprātīgu atgriešanos; uzsver nepieciešamību saglabāt skaidru nodalījumu starp humanitārajām un politiskajām/drošības programmām, lai nodrošinātu humānās palīdzības sniegšanas objektivitāti, humānās palīdzības darbinieku drošību un trūkumā nonākušo personu piekļuvi palīdzībai;

| 23. | aicina visus drošības spēkus Mali darīt valsti drošu, lai humanitārā palīdzība varētu nonākt līdz visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

23.

aicina visus drošības spēkus Mali darīt valsti drošu, lai humanitārā palīdzība varētu nonākt līdz visiem iedzīvotājiem;

| 24. | atkārtoti pauž nosodījumu par vēsturisko kultūras objektu izlaupīšanu un izpostīšanu; atzinīgi vērtē nesenos pasākumus, ko veica Unesco, lai reabilitētu Mali kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

24.

atkārtoti pauž nosodījumu par vēsturisko kultūras objektu izlaupīšanu un izpostīšanu; atzinīgi vērtē nesenos pasākumus, ko veica Unesco, lai reabilitētu Mali kultūras mantojumu;

| 25. | uzskata, ka, ņemot vērā Mali krīzi, ES būtu jāveic nepieciešamie pielāgojumi Eiropas stratēģijā Sāhelas drošībai un attīstībai; uzsver nepieciešamību panākt stratēģijā labāku integrāciju starp attīstības un drošības pīlāru un labāku tās politikas instrumentu koordināciju; uzsver nepieciešamību uzlabot ES agrās brīdināšanas sistēmas, tā lai varētu īstenot stratēģijas profilaktisko aspektu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka, ņemot vērā Mali krīzi, ES būtu jāveic nepieciešamie pielāgojumi Eiropas stratēģijā Sāhelas drošībai un attīstībai; uzsver nepieciešamību panākt stratēģijā labāku integrāciju starp attīstības un drošības pīlāru un labāku tās politikas instrumentu koordināciju; uzsver nepieciešamību uzlabot ES agrās brīdināšanas sistēmas, tā lai varētu īstenot stratēģijas profilaktisko aspektu;

| 26. | atzinīgi vērtē augsta līmeņa palīdzības sniedzēju konferences “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali”, ko ES un Francija rīkoja kopīgi ar Mali un kas risinājās 2013. gada 15. maijā, lai atbalstītu Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plānu, pozitīvos rezultātus un secinājumus; aicina ES un tās starptautiskos partnerus īstenot savas savstarpējās apņemšanās efektīvā un koordinētā konferences rezultātu kontrolē; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi sākt Mali globālas pārvaldības reformas, izveidot jaunu decentralizācijas politiku un radīt apstākļus ilgtspējīgai ekonomiskajai un sociālajai attīstībai Mali; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē augsta līmeņa palīdzības sniedzēju konferences “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali”, ko ES un Francija rīkoja kopīgi ar Mali un kas risinājās 2013. gada 15. maijā, lai atbalstītu Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plānu, pozitīvos rezultātus un secinājumus; aicina ES un tās starptautiskos partnerus īstenot savas savstarpējās apņemšanās efektīvā un koordinētā konferences rezultātu kontrolē; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi sākt Mali globālas pārvaldības reformas, izveidot jaunu decentralizācijas politiku un radīt apstākļus ilgtspējīgai ekonomiskajai un sociālajai attīstībai Mali;

| 27. | uzsver nepieciešamību pēc ciešākas reģionālās sadarbības un uzskata, ka ES būtu jāliek lietā sava politiskā ietekme un finanšu ieguldījums, lai mudinātu savus partnerus šajā reģionā saskaņot to (bieži vien) sadrumstalotās politiskās, diplomātiskās un militārās iniciatīvas, lai efektīvāk risinātu daudzpusējās problēmas, ar ko saskaras Sāhela; |
| --- | --- |

27.

uzsver nepieciešamību pēc ciešākas reģionālās sadarbības un uzskata, ka ES būtu jāliek lietā sava politiskā ietekme un finanšu ieguldījums, lai mudinātu savus partnerus šajā reģionā saskaņot to (bieži vien) sadrumstalotās politiskās, diplomātiskās un militārās iniciatīvas, lai efektīvāk risinātu daudzpusējās problēmas, ar ko saskaras Sāhela;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Mali valdībai un Nacionālajai asamblejai, Āfrikas Savienībai, Ecowas, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijai (Unesco). |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Mali valdībai un Nacionālajai asamblejai, Āfrikas Savienībai, Ecowas, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijai (Unesco).

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0141.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0263.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/133

---

P7_TA(2013)0282

Partnerības un sadarbības nolīgums ar Afganistānu

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par partnerības un sadarbības nolīgumu ar Afganistānu (2013/2665(RSP))

(2016/C 065/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējos ziņojumus un rezolūcijas par Afganistānu, jo īpaši 2010. gada 16. decembra rezolūciju par jaunu stratēģiju attiecībā uz Afganistānu (1), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Afganistānai sniegtās ES finansiālās palīdzības budžeta kontroli (2) un 2011. gada 15. decembra rezolūciju par sieviešu stāvokli Afganistānā un Pakistānā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējos ziņojumus un rezolūcijas par Afganistānu, jo īpaši 2010. gada 16. decembra rezolūciju par jaunu stratēģiju attiecībā uz Afganistānu (1), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Afganistānai sniegtās ES finansiālās palīdzības budžeta kontroli (2) un 2011. gada 15. decembra rezolūciju par sieviešu stāvokli Afganistānā un Pakistānā (3),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas par Afganistānu, tostarp 2013. gada marta Rezolūciju Nr. 2096, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas par Afganistānu, tostarp 2013. gada marta Rezolūciju Nr. 2096,

| — | ņemot vērā secinājumus, kas 2011. un 2012. gadā tika pieņemti Afganistānai veltītajās starptautiskajās konferencēs, tostarp konferencēs, kas notika 2011. gada decembrī Bonnā, 2012. gada maijā Čikāgā, 2012. gada jūnijā Kabulā un 2012. gada jūlijā Tokijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas 2011. un 2012. gadā tika pieņemti Afganistānai veltītajās starptautiskajās konferencēs, tostarp konferencēs, kas notika 2011. gada decembrī Bonnā, 2012. gada maijā Čikāgā, 2012. gada jūnijā Kabulā un 2012. gada jūlijā Tokijā,

| — | ņemot vērā ES delegācijas Afganistānā un ES misijas Afganistānā vadītāju 2012. gada 19. novembra kopīgo paziņojumu par nāvessoda izpildīšanu uz nāvi notiesātajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES delegācijas Afganistānā un ES misijas Afganistānā vadītāju 2012. gada 19. novembra kopīgo paziņojumu par nāvessoda izpildīšanu uz nāvi notiesātajiem cilvēkiem;

| — | ņemot vērā ES ārlietu ministru 2013. gada 27. maija lēmumu pagarināt ES policijas palīdzības misijas (EUPOL) Afganistānā darbības laiku līdz 2014. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ārlietu ministru 2013. gada 27. maija lēmumu pagarināt ES policijas palīdzības misijas (EUPOL) Afganistānā darbības laiku līdz 2014. gada 31. decembrim,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ES kopš 2002. gada atbalsta Afganistānas rekonstrukciju un attīstību, un joprojām atbalsta pārmaiņas šajā valstī miermīlīgiem līdzekļiem, tās iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību, kā arī stabilitāti un drošību visā reģionā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES kopš 2002. gada atbalsta Afganistānas rekonstrukciju un attīstību, un joprojām atbalsta pārmaiņas šajā valstī miermīlīgiem līdzekļiem, tās iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību, kā arī stabilitāti un drošību visā reģionā;

| B. | tā kā 2011.–2013. gadā ES atbalsts galvenokārt tika sniegts svarīgākajām pārvaldes nozarēm (tostarp policijai), lauksaimniecībai, lauku attīstībai, veselības un sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011.–2013. gadā ES atbalsts galvenokārt tika sniegts svarīgākajām pārvaldes nozarēm (tostarp policijai), lauksaimniecībai, lauku attīstībai, veselības un sociālajai aizsardzībai;

| C. | tā kā tuvojas nobeigumam ES un Afganistānas sarunas par sadarbības nolīgumu partnerības un attīstības jomā, kas pacels ES un Afganistānas sadarbību jaunā visaptverošā līmenī un sniegs tai jaunu tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā tuvojas nobeigumam ES un Afganistānas sarunas par sadarbības nolīgumu partnerības un attīstības jomā, kas pacels ES un Afganistānas sadarbību jaunā visaptverošā līmenī un sniegs tai jaunu tiesisko regulējumu;

| D. | tā kā Parlaments ir pieprasījis izstrādāt piecu gadu rīcības plānu opija magoņu audzēšanas novēršanai, veicinot Afganistānā alternatīvu attīstību; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments ir pieprasījis izstrādāt piecu gadu rīcības plānu opija magoņu audzēšanas novēršanai, veicinot Afganistānā alternatīvu attīstību;

| E. | tā kā ES atbalsta Afganistānas policijas apmācīšanu un tās spēju veidošanu un tā kā jau kopš 2007. gada EUPOL misija ir atbalstījusi iltgspējīgu un iedarbīgu civilo policiju, kas palīdzēs veidot pašu afgāņu pārvaldītu kriminālās tiesvedības sistēmu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES atbalsta Afganistānas policijas apmācīšanu un tās spēju veidošanu un tā kā jau kopš 2007. gada EUPOL misija ir atbalstījusi iltgspējīgu un iedarbīgu civilo policiju, kas palīdzēs veidot pašu afgāņu pārvaldītu kriminālās tiesvedības sistēmu;

| F. | tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja datiem no narkotikām atkarīgo iedzīvotāju skaits Afganistānā arvien palielinās, smagi ietekmējot visu sabiedrību; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja datiem no narkotikām atkarīgo iedzīvotāju skaits Afganistānā arvien palielinās, smagi ietekmējot visu sabiedrību;

| G. | tā kā, neraugoties uz ES aktīvajiem centieniem, atbalstot narkotiku apkarošanas pasākumus, būtiski uzlabojumi šajā jomā ir vērojami ļoti reti; |
| --- | --- |

G.

tā kā, neraugoties uz ES aktīvajiem centieniem, atbalstot narkotiku apkarošanas pasākumus, būtiski uzlabojumi šajā jomā ir vērojami ļoti reti;

| H. | tā kā Afganistānu un Afganistānas valdību atbalstošo līdzekļu devēju rīcība nav saskaņota, tādējādi mazinot ES ieguldījumu Afganistānā efektivitāti; |
| --- | --- |

H.

tā kā Afganistānu un Afganistānas valdību atbalstošo līdzekļu devēju rīcība nav saskaņota, tādējādi mazinot ES ieguldījumu Afganistānā efektivitāti;

| I. | tā kā kopš Lisabonas līguma pieņemšanas Parlamentam ir būtiska nozīme, sniedzot piekrišanu jaunu sadarbības nolīgumu noslēgšanai, |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš Lisabonas līguma pieņemšanas Parlamentam ir būtiska nozīme, sniedzot piekrišanu jaunu sadarbības nolīgumu noslēgšanai,

| 1. | atkārtoti pauž atbalstu tādas afgāņu valsts celtniecībai ar stiprākām demokrātiskām iestādēm, kas ir spējīgas nodrošināt nacionālo suverenitāti, valsts vienotību, teritoriālo integritāti un labklājību Afganistānas iedzīvotājiem; atkārtoti uzsver, ka Afganistānas mierīga nākotne ir atkarīga no tādas stabilas, drošas un ekonomiski ilgtspējīgas valsts izveides, kura ir brīva no terorisma un narkotikām un kuras pamatā ir tiesiskums, stipras demokrātiskas institūcijas, varas dalījuma ievērošana un stiprs parlaments, kā arī pamattiesību garantēšana; šajā sakarībā atzinīgi vērtē svarīgo ieguldījumu, ko deva ES attīstības sadarbība un EUPOL misija Afganistānā, kuras darbības termiņa pagarināšana ir apsveicama; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž atbalstu tādas afgāņu valsts celtniecībai ar stiprākām demokrātiskām iestādēm, kas ir spējīgas nodrošināt nacionālo suverenitāti, valsts vienotību, teritoriālo integritāti un labklājību Afganistānas iedzīvotājiem; atkārtoti uzsver, ka Afganistānas mierīga nākotne ir atkarīga no tādas stabilas, drošas un ekonomiski ilgtspējīgas valsts izveides, kura ir brīva no terorisma un narkotikām un kuras pamatā ir tiesiskums, stipras demokrātiskas institūcijas, varas dalījuma ievērošana un stiprs parlaments, kā arī pamattiesību garantēšana; šajā sakarībā atzinīgi vērtē svarīgo ieguldījumu, ko deva ES attīstības sadarbība un EUPOL misija Afganistānā, kuras darbības termiņa pagarināšana ir apsveicama;

| 2. | atzinīgi vērtē iepriekšējās desmitgades laikā ieguldīto darbu un sasniegto progresu; tomēr atkārtoti pauž bažas par drošības stāvokli Afganistānā un notiekošo vardarbību, kas rada draudus vietējiem iedzīvotājiem, tostarp sievietēm, bērniem, valsts drošības spēkiem, kā arī starptautiskajiem militārajiem un civilajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē iepriekšējās desmitgades laikā ieguldīto darbu un sasniegto progresu; tomēr atkārtoti pauž bažas par drošības stāvokli Afganistānā un notiekošo vardarbību, kas rada draudus vietējiem iedzīvotājiem, tostarp sievietēm, bērniem, valsts drošības spēkiem, kā arī starptautiskajiem militārajiem un civilajiem darbiniekiem;

| 3. | mudina Afganistānas valdību gatavoties, lai pēc starptautisko spēku izvešanas tā spētu uzņemties pilnu atbildību par šo valsti; aicina ES un tās dalībvalstis palielināt centienus Afganistānas valdības un valsts drošības spēku militāro un civilo spēju veidošanai, lai radītu stabilitāti un drošību kā būtisku pamatu valsts sociālajai un ekonomiskajai attīstībai, neļaujot veidoties vakuumam pēc tam, kad šī valsts pēc 2014. gada uzņemsies pilnu atbildību par savu drošību; norāda uz risku, ka starptautisko spēku izvešana 2014. gadā šajā valstī var radīt ekonomisku vakuums; |
| --- | --- |

3.

mudina Afganistānas valdību gatavoties, lai pēc starptautisko spēku izvešanas tā spētu uzņemties pilnu atbildību par šo valsti; aicina ES un tās dalībvalstis palielināt centienus Afganistānas valdības un valsts drošības spēku militāro un civilo spēju veidošanai, lai radītu stabilitāti un drošību kā būtisku pamatu valsts sociālajai un ekonomiskajai attīstībai, neļaujot veidoties vakuumam pēc tam, kad šī valsts pēc 2014. gada uzņemsies pilnu atbildību par savu drošību; norāda uz risku, ka starptautisko spēku izvešana 2014. gadā šajā valstī var radīt ekonomisku vakuums;

| 4. | pauž atbalstu sarunām par sadarbības nolīguma par partnerību un attīstību noslēgšanu un uzsver, ka šim nolīgumam jārada stratēģiskāka pieeja un atbalsts Afganistānas iestādēm gan starptautisko spēku izvešanas laikā, gan arī pēc tam; |
| --- | --- |

4.

pauž atbalstu sarunām par sadarbības nolīguma par partnerību un attīstību noslēgšanu un uzsver, ka šim nolīgumam jārada stratēģiskāka pieeja un atbalsts Afganistānas iestādēm gan starptautisko spēku izvešanas laikā, gan arī pēc tam;

| 5. | uzsver šā jaunā nolīguma nozīmi, veidojot visaptverošu un ilgtspējīgu pieeju tam, kā Afganistānā risināt drošības, ekonomikas, pārvaldības un attīstības problēmas, kas ir savstarpēji saistītas; |
| --- | --- |

5.

uzsver šā jaunā nolīguma nozīmi, veidojot visaptverošu un ilgtspējīgu pieeju tam, kā Afganistānā risināt drošības, ekonomikas, pārvaldības un attīstības problēmas, kas ir savstarpēji saistītas;

| 6. | aicina Afganistānas iestādes aizstāt visus piespriestos nāvessodus un vēlreiz noteikt moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi pilnībā atcelt šo soda veidu; |
| --- | --- |

6.

aicina Afganistānas iestādes aizstāt visus piespriestos nāvessodus un vēlreiz noteikt moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi pilnībā atcelt šo soda veidu;

| 7. | pauž nožēlu, ka trūkst politiskās uzņēmības, lai pabeigtu sarunas par sadarbības nolīguma par partnerību un attīstību noslēgšanu; tādēļ aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Afganistānas valdību ātri pabeigt šīs sarunas; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka trūkst politiskās uzņēmības, lai pabeigtu sarunas par sadarbības nolīguma par partnerību un attīstību noslēgšanu; tādēļ aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Afganistānas valdību ātri pabeigt šīs sarunas;

| 8. | aicina ES, ņemot vērā šo jauno nolīgumu, turpināt centienus atbalstīt demokrātiskās vērtības, tiesiskumu, uzticamu pārvaldības sistēmu (tostarp cīņu pret korupciju), neatkarīgu tiesu varu, cilvēktiesības un patiesas pilsoniskas sabiedrības izveidi; |
| --- | --- |

8.

aicina ES, ņemot vērā šo jauno nolīgumu, turpināt centienus atbalstīt demokrātiskās vērtības, tiesiskumu, uzticamu pārvaldības sistēmu (tostarp cīņu pret korupciju), neatkarīgu tiesu varu, cilvēktiesības un patiesas pilsoniskas sabiedrības izveidi;

| 9. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz EĀDD pienākumu informēt Parlamentu par visiem šo sarunu posmiem, Parlaments nav ticis atbilstīgi informēts; atgādina par savām jaunajām Lisabonas līgumā paredzētajām prerogatīvām ārlietu jomā un pieprasa, lai EĀDD un Padome pilnībā sadarbotos ar Parlamentu tik nozīmīgā jautājumā kā šis; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz EĀDD pienākumu informēt Parlamentu par visiem šo sarunu posmiem, Parlaments nav ticis atbilstīgi informēts; atgādina par savām jaunajām Lisabonas līgumā paredzētajām prerogatīvām ārlietu jomā un pieprasa, lai EĀDD un Padome pilnībā sadarbotos ar Parlamentu tik nozīmīgā jautājumā kā šis;

| 10. | norāda uz nepieciešamību turpināt sociālo un ekonomisko attīstību un ekonomikas dažādošanu; šajā sakarībā uzsver potenciālu, ko izaugsmes veicināšanai var dot enerģijas resursu izmantošana un lielākas uzmanības pievēršana ieguves rūpniecībai; tomēr uzsver to, ka ieguves rūpniecībai jādarbojas pārredzami un savā darbībā jāievēro Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā (EITI) noteiktie principi; |
| --- | --- |

10.

norāda uz nepieciešamību turpināt sociālo un ekonomisko attīstību un ekonomikas dažādošanu; šajā sakarībā uzsver potenciālu, ko izaugsmes veicināšanai var dot enerģijas resursu izmantošana un lielākas uzmanības pievēršana ieguves rūpniecībai; tomēr uzsver to, ka ieguves rūpniecībai jādarbojas pārredzami un savā darbībā jāievēro Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā (EITI) noteiktie principi;

| 11. | norāda, ka, neraugoties uz dažiem pēdējo desmit gadu laikā panāktajiem uzlabojumiem dzimumu līdztiesības un pamattiesību jomā, sievietes Afganistānā vēl joprojām ir vismazāk aizsargātā sabiedrības daļa, kas joprojām tiek pakļauta draudiem, iebiedēšanai un vardarbībai un turpina ciest no diskriminējošiem likumiem; uzsver nepieciešamību – raugoties no tiesiskā un praktiskā viedokļa – pilnībā iekļaut sabiedrībā sievietes, lai nodrošinātu viņām visas tiesības un pilnībā iesaistītu sabiedrības dzīvē; stingri nosoda faktu, ka daudzas sievietes kļuvušas par pastāvīgu draudu un vardarbības upuriem un ka dažu pēdējo gadu laikā ir noslepkavotas vai ir izdarīti mēģinājumi atņemt dzīvību afgāņu sabiedriskajā dzīvē prominentām sievietēm, taču vainīgās personas nav sauktas pie atbildības; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka, neraugoties uz dažiem pēdējo desmit gadu laikā panāktajiem uzlabojumiem dzimumu līdztiesības un pamattiesību jomā, sievietes Afganistānā vēl joprojām ir vismazāk aizsargātā sabiedrības daļa, kas joprojām tiek pakļauta draudiem, iebiedēšanai un vardarbībai un turpina ciest no diskriminējošiem likumiem; uzsver nepieciešamību – raugoties no tiesiskā un praktiskā viedokļa – pilnībā iekļaut sabiedrībā sievietes, lai nodrošinātu viņām visas tiesības un pilnībā iesaistītu sabiedrības dzīvē; stingri nosoda faktu, ka daudzas sievietes kļuvušas par pastāvīgu draudu un vardarbības upuriem un ka dažu pēdējo gadu laikā ir noslepkavotas vai ir izdarīti mēģinājumi atņemt dzīvību afgāņu sabiedriskajā dzīvē prominentām sievietēm, taču vainīgās personas nav sauktas pie atbildības;

| 12. | uzsver nepieciešamību daudzos sektoros arī turpmāk atbalstīt infrastruktūras, tostarp skolu, slimnīcu, transporta un enerģētikas tīklu, attīstīšanu un Afganistānas sieviešu tiesību nodrošināšanu atbilstīgi ES attīstības palīdzības nostādnēm, kas pieņemtas pat vēl pirms 2001. gada intervences; |
| --- | --- |

12.

uzsver nepieciešamību daudzos sektoros arī turpmāk atbalstīt infrastruktūras, tostarp skolu, slimnīcu, transporta un enerģētikas tīklu, attīstīšanu un Afganistānas sieviešu tiesību nodrošināšanu atbilstīgi ES attīstības palīdzības nostādnēm, kas pieņemtas pat vēl pirms 2001. gada intervences;

| 13. | pauž nožēlu par to, ka ES narkotiku apkarošanas iniciatīva līdz šim nav devusi apmierinošus rezultātus; norāda, ka narkotiku ražošana un tirdzniecība atbalsta “nemiernieku” grupas un veicina korupcijas izplatīšanos dažādos līmeņos; uzsver, ka cīņas pret narkotikām galvenajam mērķim jābūt atbalsta sniegšana alternatīviem ienākuma avotiem lauksaimniekiem; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību izstrādāt plašāku stratēģiju ilgtspējīgas lauku attīstības un ūdens apsaimniekošanas veicināšanai; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par to, ka ES narkotiku apkarošanas iniciatīva līdz šim nav devusi apmierinošus rezultātus; norāda, ka narkotiku ražošana un tirdzniecība atbalsta “nemiernieku” grupas un veicina korupcijas izplatīšanos dažādos līmeņos; uzsver, ka cīņas pret narkotikām galvenajam mērķim jābūt atbalsta sniegšana alternatīviem ienākuma avotiem lauksaimniekiem; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību izstrādāt plašāku stratēģiju ilgtspējīgas lauku attīstības un ūdens apsaimniekošanas veicināšanai;

| 14. | atgādina, ka vairāk nekā 90 % no Eiropā ievestā heroīna ir ražots Afganistānā, un tā radītās izmaksas Eiropas valstu veselības sistēmām sniedzas miljardos dolāru; tomēr norāda, ka opija ražošana ir svarīgs sociāls, ekonomisks un drošības jautājums; pauž nožēlu, ka opija ražošana Afganistānā 2012. gadā salīdzinājumā 2011. gadu palielinājās par 61 %, sastādot 9 % no valsts 2011. gada IKP; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka vairāk nekā 90 % no Eiropā ievestā heroīna ir ražots Afganistānā, un tā radītās izmaksas Eiropas valstu veselības sistēmām sniedzas miljardos dolāru; tomēr norāda, ka opija ražošana ir svarīgs sociāls, ekonomisks un drošības jautājums; pauž nožēlu, ka opija ražošana Afganistānā 2012. gadā salīdzinājumā 2011. gadu palielinājās par 61 %, sastādot 9 % no valsts 2011. gada IKP;

| 15. | norāda, ka laikā no 2009. līdz 2011. gadam ASV un starptautiskā sabiedrība narkotikas apkarošanas pasākumiem ir iztērējušas USD 1,1 miljardu, tomēr nespējot būtiski ietekmēt ne narkotiku ražošanu, ne tirdzniecību; atgādina, ka Parlaments ir atkārtoti aicinājis izstrādāt piecu gadu opija izskaušanas plānu ar konkrētiem termiņiem un starpposmu uzdevumiem, ko īstenotu tieši šim mērķim izveidots birojs, kam būtu pašam savs budžets un darbinieki, pamatojoties uz sadarbību starp ES, ASV un Krievijas Federāciju, jo šī valsts visvairāk cieš no afgāņu heroīna un ir pasaules lielākais opija noieta tirgus; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka laikā no 2009. līdz 2011. gadam ASV un starptautiskā sabiedrība narkotikas apkarošanas pasākumiem ir iztērējušas USD 1,1 miljardu, tomēr nespējot būtiski ietekmēt ne narkotiku ražošanu, ne tirdzniecību; atgādina, ka Parlaments ir atkārtoti aicinājis izstrādāt piecu gadu opija izskaušanas plānu ar konkrētiem termiņiem un starpposmu uzdevumiem, ko īstenotu tieši šim mērķim izveidots birojs, kam būtu pašam savs budžets un darbinieki, pamatojoties uz sadarbību starp ES, ASV un Krievijas Federāciju, jo šī valsts visvairāk cieš no afgāņu heroīna un ir pasaules lielākais opija noieta tirgus;

| 16. | atgādina, ka laika posmā no 2002. gada līdz 2011. gada beigām ES piešķīra Afganistānai atbalstu, kura kopējā summa sasniedza apmēram EUR 2,5 miljardus, tostarp EUR 493 miljonus – humanitārajai palīdzībai; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz ārvalstu sniegto milzīgo atbalstu, panākumi ir visai ierobežoti; aicina Revīzijas palātu sagatavot īpašu ziņojumu par ES Afganistānai sniegtā atbalsta efektivitāti pēdējo desmit gadu laikā, līdzīgi tam, ko sagatavoja ar EULEX misiju Kosovā; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka laika posmā no 2002. gada līdz 2011. gada beigām ES piešķīra Afganistānai atbalstu, kura kopējā summa sasniedza apmēram EUR 2,5 miljardus, tostarp EUR 493 miljonus – humanitārajai palīdzībai; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz ārvalstu sniegto milzīgo atbalstu, panākumi ir visai ierobežoti; aicina Revīzijas palātu sagatavot īpašu ziņojumu par ES Afganistānai sniegtā atbalsta efektivitāti pēdējo desmit gadu laikā, līdzīgi tam, ko sagatavoja ar EULEX misiju Kosovā;

| 17. | pauž vislielākās bažas par starptautiskā finansiālā atbalsta neefektivitāti un par Afganistānas valdības struktūrām, kā arī par pārredzamības trūkumu un līdzekļu devēju pārskatatbildības mehānismu ierobežotību; |
| --- | --- |

17.

pauž vislielākās bažas par starptautiskā finansiālā atbalsta neefektivitāti un par Afganistānas valdības struktūrām, kā arī par pārredzamības trūkumu un līdzekļu devēju pārskatatbildības mehānismu ierobežotību;

| 18. | pauž nožēlu par to, ka ievērojama daļa Eiropas un pārējā starptautiskā atbalsta līdzekļu pazūd izplatīšanas tīklā, un vērš uzmanību uz četriem galvenajiem veidiem, kā tas notiek: izšķērdēšana, pārmērīgas starpniecības un drošības izmaksas, pārmaksāšana un korupcija; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par to, ka ievērojama daļa Eiropas un pārējā starptautiskā atbalsta līdzekļu pazūd izplatīšanas tīklā, un vērš uzmanību uz četriem galvenajiem veidiem, kā tas notiek: izšķērdēšana, pārmērīgas starpniecības un drošības izmaksas, pārmaksāšana un korupcija;

| 19. | uzsver, ka ir būtiski koordinēt ES atbalstu, dalībvalstīm un starptautiskajiem dalībniekiem pieņemot kopēju stratēģiju un īstenojot vienotu pieeju; atzinīgi vērtē Afganistānas valdības un starptautiskās kopienas stratēģisko konsensu par atjaunotu un noturīgu partnerību nākamajai desmitgadei, kā tas tika paziņots Tokijā rīkotajā Afganistānai veltītajā konferencē un Tokijas savstarpējās atbildības sistēmas secinājumos; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir būtiski koordinēt ES atbalstu, dalībvalstīm un starptautiskajiem dalībniekiem pieņemot kopēju stratēģiju un īstenojot vienotu pieeju; atzinīgi vērtē Afganistānas valdības un starptautiskās kopienas stratēģisko konsensu par atjaunotu un noturīgu partnerību nākamajai desmitgadei, kā tas tika paziņots Tokijā rīkotajā Afganistānai veltītajā konferencē un Tokijas savstarpējās atbildības sistēmas secinājumos;

| 20. | uzsver to, cik svarīgi ir pašiem afgāņiem savā valstī īstenot visaptverošu un iekļaujošu pieeju visu to pušu samierināšanai, kuras atsakās no vardarbības, ievēro konstitūciju – tostarp cilvēktiesību noteikumus, jo īpaši attiecībā uz sieviešu tiesībām – un ir gatavas piedalīties miermīlīgas Afganistānas veidošanā; uzver, ka miera procesā ir jāiesaista politiskā opozīcija, pilsoniskā sabiedrība kopumā un jo īpaši sievietes, un ka šim procesam jābūt pēc iespējas iesaistošākam; aicina stiprināt Augstās miera padomes lomu šajā reģionā un aicina šo padomi ciešāk pievērsties tieši miera procesam; |
| --- | --- |

20.

uzsver to, cik svarīgi ir pašiem afgāņiem savā valstī īstenot visaptverošu un iekļaujošu pieeju visu to pušu samierināšanai, kuras atsakās no vardarbības, ievēro konstitūciju – tostarp cilvēktiesību noteikumus, jo īpaši attiecībā uz sieviešu tiesībām – un ir gatavas piedalīties miermīlīgas Afganistānas veidošanā; uzver, ka miera procesā ir jāiesaista politiskā opozīcija, pilsoniskā sabiedrība kopumā un jo īpaši sievietes, un ka šim procesam jābūt pēc iespējas iesaistošākam; aicina stiprināt Augstās miera padomes lomu šajā reģionā un aicina šo padomi ciešāk pievērsties tieši miera procesam;

| 21. | atgādina par Afganistānas valdības Kabulas un Tokijas starptautiskajās Afganistānai veltītajās konferencēs uzņemtajām saistībām stiprināt un uzlabot Afganistānā vēlēšanu procesu, tostarp īstenojot vēlēšanu procesa ilgtermiņa reformu, lai nodrošinātu, ka turpmākajās vēlēšanās tiek ievēroti starptautiskie standarti; atzinīgi vērtē to, ka ir paziņots 2014. gada prezidenta un provinču padomju vēlēšanu datums, kā arī Afganistānas gatavošanos šīm vēlēšanām; uzsver nepieciešamību veicināt līdzdalību, kas var būt atkarīga no drošības situācijas, jo īpaši valsts dienvidu un austrumu provincēs; atgādina Afganistānas iestādēm par to, ka vēlētāju saraksta sastādīšana, kā arī nākamo vēlēšanu procesa organizēšana un pārraudzība ir jānovēro vietējiem un starptautiskiem novērotājiem; aicina ES pēc Afganistānas iestāžu lūguma sniegt atbalstu nākamo vēlēšanu organizēšanā; |
| --- | --- |

21.

atgādina par Afganistānas valdības Kabulas un Tokijas starptautiskajās Afganistānai veltītajās konferencēs uzņemtajām saistībām stiprināt un uzlabot Afganistānā vēlēšanu procesu, tostarp īstenojot vēlēšanu procesa ilgtermiņa reformu, lai nodrošinātu, ka turpmākajās vēlēšanās tiek ievēroti starptautiskie standarti; atzinīgi vērtē to, ka ir paziņots 2014. gada prezidenta un provinču padomju vēlēšanu datums, kā arī Afganistānas gatavošanos šīm vēlēšanām; uzsver nepieciešamību veicināt līdzdalību, kas var būt atkarīga no drošības situācijas, jo īpaši valsts dienvidu un austrumu provincēs; atgādina Afganistānas iestādēm par to, ka vēlētāju saraksta sastādīšana, kā arī nākamo vēlēšanu procesa organizēšana un pārraudzība ir jānovēro vietējiem un starptautiskiem novērotājiem; aicina ES pēc Afganistānas iestāžu lūguma sniegt atbalstu nākamo vēlēšanu organizēšanā;

| 22. | uzsver nepieciešamību īstenot reģionālo sadarbību, lai plašākā reģionā veicinātu lielāku stabilitāti un drošību; uzsver nepieciešamību reģionālā mērogā ciešāk sadarboties ar Krieviju, Pakistānu, Vidusāziju, Indiju un Irānu, lai risinātu problēmas, ko rada ar drošību saistīti jautājumi, cilvēku un preču pārrobežu kontrabanda, un lai cīnītos pret nelikumīgu narkotiku ražošanu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

22.

uzsver nepieciešamību īstenot reģionālo sadarbību, lai plašākā reģionā veicinātu lielāku stabilitāti un drošību; uzsver nepieciešamību reģionālā mērogā ciešāk sadarboties ar Krieviju, Pakistānu, Vidusāziju, Indiju un Irānu, lai risinātu problēmas, ko rada ar drošību saistīti jautājumi, cilvēku un preču pārrobežu kontrabanda, un lai cīnītos pret nelikumīgu narkotiku ražošanu un tirdzniecību;

| 23. | aicina EĀDD uzlabot tā sadarbību ar Parlamentu attiecībā uz ES atbalstu Afganistānai, tostarp arī uz sarunu gaitu; cer saņemt pilnu informāciju par sarunu noteikumiem un regulārus ziņojumus pēc šā nolīguma apstiprināšanas; |
| --- | --- |

23.

aicina EĀDD uzlabot tā sadarbību ar Parlamentu attiecībā uz ES atbalstu Afganistānai, tostarp arī uz sarunu gaitu; cer saņemt pilnu informāciju par sarunu noteikumiem un regulārus ziņojumus pēc šā nolīguma apstiprināšanas;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Afganistānas valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Afganistānas valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  OV C 169 E, 15.6.2012., 108. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0578.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0591.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/136 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/136

---

P7_TA(2013)0283

Tūkstošgades attīstības mērķi

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Tūkstošgades attīstības mērķiem – satvara noteikšana laikposmam pēc 2015. gada (2012/2289(INI))

(2016/C 065/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā rezolūciju “Turēt solījumu – vienoti tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”, ko 2010. gadā Ģenerālā asambleja pieņēma ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa plenārsēdes par Tūkstošgades attīstības mērķiem 65. sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju “Turēt solījumu – vienoti tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai”, ko 2010. gadā Ģenerālā asambleja pieņēma ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa plenārsēdes par Tūkstošgades attīstības mērķiem 65. sesijā,

| — | ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā rīkoto ceturto Pasaules Sieviešu konferenci, tajā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī ar tām saistītos turpmākos dokumentus, ko attiecīgi 2000. gada 9. jūnijā, 2005. gada 11. martā un 2010. gada 2. martā pieņēma ANO speciālajās sesijās “Pekina + 5”, “Pekina + 10” un “Pekina + 15”, par turpmāko rīcību un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai, un ar ko dalībvalstis apņēmās īstenot pasākumus sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai divpadsmit jomās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā rīkoto ceturto Pasaules Sieviešu konferenci, tajā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī ar tām saistītos turpmākos dokumentus, ko attiecīgi 2000. gada 9. jūnijā, 2005. gada 11. martā un 2010. gada 2. martā pieņēma ANO speciālajās sesijās “Pekina + 5”, “Pekina + 10” un “Pekina + 15”, par turpmāko rīcību un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai, un ar ko dalībvalstis apņēmās īstenot pasākumus sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai divpadsmit jomās,

| — | ņemot vērā Stambulas rīcības programmu vismazāk attīstītajām valstīm 2011.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulas rīcības programmu vismazāk attīstītajām valstīm 2011.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā to, ka tiek īstenota rīcības programma, ko pieņēma 1994. gadā Kairā notikušajā Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), kurā tika atzīts, ka seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības ir neatņemama ilgtspējīgas attīstības daļa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka tiek īstenota rīcības programma, ko pieņēma 1994. gadā Kairā notikušajā Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), kurā tika atzīts, ka seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības ir neatņemama ilgtspējīgas attīstības daļa,

| — | ņemot vērā 2010. gada janvārī publicēto ANO Attīstības programmas (UNDP) ziņojumu “Pusceļš ir noiets – Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada janvārī publicēto ANO Attīstības programmas (UNDP) ziņojumu “Pusceļš ir noiets – Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana”,

| — | ņemot vērā ANO Attīstības programmas 2010. gada ziņojumu par cilvēces attīstību “Patiesa nāciju bagātība: cilvēces attīstības ceļi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Attīstības programmas 2010. gada ziņojumu par cilvēces attīstību “Patiesa nāciju bagātība: cilvēces attīstības ceļi”,

| — | ņemot vērā ANO ziņojumu “Dzimumu līdztiesība: progresa aina. 2012. gads”, kurā konstatēti uzlabojumi attiecībā uz TAM astoņos mērķos ietverto dzimumu līdztiesības aspektu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ziņojumu “Dzimumu līdztiesība: progresa aina. 2012. gads”, kurā konstatēti uzlabojumi attiecībā uz TAM astoņos mērķos ietverto dzimumu līdztiesības aspektu īstenošanu,

| — | ņemot vērā ANO Attīstības programmas (UNDP) 2011. gada pārskatu par tautas attīstību pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Attīstības programmas (UNDP) 2011. gada pārskatu par tautas attīstību pasaulē,

| — | ņemot vērā nobeiguma dokumentu, ko pieņēma ANO konferencē par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem (“Rio+20” konferencē), kas notika 2012. gada 20.–22. jūnijā, Riodežaneiro, Brazīlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nobeiguma dokumentu, ko pieņēma ANO konferencē par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem (“Rio+20” konferencē), kas notika 2012. gada 20.–22. jūnijā, Riodežaneiro, Brazīlijā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1979. gadā pieņemto Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), kurā noteikts, ko var uzskatīt par vardarbību pret sievietēm un kā izveidot valsts rīcības programmu šādas diskriminācijas izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1979. gadā pieņemto Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), kurā noteikts, ko var uzskatīt par vardarbību pret sievietēm un kā izveidot valsts rīcības programmu šādas diskriminācijas izskaušanai,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un cilvēktiesību tiesiskās pamatnostādnes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un cilvēktiesību tiesiskās pamatnostādnes,

| — | ņemot vērā ANO sistēmas uzdevumu grupas darbu saistībā ar ANO attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, kuru kopīgi vada ANO Ekonomisko un sociālo lietu departaments un UNDP, saņemot atbalstu no ANO aģentūrām un apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO sistēmas uzdevumu grupas darbu saistībā ar ANO attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, kuru kopīgi vada ANO Ekonomisko un sociālo lietu departaments un UNDP, saņemot atbalstu no ANO aģentūrām un apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām,

| — | ņemot vērā ANO 2012. gada jūnija ziņojumu ANO ģenerālsekretāram “Apzinoties, kādu nākotni mēs vēlamies visiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2012. gada jūnija ziņojumu ANO ģenerālsekretāram “Apzinoties, kādu nākotni mēs vēlamies visiem”,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa prominentu personu darba grupas paveikto saistībā ar attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada un “Rio+20” konferences rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa prominentu personu darba grupas paveikto saistībā ar attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada un “Rio+20” konferences rezultātus,

| — | ņemot vērā 2002. gada 18.–22. martā Monterrejā, Meksikā, notikušajā starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu pieņemto Monterrejas konsensu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 18.–22. martā Monterrejā, Meksikā, notikušajā starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu pieņemto Monterrejas konsensu,

| — | ņemot vērā deklarāciju un rīcības plānu par attīstības palīdzības efektivitāti, kas pieņemti augsta līmeņa sanāksmē Pusanā 2011. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju un rīcības plānu par attīstības palīdzības efektivitāti, kas pieņemti augsta līmeņa sanāksmē Pusanā 2011. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un Akras rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un Akras rīcības programmu,

| — | ņemot vērā Eiropas konsensu attīstības jomā (1) un ES rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas konsensu attīstības jomā (1) un ES rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā (2),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus,

| — | ņemot vērā LESD 208. pantu, kas paredz, ka “politikā, kas var ietekmēt jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 208. pantu, kas paredz, ka “politikā, kas var ietekmēt jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu “Attīstības politiku saskaņotība” (COM(2005)0134) un Padomes secinājumus par politikas saskaņotību attīstības veicināšanai, kurus pieņēma Ārlietu padomes 3166. sanāksmē 2012. gada 14. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu “Attīstības politiku saskaņotība” (COM(2005)0134) un Padomes secinājumus par politikas saskaņotību attīstības veicināšanai, kurus pieņēma Ārlietu padomes 3166. sanāksmē 2012. gada 14. maijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” (COM(2010)0127),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu “Humānā palīdzība pārtikas jomā” (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu “Humānā palīdzība pārtikas jomā” (COM(2010)0126),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju: pārtikas nodrošinājuma krīžu sniegtā mācība” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju: pārtikas nodrošinājuma krīžu sniegtā mācība” (COM(2012)0586),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta paziņojumu “Māšu un bērnu uztura uzlabošana ārējā palīdzībā – ES politikas satvars” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta paziņojumu “Māšu un bērnu uztura uzlabošana ārējā palīdzībā – ES politikas satvars” (COM(2013)0141),

| — | ņemot vērā 2008. gada 19. septembra Eiropas ziņojumu par attīstību “Tūkstošgades attīstības mērķu viduspunktā: ko esam sasnieguši un kas mums vēl ir jāsasniedz”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 19. septembra Eiropas ziņojumu par attīstību “Tūkstošgades attīstības mērķu viduspunktā: ko esam sasnieguši un kas mums vēl ir jāsasniedz”,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2013. gada 27. februāra paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2013. gada 27. februāra paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” (COM(2013)0092),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2011)0840), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2011)0840),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011)0500) un Komisijas tās pašas dienas darba dokumentu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” – pašreizējā finansēšanas sistēma, sagaidāmās problēmas, apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultāti un dažādi galveno horizontālo un nozaru jautājumu risinājumi” (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011)0500) un Komisijas tās pašas dienas darba dokumentu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” – pašreizējā finansēšanas sistēma, sagaidāmās problēmas, apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultāti un dažādi galveno horizontālo un nozaru jautājumu risinājumi” (SEC(2011)0868),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Globālā Eiropa – jauna pieeja ES ārējās darbības finansējumam” (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Globālā Eiropa – jauna pieeja ES ārējās darbības finansējumam” (COM(2011)0865),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. decembra paziņojumu “Daudzgadu finanšu shēmas sagatavošana par finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, kā arī aizjūras zemēm un teritorijām laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam” (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. decembra paziņojumu “Daudzgadu finanšu shēmas sagatavošana par finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, kā arī aizjūras zemēm un teritorijām laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam” (COM(2011)0837),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par ES atbalstu ilgtspējīgām pārmaiņām sabiedrībās, kurās notiek pāreja, ko pieņēma Ārlietu padomes 3218. sanāksmē 2013. gada 31. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par ES atbalstu ilgtspējīgām pārmaiņām sabiedrībās, kurās notiek pāreja, ko pieņēma Ārlietu padomes 3218. sanāksmē 2013. gada 31. janvārī,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma”, kurus pieņēma Ārlietu padomes 3166. sanāksmē 2012. gada 14. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma”, kurus pieņēma Ārlietu padomes 3166. sanāksmē 2012. gada 14. maijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 12. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 12. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā” (COM(2012)0492),

| — | ņemot vērā Komisijas organizēto sabiedrisko apspriešanos par ES nostājas sagatavošanu “Virzībā uz attīstības programmas noteikšanu laikposmam pēc 2015. gada” (3), kas notika no 2012. gada 15. jūnija līdz 2012. gada 15. septembrim un kurā varēja piedalīties visas ieinteresētās personas, privātpersonas, organizācijas (valdības/nevalstiskās, parlamenta, akadēmiskās, privātā sektora organizācijas u. c.) un valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas organizēto sabiedrisko apspriešanos par ES nostājas sagatavošanu “Virzībā uz attīstības programmas noteikšanu laikposmam pēc 2015. gada” (3), kas notika no 2012. gada 15. jūnija līdz 2012. gada 15. septembrim un kurā varēja piedalīties visas ieinteresētās personas, privātpersonas, organizācijas (valdības/nevalstiskās, parlamenta, akadēmiskās, privātā sektora organizācijas u. c.) un valstis,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojumu “Divpadsmit punktus saturošs ES rīcības plāns Tūkstošgades attīstības mērķu atbalstam” (COM(2010)0159), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojumu “Divpadsmit punktus saturošs ES rīcības plāns Tūkstošgades attīstības mērķu atbalstam” (COM(2010)0159),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par sasniegto Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā: vidusposma pārskats, gatavojoties ANO augsta līmeņa sanāksmei 2010. gada septembrī (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par sasniegto Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā: vidusposma pārskats, gatavojoties ANO augsta līmeņa sanāksmei 2010. gada septembrī (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada janvārī publicēto pētījumu “Tūkstošgades attīstības mērķi un attīstība pēc 2015. gada – pārliecinoša ES līdzdalība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada janvārī publicēto pētījumu “Tūkstošgades attīstības mērķi un attīstība pēc 2015. gada – pārliecinoša ES līdzdalība”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7–0165/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7–0165/2013),

| A. | tā kā Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), kuros ietverti atsevišķi konkrēti un laikā ierobežoti uzdevumi, ir pievērsuši uzmanību globālās nabadzības izskaušanai kā steidzami risināmam jautājumam un vienai no globālās rīcības prioritātēm; tā kā divus gadus pirms TAM īstenošanas termiņa beigām ir vērojams būtisks progress – ir īstenots uzdevums uz pusi samazināt galējā nabadzībā dzīvojošo cilvēku skaitu, kā arī uzdevums uz pusi samazināt to cilvēku īpatsvaru, kuriem nav uzticamas piekļuves tīriem dzeramā ūdens avotiem, kā arī uzlabot vairāk nekā 200 miljonu graustos dzīvojošu cilvēku dzīves apstākļus, meitenes uzņem pamatskolā tikpat bieži kā zēnus, un ir vērojams pieaugošs progress bērnu un māšu mirstības samazināšanā; taču tā kā pašreizējie TAM tomēr pienācīgi nerisina nabadzības pamatcēloņus un tādus jautājumus kā nevienlīdzība valstīs un starp valstīm, sociālā atstumtība, bioloģiskās daudzveidības un pārvaldības nodrošināšana; |
| --- | --- |

A.

tā kā Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), kuros ietverti atsevišķi konkrēti un laikā ierobežoti uzdevumi, ir pievērsuši uzmanību globālās nabadzības izskaušanai kā steidzami risināmam jautājumam un vienai no globālās rīcības prioritātēm; tā kā divus gadus pirms TAM īstenošanas termiņa beigām ir vērojams būtisks progress – ir īstenots uzdevums uz pusi samazināt galējā nabadzībā dzīvojošo cilvēku skaitu, kā arī uzdevums uz pusi samazināt to cilvēku īpatsvaru, kuriem nav uzticamas piekļuves tīriem dzeramā ūdens avotiem, kā arī uzlabot vairāk nekā 200 miljonu graustos dzīvojošu cilvēku dzīves apstākļus, meitenes uzņem pamatskolā tikpat bieži kā zēnus, un ir vērojams pieaugošs progress bērnu un māšu mirstības samazināšanā; taču tā kā pašreizējie TAM tomēr pienācīgi nerisina nabadzības pamatcēloņus un tādus jautājumus kā nevienlīdzība valstīs un starp valstīm, sociālā atstumtība, bioloģiskās daudzveidības un pārvaldības nodrošināšana;

| B. | tā kā Eiropas Konsenss attīstības jomā, ko parakstīja Komisija, Padome un Eiropas Parlaments, ir acquis communautaire; atgādinot, cik nozīmīgs un visaptverošs ir šis dokuments, ar kuru tika nostiprināts Eiropas ceļvedis attīstības jomā, kā arī no tā izrietošie acquis un pamatnostādnes; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Konsenss attīstības jomā, ko parakstīja Komisija, Padome un Eiropas Parlaments, ir acquis communautaire; atgādinot, cik nozīmīgs un visaptverošs ir šis dokuments, ar kuru tika nostiprināts Eiropas ceļvedis attīstības jomā, kā arī no tā izrietošie acquis un pamatnostādnes;

| C. | tā kā TAM ir palīdzējuši definēt nabadzību kā daudzdimensionālu nenodrošinātību cilvēku dzīvē, kas skar izglītību, veselību, vidi, pārtiku, nodarbinātību, mājokļus un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

C.

tā kā TAM ir palīdzējuši definēt nabadzību kā daudzdimensionālu nenodrošinātību cilvēku dzīvē, kas skar izglītību, veselību, vidi, pārtiku, nodarbinātību, mājokļus un dzimumu līdztiesību;

| D. | tā kā pasaules mēroga problēmas – bads un nepietiekams uzturs, kvalitatīvas un visiem pieejamas veselības aprūpes, kā arī pienācīgas un drošas kanalizācijas un higiēnas trūkums, nepietiekams kvalitatīvas pamatizglītības un vidējās izglītības nodrošinājums, augsts bezdarba, jo īpaši jauniešu bezdarba, līmenis, sociālās aizsardzības un cilvēktiesību neievērošana, nevienlīdzība, tostarp dzimumu nevienlīdzība, vides apstākļu pasliktināšanās un klimata pārmaiņas – joprojām nav atrisinātas, un ir jārod jauni attīstības ceļi, kas sekmētu iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību visiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pasaules mēroga problēmas – bads un nepietiekams uzturs, kvalitatīvas un visiem pieejamas veselības aprūpes, kā arī pienācīgas un drošas kanalizācijas un higiēnas trūkums, nepietiekams kvalitatīvas pamatizglītības un vidējās izglītības nodrošinājums, augsts bezdarba, jo īpaši jauniešu bezdarba, līmenis, sociālās aizsardzības un cilvēktiesību neievērošana, nevienlīdzība, tostarp dzimumu nevienlīdzība, vides apstākļu pasliktināšanās un klimata pārmaiņas – joprojām nav atrisinātas, un ir jārod jauni attīstības ceļi, kas sekmētu iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību visiem;

| E. | tā kā gandrīz miljards cilvēku pasaulē cieš no nepietiekama uztura un vairāk nekā 200 miljoni cilvēku ir bez darba; tā kā tikai 28 % pasaules iedzīvotāju aizsargā visaptverošas sociālās aizsardzības sistēmas, atspoguļojot augsto neoficiālās nodarbinātības pakāpi, un tā kā aptuveni 1,4 miljardiem cilvēku nav piekļuves pietiekamiem enerģijas pakalpojumiem, kas apgrūtina viņu spējas pārvarēt nabadzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā gandrīz miljards cilvēku pasaulē cieš no nepietiekama uztura un vairāk nekā 200 miljoni cilvēku ir bez darba; tā kā tikai 28 % pasaules iedzīvotāju aizsargā visaptverošas sociālās aizsardzības sistēmas, atspoguļojot augsto neoficiālās nodarbinātības pakāpi, un tā kā aptuveni 1,4 miljardiem cilvēku nav piekļuves pietiekamiem enerģijas pakalpojumiem, kas apgrūtina viņu spējas pārvarēt nabadzību;

| F. | tā kā jaunattīstības valstīs aptuveni 2,6 miljoni bērnu ik gadu mirst nepietiekama uztura dēļ un klimata pārmaiņu ietekmē pārtikas trūkuma skarto cilvēku skaits, visticamāk, pieaugs; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunattīstības valstīs aptuveni 2,6 miljoni bērnu ik gadu mirst nepietiekama uztura dēļ un klimata pārmaiņu ietekmē pārtikas trūkuma skarto cilvēku skaits, visticamāk, pieaugs;

| G. | tā kā, saglabājoties pašreizējam agro laulību skaitam, līdz 2020. gadam aptuveni 140 miljoni meiteņu tiks izprecinātas bērnībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā, saglabājoties pašreizējam agro laulību skaitam, līdz 2020. gadam aptuveni 140 miljoni meiteņu tiks izprecinātas bērnībā;

| H. | tā kā trīs ceturtdaļas pasaules nabadzīgo cilvēku dzīvo valstīs ar vidēju ienākumu līmeni un saskaņā ar Pasaules Bankas 2008. gada pasaules attīstības rādītājiem ienākumu un labklājības nevienlīdzība valstīs, tostarp valstīs ar augstu ienākumu līmeni, kopš 20. gs. astoņdesmito gadu sākuma ir pieaugusi; tā kā ar ienākumiem un darbu saistītā nestabilitāte ir pieaugusi arī globalizācijas tendenču ietekmē, kuru pamatā ir ārpakalpojumu izmantošana un vājāka darba aizsardzība; |
| --- | --- |

H.

tā kā trīs ceturtdaļas pasaules nabadzīgo cilvēku dzīvo valstīs ar vidēju ienākumu līmeni un saskaņā ar Pasaules Bankas 2008. gada pasaules attīstības rādītājiem ienākumu un labklājības nevienlīdzība valstīs, tostarp valstīs ar augstu ienākumu līmeni, kopš 20. gs. astoņdesmito gadu sākuma ir pieaugusi; tā kā ar ienākumiem un darbu saistītā nestabilitāte ir pieaugusi arī globalizācijas tendenču ietekmē, kuru pamatā ir ārpakalpojumu izmantošana un vājāka darba aizsardzība;

| I. | tā kā saskaņā ar prognozēm 2015. gadā vairāk nekā 600 miljoni cilvēku joprojām izmantos neuzlabotus ūdens ieguves avotus, kuri rada veselības apdraudējumu, un viens miljards cilvēku, no kuriem 70 % ir sievietes, iztiks ar mazāk nekā USD 1,25 dienā, jo īpaši daudzās Āfrikas un jaunietekmes valstīs, un, ja turpināsies pašreizējās tendences, TAM mērķis uz pusi samazināt bez kanalizācijas pamatpakalpojumiem dzīvojošo cilvēku skaitu netiks sasniegts līdz 2049. gadam; tā kā pašlaik gandrīz 200 miljoni cilvēku, no kuriem aptuveni 74 miljoni ir vecumā no 15 līdz 24 gadiem, ir bez darba un tikai 20 % pasaules iedzīvotāju ir pietiekams sociālais nodrošinājums, savukārt vairāk nekā pusei nav nekāda nodrošinājuma; tā kā 2015. gada noteikšana par Eiropas attīstības gadu ļaus pievērst Eiropas iedzīvotāju uzmanību jauno TAM nozīmīgumam; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar prognozēm 2015. gadā vairāk nekā 600 miljoni cilvēku joprojām izmantos neuzlabotus ūdens ieguves avotus, kuri rada veselības apdraudējumu, un viens miljards cilvēku, no kuriem 70 % ir sievietes, iztiks ar mazāk nekā USD 1,25 dienā, jo īpaši daudzās Āfrikas un jaunietekmes valstīs, un, ja turpināsies pašreizējās tendences, TAM mērķis uz pusi samazināt bez kanalizācijas pamatpakalpojumiem dzīvojošo cilvēku skaitu netiks sasniegts līdz 2049. gadam; tā kā pašlaik gandrīz 200 miljoni cilvēku, no kuriem aptuveni 74 miljoni ir vecumā no 15 līdz 24 gadiem, ir bez darba un tikai 20 % pasaules iedzīvotāju ir pietiekams sociālais nodrošinājums, savukārt vairāk nekā pusei nav nekāda nodrošinājuma; tā kā 2015. gada noteikšana par Eiropas attīstības gadu ļaus pievērst Eiropas iedzīvotāju uzmanību jauno TAM nozīmīgumam;

| J. | tā kā 2007.–2010. gada globālā pārtikas, enerģijas un finanšu krīze apvienojumā ar globālās ekonomikas lejupslīdi un klimata pārmaiņām parādīja, cik nedrošas ir globālās pārtikas piegādes sistēmas, un atklāja sistēmiskas kļūdas finanšu un patēriņa preču tirgu un globālās pārvaldības mehānismu darbībā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2007.–2010. gada globālā pārtikas, enerģijas un finanšu krīze apvienojumā ar globālās ekonomikas lejupslīdi un klimata pārmaiņām parādīja, cik nedrošas ir globālās pārtikas piegādes sistēmas, un atklāja sistēmiskas kļūdas finanšu un patēriņa preču tirgu un globālās pārvaldības mehānismu darbībā;

| K. | tā kā ilgtspējas problēmas, tostarp nepieciešamība steidzami samazināt globālās siltumnīcefekta gāzu emisijas un sasniegt taisnīgāku un ilgtspējīgāku dabas resursu pārvaldību, ir galvenais pārveidošanas plāna izaicinājums; |
| --- | --- |

K.

tā kā ilgtspējas problēmas, tostarp nepieciešamība steidzami samazināt globālās siltumnīcefekta gāzu emisijas un sasniegt taisnīgāku un ilgtspējīgāku dabas resursu pārvaldību, ir galvenais pārveidošanas plāna izaicinājums;

| L. | tā kā 1986. gada Deklarācijā par tiesībām uz attīstību attīstība atzīta par vienu no pamata cilvēktiesībām; tā kā Deklarācijā pausta apņemšanās izmantot “cilvēktiesībās balstītu” pieeju, ko raksturo visu cilvēktiesību (ekonomisko, sociālo, kultūras, pilsonisko un politisko) īstenošana, un tā kā Deklarācijā pausta arī apņemšanās stiprināt starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

L.

tā kā 1986. gada Deklarācijā par tiesībām uz attīstību attīstība atzīta par vienu no pamata cilvēktiesībām; tā kā Deklarācijā pausta apņemšanās izmantot “cilvēktiesībās balstītu” pieeju, ko raksturo visu cilvēktiesību (ekonomisko, sociālo, kultūras, pilsonisko un politisko) īstenošana, un tā kā Deklarācijā pausta arī apņemšanās stiprināt starptautisko sadarbību;

| M. | tā kā TAM sasniegšana pirms termiņa savā ziņā būs atkarīga no globālas partnerības attīstībai īstenošanas un tā kā ES un dalībvalstīm vajadzētu ievērot savas saistības un nevajadzētu pieļaut, ka pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze apstādina līdz šim panākto progresu; |
| --- | --- |

M.

tā kā TAM sasniegšana pirms termiņa savā ziņā būs atkarīga no globālas partnerības attīstībai īstenošanas un tā kā ES un dalībvalstīm vajadzētu ievērot savas saistības un nevajadzētu pieļaut, ka pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze apstādina līdz šim panākto progresu;

| N. | tā kā LESD 208. pantā ir paredzēts, ka nabadzības mazināšana un – ilgtermiņā – tās izskaušana ir galvenais ES attīstības politikas mērķis; |
| --- | --- |

N.

tā kā LESD 208. pantā ir paredzēts, ka nabadzības mazināšana un – ilgtermiņā – tās izskaušana ir galvenais ES attīstības politikas mērķis;

| O. | tā kā 50 gadus īstenotā attīstības politika, kuras pamatā ir līdzekļu došana, ir radījusi pārmērīgu pieradumu un atkarību (5); |
| --- | --- |

O.

tā kā 50 gadus īstenotā attīstības politika, kuras pamatā ir līdzekļu došana, ir radījusi pārmērīgu pieradumu un atkarību (5);

| P. | tā kā ANO cieši un iekļaujošā veidā sadarbojas ar visām ieinteresētajām personām, lai izmantotu TAM kā virzītājspēku un turpinātu darbu pie vērienīgas laikposmam pēc 2015. gada paredzētas attīstības programmas īstenošanas, kuras pamatā vajadzētu būt labākas kvalitātes palīdzībai, uzlabotai koordinēšanai un politikas saskaņotības principu ievērošanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā ANO cieši un iekļaujošā veidā sadarbojas ar visām ieinteresētajām personām, lai izmantotu TAM kā virzītājspēku un turpinātu darbu pie vērienīgas laikposmam pēc 2015. gada paredzētas attīstības programmas īstenošanas, kuras pamatā vajadzētu būt labākas kvalitātes palīdzībai, uzlabotai koordinēšanai un politikas saskaņotības principu ievērošanai;

| Q. | tā kā Eiropas Savienības apņemšanās saskaņā ar Eiropadomes 2005. gadā pieņemtajiem secinājumiem nodrošināt politikas saskaņotību attīstībai (PCD) nesen no jauna tika apliecināta tās 2012. gada 14. maija secinājumos (6); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Savienības apņemšanās saskaņā ar Eiropadomes 2005. gadā pieņemtajiem secinājumiem nodrošināt politikas saskaņotību attīstībai (PCD) nesen no jauna tika apliecināta tās 2012. gada 14. maija secinājumos (6);

| R. | tā kā ES kā pasaulē lielākā līdzekļu devēja mērķis ir sasniegt TAM plānotajā laikā un ES cieši iesaistās sarunās par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES kā pasaulē lielākā līdzekļu devēja mērķis ir sasniegt TAM plānotajā laikā un ES cieši iesaistās sarunās par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada;

| S. | tā kā Eiropas Parlaments šim procesam piešķir īpašu nozīmi un uzskata, ka ES ir jādarbojas kā dzinējspēkam laikposmā pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Parlaments šim procesam piešķir īpašu nozīmi un uzskata, ka ES ir jādarbojas kā dzinējspēkam laikposmā pēc 2015. gada;

| T. | tā kā vairākas valstis, kuras ir apdraudētas vai iesaistītas konfliktā, nav izpildījušas nevienu TAM (7); |
| --- | --- |

T.

tā kā vairākas valstis, kuras ir apdraudētas vai iesaistītas konfliktā, nav izpildījušas nevienu TAM (7);

| U. | tā kā miera, drošības, demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un politiskās stabilitātes trūkums vienlaikus ar korupciju un cilvēktiesību pārkāpumiem neļauj nabadzīgajām valstīm īstenot visas attīstības iespējas; |
| --- | --- |

U.

tā kā miera, drošības, demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un politiskās stabilitātes trūkums vienlaikus ar korupciju un cilvēktiesību pārkāpumiem neļauj nabadzīgajām valstīm īstenot visas attīstības iespējas;

| V. | tā kā, vērtējot progresu TAM sasniegšanā, nedrīkstētu neievērot īpašo situāciju vidēja ienākuma līmeņa valstīs, kurās, neskatoties uz to ekonomisko izaugsmi, dzīvo 75 % pasaules nabadzīgo cilvēku, un vienlaikus būtu jāņem vērā diferencētas pieejas princips, kā paredzēts jaunajā attīstības programmā, |
| --- | --- |

V.

tā kā, vērtējot progresu TAM sasniegšanā, nedrīkstētu neievērot īpašo situāciju vidēja ienākuma līmeņa valstīs, kurās, neskatoties uz to ekonomisko izaugsmi, dzīvo 75 % pasaules nabadzīgo cilvēku, un vienlaikus būtu jāņem vērā diferencētas pieejas princips, kā paredzēts jaunajā attīstības programmā,

I.   
  Tūkstošgades attīstības mērķi un jauni uzdevumi

| 1. | apstiprina, ka 2000. gadā noteiktie Tūkstošgades attīstības mērķi ir veicinājuši daudzus sasniegumus vidēju ienākumu līmeņa valstīs un jaunattīstības valstīs un ka šie rezultāti ir pareizi jāanalizē turpmākajā satvarā, lai sasniegtu globālākus un ilgtspējīgākus rezultātus; |
| --- | --- |

1.

apstiprina, ka 2000. gadā noteiktie Tūkstošgades attīstības mērķi ir veicinājuši daudzus sasniegumus vidēju ienākumu līmeņa valstīs un jaunattīstības valstīs un ka šie rezultāti ir pareizi jāanalizē turpmākajā satvarā, lai sasniegtu globālākus un ilgtspējīgākus rezultātus;

| 2. | uzsver, ka aizvadīto desmit gadu laikā ir dramatiski mainījusies ne tikai globālā situācija, bet arī nabadzības raksturs, par galveno problēmu tās izskaušanas kontekstā kļūstot pieaugošām atšķirībām un nevienlīdzībai valstīs un starp valstīm; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka aizvadīto desmit gadu laikā ir dramatiski mainījusies ne tikai globālā situācija, bet arī nabadzības raksturs, par galveno problēmu tās izskaušanas kontekstā kļūstot pieaugošām atšķirībām un nevienlīdzībai valstīs un starp valstīm;

| 3. | norāda, ka, lai arī dažas jaunattīstības valstis ir kļuvušas par līdzekļu devējām, tās vēl joprojām saskaras ar lielu un aizvien pieaugošu nevienlīdzību, kas salīdzināma ar nevienlīdzību citās jaunattīstības valstīs; norāda, ka cita starpā klimata pārmaiņas, pārtikas nodrošinājuma trūkums, migrācija, bezdarbs, demogrāfiskās pārmaiņas, korupcija, resursu ierobežojumi, neilgtspējīga izaugsme, kā arī finanšu un ekonomikas krīzes un cilvēktiesību pārkāpumi rada sarežģītas un savstarpēji saistītas problēmas; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka, lai arī dažas jaunattīstības valstis ir kļuvušas par līdzekļu devējām, tās vēl joprojām saskaras ar lielu un aizvien pieaugošu nevienlīdzību, kas salīdzināma ar nevienlīdzību citās jaunattīstības valstīs; norāda, ka cita starpā klimata pārmaiņas, pārtikas nodrošinājuma trūkums, migrācija, bezdarbs, demogrāfiskās pārmaiņas, korupcija, resursu ierobežojumi, neilgtspējīga izaugsme, kā arī finanšu un ekonomikas krīzes un cilvēktiesību pārkāpumi rada sarežģītas un savstarpēji saistītas problēmas;

| 4. | atgādina, ka vides degradācija apdraud TAM sasniegšanu, tostarp galējas nabadzības un bada izskaušanu; jo īpaši atgādina, ka pastāvīgā nevienlīdzība un cīņa par ierobežotajiem resursiem ir konfliktu, bada, nedrošības un vardarbības galveno veicinātāju vidū, un tie savukārt ir pamatšķēršļi cilvēces attīstībai un centieniem sasniegt ilgtspējīgu attīstību; aicina pieņemt visaptverošāku pieeju, kas atspoguļotu “Rio+20” ilgtspējīgai attīstībai veltītās konferences rezultātus un turpmākos pasākumus; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka vides degradācija apdraud TAM sasniegšanu, tostarp galējas nabadzības un bada izskaušanu; jo īpaši atgādina, ka pastāvīgā nevienlīdzība un cīņa par ierobežotajiem resursiem ir konfliktu, bada, nedrošības un vardarbības galveno veicinātāju vidū, un tie savukārt ir pamatšķēršļi cilvēces attīstībai un centieniem sasniegt ilgtspējīgu attīstību; aicina pieņemt visaptverošāku pieeju, kas atspoguļotu “Rio+20” ilgtspējīgai attīstībai veltītās konferences rezultātus un turpmākos pasākumus;

| 5. | atgādina vajadzību saskaņot ES politiku tirdzniecības un attīstības jomās, jo īpaši attiecībā uz tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

5.

atgādina vajadzību saskaņot ES politiku tirdzniecības un attīstības jomās, jo īpaši attiecībā uz tālākajiem reģioniem;

| 6. | mudina ES stingri un vienoti uzņemties vadību apspriedēs par programmu laikposmam pēc 2015. gada un to turpināt līdz ANO samitam, un pieņemt vienotu, efektīvu un mērķtiecīgu nostāju par principiem un mērķiem, kuriem būtu jāietilpst jaunajā attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada; vienlaikus norāda, ka ir nepieciešams vienots, visaptverošs un iekļaujošs satvars, kurā izstrādāti skaidri kritēriji, aptverot galvenos attīstības un ilgtspējas jautājumus, un ka minētajam satvaram pēc būtības ir jābūt universālam un globālam, veicinot visu cilvēku pārticību, cilvēktiesības un labklājību un nodrošinot jaunattīstības valstu tiešu un aktīvu iesaistīšanos tā izstrādē un īstenošanā, kā arī pievēršot uzmanību bagātāko valstu nozīmei un pienākumiem – papildus finansēšanai – panākumu veicināšanā; |
| --- | --- |

6.

mudina ES stingri un vienoti uzņemties vadību apspriedēs par programmu laikposmam pēc 2015. gada un to turpināt līdz ANO samitam, un pieņemt vienotu, efektīvu un mērķtiecīgu nostāju par principiem un mērķiem, kuriem būtu jāietilpst jaunajā attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada; vienlaikus norāda, ka ir nepieciešams vienots, visaptverošs un iekļaujošs satvars, kurā izstrādāti skaidri kritēriji, aptverot galvenos attīstības un ilgtspējas jautājumus, un ka minētajam satvaram pēc būtības ir jābūt universālam un globālam, veicinot visu cilvēku pārticību, cilvēktiesības un labklājību un nodrošinot jaunattīstības valstu tiešu un aktīvu iesaistīšanos tā izstrādē un īstenošanā, kā arī pievēršot uzmanību bagātāko valstu nozīmei un pienākumiem – papildus finansēšanai – panākumu veicināšanā;

| 7. | norāda, ka globālā partnerība attīstības jomā būtu jāpārorientē, lai ņemtu vērā jauno situāciju un nodrošinātu ciešu saistību ar jaunajām dimensijām programmā laikposmam pēc 2015. gada; uzsver, ka pārveidota un pastiprināta globālā partnerība attīstības jomā būs būtiski svarīga, lai īstenotu programmu laikposmam pēc 2015. gada un nodrošinātu efektīvus pārskatatbildības mehānismus visos līmeņos; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka globālā partnerība attīstības jomā būtu jāpārorientē, lai ņemtu vērā jauno situāciju un nodrošinātu ciešu saistību ar jaunajām dimensijām programmā laikposmam pēc 2015. gada; uzsver, ka pārveidota un pastiprināta globālā partnerība attīstības jomā būs būtiski svarīga, lai īstenotu programmu laikposmam pēc 2015. gada un nodrošinātu efektīvus pārskatatbildības mehānismus visos līmeņos;

| 8. | uzskata, ka šādā vienotā pieejā ir nepieciešama pienācīga saskaņotība starp ES un tās dalībvalstīm, pirms tā tiek izklāstīta Ņujorkas rudens samitā, kā arī laba redzamība sarunu procesa laikā Eiropas attīstības komisāra vadībā; aicina ES, kas ir lielākais līdzekļu devējs pasaulē, pilnībā uzņemties galvenā dalībnieka lomu programmā laikposmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka šādā vienotā pieejā ir nepieciešama pienācīga saskaņotība starp ES un tās dalībvalstīm, pirms tā tiek izklāstīta Ņujorkas rudens samitā, kā arī laba redzamība sarunu procesa laikā Eiropas attīstības komisāra vadībā; aicina ES, kas ir lielākais līdzekļu devējs pasaulē, pilnībā uzņemties galvenā dalībnieka lomu programmā laikposmam pēc 2015. gada;

| 9. | aicina attīstības satvara mērķos laikposmam pēc 2015. gada iekļaut TAM, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķus, veicinot pārticību un labklājību visiem cilvēkiem, tostarp tādām neaizsargātām sabiedrības grupām kā sievietes, bērni, veci cilvēki un cilvēki ar invaliditāti; uzsver, ka ir vajadzīga patiesa elastība, lai noteiktu valstu mērķus atbilstoši to spējām un nodrošinātu jaunattīstības valstu un visu attīstības partneru, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības, tiešu un aktīvu līdzdalību; norāda, ka bagātajām valstīm ir jāuzņemas stingras saistības – gan attiecībā uz savu attīstību, gan attiecībā uz savām politikas jomām, kas skar citas valstis; |
| --- | --- |

9.

aicina attīstības satvara mērķos laikposmam pēc 2015. gada iekļaut TAM, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķus, veicinot pārticību un labklājību visiem cilvēkiem, tostarp tādām neaizsargātām sabiedrības grupām kā sievietes, bērni, veci cilvēki un cilvēki ar invaliditāti; uzsver, ka ir vajadzīga patiesa elastība, lai noteiktu valstu mērķus atbilstoši to spējām un nodrošinātu jaunattīstības valstu un visu attīstības partneru, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības, tiešu un aktīvu līdzdalību; norāda, ka bagātajām valstīm ir jāuzņemas stingras saistības – gan attiecībā uz savu attīstību, gan attiecībā uz savām politikas jomām, kas skar citas valstis;

| 10. | uzsver, ka ar sieviešu stāvokli saistīto TAM izpildes lēnais progress nav saistīts tikai ar finansiāliem vai tehniskiem šķēršļiem vien, bet ka tā galvenais iemesls ir politiskas gribas trūkums; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ar sieviešu stāvokli saistīto TAM izpildes lēnais progress nav saistīts tikai ar finansiāliem vai tehniskiem šķēršļiem vien, bet ka tā galvenais iemesls ir politiskas gribas trūkums;

II.   
  Nabadzības izskaušana

| 11. | mudina attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada par saistošām un globālām prioritātēm noteikt nabadzības izskaušanu, kas ir galvenais mērķis ES sadarbībai attīstības jomā, un ilgtspējīgas sociālās un vides attīstības nodrošināšanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

11.

mudina attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada par saistošām un globālām prioritātēm noteikt nabadzības izskaušanu, kas ir galvenais mērķis ES sadarbībai attīstības jomā, un ilgtspējīgas sociālās un vides attīstības nodrošināšanu visā pasaulē;

| 12. | uzver, ka nevienlīdzība kavē ekonomikas attīstību un centienus samazināt nabadzību; jo īpaši atgādina, ka augsts nevienlīdzības līmenis apgrūtina plaša mēroga, resursus pārdalošu un fiskāli ilgtspējīgu sociālās labklājības sistēmu veidošanu, pamatojoties uz sociālās solidaritātes principiem, turklāt augsts nevienlīdzības līmenis var paaugstināt noziedzību vai izraisīt vardarbīgus konfliktus, jo īpaši etniski daudzveidīgās sabiedrībās; uzskata, ka ir jārisina strukturālie nabadzības cēloņi, lai būtu iespējama īstena sabiedrības pārveidošana; |
| --- | --- |

12.

uzver, ka nevienlīdzība kavē ekonomikas attīstību un centienus samazināt nabadzību; jo īpaši atgādina, ka augsts nevienlīdzības līmenis apgrūtina plaša mēroga, resursus pārdalošu un fiskāli ilgtspējīgu sociālās labklājības sistēmu veidošanu, pamatojoties uz sociālās solidaritātes principiem, turklāt augsts nevienlīdzības līmenis var paaugstināt noziedzību vai izraisīt vardarbīgus konfliktus, jo īpaši etniski daudzveidīgās sabiedrībās; uzskata, ka ir jārisina strukturālie nabadzības cēloņi, lai būtu iespējama īstena sabiedrības pārveidošana;

| 13. | atzīst attīstības un nabadzības izskaušanas saistību ar miera un drošības, vides, cilvēktiesību, dzimumu līdztiesības, demokrātijas un labas pārvaldības izaicinājumiem; tāpēc prasa pieņemt tādu atjauninātu pieeju nabadzības izskaušanai, kurā ņemts vērā nozīmīgums, kāds ir iekļaujošai ekonomikas attīstībai un izaugsmei, ienākumu pārdalīšanai, izmantojot budžeta līdzekļus, pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, efektīvai profesionālajai apmācībai, vides ilgtspējai, cilvēktiesībām un labai pārvaldībai; |
| --- | --- |

13.

atzīst attīstības un nabadzības izskaušanas saistību ar miera un drošības, vides, cilvēktiesību, dzimumu līdztiesības, demokrātijas un labas pārvaldības izaicinājumiem; tāpēc prasa pieņemt tādu atjauninātu pieeju nabadzības izskaušanai, kurā ņemts vērā nozīmīgums, kāds ir iekļaujošai ekonomikas attīstībai un izaugsmei, ienākumu pārdalīšanai, izmantojot budžeta līdzekļus, pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, efektīvai profesionālajai apmācībai, vides ilgtspējai, cilvēktiesībām un labai pārvaldībai;

| 14. | prasa programmu laikposmam pēc TAM balstīt 1986. gada Deklarācijā par tiesībām uz attīstību, kurā attīstība ne tikai ir atzīta par vienu no pamata cilvēktiesībām, bet arī uztverta kā process; |
| --- | --- |

14.

prasa programmu laikposmam pēc TAM balstīt 1986. gada Deklarācijā par tiesībām uz attīstību, kurā attīstība ne tikai ir atzīta par vienu no pamata cilvēktiesībām, bet arī uztverta kā process;

| 15. | prasa integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai iekļaušanu uz izaugsmi vērstā pieejā nabadzības izbeigšanai un dzimumu līdztiesības iekļaušanu visās ES programmās, politikas jomās un stratēģijās visā satvarā laikposmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

15.

prasa integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai iekļaušanu uz izaugsmi vērstā pieejā nabadzības izbeigšanai un dzimumu līdztiesības iekļaušanu visās ES programmās, politikas jomās un stratēģijās visā satvarā laikposmam pēc 2015. gada;

| 16. | uzsver, ka iekļautība ir dinamisks jēdziens, kas neattiecas tikai uz nabadzīgajiem vērstu stratēģiju vien, bet kas ietver darbības jomas paplašināšanu nolūkā iekļaut neaizsargātos iedzīvotājus, kuru iztikas līdzekļi ir ļoti nestabili, un tādēļ attīstības stratēģijai vajadzētu būt nostiprinātai makroekonomikas sistēmā; uzskata, ka kvalitatīvu rādītāju noteikšana būs izšķiroša, lai pārraudzītu gan attīstības progresa iekļautības un ilgtspējas līmeni, gan apmēru, kādā tiek risinātas visnelabvēlīgākajā situācijā esošo un neaizsargātāko iedzīvotāju grupu vajadzības; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka iekļautība ir dinamisks jēdziens, kas neattiecas tikai uz nabadzīgajiem vērstu stratēģiju vien, bet kas ietver darbības jomas paplašināšanu nolūkā iekļaut neaizsargātos iedzīvotājus, kuru iztikas līdzekļi ir ļoti nestabili, un tādēļ attīstības stratēģijai vajadzētu būt nostiprinātai makroekonomikas sistēmā; uzskata, ka kvalitatīvu rādītāju noteikšana būs izšķiroša, lai pārraudzītu gan attīstības progresa iekļautības un ilgtspējas līmeni, gan apmēru, kādā tiek risinātas visnelabvēlīgākajā situācijā esošo un neaizsargātāko iedzīvotāju grupu vajadzības;

| 17. | saistībā ar to aicina pieņemt plašāku nabadzības definīciju, nekā tādu, kuras pamatā ir tikai iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājs; uzsver, ka pasaules un valstu vidējie aprēķini neietver lielu daļu pasaules nabadzīgo cilvēku; |
| --- | --- |

17.

saistībā ar to aicina pieņemt plašāku nabadzības definīciju, nekā tādu, kuras pamatā ir tikai iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājs; uzsver, ka pasaules un valstu vidējie aprēķini neietver lielu daļu pasaules nabadzīgo cilvēku;

Veselības aizsardzība, uzturs, izglītība un sociālā aizsardzība

| 18. | atzīst, ka bērnu un māšu uztura nepietiekamības problēmas risināšanā nepieciešamas ilgtermiņa attīstības stratēģijas, koncentrējot uzmanību uz jomām, kas ietekmē uztura nepietiekamību, piemēram, veselības aizsardzību, izglītību, ūdens un kanalizācijas sistēmām, un lauksaimniecību; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka bērnu un māšu uztura nepietiekamības problēmas risināšanā nepieciešamas ilgtermiņa attīstības stratēģijas, koncentrējot uzmanību uz jomām, kas ietekmē uztura nepietiekamību, piemēram, veselības aizsardzību, izglītību, ūdens un kanalizācijas sistēmām, un lauksaimniecību;

| 19. | atgādina, ka ir pilnībā jāatzīst cilvēku labklājības daudzās dimensijas; šajā saistībā atgādina, ka veselības aizsardzība, uzturs, sociālā aizsardzība, dzimumu līdztiesība un izglītība ir galvenie nabadzības izskaušanas un iekļaujošas ekonomikas attīstības virzītājspēki; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka ir pilnībā jāatzīst cilvēku labklājības daudzās dimensijas; šajā saistībā atgādina, ka veselības aizsardzība, uzturs, sociālā aizsardzība, dzimumu līdztiesība un izglītība ir galvenie nabadzības izskaušanas un iekļaujošas ekonomikas attīstības virzītājspēki;

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi samazināt dzimumu atšķirības, pirmkārt, izglītības jomā, lai paaugstinātu cilvēkkapitāla vidējo kvalitāti, un, otrkārt, veselības aizsardzības jomā, lai nodrošinātu lielāku progresu māšu veselības uzlabošanā un bērnu mirstības samazināšanā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir svarīgi samazināt dzimumu atšķirības, pirmkārt, izglītības jomā, lai paaugstinātu cilvēkkapitāla vidējo kvalitāti, un, otrkārt, veselības aizsardzības jomā, lai nodrošinātu lielāku progresu māšu veselības uzlabošanā un bērnu mirstības samazināšanā;

| 21. | prasa ES stingri aizstāvēt tiesības uz augstāko sasniedzamo veselības aizsardzības standartu, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību un HIV/AIDS pacientu tiesības un integrāciju, cita starpā nodrošinot brīvprātīgas ģimenes plānošanas iespējas, drošas aborta procedūras un kontracepcijas līdzekļus; |
| --- | --- |

21.

prasa ES stingri aizstāvēt tiesības uz augstāko sasniedzamo veselības aizsardzības standartu, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību un HIV/AIDS pacientu tiesības un integrāciju, cita starpā nodrošinot brīvprātīgas ģimenes plānošanas iespējas, drošas aborta procedūras un kontracepcijas līdzekļus;

| 22. | uzsver, ka TAM satvarā laikposmam pēc 2015. gada ir jābūt ietvertam īpašam mērķim par jebkādas vardarbības pret sievietēm izskaušanu; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka TAM satvarā laikposmam pēc 2015. gada ir jābūt ietvertam īpašam mērķim par jebkādas vardarbības pret sievietēm izskaušanu;

| 23. | uzsver, ka būtu jāapsver iespēja par galvenajiem laikposmam pēc 2015. gada paredzētās programmas mērķiem noteikt veselības aprūpes izmaksu vispārēju segšanu, apvienojot gan ārstēšanu, gan profilaktisku pieeju, un visiem pieejamas visu līmeņu kvalitatīvas izglītības nodrošināšanu, tādējādi veicinot nodarbinātību; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka būtu jāapsver iespēja par galvenajiem laikposmam pēc 2015. gada paredzētās programmas mērķiem noteikt veselības aprūpes izmaksu vispārēju segšanu, apvienojot gan ārstēšanu, gan profilaktisku pieeju, un visiem pieejamas visu līmeņu kvalitatīvas izglītības nodrošināšanu, tādējādi veicinot nodarbinātību;

| 24. | pieprasa satvarā laikposmam pēc 2015. gada kā galvenos elementus iekļaut, pirmkārt, mērķus attiecībā uz piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei un tās pieejamību, īpašu vērību pievēršot veselības veicināšanai, profilaksei un ārstnieciskas iejaukšanās pasākumiem, tostarp tiesībām uz seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību, HIV/AIDS izplatības ierobežošanu, un, otrkārt, praktiskus pasākumus, ar kuriem izveido veselības aprūpes pamatsistēmas, kas visiem cilvēkiem, tostarp atstumtākajām un neaizsargātākajām grupām, piemēram, minoritātēm, ieslodzītajiem, migrantiem, cilvēkiem bez dokumentiem, seksuālo pakalpojumu sniedzējiem un narkotiku lietotājiem, nodrošinātu profilaksi, ārstēšanu, aprūpi un atbalstu; |
| --- | --- |

24.

pieprasa satvarā laikposmam pēc 2015. gada kā galvenos elementus iekļaut, pirmkārt, mērķus attiecībā uz piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei un tās pieejamību, īpašu vērību pievēršot veselības veicināšanai, profilaksei un ārstnieciskas iejaukšanās pasākumiem, tostarp tiesībām uz seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību, HIV/AIDS izplatības ierobežošanu, un, otrkārt, praktiskus pasākumus, ar kuriem izveido veselības aprūpes pamatsistēmas, kas visiem cilvēkiem, tostarp atstumtākajām un neaizsargātākajām grupām, piemēram, minoritātēm, ieslodzītajiem, migrantiem, cilvēkiem bez dokumentiem, seksuālo pakalpojumu sniedzējiem un narkotiku lietotājiem, nodrošinātu profilaksi, ārstēšanu, aprūpi un atbalstu;

| 25. | aicina paātrināt starptautiskos pasākumus māšu, jaundzimušo un bērnu mirstības samazināšanai un apstiprina, ka šī mērķa sasniegšanai ir būtiski svarīgi nodrošināt reproduktīvās veselības aprūpes pieejamību; |
| --- | --- |

25.

aicina paātrināt starptautiskos pasākumus māšu, jaundzimušo un bērnu mirstības samazināšanai un apstiprina, ka šī mērķa sasniegšanai ir būtiski svarīgi nodrošināt reproduktīvās veselības aprūpes pieejamību;

| 26. | prasa turpināt atbalstīt pētījumus, lai izveidotu efektīvākas un ilgtspējīgākas profilakses un ārstniecības programmas, kā arī turpināt atbalstīt efektīvu medicīniskās iejaukšanās metožu pētniecību un izstrādi, tostarp attiecībā uz vakcīnām, zālēm un diagnostiku; |
| --- | --- |

26.

prasa turpināt atbalstīt pētījumus, lai izveidotu efektīvākas un ilgtspējīgākas profilakses un ārstniecības programmas, kā arī turpināt atbalstīt efektīvu medicīniskās iejaukšanās metožu pētniecību un izstrādi, tostarp attiecībā uz vakcīnām, zālēm un diagnostiku;

| 27. | norāda, ka sievietēm ir ļoti būtiska nozīme uztura un pārtikas nodrošinājuma ziņā, jo viņas ir atbildīgas par 80 % lauksaimnieciskās ražošanas Āfrikā, lai gan viņām joprojām gandrīz nav iespēju iegūt apstrādājamo zemi īpašumā; uzsver, ka tādēļ bada izskaušana ir atkarīga no palīdzības mazajiem lauksaimniekiem, lai viņi varētu apgādāt ar pietiekamu pārtikas daudzumu sevi un savas ģimenes; norāda, ka lielākā daļa mazo lauksaimnieku ir sievietes; prasa visos pārtikas nodrošinājuma plānošanas aspektos integrēt pieeju, kurā ņemta vērā dzimumu specifika; uzsver nepieciešamību nepieļaut un novērst nepietiekama uztura problēmu un šajā nolūkā izmantot uz pierādījumiem balstītus pasākumus, kuros prioritāte ir grūtniecēm un maziem bērniem; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka sievietēm ir ļoti būtiska nozīme uztura un pārtikas nodrošinājuma ziņā, jo viņas ir atbildīgas par 80 % lauksaimnieciskās ražošanas Āfrikā, lai gan viņām joprojām gandrīz nav iespēju iegūt apstrādājamo zemi īpašumā; uzsver, ka tādēļ bada izskaušana ir atkarīga no palīdzības mazajiem lauksaimniekiem, lai viņi varētu apgādāt ar pietiekamu pārtikas daudzumu sevi un savas ģimenes; norāda, ka lielākā daļa mazo lauksaimnieku ir sievietes; prasa visos pārtikas nodrošinājuma plānošanas aspektos integrēt pieeju, kurā ņemta vērā dzimumu specifika; uzsver nepieciešamību nepieļaut un novērst nepietiekama uztura problēmu un šajā nolūkā izmantot uz pierādījumiem balstītus pasākumus, kuros prioritāte ir grūtniecēm un maziem bērniem;

| 28. | uzsver, ka ir jāizveido un jāīsteno veselības aprūpes programmas, lai nostiprinātu veselības aprūpes sistēmas, ņemot vērā to, ka globālā ekonomikas krīze ir mazinājusi progresu HIV/AIDS, tuberkulozes, malārijas un citu novārtā atstātu tropisko slimību izskaušanā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir jāizveido un jāīsteno veselības aprūpes programmas, lai nostiprinātu veselības aprūpes sistēmas, ņemot vērā to, ka globālā ekonomikas krīze ir mazinājusi progresu HIV/AIDS, tuberkulozes, malārijas un citu novārtā atstātu tropisko slimību izskaušanā;

| 29. | uzsver to, ka liela nozīme ir mērķim uzlabot māšu veselību, lai samazinātu māšu mirstību un panāktu, ka visiem ir pieejami seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumi un ģimenes plānošanas iespējas; uzsver, ka liela nozīme ir izglītībai un informācijai seksuālās un reproduktīvās veselības jomā, kam jābūt neatņemamai sieviešu veselības programmas sastāvdaļai; |
| --- | --- |

29.

uzsver to, ka liela nozīme ir mērķim uzlabot māšu veselību, lai samazinātu māšu mirstību un panāktu, ka visiem ir pieejami seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumi un ģimenes plānošanas iespējas; uzsver, ka liela nozīme ir izglītībai un informācijai seksuālās un reproduktīvās veselības jomā, kam jābūt neatņemamai sieviešu veselības programmas sastāvdaļai;

| 30. | uzsver, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība abu dzimumu izglītošanai par dzimumu līdztiesības jautājumiem jau skolas gaitu sākumā, lai cilvēku attieksme un sociālie stereotipi pakāpeniski mainītos un dzimumu līdztiesība kļūtu par visas pasaules valstu sabiedrības pamatprincipu; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība abu dzimumu izglītošanai par dzimumu līdztiesības jautājumiem jau skolas gaitu sākumā, lai cilvēku attieksme un sociālie stereotipi pakāpeniski mainītos un dzimumu līdztiesība kļūtu par visas pasaules valstu sabiedrības pamatprincipu;

| 31. | mudina sniegt ES humāno palīdzību tā, lai tā sekmētu TAM sasniegšanu un būtu patiešām brīva no ierobežojumiem, ko humānās palīdzības sniegšanai ir noteikušas ASV vai citi līdzekļu donori, sevišķi nodrošinot, ka sievietēm un meitenēm, kas kļuvušas par izvarošanas upurēm bruņotu konfliktu situācijās, ir pieejama iespēja veikt abortu; |
| --- | --- |

31.

mudina sniegt ES humāno palīdzību tā, lai tā sekmētu TAM sasniegšanu un būtu patiešām brīva no ierobežojumiem, ko humānās palīdzības sniegšanai ir noteikušas ASV vai citi līdzekļu donori, sevišķi nodrošinot, ka sievietēm un meitenēm, kas kļuvušas par izvarošanas upurēm bruņotu konfliktu situācijās, ir pieejama iespēja veikt abortu;

| 32. | atzīst, ka pienācīgas kvalitātes darba iespējas ļauj nabadzīgām mājsaimniecībām pārvarēt nabadzību un ir galvenais līdzeklis, kā indivīdiem un ģimenēm gūt pašapziņu, piederības sajūtu kopienai un rast iespējas veikt produktīvu ieguldījumu; aicina par galveno mērķi attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada noteikt pilnīgu, produktīvu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un aicina atbalstīt šo mērķi, īstenojot labi izstrādātus valstu sociālās aizsardzības minimuma plānus nabadzības mazināšanai un izturētspējai; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka pienācīgas kvalitātes darba iespējas ļauj nabadzīgām mājsaimniecībām pārvarēt nabadzību un ir galvenais līdzeklis, kā indivīdiem un ģimenēm gūt pašapziņu, piederības sajūtu kopienai un rast iespējas veikt produktīvu ieguldījumu; aicina par galveno mērķi attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada noteikt pilnīgu, produktīvu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un aicina atbalstīt šo mērķi, īstenojot labi izstrādātus valstu sociālās aizsardzības minimuma plānus nabadzības mazināšanai un izturētspējai;

| 33. | uzsver, ka informētība un izglītība veselības jautājumos ir nozīmīga labākai sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka informētība un izglītība veselības jautājumos ir nozīmīga labākai sabiedrības veselībai;

| 34. | mudina pievērst īpašu uzmanību arī neinfekciozu slimību, piemēram, vēža, ārstēšanai un izplatības ierobežošanai; |
| --- | --- |

34.

mudina pievērst īpašu uzmanību arī neinfekciozu slimību, piemēram, vēža, ārstēšanai un izplatības ierobežošanai;

| 35. | aicina saistībā ar TAM satvaru laikposmam pēc 2015. gada uzlabot sieviešu iespēju nostiprināšanu un dzimumu līdztiesību, novēršot dzimumu atšķirības visos izglītības līmeņos, nosakot īpašus mērķus, tostarp vispārēju piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un tās iegūšanu (pamatskolas, vidusskolas un augstākās izglītības līmenī) un profesionālo izglītību jauniešiem labvēlīgu darbvietu radīšanas politikas vidē, sieviešu analfabētisma izskaušanu, piekļuvi visaptverošai seksuālajai izglītībai skolā un ārpus skolas; |
| --- | --- |

35.

aicina saistībā ar TAM satvaru laikposmam pēc 2015. gada uzlabot sieviešu iespēju nostiprināšanu un dzimumu līdztiesību, novēršot dzimumu atšķirības visos izglītības līmeņos, nosakot īpašus mērķus, tostarp vispārēju piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un tās iegūšanu (pamatskolas, vidusskolas un augstākās izglītības līmenī) un profesionālo izglītību jauniešiem labvēlīgu darbvietu radīšanas politikas vidē, sieviešu analfabētisma izskaušanu, piekļuvi visaptverošai seksuālajai izglītībai skolā un ārpus skolas;

III.   
  Laba pārvaldība

| 36. | uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības satvarā laikposmam pēc 2015. gada ir jānodrošina demokrātiskas pārvaldības principa un cilvēktiesību ievērošana, efektīvas, pārredzamas un atbildīgas iestādes un partneri visos līmeņos un demokrātijas procesā sistemātiski iesaistīta pilntiesīga pilsoniskā sabiedrība; pieprasa kā galvenos jēdzienus šā satvara pamatā noteikt līdzdalības demokrātiju un efektīvu pilsonisko iesaistīšanos, pilnībā un arvien vairāk izmantojot pilsoniskās un politiskās tiesības; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības satvarā laikposmam pēc 2015. gada ir jānodrošina demokrātiskas pārvaldības principa un cilvēktiesību ievērošana, efektīvas, pārredzamas un atbildīgas iestādes un partneri visos līmeņos un demokrātijas procesā sistemātiski iesaistīta pilntiesīga pilsoniskā sabiedrība; pieprasa kā galvenos jēdzienus šā satvara pamatā noteikt līdzdalības demokrātiju un efektīvu pilsonisko iesaistīšanos, pilnībā un arvien vairāk izmantojot pilsoniskās un politiskās tiesības;

| 37. | aicina ES dalīties savā pieredzē un zinātībā ar jaunattīstības valstīm, nodrošinot piekļuvi zināšanām attiecīgās ilgtspējīgas attīstības jomās, jo īpaši izmantojot ES dalībvalstu pārejas pieredzi; |
| --- | --- |

37.

aicina ES dalīties savā pieredzē un zinātībā ar jaunattīstības valstīm, nodrošinot piekļuvi zināšanām attiecīgās ilgtspējīgas attīstības jomās, jo īpaši izmantojot ES dalībvalstu pārejas pieredzi;

| 38. | uzskata, ka pašreizējās sarunas un apspriedes ir jāstrukturē tā, lai nodrošinātu, ka jaunajā attīstības satvarā ir atspoguļota un ņemta vērā skaidra apņemšanās attiecībā uz demokrātisku pārvaldību; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka pašreizējās sarunas un apspriedes ir jāstrukturē tā, lai nodrošinātu, ka jaunajā attīstības satvarā ir atspoguļota un ņemta vērā skaidra apņemšanās attiecībā uz demokrātisku pārvaldību;

| 39. | uzskata, ka klimata pārmaiņas, neseno pārtikas cenu krīzi un globālo finanšu krīzi var saistīt ar nepietiekamu globālo pārvaldību; tāpēc uzsver, ka globālā pārvaldība būtu jānosaka par būtisku elementu attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka klimata pārmaiņas, neseno pārtikas cenu krīzi un globālo finanšu krīzi var saistīt ar nepietiekamu globālo pārvaldību; tāpēc uzsver, ka globālā pārvaldība būtu jānosaka par būtisku elementu attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada;

| 40. | pauž nožēlu par saskaņotības trūkumu starp globālās pārvaldības iestādēm, jo īpaši attiecībā uz daudzpusējo tirdzniecību, finanšu un vides struktūrām; uzskata, ka, lai arī globālās pārvaldības trūkumi ir likuši valstīm meklēt reģionālus risinājumus, lai reaģētu uz reģiona īpašajām attīstības vajadzībām, šādi pasākumi ir jāsaskaņo, lai novērstu politikas sadrumstalotību un neatbilstību daudzpusējiem režīmiem un starptautiskajiem standartiem; izsakoties plašāk, uzskata, ka ir nepieciešams rīkoties globālā līmenī, lai papildinātu valstu centienus; |
| --- | --- |

40.

pauž nožēlu par saskaņotības trūkumu starp globālās pārvaldības iestādēm, jo īpaši attiecībā uz daudzpusējo tirdzniecību, finanšu un vides struktūrām; uzskata, ka, lai arī globālās pārvaldības trūkumi ir likuši valstīm meklēt reģionālus risinājumus, lai reaģētu uz reģiona īpašajām attīstības vajadzībām, šādi pasākumi ir jāsaskaņo, lai novērstu politikas sadrumstalotību un neatbilstību daudzpusējiem režīmiem un starptautiskajiem standartiem; izsakoties plašāk, uzskata, ka ir nepieciešams rīkoties globālā līmenī, lai papildinātu valstu centienus;

| 41. | norāda, ka, lai arī TAM satvara formāts pieļauj konkrētu un laikā ierobežotu mērķu un uzdevumu noteikšanu, ko iespējams pārraudzīt, izmantojot stingri statistiskus rādītājus, šie mērķi ir nepilnīgi; šajā saistībā brīdina par universālas pieejas izmantošanas sekām un uzskata, ka globālie mērķi un uzdevumi ir jāizstrādā un jāpielāgo valstu un reģionālajai situācijai un sākotnējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka, lai arī TAM satvara formāts pieļauj konkrētu un laikā ierobežotu mērķu un uzdevumu noteikšanu, ko iespējams pārraudzīt, izmantojot stingri statistiskus rādītājus, šie mērķi ir nepilnīgi; šajā saistībā brīdina par universālas pieejas izmantošanas sekām un uzskata, ka globālie mērķi un uzdevumi ir jāizstrādā un jāpielāgo valstu un reģionālajai situācijai un sākotnējiem apstākļiem;

| 42. | norāda, ka visu līmeņu iestādēm ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas attīstības programmas īstenošanā, piedaloties politiskajās debatēs, ietverot saistības tiesību aktos, pieprasot valdību atbildību par savu rīcību sociālajā, vides un tiesību jomā un pamatojoties uz līdzdalības principu; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka visu līmeņu iestādēm ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas attīstības programmas īstenošanā, piedaloties politiskajās debatēs, ietverot saistības tiesību aktos, pieprasot valdību atbildību par savu rīcību sociālajā, vides un tiesību jomā un pamatojoties uz līdzdalības principu;

| 43. | mudina starptautisko sabiedrību veltīt īpašu uzmanību tādas vides radīšanai, kas pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), privātajam sektoram, filantropiskajiem fondiem un citiem neatkarīgiem dalībniekiem attīstības jomā, kā arī valstu parlamentiem un vietējām pašpārvaldēm vietējā, valstu un reģionālā līmenī sniegtu iespēju uzņemties pienākumus politikas jomu plānošanā un izpildes kontrolē un tādējādi pienācīgi piedalīties satvara laikposmam pēc 2015. gada īstenošanā; |
| --- | --- |

43.

mudina starptautisko sabiedrību veltīt īpašu uzmanību tādas vides radīšanai, kas pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), privātajam sektoram, filantropiskajiem fondiem un citiem neatkarīgiem dalībniekiem attīstības jomā, kā arī valstu parlamentiem un vietējām pašpārvaldēm vietējā, valstu un reģionālā līmenī sniegtu iespēju uzņemties pienākumus politikas jomu plānošanā un izpildes kontrolē un tādējādi pienācīgi piedalīties satvara laikposmam pēc 2015. gada īstenošanā;

| 44. | turklāt mudina sniegt iespēju jauniešiem, jo īpaši meitenēm un jaunām sievietēm, pienācīgi piedalīties satvara laikposmam pēc 2015. gada īstenošanā un atgādina, ka jauniešu līdzdalība pārvaldībā var radīt plašus ieguvumus, tostarp demokrātisku lēmumu pieņemšanas struktūru un procesu veicināšanu un jauniešu un viņu kopienu labklājības uzlabošanu; |
| --- | --- |

44.

turklāt mudina sniegt iespēju jauniešiem, jo īpaši meitenēm un jaunām sievietēm, pienācīgi piedalīties satvara laikposmam pēc 2015. gada īstenošanā un atgādina, ka jauniešu līdzdalība pārvaldībā var radīt plašus ieguvumus, tostarp demokrātisku lēmumu pieņemšanas struktūru un procesu veicināšanu un jauniešu un viņu kopienu labklājības uzlabošanu;

Uz cilvēktiesībām pamatota pieeja

| 45. | aicina nodrošināt, lai laikposmam pēc 2015. gada paredzētais satvars pamatotos uz cilvēktiesību principiem, tajā īpašu uzmanību pievēršot nevienlīdzības, kaitīgu tradicionālu paražu, diskriminācijas, ar dzimumu saistītu vardarbības problēmu risināšanai, atstumtu un nelabvēlīgu sabiedrības iedzīvotāju līdzdalības un iespēju nodrošināšanas jautājumiem, īpašu uzmanību pievēršot jauniešu, sieviešu, migrantu, HIV pacientu, cilvēku, kas cieš šķiriskās piederības dēļ, lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu, kā arī cilvēku ar invaliditāti tiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

45.

aicina nodrošināt, lai laikposmam pēc 2015. gada paredzētais satvars pamatotos uz cilvēktiesību principiem, tajā īpašu uzmanību pievēršot nevienlīdzības, kaitīgu tradicionālu paražu, diskriminācijas, ar dzimumu saistītu vardarbības problēmu risināšanai, atstumtu un nelabvēlīgu sabiedrības iedzīvotāju līdzdalības un iespēju nodrošināšanas jautājumiem, īpašu uzmanību pievēršot jauniešu, sieviešu, migrantu, HIV pacientu, cilvēku, kas cieš šķiriskās piederības dēļ, lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu, kā arī cilvēku ar invaliditāti tiesību aizsardzībai;

| 46. | šajā saistībā aicina noteikt atsevišķu mērķi, lai risinātu sieviešu un meiteņu pastāvīgo nevienlīdzību, veicinot nepieciešamo politisko gribu, resursus un atbildību, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un efektīvu rīcību; |
| --- | --- |

46.

šajā saistībā aicina noteikt atsevišķu mērķi, lai risinātu sieviešu un meiteņu pastāvīgo nevienlīdzību, veicinot nepieciešamo politisko gribu, resursus un atbildību, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un efektīvu rīcību;

| 47. | uzsver, ka ANO attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada ir jāizmanto cilvēktiesībās balstīta pieeja, kas ietver sociālās un ekonomiskās tiesības, vienlaikus ietverot arī pilsoniskās un politiskās tiesības saistībā ar mieru un drošību, kā arī tiesības uz attīstību; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka ANO attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada ir jāizmanto cilvēktiesībās balstīta pieeja, kas ietver sociālās un ekonomiskās tiesības, vienlaikus ietverot arī pilsoniskās un politiskās tiesības saistībā ar mieru un drošību, kā arī tiesības uz attīstību;

| 48. | iesaka izveidot visaptverošu līdztiesības mērķi; |
| --- | --- |

48.

iesaka izveidot visaptverošu līdztiesības mērķi;

| 49. | mudina ES atbalstīt jaunattīstības valstis to politiskās gribas nostiprināšanā un palielināt centienus, lai uzlabotu tiesību aktu ratificēšanas un ieviešanas līmeni cilvēktiesību jomā nolūkā aizliegt diskrimināciju vai jebkādus tiesiskus, politiskus vai reglamentējošus šķēršļus un represīvus noteikumus atkarībā no vecuma, dzimuma, rases, etniskās piederības, šķiras, kultūras, reliģijas, pārliecības, ģimenes stāvokļa, invaliditātes, HIV rādītājiem, izcelsmes valsts, migrācijas statusa, valodas prasmēm, seksuālās orientācijas, dzimuma identitātes vai citiem faktoriem, vai statusa; mudina ES arī atbalstīt jaunattīstības valstis pienācīga sociālās aizsardzības minimuma ieviešanā, |
| --- | --- |

49.

mudina ES atbalstīt jaunattīstības valstis to politiskās gribas nostiprināšanā un palielināt centienus, lai uzlabotu tiesību aktu ratificēšanas un ieviešanas līmeni cilvēktiesību jomā nolūkā aizliegt diskrimināciju vai jebkādus tiesiskus, politiskus vai reglamentējošus šķēršļus un represīvus noteikumus atkarībā no vecuma, dzimuma, rases, etniskās piederības, šķiras, kultūras, reliģijas, pārliecības, ģimenes stāvokļa, invaliditātes, HIV rādītājiem, izcelsmes valsts, migrācijas statusa, valodas prasmēm, seksuālās orientācijas, dzimuma identitātes vai citiem faktoriem, vai statusa; mudina ES arī atbalstīt jaunattīstības valstis pienācīga sociālās aizsardzības minimuma ieviešanā,

| 50. | mudina visas valstis ratificēt ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, lai sekmētu dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

50.

mudina visas valstis ratificēt ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, lai sekmētu dzimumu līdztiesību;

Miers, drošība un attīstība

| 51. | uzsver, ka bruņoti konflikti un pēckonfliktu situācijas ir daži no svarīgākajiem šķēršļiem, kas kavē attīstību un nabadzības mazināšanu un apdraud demokrātiju; tāpat uzsver, ka miers un drošība, attīstība un cilvēktiesības ir savstarpēji saistīti un pastiprina cits citu; tāpēc mudina Savienību izmantot visus attiecīgos instrumentus, piemēram, Starptautisko cilvēktiesību deklarāciju, vai citus, kuri paredzēti Kotonū nolīgumā, lai sekmētu konfliktu novēršanu; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka bruņoti konflikti un pēckonfliktu situācijas ir daži no svarīgākajiem šķēršļiem, kas kavē attīstību un nabadzības mazināšanu un apdraud demokrātiju; tāpat uzsver, ka miers un drošība, attīstība un cilvēktiesības ir savstarpēji saistīti un pastiprina cits citu; tāpēc mudina Savienību izmantot visus attiecīgos instrumentus, piemēram, Starptautisko cilvēktiesību deklarāciju, vai citus, kuri paredzēti Kotonū nolīgumā, lai sekmētu konfliktu novēršanu;

| 52. | šajā saistībā par prioritāti aicina noteikt spēju veidošanu konfliktu skartajās un nestabilajās valstīs; uzskata, ka šo valstu stabilizēšanai un attīstībai ir nepieciešamas efektīvas starptautiskās partnerības, zināšanu apmaiņa un veiktspējas attīstības metodes, kuru pamatā ir ES dalībvalstu pārejas periodu pieredze un kurās izmantots modelis saskaņā ar jauno vienošanos par iesaisti nestabilās valstīs, ko uzsāka Pusanā notikušajā Ceturtajā augsta līmeņa forumā par palīdzības lietderīgumu; |
| --- | --- |

52.

šajā saistībā par prioritāti aicina noteikt spēju veidošanu konfliktu skartajās un nestabilajās valstīs; uzskata, ka šo valstu stabilizēšanai un attīstībai ir nepieciešamas efektīvas starptautiskās partnerības, zināšanu apmaiņa un veiktspējas attīstības metodes, kuru pamatā ir ES dalībvalstu pārejas periodu pieredze un kurās izmantots modelis saskaņā ar jauno vienošanos par iesaisti nestabilās valstīs, ko uzsāka Pusanā notikušajā Ceturtajā augsta līmeņa forumā par palīdzības lietderīgumu;

| 53. | aicina ES stingri turpināt saistību izpildi attiecībā pret nestabilām valstīm, piedāvājot integrētus risinājumus, kas saistīti ar attīstības politikas jomām, sniedzot humāno palīdzību un dodot ieguldījumu katastrofu riska mazināšanā, konfliktu novēršanā un valsts veidošanā; |
| --- | --- |

53.

aicina ES stingri turpināt saistību izpildi attiecībā pret nestabilām valstīm, piedāvājot integrētus risinājumus, kas saistīti ar attīstības politikas jomām, sniedzot humāno palīdzību un dodot ieguldījumu katastrofu riska mazināšanā, konfliktu novēršanā un valsts veidošanā;

| 54. | uzskata, ka satvarā laikposmam pēc 2015. gada ir jāatspoguļo miera veidošanas un valsts veidošanas mērķi, par kuriem puses vienojās Pusanā; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka satvarā laikposmam pēc 2015. gada ir jāatspoguļo miera veidošanas un valsts veidošanas mērķi, par kuriem puses vienojās Pusanā;

| 55. | uzsver, ka satvarā laikposmam pēc 2015. gada ir jārisina ar vardarbības un diskriminācijas novēršanu saistītie jautājumi, jo īpaši seksuālās vardarbības novēršana pret meitenēm un sievietēm, un ir jāizveido vai jāstiprina visiem pieejamas visaptverošas aizsardzības sistēmas; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka satvarā laikposmam pēc 2015. gada ir jārisina ar vardarbības un diskriminācijas novēršanu saistītie jautājumi, jo īpaši seksuālās vardarbības novēršana pret meitenēm un sievietēm, un ir jāizveido vai jāstiprina visiem pieejamas visaptverošas aizsardzības sistēmas;

IV.   
  Ilgtspējība

| 56. | aicina ES iekļaujoši un pārredzami veicināt saskaņotību starp ilgtspējīgas attīstības mērķiem sociālajā un vides jomā un laikposmam pēc 2015. gada paredzētajiem attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

56.

aicina ES iekļaujoši un pārredzami veicināt saskaņotību starp ilgtspējīgas attīstības mērķiem sociālajā un vides jomā un laikposmam pēc 2015. gada paredzētajiem attīstības mērķiem;

| 57. | uzsver, ka galīgajam rezultātam vajadzētu būt vienai attīstības programmai, novēršot centienu un resursu dublēšanos; uzsver, ka, ņemot vērā to, ka ar vidi un attīstību saistītie jautājumi globālā līmenī parasti tiek risināti atsevišķi, ES būtu jāmeklē jauni risinājumi, lai pārvarētu šo nošķirtību un veidotu saikni starp dažādajām cieši saistītajām jomām, tostarp iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka galīgajam rezultātam vajadzētu būt vienai attīstības programmai, novēršot centienu un resursu dublēšanos; uzsver, ka, ņemot vērā to, ka ar vidi un attīstību saistītie jautājumi globālā līmenī parasti tiek risināti atsevišķi, ES būtu jāmeklē jauni risinājumi, lai pārvarētu šo nošķirtību un veidotu saikni starp dažādajām cieši saistītajām jomām, tostarp iestāžu līmenī;

| 58. | uzsver, ka ilgtspēja ir prioritārs uzdevums, kura neizpildīšana apdraudētu visus aspektus, kas saistīti ar cilvēces attīstību; jo īpaši atzīst nedalāmās saiknes, kas nabadzības apkarošanas kontekstā pastāv starp pārtiku, ilgtspējīgu un drošu enerģijas pieejamību, ūdensapgādi, zemes ilgtspējīgu izmantojumu, dabas resursu lietderīgu izmantošanu, jūras vides un citu ekosistēmu aizsardzību un bioloģisko daudzveidību, mežu izciršanu un klimata pārmaiņu mazināšanu, pielāgošanos un katastrofu riska mazināšanu, ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, sociālo iekļaušanu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka ilgtspēja ir prioritārs uzdevums, kura neizpildīšana apdraudētu visus aspektus, kas saistīti ar cilvēces attīstību; jo īpaši atzīst nedalāmās saiknes, kas nabadzības apkarošanas kontekstā pastāv starp pārtiku, ilgtspējīgu un drošu enerģijas pieejamību, ūdensapgādi, zemes ilgtspējīgu izmantojumu, dabas resursu lietderīgu izmantošanu, jūras vides un citu ekosistēmu aizsardzību un bioloģisko daudzveidību, mežu izciršanu un klimata pārmaiņu mazināšanu, pielāgošanos un katastrofu riska mazināšanu, ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, sociālo iekļaušanu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību;

| 59. | norāda, ka galvenie nabadzības izskaušanas un iekļaujošas izaugsmes virzītājspēki ir vispārēja piekļuve drošam dzeramam ūdenim un sanitāro apstākļu nodrošinājums kā horizontāls sociālais pamatpakalpojums visu mērķu sasniegšanai, kā arī mūsdienīgu, uzticamu, cenas ziņā pieejamu, videi nekaitīgu un ilgtspējīgu enerģijas pakalpojumu pieejamības veicināšana; |
| --- | --- |

59.

norāda, ka galvenie nabadzības izskaušanas un iekļaujošas izaugsmes virzītājspēki ir vispārēja piekļuve drošam dzeramam ūdenim un sanitāro apstākļu nodrošinājums kā horizontāls sociālais pamatpakalpojums visu mērķu sasniegšanai, kā arī mūsdienīgu, uzticamu, cenas ziņā pieejamu, videi nekaitīgu un ilgtspējīgu enerģijas pakalpojumu pieejamības veicināšana;

| 60. | uzsver, ka energoapgādes drošības nolūkā ir jāīsteno stratēģijas, kuru pamatā ir enerģijas avotu un piegādes ceļu diversifikācija, tostarp saules enerģijas izmantošana, ekosistēmu un dabas resursu aizsardzība, katastrofu riska mazināšana, integrēta ūdensresursu pārvaldība, tirgu, infrastruktūras un reglamentējošu pasākumu uzlabošana; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka energoapgādes drošības nolūkā ir jāīsteno stratēģijas, kuru pamatā ir enerģijas avotu un piegādes ceļu diversifikācija, tostarp saules enerģijas izmantošana, ekosistēmu un dabas resursu aizsardzība, katastrofu riska mazināšana, integrēta ūdensresursu pārvaldība, tirgu, infrastruktūras un reglamentējošu pasākumu uzlabošana;

| 61. | prasa arī veikt konkrētas darbības, lai veicinātu un attīstītu veselīgas jūras ekosistēmas, ilgtspējīgu zivsaimniecību un ilgtspējīgu akvakultūru, kam varētu būt nozīmīga loma pārtikas nodrošinājuma, uztura un ilgtspējīgas lauksaimniecības panākšanai; |
| --- | --- |

61.

prasa arī veikt konkrētas darbības, lai veicinātu un attīstītu veselīgas jūras ekosistēmas, ilgtspējīgu zivsaimniecību un ilgtspējīgu akvakultūru, kam varētu būt nozīmīga loma pārtikas nodrošinājuma, uztura un ilgtspējīgas lauksaimniecības panākšanai;

| 62. | uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi īstenot jaunajā attīstības programmā iekļauto diferenciācijas principu; mudina jaunietekmes valstis uzņemties atbildību, izmantojot valsts budžetu, pārdalīt ienākumus starp saviem iedzīvotājiem, lai ļautu pārvarēt nabadzības plaisu; |
| --- | --- |

62.

uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi īstenot jaunajā attīstības programmā iekļauto diferenciācijas principu; mudina jaunietekmes valstis uzņemties atbildību, izmantojot valsts budžetu, pārdalīt ienākumus starp saviem iedzīvotājiem, lai ļautu pārvarēt nabadzības plaisu;

V.   
  Virzība uz ES nostāju par attīstības satvaru laikposmam pēc 2015. gada

TAM finansēšana laikposmā pēc 2015. gada

| 63. | atgādina par apņemšanos līdz 2015. gadam piešķirt 0,7 % no nacionālā kopienākuma oficiālajai attīstības palīdzībai; uzsver, ka turpmākajā satvarā ir jāsaglabā šis līmenis, un aicina visas dalībvalstis to ieviest ar saistošiem tiesību aktiem un pieņemt daudzgadu budžeta plānus šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

63.

atgādina par apņemšanos līdz 2015. gadam piešķirt 0,7 % no nacionālā kopienākuma oficiālajai attīstības palīdzībai; uzsver, ka turpmākajā satvarā ir jāsaglabā šis līmenis, un aicina visas dalībvalstis to ieviest ar saistošiem tiesību aktiem un pieņemt daudzgadu budžeta plānus šā mērķa sasniegšanai;

| 64. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ES budžetu, kas spētu pārvarēt konstatētos izaicinājumus, jo īpaši krīzes laikā un attiecībā uz finansējumu attīstībai; šajā saistībā un nolūkā atbrīvot ES budžetu no piesaistes tikai maksājumu apropriāciju līmenim aicina nodrošināt pašu resursus, piemēram, finanšu darījumu nodokli, kura daļu varētu ieskaitīt ES budžeta IV izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ES budžetu, kas spētu pārvarēt konstatētos izaicinājumus, jo īpaši krīzes laikā un attiecībā uz finansējumu attīstībai; šajā saistībā un nolūkā atbrīvot ES budžetu no piesaistes tikai maksājumu apropriāciju līmenim aicina nodrošināt pašu resursus, piemēram, finanšu darījumu nodokli, kura daļu varētu ieskaitīt ES budžeta IV izdevumu kategorijā;

| 65. | pieprasa, lai finansējums, kas paredzēts, lai apkarotu klimata pārmaiņas un pielāgotos to ietekmei, patiesi papildinātu esošās apņemšanās; tāpēc aicina ES ierosināt citu finansēšanas avotu, kas nav OAP, pieejamību klimata pārmaiņu apkarošanas finansējumam, ļaujot ar laikposmu pēc 2015. gada saistītajās apspriedēs precizēt OAP un finansējuma pielāgošanas pasākumu uzdevumus ilgtspējīgai nabadzības izskaušanai; |
| --- | --- |

65.

pieprasa, lai finansējums, kas paredzēts, lai apkarotu klimata pārmaiņas un pielāgotos to ietekmei, patiesi papildinātu esošās apņemšanās; tāpēc aicina ES ierosināt citu finansēšanas avotu, kas nav OAP, pieejamību klimata pārmaiņu apkarošanas finansējumam, ļaujot ar laikposmu pēc 2015. gada saistītajās apspriedēs precizēt OAP un finansējuma pielāgošanas pasākumu uzdevumus ilgtspējīgai nabadzības izskaušanai;

| 66. | aicina Komisiju veicināt apspriedes ar visām ieinteresētajām personām par finansēšanas mehānismiem, lai nodrošinātu finanšu vajadzību izpildi attīstības jomā laikposmā pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju veicināt apspriedes ar visām ieinteresētajām personām par finansēšanas mehānismiem, lai nodrošinātu finanšu vajadzību izpildi attīstības jomā laikposmā pēc 2015. gada;

| 67. | atgādina, ka 2012. gada ANO Attīstības sadarbības forumā nepārprotami tika uzsvērta vajadzība pēc labākas saskaņotības, nevis konkurences starp dažādiem atbalsta mehānismiem un līdzekļu devējiem; aicina ES veicināt palīdzības efektivitāti, jo ES un tās dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par palīdzības sadrumstalotības mazināšanu; |
| --- | --- |

67.

atgādina, ka 2012. gada ANO Attīstības sadarbības forumā nepārprotami tika uzsvērta vajadzība pēc labākas saskaņotības, nevis konkurences starp dažādiem atbalsta mehānismiem un līdzekļu devējiem; aicina ES veicināt palīdzības efektivitāti, jo ES un tās dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par palīdzības sadrumstalotības mazināšanu;

Novatoriski finansēšanas mehānismi

| 68. | aicina Komisiju turpināt sadarboties ar citiem līdzekļu devējiem globālā līmenī, lai izstrādātu jaunus novatoriskus finanšu mehānismus attīstībai, jo tiem saistībā ar jaunām partnerībām būs izšķiroša nozīme jaunajā attīstības situācijā, papildinot citus finanšu avotus un kompromisus attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības finansēšanu; atgādina ES dalībvalstīm, kuras ir piekritušas ieviest finanšu darījumu nodokli, daļu no šiem līdzekļiem veltīt ilgtspējīgas attīstības finansēšanai un cīņai ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju turpināt sadarboties ar citiem līdzekļu devējiem globālā līmenī, lai izstrādātu jaunus novatoriskus finanšu mehānismus attīstībai, jo tiem saistībā ar jaunām partnerībām būs izšķiroša nozīme jaunajā attīstības situācijā, papildinot citus finanšu avotus un kompromisus attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības finansēšanu; atgādina ES dalībvalstīm, kuras ir piekritušas ieviest finanšu darījumu nodokli, daļu no šiem līdzekļiem veltīt ilgtspējīgas attīstības finansēšanai un cīņai ar klimata pārmaiņām;

| 69. | norāda, ka ES būtu jāveicina integrēta un papildinoša pieeja finansēšanai, tostarp izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

69.

norāda, ka ES būtu jāveicina integrēta un papildinoša pieeja finansēšanai, tostarp izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības;

| 70. | aicina ES atbalstīt sociālā, ētiskā un vides ziņā labvēlīgu publisko iepirkumu starptautiskā līmenī kā līdzekli satvara laikposmam pēc 2015. gada īstenošanai; |
| --- | --- |

70.

aicina ES atbalstīt sociālā, ētiskā un vides ziņā labvēlīgu publisko iepirkumu starptautiskā līmenī kā līdzekli satvara laikposmam pēc 2015. gada īstenošanai;

| 71. | aicina ES pienācīgi izvērtēt aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismu, jo īpaši attiecībā uz attīstības un finanšu papildināmību, pārredzamību un pārskatatbildību, vietējo līdzdalību un parādu risku, pirms turpināt attīstīt aizdevumu un dotāciju apvienošanu, lai palielinātu attīstībai pieejamos finanšu līdzekļus un sekmētu mikrokreditēšanu; aicina Komisiju publiskot pamatnostādnes un precīzus kritērijus, kuri pamatojas uz saskaņotām nabadzības mazināšanas stratēģijām un kuriem ir skaidra ilgtspējīgas attīstības ietekme, kad tiek īstenoti šie jaunie mehānismi; |
| --- | --- |

71.

aicina ES pienācīgi izvērtēt aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismu, jo īpaši attiecībā uz attīstības un finanšu papildināmību, pārredzamību un pārskatatbildību, vietējo līdzdalību un parādu risku, pirms turpināt attīstīt aizdevumu un dotāciju apvienošanu, lai palielinātu attīstībai pieejamos finanšu līdzekļus un sekmētu mikrokreditēšanu; aicina Komisiju publiskot pamatnostādnes un precīzus kritērijus, kuri pamatojas uz saskaņotām nabadzības mazināšanas stratēģijām un kuriem ir skaidra ilgtspējīgas attīstības ietekme, kad tiek īstenoti šie jaunie mehānismi;

Valsts ieņēmumu palielināšana, nodrošinot efektīvu nodokļu politiku un cīņu pret korupciju

| 72. | atkārtoti aicina padarīt cīņu ar korupciju, naudas atmazgāšanu, nodokļu oāzēm, nelikumīgām kapitāla plūsmām un ļaunprātīgām nodokļu struktūrām par galveno ES programmas prioritāti starptautiskajās finanšu un attīstības iestādēs, lai jaunattīstības valstīm ļautu paaugstināt valsts ienākumus; |
| --- | --- |

72.

atkārtoti aicina padarīt cīņu ar korupciju, naudas atmazgāšanu, nodokļu oāzēm, nelikumīgām kapitāla plūsmām un ļaunprātīgām nodokļu struktūrām par galveno ES programmas prioritāti starptautiskajās finanšu un attīstības iestādēs, lai jaunattīstības valstīm ļautu paaugstināt valsts ienākumus;

| 73. | uzsver, ka ir steidzami nepieciešama paaugstināta iekšējo resursu mobilizācija, tāpēc aicina ES un starptautisko sabiedrību palielināt savu atbalstu jaunattīstības valstīm, lai izstrādātu efektīvu fiskālo politiku un ilgtspējīgu nodokļu bāzi, kā arī nostiprinātu pārvaldes darbinieku kapacitāti, prasmes un kvalifikācijas, lai apkarotu nelikumīgas finanšu plūsmas, nodokļu nemaksāšanu, nodokļu apiešanu un krāpšanu un uzlabotu nodokļu iekasēšanu; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka ir steidzami nepieciešama paaugstināta iekšējo resursu mobilizācija, tāpēc aicina ES un starptautisko sabiedrību palielināt savu atbalstu jaunattīstības valstīm, lai izstrādātu efektīvu fiskālo politiku un ilgtspējīgu nodokļu bāzi, kā arī nostiprinātu pārvaldes darbinieku kapacitāti, prasmes un kvalifikācijas, lai apkarotu nelikumīgas finanšu plūsmas, nodokļu nemaksāšanu, nodokļu apiešanu un krāpšanu un uzlabotu nodokļu iekasēšanu;

| 74. | atgādina, ka finanšu pārskatu kvalitāte ir būtiski svarīga, lai efektīvi apkarotu nodokļu nemaksāšanu; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pilnīgu pārredzamību saistībā ar uzņēmumu ziņošanu par peļņu un nodokļu samaksu, jo īpaši, bet ne tikai, attiecībā uz dabas resursu izmantošanā iesaistītajiem uzņēmumiem; tādēļ lūdz Komisiju veicināt to, ka Starptautisko grāmatvedības standartu padomes starptautiskajos finanšu pārskatu standartos tiek iekļauta prasība starptautiskajām korporācijām sniegt ieņēmumu un samaksāto nodokļu pārskatus par katru valsti atsevišķi; atgādina, ka šāda prasība ir saskaņā ar vajadzību uzlabot daudznacionālo uzņēmumu korporatīvo sociālo atbildību; |
| --- | --- |

74.

atgādina, ka finanšu pārskatu kvalitāte ir būtiski svarīga, lai efektīvi apkarotu nodokļu nemaksāšanu; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pilnīgu pārredzamību saistībā ar uzņēmumu ziņošanu par peļņu un nodokļu samaksu, jo īpaši, bet ne tikai, attiecībā uz dabas resursu izmantošanā iesaistītajiem uzņēmumiem; tādēļ lūdz Komisiju veicināt to, ka Starptautisko grāmatvedības standartu padomes starptautiskajos finanšu pārskatu standartos tiek iekļauta prasība starptautiskajām korporācijām sniegt ieņēmumu un samaksāto nodokļu pārskatus par katru valsti atsevišķi; atgādina, ka šāda prasība ir saskaņā ar vajadzību uzlabot daudznacionālo uzņēmumu korporatīvo sociālo atbildību;

Uzraudzības mehānismi un rādītāji

| 75. | uzsver, ka attīstības jomā bez kavēšanās ir jāpāriet uz pienācīgu kvantitatīvu un kvalitatīvu mērījumu apvienojumu; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka attīstības jomā bez kavēšanās ir jāpāriet uz pienācīgu kvantitatīvu un kvalitatīvu mērījumu apvienojumu;

| 76. | norāda, ka labklājības sasniegšanai un attīstības panākšanai un jauno sociālo un vides problēmu pārvarēšanai ir vajadzīga jauna rādītāju kopa, neaprobežojoties ar IKP kā vienīgo rādītāju, un tāpēc tajā būtu jāiekļauj tādi rādītāji kā tautas attīstības indekss, nabadzīgo iedzīvotāju īpatsvars, nabadzības plaisas indekss un ienākumu koncentrācijas līmenis (Džini koeficients); |
| --- | --- |

76.

norāda, ka labklājības sasniegšanai un attīstības panākšanai un jauno sociālo un vides problēmu pārvarēšanai ir vajadzīga jauna rādītāju kopa, neaprobežojoties ar IKP kā vienīgo rādītāju, un tāpēc tajā būtu jāiekļauj tādi rādītāji kā tautas attīstības indekss, nabadzīgo iedzīvotāju īpatsvars, nabadzības plaisas indekss un ienākumu koncentrācijas līmenis (Džini koeficients);

| 77. | norāda, ka skaidriem un izmērāmiem rādītājiem, tostarp iznākumiem un rezultātiem, ir izšķiroša nozīme ziņošanā par progresu, kas panākts saistībā ar nabadzības izskaušanu un ekonomikas un sociālo attīstību, kā arī šā progresa uzraudzībā, tāpēc šo rādītāju vidū būtu jāiekļauj dzimumu līdztiesība, nodarbinātība, sociālā aizsardzība (piem., piekļuve veselības aprūpei un pensijām, aizsardzība pret bezdarba riskiem un aizsardzība pret īpašu iztikas līdzekļu zaudēšanu sievietēm, bērniem un veciem cilvēkiem), invaliditāte, migrācija un mazākumtautību statuss; |
| --- | --- |

77.

norāda, ka skaidriem un izmērāmiem rādītājiem, tostarp iznākumiem un rezultātiem, ir izšķiroša nozīme ziņošanā par progresu, kas panākts saistībā ar nabadzības izskaušanu un ekonomikas un sociālo attīstību, kā arī šā progresa uzraudzībā, tāpēc šo rādītāju vidū būtu jāiekļauj dzimumu līdztiesība, nodarbinātība, sociālā aizsardzība (piem., piekļuve veselības aprūpei un pensijām, aizsardzība pret bezdarba riskiem un aizsardzība pret īpašu iztikas līdzekļu zaudēšanu sievietēm, bērniem un veciem cilvēkiem), invaliditāte, migrācija un mazākumtautību statuss;

| 78. | aicina ES izstrādāt piemērotus bāzes datus, rādītājus un mērķus, lai noteiktu attīstības politikas saskaņotības ietekmi; |
| --- | --- |

78.

aicina ES izstrādāt piemērotus bāzes datus, rādītājus un mērķus, lai noteiktu attīstības politikas saskaņotības ietekmi;

Privātais sektors

| 79. | uzsver, ka jāīsteno ANO pamatprincipi uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā; saistībā ar to aicina jaunattīstības valstis izstrādāt patiesu uzņēmējdarbības tiesisko regulējumu, sekmēt pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, nodrošināt cilvēktiesību, tostarp Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) standartu, pārredzamības un sociālo un vides standartu, ievērošanu; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka jāīsteno ANO pamatprincipi uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā; saistībā ar to aicina jaunattīstības valstis izstrādāt patiesu uzņēmējdarbības tiesisko regulējumu, sekmēt pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, nodrošināt cilvēktiesību, tostarp Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) standartu, pārredzamības un sociālo un vides standartu, ievērošanu;

| 80. | uzskata, ka galvenajam mērķim, atbalstot privāto sektoru, vajadzētu būt ļaut cilvēkiem jaunattīstības valstīs pārvarēt nabadzību un palīdzēt stiprināt privāto sektoru jaunattīstības valstīs, ņemot vērā, ka neveiksme šajā gadījumā izraisītu nelīdzsvarotu attīstību un izaugsmi; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka galvenajam mērķim, atbalstot privāto sektoru, vajadzētu būt ļaut cilvēkiem jaunattīstības valstīs pārvarēt nabadzību un palīdzēt stiprināt privāto sektoru jaunattīstības valstīs, ņemot vērā, ka neveiksme šajā gadījumā izraisītu nelīdzsvarotu attīstību un izaugsmi;

| 81. | mudina ES valstu uzņēmumus, kuri izmanto ražošanas iekārtas jaunattīstības valstīs, pildīt savas saistības ievērot cilvēktiesības un brīvības, sociālos un vides standartus, dzimumu līdztiesību, darba pamatstandartus, starptautiskos nolīgumus un nodokļu maksāšanu pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

81.

mudina ES valstu uzņēmumus, kuri izmanto ražošanas iekārtas jaunattīstības valstīs, pildīt savas saistības ievērot cilvēktiesības un brīvības, sociālos un vides standartus, dzimumu līdztiesību, darba pamatstandartus, starptautiskos nolīgumus un nodokļu maksāšanu pārredzamā veidā;

| 82. | norāda, ka ir svarīgi aizsargāt privātīpašumu, lai veicinātu ieguldījumu vidi un tiesiskumu; |
| --- | --- |

82.

norāda, ka ir svarīgi aizsargāt privātīpašumu, lai veicinātu ieguldījumu vidi un tiesiskumu;

| 83. | uzsver – lai gan ekonomikā privātajam sektoram ir izšķiroša nozīme, valsts galvenais uzdevums ir kvalitatīvu pamatpakalpojumu nodrošināšana tās iedzīvotājiem, tādējādi veicinot nabadzības apkarošanu; |
| --- | --- |

83.

uzsver – lai gan ekonomikā privātajam sektoram ir izšķiroša nozīme, valsts galvenais uzdevums ir kvalitatīvu pamatpakalpojumu nodrošināšana tās iedzīvotājiem, tādējādi veicinot nabadzības apkarošanu;

| 84. | uzsver, ka publiskā un privātā sektora dalībniekiem ir jāatrod jauni veidi, kā apvienot savas intereses, spējas un centienus, lai sniegtu ieguldījumu laikposmam pēc 2015. gada paredzētās programmas īstenošanā; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka publiskā un privātā sektora dalībniekiem ir jāatrod jauni veidi, kā apvienot savas intereses, spējas un centienus, lai sniegtu ieguldījumu laikposmam pēc 2015. gada paredzētās programmas īstenošanā;

| 85. | uzsver, ka ekonomikas izaugsmei vajadzētu būt ilgtspējīgai, iekļaujošai un ka tai jāveicina produktīvo spēju stiprināšana un pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšana visiem, lai padarītu iespējamu jaunattīstības valstu ekonomisko pārveidi; aicina jaunattīstības valstīs ieviest valsts sociālās aizsardzības mehānismu un izbeigt visu veidu bērnu darbu; |
| --- | --- |

85.

uzsver, ka ekonomikas izaugsmei vajadzētu būt ilgtspējīgai, iekļaujošai un ka tai jāveicina produktīvo spēju stiprināšana un pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšana visiem, lai padarītu iespējamu jaunattīstības valstu ekonomisko pārveidi; aicina jaunattīstības valstīs ieviest valsts sociālās aizsardzības mehānismu un izbeigt visu veidu bērnu darbu;

| 86. | norāda, ka taisnīga tirdzniecība ir tirdzniecības partnerība, kuras pamatā ir dialogs, pārredzamība un tiesību ievērošana nolūkā panākt lielāku taisnīgumu starptautiskajā tirdzniecībā (8); uzskata, ka taisnīga tirdzniecība ir piemērs tādai veiksmīgai partnerībai, kurā iesaistītas daudzas ieinteresētās personas visā pasaulē un dažādos piegādes ķēdes posmos un kas nodrošina nelabvēlīgākā situācijā esošo ražotāju piekļuvi tirgum, garantē ilgtspējīgus iztikas līdzekļus, ievēro darba standartus, atceļ bērnu darbu un veicina videi labvēlīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības un ražošanas prakses; |
| --- | --- |

86.

norāda, ka taisnīga tirdzniecība ir tirdzniecības partnerība, kuras pamatā ir dialogs, pārredzamība un tiesību ievērošana nolūkā panākt lielāku taisnīgumu starptautiskajā tirdzniecībā (8); uzskata, ka taisnīga tirdzniecība ir piemērs tādai veiksmīgai partnerībai, kurā iesaistītas daudzas ieinteresētās personas visā pasaulē un dažādos piegādes ķēdes posmos un kas nodrošina nelabvēlīgākā situācijā esošo ražotāju piekļuvi tirgum, garantē ilgtspējīgus iztikas līdzekļus, ievēro darba standartus, atceļ bērnu darbu un veicina videi labvēlīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības un ražošanas prakses;

Politikas saskaņotība attīstībai (PCD) un savstarpēja līdzekļu devēju koordinācija

| 87. | aicina ES, nodrošinot PCD stingru iekļaušanu laikposmam pēc 2015. gada paredzētajā satvarā, arī turpmāk pievērst īpašu uzmanību šādām prioritārajām jomām: tirdzniecība un finanses, veselības aizsardzība un izglītība, klimata pārmaiņas, dabas resursi, lauksaimniecība, zivsaimniecība, veselības aprūpe, uzturs un nodrošinātība ar pārtiku, migrācija, enerģija, kā arī miera un drošības politika un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

87.

aicina ES, nodrošinot PCD stingru iekļaušanu laikposmam pēc 2015. gada paredzētajā satvarā, arī turpmāk pievērst īpašu uzmanību šādām prioritārajām jomām: tirdzniecība un finanses, veselības aizsardzība un izglītība, klimata pārmaiņas, dabas resursi, lauksaimniecība, zivsaimniecība, veselības aprūpe, uzturs un nodrošinātība ar pārtiku, migrācija, enerģija, kā arī miera un drošības politika un cilvēktiesības;

| 88. | norāda, ka tirdzniecība var būt būtisks virzītājspēks nabadzības samazināšanai, nodrošinot lielāku taisnīgumu un pārredzamību un veicinot ilgtspējīgu cilvēces attīstību un ekonomisko izaugsmi; šajā saistībā mudina ES nodrošināt, lai tirdzniecības politika būtu saskaņota ar ES attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

88.

norāda, ka tirdzniecība var būt būtisks virzītājspēks nabadzības samazināšanai, nodrošinot lielāku taisnīgumu un pārredzamību un veicinot ilgtspējīgu cilvēces attīstību un ekonomisko izaugsmi; šajā saistībā mudina ES nodrošināt, lai tirdzniecības politika būtu saskaņota ar ES attīstības mērķiem;

| 89. | uzskata – lai arī TAM nepārprotami ir bijuši veiksmīgi, pievēršot lielāku uzmanību palīdzībai attīstības jomā, koncentrēšanās tikai uz palīdzību ir pārāk šaura pieeja; uzskata, ka ir vajadzīga jauna pieeja, kas aptver globālo pārvaldību, īpašu uzmanību pievēršot politikas saskaņotībai attīstībai un globālo sabiedrisko labumu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

89.

uzskata – lai arī TAM nepārprotami ir bijuši veiksmīgi, pievēršot lielāku uzmanību palīdzībai attīstības jomā, koncentrēšanās tikai uz palīdzību ir pārāk šaura pieeja; uzskata, ka ir vajadzīga jauna pieeja, kas aptver globālo pārvaldību, īpašu uzmanību pievēršot politikas saskaņotībai attīstībai un globālo sabiedrisko labumu nodrošināšanai;

| 90. | uzskata, ka attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada ir jānosaka būtiski svarīgie globālie sabiedriskie labumi, to finansēšanas avoti un jānorāda, kuras globālās iestādes ir atbildīgas par to nodrošinājumu; |
| --- | --- |

90.

uzskata, ka attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada ir jānosaka būtiski svarīgie globālie sabiedriskie labumi, to finansēšanas avoti un jānorāda, kuras globālās iestādes ir atbildīgas par to nodrošinājumu;

| 91. | uzskata, ka gan Eiropā, gan ārpus tās politikas saskaņotība attīstībai (PCD) ir jāpārvirza no nekaitēšanas principa uz integrētāku pieeju, kurā starptautiskā tirdzniecība, vide un starptautiskā finanšu arhitektūra tiek uztvertas kā globālas sabiedriskās politikas jomas, kas veicina globālo attīstības mērķu sasniegšanu; šajā saistībā atbalsta ideju par Globālās ekonomikas padomes izveidi ANO sistēmas kontekstā; |
| --- | --- |

91.

uzskata, ka gan Eiropā, gan ārpus tās politikas saskaņotība attīstībai (PCD) ir jāpārvirza no nekaitēšanas principa uz integrētāku pieeju, kurā starptautiskā tirdzniecība, vide un starptautiskā finanšu arhitektūra tiek uztvertas kā globālas sabiedriskās politikas jomas, kas veicina globālo attīstības mērķu sasniegšanu; šajā saistībā atbalsta ideju par Globālās ekonomikas padomes izveidi ANO sistēmas kontekstā;

| 92. | norāda, ka PCD var nodrošināt faktiskus un efektīvus rezultātus tikai ar attīstīto valstu, jaunattīstības valstu, jaunietekmes ekonomiku un starptautisko organizāciju kopēja darba un aktīvas iesaistīšanās palīdzību; |
| --- | --- |

92.

norāda, ka PCD var nodrošināt faktiskus un efektīvus rezultātus tikai ar attīstīto valstu, jaunattīstības valstu, jaunietekmes ekonomiku un starptautisko organizāciju kopēja darba un aktīvas iesaistīšanās palīdzību;

| 93. | uzsver, ka nākamajā attīstības satvarā būtu jānorāda atsauce uz palīdzību un attīstības efektivitātes koncepciju; jo īpaši uzskata, ka, pārvēršot palīdzības efektivitāti par attīstības efektivitāti, programma ietver attīstības palīdzības, atbalsta globālo sabiedrisko labumu nodrošināšanai un esošo globālās pārvaldības struktūru pielāgošanas apvienojumu, lai palielinātu to spējas reaģēt uz globāliem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

93.

uzsver, ka nākamajā attīstības satvarā būtu jānorāda atsauce uz palīdzību un attīstības efektivitātes koncepciju; jo īpaši uzskata, ka, pārvēršot palīdzības efektivitāti par attīstības efektivitāti, programma ietver attīstības palīdzības, atbalsta globālo sabiedrisko labumu nodrošināšanai un esošo globālās pārvaldības struktūru pielāgošanas apvienojumu, lai palielinātu to spējas reaģēt uz globāliem izaicinājumiem;

| 94. | mudina ES darboties kā dzinējspēkam, iekļaujoši un pārredzami nodrošinot darba papildināmību un dalīšanu attīstības procesa gaitā, tostarp pastiprināti izmantojot kopīgo plānošanu; |
| --- | --- |

94.

mudina ES darboties kā dzinējspēkam, iekļaujoši un pārredzami nodrošinot darba papildināmību un dalīšanu attīstības procesa gaitā, tostarp pastiprināti izmantojot kopīgo plānošanu;

Visaptveroši norādījumi virzībā uz attīstības satvaru laikposmam pēc 2015. gada

| 95. | atzinīgi vērtē Komisijas vērienīgo un apņēmīgo 2013. gada 27. februāra paziņojumu “Pienācīgu dzīvi visiem”; |
| --- | --- |

95.

atzinīgi vērtē Komisijas vērienīgo un apņēmīgo 2013. gada 27. februāra paziņojumu “Pienācīgu dzīvi visiem”;

| 96. | uzsver, ka, nosakot saskaņotu ES nostāju saistībā ar sarunām par jauno attīstības satvaru, būtu jāņem vērā šādi principi:






  a) | laikposmam pēc 2015. gada paredzētās attīstības programmas struktūrai būtu jāatspoguļo jaunā situācija un uzdevumi pasaulē, reģionos, valstīs un vietējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

96.

uzsver, ka, nosakot saskaņotu ES nostāju saistībā ar sarunām par jauno attīstības satvaru, būtu jāņem vērā šādi principi:

a)

laikposmam pēc 2015. gada paredzētās attīstības programmas struktūrai būtu jāatspoguļo jaunā situācija un uzdevumi pasaulē, reģionos, valstīs un vietējā līmenī;

| b) | nākamās programmas noteikšana jāvirza, pilnībā piedaloties un uzņemoties atbildību visām jaunattīstības un vidēju ienākumu valstīm, un jaunie pienākumi un to radītais slogs ir vienādi, taču taisnīgi jāsadala starp visām valstīm; |
| --- | --- |

b)

nākamās programmas noteikšana jāvirza, pilnībā piedaloties un uzņemoties atbildību visām jaunattīstības un vidēju ienākumu valstīm, un jaunie pienākumi un to radītais slogs ir vienādi, taču taisnīgi jāsadala starp visām valstīm;

| c) | nākamajai programmai būtu jābūt vērienīgai, universālai, visaptverošai, daudzdimensionālai un elastīgai, un tajā būtu jāparedz katrai valstij pielāgoti vienkārši, lakoniski, uz darbību vērsti, viegli izskaidrojami un vietējai, valsts un reģionālajai situācijai pielāgoti mērķi, kā arī jānosaka ierobežots skaists konkrētu uzdevumu un izmērāmu mērķu; |
| --- | --- |

c)

nākamajai programmai būtu jābūt vērienīgai, universālai, visaptverošai, daudzdimensionālai un elastīgai, un tajā būtu jāparedz katrai valstij pielāgoti vienkārši, lakoniski, uz darbību vērsti, viegli izskaidrojami un vietējai, valsts un reģionālajai situācijai pielāgoti mērķi, kā arī jānosaka ierobežots skaists konkrētu uzdevumu un izmērāmu mērķu;

| d) | ir svarīgi ievērot savstarpējās atbildības, pārskatatbildības, pārredzamības, demokrātijas, cilvēktiesību, līdzdalības, labas pārvaldības, tiesiskuma, miera un drošības, taisnīguma, kā arī dzimumu līdztiesības principus un nodrošināt to iekļaušanu nākamajā programmā; |
| --- | --- |

d)

ir svarīgi ievērot savstarpējās atbildības, pārskatatbildības, pārredzamības, demokrātijas, cilvēktiesību, līdzdalības, labas pārvaldības, tiesiskuma, miera un drošības, taisnīguma, kā arī dzimumu līdztiesības principus un nodrošināt to iekļaušanu nākamajā programmā;

| e) | turpmāko mērķu veiksmīgu īstenošanu nosaka visu jaunattīstības valstu spēja izpildīt savus pienākumus attiecībā uz savu iedzīvotāju labklājību, panākt neaizsargātāko cilvēku izkļūšanu no nabadzības, apkarot nevienlīdzību, vienlaikus nodrošinot cilvēktiesību principu ievērošanu; |
| --- | --- |

e)

turpmāko mērķu veiksmīgu īstenošanu nosaka visu jaunattīstības valstu spēja izpildīt savus pienākumus attiecībā uz savu iedzīvotāju labklājību, panākt neaizsargātāko cilvēku izkļūšanu no nabadzības, apkarot nevienlīdzību, vienlaikus nodrošinot cilvēktiesību principu ievērošanu;

| f) | īpaša uzmanība jāpievērš dzimumu līdztiesības ātrākai nodrošināšanai un meiteņu un sieviešu tiesību nostiprināšanai visos sabiedrības līmeņos; |
| --- | --- |

f)

īpaša uzmanība jāpievērš dzimumu līdztiesības ātrākai nodrošināšanai un meiteņu un sieviešu tiesību nostiprināšanai visos sabiedrības līmeņos;

| g) | norāda, ka jaunajam satvaram jātuvina ilgtspējīgas attīstības ekonomiskie, sociālie un vides aspekti; |
| --- | --- |

g)

norāda, ka jaunajam satvaram jātuvina ilgtspējīgas attīstības ekonomiskie, sociālie un vides aspekti;

| h) | ir jāmobilizē visi iespējamie finanšu līdzekļi un novatoriskie finansēšanas mehānismi attīstībai, īpašu uzmanību pievēršot:






  i) | korupcijas, nodokļu oāžu, nodokļu apiešanas un nemaksāšanas un nelikumīgu kapitāla plūsmu apkarošanai; |
| --- | --- | --- |

h)

ir jāmobilizē visi iespējamie finanšu līdzekļi un novatoriskie finansēšanas mehānismi attīstībai, īpašu uzmanību pievēršot:

i)

korupcijas, nodokļu oāžu, nodokļu apiešanas un nemaksāšanas un nelikumīgu kapitāla plūsmu apkarošanai;

| ii) | jaunietekmes ekonomiku pienākumiem attīstības programmā, atbalstot arī dienvidu-dienvidu un trīsstūrveida sadarbību; |
| --- | --- |

ii)

jaunietekmes ekonomiku pienākumiem attīstības programmā, atbalstot arī dienvidu-dienvidu un trīsstūrveida sadarbību;

| iii) | uzraudzības mehānismu pilnveidošanai |
| --- | --- |

iii)

uzraudzības mehānismu pilnveidošanai

| iv) | OAP un |
| --- | --- |

iv)

OAP un

| v) | PCD; |
| --- | --- |

v)

PCD;

| i) | nodrošināt, ka jaunais satvars iekļauj arī ārpus valstu valdību līmeņa esošos partnerus, lai izveidotu tādu vidi, kas ļauj atbalstīt īstu demokrātisko atbildību un pilsonisku sabiedrību; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt, ka jaunais satvars iekļauj arī ārpus valstu valdību līmeņa esošos partnerus, lai izveidotu tādu vidi, kas ļauj atbalstīt īstu demokrātisko atbildību un pilsonisku sabiedrību;

| j) | PCD būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu turpmākā satvara panākumus, ņemot vērā nabadzības mainīgo raksturu un iekšpolitikas ietekmi globālā mērogā; |
| --- | --- |

j)

PCD būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu turpmākā satvara panākumus, ņemot vērā nabadzības mainīgo raksturu un iekšpolitikas ietekmi globālā mērogā;

| k) | ir vajadzīgi skaidri pārskatatbildības mehānismi, lai nodrošinātu, ka valstis izpilda savas saistības, un efektīvi risinātu satvarā laikposmam pēc 2015. gada iekļautos nabadzības un ilgtspējas izaicinājumus; |
| --- | --- |

k)

ir vajadzīgi skaidri pārskatatbildības mehānismi, lai nodrošinātu, ka valstis izpilda savas saistības, un efektīvi risinātu satvarā laikposmam pēc 2015. gada iekļautos nabadzības un ilgtspējas izaicinājumus;

o

o o

| 97. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

97.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  Padomes secinājumi 9558/07, 15.5.2007.

(3)  http://ec.europa.eu/europeaid/what/millenium-development-goals/index_en.htm

(4)  OV C 236 E, 12.8.2011., 48. lpp.

(5)  http://www.ecdpm-talkingpoints.org/african-consultations-post2015-development-agenda.

(6)  Dok. 9317/12.

(7)  ESAO u. c. (2011), “Galvenie faktori, kas neļauj īstenot TAM, ir konflikti, nestabilitāte un bruņoti uzbrukumi”.

(8)  Kā noteikts Pasaules taisnīgas tirdzniecības organizācijas Taisnīgas tirdzniecības principu hartā.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/150

---

P7_TA(2013)0284

Tiesiskums Krievijā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par tiesiskumu Krievijā (2013/2667(RSP))

(2016/C 065/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2011. gada 17. februāra rezolūciju par tiesiskumu Krievijā (1), 2012. gada 13. septembra rezolūciju par tiesu sistēmas izmantošanu Krievijā politiskiem mērķiem (2) un 2012. gada 13. decembra rezolūciju ar Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam par sarunām par jauno ES un Krievijas nolīgumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2011. gada 17. februāra rezolūciju par tiesiskumu Krievijā (1), 2012. gada 13. septembra rezolūciju par tiesu sistēmas izmantošanu Krievijā politiskiem mērķiem (2) un 2012. gada 13. decembra rezolūciju ar Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam par sarunām par jauno ES un Krievijas nolīgumu (3),

| — | ņemot vērā spēkā esošo Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, un pašlaik notiekošās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošo Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, un pašlaik notiekošās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Modernizācijas partnerību, kas tika ierosināta 2010. gada maija sanāksmē Rostovā pie Donas, un Krievijas vadošo amatpersonu apņemšanos nodrošināt tiesiskuma ievērošanu kā pamatu Krievijas modernizācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Modernizācijas partnerību, kas tika ierosināta 2010. gada maija sanāksmē Rostovā pie Donas, un Krievijas vadošo amatpersonu apņemšanos nodrošināt tiesiskuma ievērošanu kā pamatu Krievijas modernizācijai,

| — | ņemot vērā Krievijas konstitūciju, jo īpaši tās 118. pantu, kurā teikts, ka tiesu Krievijā spriež tikai tiesas, un 120. pantu, kurā teikts, ka tiesneši ir neatkarīgi un pakļaujas tikai Krievijas Konstitūcijai un federālajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krievijas konstitūciju, jo īpaši tās 118. pantu, kurā teikts, ka tiesu Krievijā spriež tikai tiesas, un 120. pantu, kurā teikts, ka tiesneši ir neatkarīgi un pakļaujas tikai Krievijas Konstitūcijai un federālajiem tiesību aktiem;

| — | ņemot vērā ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē,

| — | ņemot vērā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2013. gada 3. un 4. jūnijā, un 2013. gada 19. maijā notikušās apspriedes par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2013. gada 3. un 4. jūnijā, un 2013. gada 19. maijā notikušās apspriedes par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus par asociāciju “GOLOS”, par NVO stāvokli Krievijas Federācijā un par Sergeja Magņicka lietu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus par asociāciju “GOLOS”, par NVO stāvokli Krievijas Federācijā un par Sergeja Magņicka lietu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem un ANO Deklarāciju par personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem un ANO Deklarāciju par personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| — | ņemot vērā 2009. gada Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanu organizācijai “Memoriāls”, kas ir Krievijas nevalstiskā organizācija un cīnās, inter alia, par politieslodzīto tiesībām Krievijā, un ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamentā arvien vairāk palielinās atbalsts “Memoriālam” kā kandidātam uz Nobela Miera prēmiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanu organizācijai “Memoriāls”, kas ir Krievijas nevalstiskā organizācija un cīnās, inter alia, par politieslodzīto tiesībām Krievijā, un ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamentā arvien vairāk palielinās atbalsts “Memoriālam” kā kandidātam uz Nobela Miera prēmiju,

| — | ņemot vērā Venēcijas Komisijas atzinumus par Krievijas 2012. gada 8. jūnija Federālo likumu Nr. 65 par pulcēšanos, sapulcēm, demonstrācijām, gājieniem un piketiem, par Administratīvo pārkāpumu kodeksu, par Krievijas Federālo likumu par cīņu pret ekstrēmistu darbībām, kā arī par Krievijas Federālo likumu par Federālo drošības sistēmu (FDS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas Komisijas atzinumus par Krievijas 2012. gada 8. jūnija Federālo likumu Nr. 65 par pulcēšanos, sapulcēm, demonstrācijām, gājieniem un piketiem, par Administratīvo pārkāpumu kodeksu, par Krievijas Federālo likumu par cīņu pret ekstrēmistu darbībām, kā arī par Krievijas Federālo likumu par Federālo drošības sistēmu (FDS),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienība turpina pildīt apņemšanos padziļināt un uzlabot attiecības ar Krieviju saskaņā ar principiem, kas iekļauti Modernizācijas partnerībā, kuras pamatā ir patiesa abpusēja apņemšanās ievērot demokrātiskos principus, pamattiesības un cilvēktiesības, tiesiskumu, runas un vārda brīvību, pulcēšanās brīvību, cilvēka cieņu un līdztiesību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība turpina pildīt apņemšanos padziļināt un uzlabot attiecības ar Krieviju saskaņā ar principiem, kas iekļauti Modernizācijas partnerībā, kuras pamatā ir patiesa abpusēja apņemšanās ievērot demokrātiskos principus, pamattiesības un cilvēktiesības, tiesiskumu, runas un vārda brīvību, pulcēšanās brīvību, cilvēka cieņu un līdztiesību;

| B. | tā kā Krievija ir Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalsts un ANO deklarāciju parakstītājvalsts un ir uzņēmusies saistības aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, pamatbrīvības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krievija ir Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalsts un ANO deklarāciju parakstītājvalsts un ir uzņēmusies saistības aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, pamatbrīvības un tiesiskumu;

| C. | tā kā vēl arvien pastāv nopietnas bažas par to, kā attīstās notikumi Krievijā saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, un to, kā tiek ievēroti demokrātijas principi, noteikumi un procedūras, par ko abas puses ir vienojušās; |
| --- | --- |

C.

tā kā vēl arvien pastāv nopietnas bažas par to, kā attīstās notikumi Krievijā saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, un to, kā tiek ievēroti demokrātijas principi, noteikumi un procedūras, par ko abas puses ir vienojušās;

| D. | tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir demokrātiskas un atvērtas sabiedrības būtisks aspekts, kā arī ir korupcijas novēršanas un cilvēktiesību un tiesiskuma aizsardzības pamatā; tā kā neatkarīga prese kā kolektīvs vārda brīvības izpausmes veids ir viens no svarīgākajiem aspektiem plašsaziņas līdzekļu jomā un darbojas kā demokrātijas uzraugs; |
| --- | --- |

D.

tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir demokrātiskas un atvērtas sabiedrības būtisks aspekts, kā arī ir korupcijas novēršanas un cilvēktiesību un tiesiskuma aizsardzības pamatā; tā kā neatkarīga prese kā kolektīvs vārda brīvības izpausmes veids ir viens no svarīgākajiem aspektiem plašsaziņas līdzekļu jomā un darbojas kā demokrātijas uzraugs;

| E. | tā kā dažos pēdējos gados vairāki tiesas procesi un prāvas, piemēram, S. Magņicka, M. Hodorkovska un A. Poļitkovskas lietās, lika apšaubīt Krievijas Federācijas tiesībsargājošo iestāžu neatkarību un objektivitāti; tā kā iepriekš minētie plašu sabiedrības uzmanību piesaistījušie gadījumi ir tikai ārpus Krievijas labāk zināmie no visiem tiem gadījumiem, kas kopumā liecina par Krievijas nespēju uzturēt tiesiskumu un nodrošināt saviem pilsoņiem taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažos pēdējos gados vairāki tiesas procesi un prāvas, piemēram, S. Magņicka, M. Hodorkovska un A. Poļitkovskas lietās, lika apšaubīt Krievijas Federācijas tiesībsargājošo iestāžu neatkarību un objektivitāti; tā kā iepriekš minētie plašu sabiedrības uzmanību piesaistījušie gadījumi ir tikai ārpus Krievijas labāk zināmie no visiem tiem gadījumiem, kas kopumā liecina par Krievijas nespēju uzturēt tiesiskumu un nodrošināt saviem pilsoņiem taisnīgu tiesu;

| F. | tā kā Krievijā pašreiz tiek iztiesāta pazīstamā jurista, cīnītāja pret korupciju un sabiedriskā aktīvista Alekseja Navaļnija lieta saistībā ar apsūdzībām, kuras, viņaprāt, ir politiski motivēts mēģinājums sodīt viņu par to, ka viņš ir viens no ietekmīgākajiem valdības oponentiem; tā kā A. Navaļnijs regulāri ir nodevis atklātībā informāciju par plašu korupciju augstākajos Krievijas valsts aparāta līmeņos; |
| --- | --- |

F.

tā kā Krievijā pašreiz tiek iztiesāta pazīstamā jurista, cīnītāja pret korupciju un sabiedriskā aktīvista Alekseja Navaļnija lieta saistībā ar apsūdzībām, kuras, viņaprāt, ir politiski motivēts mēģinājums sodīt viņu par to, ka viņš ir viens no ietekmīgākajiem valdības oponentiem; tā kā A. Navaļnijs regulāri ir nodevis atklātībā informāciju par plašu korupciju augstākajos Krievijas valsts aparāta līmeņos;

| G. | tā kā prokuratūras iestādes joprojām vajā tos opozīcijas aktīvistus, kuri 2012. gada 6. maijā, dienu pirms prezidenta V. Putina inaugurācijas, piedalījās “Miljonu maršā”; tā kā saskaņā ar uzticamiem neatkarīgiem ziņojumiem ātrās reaģēšanas policijas spēki apturēja demonstrāciju Bolotnaja laukumā, vēršoties pret demonstrācijas dalībniekiem ar nesamērīgu spēku un patvaļīgu vardarbību; tā kā Prezidenta cilvēktiesību padome, Cilvēktiesību ombuds un neatkarīga izmeklēšanas komisija, kuras sastāvā bija vadoši sabiedriski darbinieki, notikušajā vardarbībā vainoja gan Krievijas iestādes, gan policijas spēkus; |
| --- | --- |

G.

tā kā prokuratūras iestādes joprojām vajā tos opozīcijas aktīvistus, kuri 2012. gada 6. maijā, dienu pirms prezidenta V. Putina inaugurācijas, piedalījās “Miljonu maršā”; tā kā saskaņā ar uzticamiem neatkarīgiem ziņojumiem ātrās reaģēšanas policijas spēki apturēja demonstrāciju Bolotnaja laukumā, vēršoties pret demonstrācijas dalībniekiem ar nesamērīgu spēku un patvaļīgu vardarbību; tā kā Prezidenta cilvēktiesību padome, Cilvēktiesību ombuds un neatkarīga izmeklēšanas komisija, kuras sastāvā bija vadoši sabiedriski darbinieki, notikušajā vardarbībā vainoja gan Krievijas iestādes, gan policijas spēkus;

| H. | tā kā dažu pēdējo mēnešu laikā pieņemtie tiesību akti par politisko partiju reģistrāciju, NVO finansēšanu, pulcēšanās tiesībām, ekstrēmismu, neslavas celšanu un interneta ierobežojumiem, veicot tā satura filtrēšanu, ir ievērojami veicinājuši stāvokļa pasliktināšanos attiecībā uz patiesi pilsoniskas sabiedrības attīstību Krievijā; |
| --- | --- |

H.

tā kā dažu pēdējo mēnešu laikā pieņemtie tiesību akti par politisko partiju reģistrāciju, NVO finansēšanu, pulcēšanās tiesībām, ekstrēmismu, neslavas celšanu un interneta ierobežojumiem, veicot tā satura filtrēšanu, ir ievērojami veicinājuši stāvokļa pasliktināšanos attiecībā uz patiesi pilsoniskas sabiedrības attīstību Krievijā;

| I. | tā kā Krievijas parlaments 2012. gada jūlijā pieņēma likumu, ar kuru Krievijas nekomerciālajām organizācijām, kas iesaistītas politiskās darbībās un saņem finansējumu no ārvalstīm, tika piešķirts “ārvalstu aģenta” statuss; tā kā iepriekšējā gadā tiesību akti par NVO un par pulcēšanās brīvību tika izmantoti, lai apspiestu pilsonisko sabiedrību, apslāpētu politiskās opozīcijas uzskatus un represētu NVO, demokrātisko opozīciju un plašsaziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Krievijas parlaments 2012. gada jūlijā pieņēma likumu, ar kuru Krievijas nekomerciālajām organizācijām, kas iesaistītas politiskās darbībās un saņem finansējumu no ārvalstīm, tika piešķirts “ārvalstu aģenta” statuss; tā kā iepriekšējā gadā tiesību akti par NVO un par pulcēšanās brīvību tika izmantoti, lai apspiestu pilsonisko sabiedrību, apslāpētu politiskās opozīcijas uzskatus un represētu NVO, demokrātisko opozīciju un plašsaziņas līdzekļus;

| J. | tā kā federālās iestādes nav neko darījušas, lai atceltu diskriminējošus tiesību aktus, kuros noteikts “homoseksuālās propagandas” aizliegums, un nepieļautu to stāšanos spēkā deviņos Krievijas reģionos; tā kā Valsts dome nesen pieņēma līdzīgu valsts līmeņa tiesību aktu; |
| --- | --- |

J.

tā kā federālās iestādes nav neko darījušas, lai atceltu diskriminējošus tiesību aktus, kuros noteikts “homoseksuālās propagandas” aizliegums, un nepieļautu to stāšanos spēkā deviņos Krievijas reģionos; tā kā Valsts dome nesen pieņēma līdzīgu valsts līmeņa tiesību aktu;

| K. | tā kā Prezidenta cilvēktiesību padomes locekļi ir sūdzējušies par vajāšanu, iebiedēšanu, pratināšanu, viņu darba vietu un īpašuma pārmeklēšanu un par citiem Krievijas tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku veiktiem pasākumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Prezidenta cilvēktiesību padomes locekļi ir sūdzējušies par vajāšanu, iebiedēšanu, pratināšanu, viņu darba vietu un īpašuma pārmeklēšanu un par citiem Krievijas tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku veiktiem pasākumiem;

| L. | tā kā turpmāko ES un Krievijas attiecību attīstību joprojām kavē Krievijas nespēja valstī pilnībā ievērot demokrātiskās vērtības un nostiprināt tiesiskumu, |
| --- | --- |

L.

tā kā turpmāko ES un Krievijas attiecību attīstību joprojām kavē Krievijas nespēja valstī pilnībā ievērot demokrātiskās vērtības un nostiprināt tiesiskumu,

| 1. | atgādina Krievijai, ka ir svarīgi, lai tā, būdama Eiropas Padomes locekle, pilnībā ievērotu savas starptautiskās juridiskās saistības un cilvēka pamattiesību un tiesiskuma principus, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR); |
| --- | --- |

1.

atgādina Krievijai, ka ir svarīgi, lai tā, būdama Eiropas Padomes locekle, pilnībā ievērotu savas starptautiskās juridiskās saistības un cilvēka pamattiesību un tiesiskuma principus, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR);

| 2. | pauž nopietnas bažas par nesen pieņemtajiem represīvajiem tiesību aktiem un par Krievijas iestāžu patvaļu to īstenošanā, daudzos gadījumos vajājot NVO, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus un minoritāšu pārstāvjus; |
| --- | --- |

2.

pauž nopietnas bažas par nesen pieņemtajiem represīvajiem tiesību aktiem un par Krievijas iestāžu patvaļu to īstenošanā, daudzos gadījumos vajājot NVO, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus un minoritāšu pārstāvjus;

| 3. | ir ārkārtīgi noraizējies par Krievijas nespēju ievērot starptautiskās juridiskās saistības aizsargāt biedrošanās brīvību, vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, tādējādi apdraudot gan Krievijas aktīvās pilsoniskās sabiedrības dzīvotspēju, gan sadarbību ar ES; |
| --- | --- |

3.

ir ārkārtīgi noraizējies par Krievijas nespēju ievērot starptautiskās juridiskās saistības aizsargāt biedrošanās brīvību, vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, tādējādi apdraudot gan Krievijas aktīvās pilsoniskās sabiedrības dzīvotspēju, gan sadarbību ar ES;

| 4. | atkārtoti pauž neapmierinātību par likumu, ar kuru Krievijas nekomerciālajām organizācijām, kas iesaistītas politiskā darbībā un saņem finansējumu no ārvalstīm, tika piešķirts “ārvalstu aģenta” statuss; mudina Krievijas iestādes pārtraukt reģistrēt NVO kā “ārvalstu aģentus”, pamatojoties uz likumu, ar kuru tika paplašināta valsts kontrole pār NVO, izmantojot šajā likumā iekļauto nekonkrēto politiskās darbības definīciju, jo tas stigmatizē NVO un rada pilsoniskajai sabiedrībai naidīgu atmosfēru; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž neapmierinātību par likumu, ar kuru Krievijas nekomerciālajām organizācijām, kas iesaistītas politiskā darbībā un saņem finansējumu no ārvalstīm, tika piešķirts “ārvalstu aģenta” statuss; mudina Krievijas iestādes pārtraukt reģistrēt NVO kā “ārvalstu aģentus”, pamatojoties uz likumu, ar kuru tika paplašināta valsts kontrole pār NVO, izmantojot šajā likumā iekļauto nekonkrēto politiskās darbības definīciju, jo tas stigmatizē NVO un rada pilsoniskajai sabiedrībai naidīgu atmosfēru;

| 5. | uzskata, ka plaši izplatītās, mērķtiecīgi veiktās un uzmācīgās pārbaudes, īpašuma konfiskācija un administratīvie sodi, kas tiek uzlikti tām Krievijas NVO un šo organizāciju aktīvistiem, kuri it kā saņem ārvalstu finansējumu, ir nepieņemami un pārkāpj tiesības uz biedrošanās brīvību; kritizē arī reidus un spiedienu, ko pielieto pret starptautiskiem politiskiem fondiem; pauž dziļu nožēlu par to, ka pret vairākām NVO jau ir ierosināta tiesvedība, piemēram, pret organizāciju “Memoriāls” Sanktpēterburgā, vai tās jau ir notiesātas, piemēram, organizācija “GOLOS” un “Levada” centrs; pauž bažas saistībā ar izmeklēšanām, kuras ir uzsāktas pret starptautiskām nevalstiskām organizācijām, tostarp arī starptautiskiem institūtiem, kas cenšas veidot demokrātiju Krievijā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka plaši izplatītās, mērķtiecīgi veiktās un uzmācīgās pārbaudes, īpašuma konfiskācija un administratīvie sodi, kas tiek uzlikti tām Krievijas NVO un šo organizāciju aktīvistiem, kuri it kā saņem ārvalstu finansējumu, ir nepieņemami un pārkāpj tiesības uz biedrošanās brīvību; kritizē arī reidus un spiedienu, ko pielieto pret starptautiskiem politiskiem fondiem; pauž dziļu nožēlu par to, ka pret vairākām NVO jau ir ierosināta tiesvedība, piemēram, pret organizāciju “Memoriāls” Sanktpēterburgā, vai tās jau ir notiesātas, piemēram, organizācija “GOLOS” un “Levada” centrs; pauž bažas saistībā ar izmeklēšanām, kuras ir uzsāktas pret starptautiskām nevalstiskām organizācijām, tostarp arī starptautiskiem institūtiem, kas cenšas veidot demokrātiju Krievijā;

| 6. | mudina Krievijas iestādes risināt šīs problēmas, saskaņojot iepriekš minētos likumus ar starptautiskiem standartiem un Krievijas starptautiskajām un konstitucionālajām saistībām cilvēktiesību jomā, tostarp Krievijas Konstitūciju, galveno uzmanību pievēršot nepamatotu juridisku, administratīvu un citu NVO darbības ierobežojumu atcelšanai; |
| --- | --- |

6.

mudina Krievijas iestādes risināt šīs problēmas, saskaņojot iepriekš minētos likumus ar starptautiskiem standartiem un Krievijas starptautiskajām un konstitucionālajām saistībām cilvēktiesību jomā, tostarp Krievijas Konstitūciju, galveno uzmanību pievēršot nepamatotu juridisku, administratīvu un citu NVO darbības ierobežojumu atcelšanai;

| 7. | mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi, EĀDD un Komisiju patlaban notiekošajās sarunās par daudzgadu finanšu shēmu un plānošanas posmā ņemt vērā aizvien sliktāko pilsoniskās sabiedrības stāvokli, starptautisko līdzekļu devēju piespiedu aiziešanu no valsts un aizvien biežākos ES atbalsta pieprasījumus, kā arī nodrošināt ievērojami lielāku Savienības finansiālo atbalstu NVO un pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi, EĀDD un Komisiju patlaban notiekošajās sarunās par daudzgadu finanšu shēmu un plānošanas posmā ņemt vērā aizvien sliktāko pilsoniskās sabiedrības stāvokli, starptautisko līdzekļu devēju piespiedu aiziešanu no valsts un aizvien biežākos ES atbalsta pieprasījumus, kā arī nodrošināt ievērojami lielāku Savienības finansiālo atbalstu NVO un pilsoniskajai sabiedrībai;

| 8. | pauž dziļas bažas par federālā likuma par “homoseksuālo propagandu” pieņemšanas negatīvajām sekām, kas varētu veicināt diskrimināciju un vardarbību pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem, transpersonām un interseksuāļiem; |
| --- | --- |

8.

pauž dziļas bažas par federālā likuma par “homoseksuālo propagandu” pieņemšanas negatīvajām sekām, kas varētu veicināt diskrimināciju un vardarbību pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem, transpersonām un interseksuāļiem;

| 9. | aicina Krievijas iestādes garantēt politisko plurālismu, plašsaziņas līdzekļu brīvību, tiesiskumu, tiesu iestāžu neatkarību un objektivitāti, runas un pulcēšanās brīvību, tostarp arī internetā, efektīvas un neatkarīgas arodbiedrības un diskriminācijas novēršanu, kas ir nepieciešams priekšnoteikums tādai Krievijas tālākajai attīstībai un modernizācijai, lai tiktu atzītas un aizsargātas visu tās pilsoņu individuālās un kolektīvās tiesības; atgādina, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām valstīm ir pienākums tieši vai netieši atbalstīt pilsoniskās sabiedrības darbību finansēšanu, it īpaši radot labvēlīgu vidi un nepārkāpjot to neatkarību; |
| --- | --- |

9.

aicina Krievijas iestādes garantēt politisko plurālismu, plašsaziņas līdzekļu brīvību, tiesiskumu, tiesu iestāžu neatkarību un objektivitāti, runas un pulcēšanās brīvību, tostarp arī internetā, efektīvas un neatkarīgas arodbiedrības un diskriminācijas novēršanu, kas ir nepieciešams priekšnoteikums tādai Krievijas tālākajai attīstībai un modernizācijai, lai tiktu atzītas un aizsargātas visu tās pilsoņu individuālās un kolektīvās tiesības; atgādina, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām valstīm ir pienākums tieši vai netieši atbalstīt pilsoniskās sabiedrības darbību finansēšanu, it īpaši radot labvēlīgu vidi un nepārkāpjot to neatkarību;

| 10. | pauž dziļas bažas par ziņojumiem par politiski motivētām prāvām, negodīgiem tiesas procesiem un tādu nopietnu noziegumu kā nogalināšana, vajāšana un cita veida vardarbība neizmeklēšanu, ko apliecina Magņicka, Hodorkovska, Poļitkovskajas un citas lietas; mudina Krievijas tiesu un tiesībaizsardzības iestādes veikt savus pienākumus efektīvi, objektīvi un neatkarīgi, lai vainīgie tiktu tiesāti; |
| --- | --- |

10.

pauž dziļas bažas par ziņojumiem par politiski motivētām prāvām, negodīgiem tiesas procesiem un tādu nopietnu noziegumu kā nogalināšana, vajāšana un cita veida vardarbība neizmeklēšanu, ko apliecina Magņicka, Hodorkovska, Poļitkovskajas un citas lietas; mudina Krievijas tiesu un tiesībaizsardzības iestādes veikt savus pienākumus efektīvi, objektīvi un neatkarīgi, lai vainīgie tiktu tiesāti;

| 11. | atgādina ieteikumu ieviest kopējus vīzas saņemšanas ierobežojumus Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņicka lietā, un aicina Padomi un Komisiju visā ES ieviest vīzu izsniegšanas aizliegumu un iesaldēt finanšu aktīvus visām tām amatpersonām, kas saistītas ar pēc nāves tiesātā Sergeja Magņicka nāvi, un citiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpējiem Krievijā; uzsver, ka šīs personas nedrīkst izmantot nekādu ES un Krievijas nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

11.

atgādina ieteikumu ieviest kopējus vīzas saņemšanas ierobežojumus Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņicka lietā, un aicina Padomi un Komisiju visā ES ieviest vīzu izsniegšanas aizliegumu un iesaldēt finanšu aktīvus visām tām amatpersonām, kas saistītas ar pēc nāves tiesātā Sergeja Magņicka nāvi, un citiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpējiem Krievijā; uzsver, ka šīs personas nedrīkst izmantot nekādu ES un Krievijas nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem sniegtās priekšrocības;

| 12. | mudina dalībvalstis atvieglot vajāto Krievijas politisko aktīvistu vīzas pieprasījumu iesniegšanu un to izskatīšanā sniegt pozitīvu atbildi; |
| --- | --- |

12.

mudina dalībvalstis atvieglot vajāto Krievijas politisko aktīvistu vīzas pieprasījumu iesniegšanu un to izskatīšanā sniegt pozitīvu atbildi;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka vairāk nekā sešus gadus pēc Annas Poļitkovskas nošaušanas nesen tika atsākts process viņas slepkavības lietā, tomēr piekrīt bažām, ka slepkavības pasūtītājs šajā lietā, paredzams, netiks noskaidrots; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka vairāk nekā sešus gadus pēc Annas Poļitkovskas nošaušanas nesen tika atsākts process viņas slepkavības lietā, tomēr piekrīt bažām, ka slepkavības pasūtītājs šajā lietā, paredzams, netiks noskaidrots;

| 14. | pauž nopietnas bažas par Alekseja Navaļnija lietu un nožēlu par šai kriminālvajāšanai piedēvēto politisko motivāciju; mudina Krievijas iestādes nodrošināt, ka viņam tiek pilnībā garantētas viņa tiesības un ka viņa tiesas prāva atbilst starptautiski pieņemtiem taisnīgas tiesas standartiem; šajā sakarībā aicina ES delegāciju un dalībvalstu misijas Krievijā, jo īpaši reģionu līmenī, uzraudzīt visu cilvēktiesību aizstāvju, ieskaitot A. Navaļnija un citu personu, tiesas prāvas; |
| --- | --- |

14.

pauž nopietnas bažas par Alekseja Navaļnija lietu un nožēlu par šai kriminālvajāšanai piedēvēto politisko motivāciju; mudina Krievijas iestādes nodrošināt, ka viņam tiek pilnībā garantētas viņa tiesības un ka viņa tiesas prāva atbilst starptautiski pieņemtiem taisnīgas tiesas standartiem; šajā sakarībā aicina ES delegāciju un dalībvalstu misijas Krievijā, jo īpaši reģionu līmenī, uzraudzīt visu cilvēktiesību aizstāvju, ieskaitot A. Navaļnija un citu personu, tiesas prāvas;

| 15. | mudina Krieviju attiecībā uz “Miljonu maršu” pieprasīt veikt neatkarīgu izmeklēšanu par Bolotnaja laukumā notikušo vardarbību un jo īpaši izmeklēt ziņojumus par iespējamu nesamērīga spēka pielietošanu pret demonstrantiem; pauž bažas par politisko motivāciju, kas piedēvēta kriminālvajāšanām saistībā ar Bolotnaja laukumā notikušo vardarbību; |
| --- | --- |

15.

mudina Krieviju attiecībā uz “Miljonu maršu” pieprasīt veikt neatkarīgu izmeklēšanu par Bolotnaja laukumā notikušo vardarbību un jo īpaši izmeklēt ziņojumus par iespējamu nesamērīga spēka pielietošanu pret demonstrantiem; pauž bažas par politisko motivāciju, kas piedēvēta kriminālvajāšanām saistībā ar Bolotnaja laukumā notikušo vardarbību;

| 16. | mudina Krievijas iestādes nodrošināt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē, veicināt plurālistiskus plašsaziņas līdzekļus, atļaut veidot plašsaziņas līdzekļu platformas, lai žurnālisti un emuāru autori varētu neatkarīgi īstenot savu galveno uzdevumu Krievijas sabiedrībā, kā arī nodrošināt brīvu informācijas plūsmu un vārda brīvību; uzsver informācijas brīvību reglamentējošo tiesību aktu nozīmīgumu, kuri ir būtiski žurnālistiem un pilsoniskajai sabiedrībai, lai viņi varētu veikt savas uzraudzības funkcijas; |
| --- | --- |

16.

mudina Krievijas iestādes nodrošināt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē, veicināt plurālistiskus plašsaziņas līdzekļus, atļaut veidot plašsaziņas līdzekļu platformas, lai žurnālisti un emuāru autori varētu neatkarīgi īstenot savu galveno uzdevumu Krievijas sabiedrībā, kā arī nodrošināt brīvu informācijas plūsmu un vārda brīvību; uzsver informācijas brīvību reglamentējošo tiesību aktu nozīmīgumu, kuri ir būtiski žurnālistiem un pilsoniskajai sabiedrībai, lai viņi varētu veikt savas uzraudzības funkcijas;

| 17. | aicina Krieviju pilnībā sadarboties ar ANO Cilvēktiesību padomes īpašajām procedūrām, tostarp izsniedzot pastāvīgu uzaicinājumu valsts apmeklējumiem un apstiprinoši atbildot uz vēl neatbildētajiem pieprasījumiem par piekļuves tiesībām ANO īpašajiem referentiem cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, kā arī vārda brīvības jautājumos Krievijā; aicina Krieviju arī pieņemt ieteikumus, kas sniegti saistībā ar vispārējo periodisko pārskatu par Krieviju Cilvēktiesību padomē, atcelt vai pārskatīt tiesību aktus, kas skar NVO darbu, un pārtraukt cilvēktiesību aizstāvju darba sarežģīšanu; |
| --- | --- |

17.

aicina Krieviju pilnībā sadarboties ar ANO Cilvēktiesību padomes īpašajām procedūrām, tostarp izsniedzot pastāvīgu uzaicinājumu valsts apmeklējumiem un apstiprinoši atbildot uz vēl neatbildētajiem pieprasījumiem par piekļuves tiesībām ANO īpašajiem referentiem cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, kā arī vārda brīvības jautājumos Krievijā; aicina Krieviju arī pieņemt ieteikumus, kas sniegti saistībā ar vispārējo periodisko pārskatu par Krieviju Cilvēktiesību padomē, atcelt vai pārskatīt tiesību aktus, kas skar NVO darbu, un pārtraukt cilvēktiesību aizstāvju darba sarežģīšanu;

| 18. | aicina Padomi pieņemt ES Ārlietu padomes secinājumus par cilvēktiesībām Krievijā, kas Krievijā sniegs nozīmīgu atbalstu visiem, kas darbojas, lai aizsargātu cilvēktiesības, un arī panākt to, lai ES 27 dalībvalstis un ES iestādes vienotos par kopēju nostāju un pieeju attiecībā uz cilvēktiesībām Krievijā; |
| --- | --- |

18.

aicina Padomi pieņemt ES Ārlietu padomes secinājumus par cilvēktiesībām Krievijā, kas Krievijā sniegs nozīmīgu atbalstu visiem, kas darbojas, lai aizsargātu cilvēktiesības, un arī panākt to, lai ES 27 dalībvalstis un ES iestādes vienotos par kopēju nostāju un pieeju attiecībā uz cilvēktiesībām Krievijā;

| 19. | mudina Krieviju veikt visus iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi Prezidenta cilvēktiesību padomes dalībnieki un arī visi citi, kas darbojas, lai aizsargātu cilvēktiesības Krievijā, tiktu aizsargāti no spiediena un iebiedēšanas; |
| --- | --- |

19.

mudina Krieviju veikt visus iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi Prezidenta cilvēktiesību padomes dalībnieki un arī visi citi, kas darbojas, lai aizsargātu cilvēktiesības Krievijā, tiktu aizsargāti no spiediena un iebiedēšanas;

| 20. | mudina Padomes un Komisijas priekšsēdētājus, kā arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos turpināt cieši sekot šiem gadījumiem, aktualizēt šos jautājumus dažādos veidos un sanāksmēs ar Krievijas pārstāvjiem un pēc viņu viedokļu apmaiņas ar Krievijas iestādēm ziņot par to Parlamentam; |
| --- | --- |

20.

mudina Padomes un Komisijas priekšsēdētājus, kā arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos turpināt cieši sekot šiem gadījumiem, aktualizēt šos jautājumus dažādos veidos un sanāksmēs ar Krievijas pārstāvjiem un pēc viņu viedokļu apmaiņas ar Krievijas iestādēm ziņot par to Parlamentam;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  OV C 188 E, 28.6.2012., 37. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0352.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0505.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/154 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/154

---

P7_TA(2013)0285

Azerbaidžāna – Ilgar Mammadov lieta

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Azerbaidžānu – Ilgar Mammadov lieta (2013/2668(RSP))

(2016/C 065/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Azerbaidžānu, jo īpaši rezolūcijas par cilvēktiesībām un tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Azerbaidžānu, jo īpaši rezolūcijas par cilvēktiesībām un tiesiskumu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton un komisāra Štefan Füle2013. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu par laikraksta slejas autora un opozīcijas partijas “Musavat” priekšsēdētāja vietnieka Tofiq Yaqublu un Republikāņu alternatīvās (REAL) partijas līdera un prezidenta amata kandidāta Ilgar Mammadov arestiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton un komisāra Štefan Füle2013. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu par laikraksta slejas autora un opozīcijas partijas “Musavat” priekšsēdētāja vietnieka Tofiq Yaqublu un Republikāņu alternatīvās (REAL) partijas līdera un prezidenta amata kandidāta Ilgar Mammadov arestiem,

| — | ņemot vērā C. Ashton un komisāra Š. Füle preses sekretāru 2013. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu par vārda brīvības ierobežojumiem Azerbaidžānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā C. Ashton un komisāra Š. Füle preses sekretāru 2013. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu par vārda brīvības ierobežojumiem Azerbaidžānā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāra Thorbjørn Jagland2013. gada 3. maija paziņojumu par jaunajām apsūdzībām, kas izvirzītas pret I. Mammadov, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāra Thorbjørn Jagland2013. gada 3. maija paziņojumu par jaunajām apsūdzībām, kas izvirzītas pret I. Mammadov,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa 2013. gada 18. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa 2013. gada 18. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā 52 Azerbaidžānas pilsoniskās sabiedrības organizāciju kopīgo paziņojumu, kurā ir pieprasīts atbrīvot I. Mammadov un T. Yaqublu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 52 Azerbaidžānas pilsoniskās sabiedrības organizāciju kopīgo paziņojumu, kurā ir pieprasīts atbrīvot I. Mammadov un T. Yaqublu,

| — | ņemot vērā izveidotās attiecības starp ES un Azerbaidžānu, kuras stājās spēkā 1999. gadā un kuru pastāvēšanu apliecina Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plāna īstenošana, Austrumu partnerības izveide, sarunas par ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumu un Azerbaidžānas dalība Euronest parlamentārajā asamblejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā izveidotās attiecības starp ES un Azerbaidžānu, kuras stājās spēkā 1999. gadā un kuru pastāvēšanu apliecina Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plāna īstenošana, Austrumu partnerības izveide, sarunas par ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumu un Azerbaidžānas dalība Euronest parlamentārajā asamblejā,

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas starp ES un Azerbaidžānu par asociācijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas starp ES un Azerbaidžānu par asociācijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 20. martā publicēto progresa ziņojumu par Azerbaidžānu EKP jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 20. martā publicēto progresa ziņojumu par Azerbaidžānu EKP jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Azerbaidžānas varas iestādes 2013. gada 4. februārī arestēja un joprojām nelikumīgi aiztur opozīcijas REAL kustības līderi un Eiropas Padomes Baku Politisko pētījumu augstskolas direktoru I. Mammadov un opozīcijas partijas “Musavat” priekšsēdētāja vietnieku T. Yaqublu; tā kā I. Mammadov pēc Ismailli pilsētas apmeklējuma tiek apsūdzēts par kūdīšanu uz nemieriem šajā pilsētā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Azerbaidžānas varas iestādes 2013. gada 4. februārī arestēja un joprojām nelikumīgi aiztur opozīcijas REAL kustības līderi un Eiropas Padomes Baku Politisko pētījumu augstskolas direktoru I. Mammadov un opozīcijas partijas “Musavat” priekšsēdētāja vietnieku T. Yaqublu; tā kā I. Mammadov pēc Ismailli pilsētas apmeklējuma tiek apsūdzēts par kūdīšanu uz nemieriem šajā pilsētā;

| B. | tā kā viņa sākotnējais pirmstiesas apcietinājums ir pagarināts divas reizes, kas ir acīmredzams mēģinājums līdz gaidāmajām vēlēšanām noturēt viņu apcietinājumā; tā kā saskaņā ar jaunākajiem ziņojumiem I. Mammadov ir ievietots soda izolatorā, radot bažas par to, ka viņam piemēro īpašu režīmu; |
| --- | --- |

B.

tā kā viņa sākotnējais pirmstiesas apcietinājums ir pagarināts divas reizes, kas ir acīmredzams mēģinājums līdz gaidāmajām vēlēšanām noturēt viņu apcietinājumā; tā kā saskaņā ar jaunākajiem ziņojumiem I. Mammadov ir ievietots soda izolatorā, radot bažas par to, ka viņam piemēro īpašu režīmu;

| C. | tā kā vispārējā cilvēktiesību situācija Azerbaidžānā pēdējos gados ir nepārtraukti pasliktinājusies, neskatoties uz to, ka ir pieņemts EKP rīcības plāns, un pieaug spiediens uz NVO un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī tie tiek iebiedēti, un tas viss ir radījis plaši izplatītas bailes opozīcijas spēkos, cilvēktiesību aizstāvjos un jaunatnes un sociālo tīklu aktīvistos un ir novedis pie žurnālistu pašcenzūras; |
| --- | --- |

C.

tā kā vispārējā cilvēktiesību situācija Azerbaidžānā pēdējos gados ir nepārtraukti pasliktinājusies, neskatoties uz to, ka ir pieņemts EKP rīcības plāns, un pieaug spiediens uz NVO un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī tie tiek iebiedēti, un tas viss ir radījis plaši izplatītas bailes opozīcijas spēkos, cilvēktiesību aizstāvjos un jaunatnes un sociālo tīklu aktīvistos un ir novedis pie žurnālistu pašcenzūras;

| D. | tā kā pirms apcietināšanas I. Mammadov bija apstiprināts par kandidātu no opozīcijas partijas REAL dalībai Azerbaidžānas prezidenta vēlēšanās, kas notiks 2013. gada oktobrī; |
| --- | --- |

D.

tā kā pirms apcietināšanas I. Mammadov bija apstiprināts par kandidātu no opozīcijas partijas REAL dalībai Azerbaidžānas prezidenta vēlēšanās, kas notiks 2013. gada oktobrī;

| E. | tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji I. Mammadov arestu uzskata par nelikumīgu un politiski motivētu un par mēģinājumu iebiedēt opozīciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji I. Mammadov arestu uzskata par nelikumīgu un politiski motivētu un par mēģinājumu iebiedēt opozīciju;

| F. | tā kā Komisija, Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja un dalībvalstu valdības ir paudušas nopietnas bažas par šo lietu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija, Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja un dalībvalstu valdības ir paudušas nopietnas bažas par šo lietu;

| G. | tā kā ES ir paudusi nopietnas bažas par selektīva taisnīguma izmantošanu politiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir paudusi nopietnas bažas par selektīva taisnīguma izmantošanu politiskiem mērķiem;

| H. | tā kā Eiropas Padomes pārstāvis Baku netika ielaists sākotnējā tiesas sēdē 2013. gada februārī un tā kā turklāt Eiropas Padomes vēstnieku grupai, kas nesen apmeklēja Azerbaidžānu, netika atļauts apmeklēt I. Mammadov; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Padomes pārstāvis Baku netika ielaists sākotnējā tiesas sēdē 2013. gada februārī un tā kā turklāt Eiropas Padomes vēstnieku grupai, kas nesen apmeklēja Azerbaidžānu, netika atļauts apmeklēt I. Mammadov;

| I. | tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir demokrātiskas un atvērtas sabiedrības būtisks aspekts, kā arī ir cilvēktiesību un tiesiskuma aizsardzības pamatā; |
| --- | --- |

I.

tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir demokrātiskas un atvērtas sabiedrības būtisks aspekts, kā arī ir cilvēktiesību un tiesiskuma aizsardzības pamatā;

| J. | tā kā žurnālisti, blogeri, aktīvisti un citi neatkarīgi domājošie turpina piedzīvot nopietnus vārda brīvības ierobežojumus Azerbaidžānā un saskaras ar viltus apsūdzību izraisītām kriminālvajāšanām, apspiešanu, iebiedēšanu un fiziskiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā žurnālisti, blogeri, aktīvisti un citi neatkarīgi domājošie turpina piedzīvot nopietnus vārda brīvības ierobežojumus Azerbaidžānā un saskaras ar viltus apsūdzību izraisītām kriminālvajāšanām, apspiešanu, iebiedēšanu un fiziskiem uzbrukumiem;

| K. | tā kā demonstrācijas Baku centrā ir aizliegtas kopš 2006. gada un nesen ir ieviesti jauni, bargi naudassodi un ilgāki administratīvās aizturēšanas periodi tiem, kas organizē nesankcionētas publiskas pulcēšanās un piedalās tajās; |
| --- | --- |

K.

tā kā demonstrācijas Baku centrā ir aizliegtas kopš 2006. gada un nesen ir ieviesti jauni, bargi naudassodi un ilgāki administratīvās aizturēšanas periodi tiem, kas organizē nesankcionētas publiskas pulcēšanās un piedalās tajās;

| L. | tā kā Azerbaidžānas varas iestādes nesen lūdza Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) misijas Baku pilnvaru samazināšanu līdz “projektu koordinācijas biroja” statusam, kas tiek uzskatīts par mēģinājumu ierobežot paredzamo EDSO kritiku par 2013. gada oktobrī plānotajām prezidenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

L.

tā kā Azerbaidžānas varas iestādes nesen lūdza Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) misijas Baku pilnvaru samazināšanu līdz “projektu koordinācijas biroja” statusam, kas tiek uzskatīts par mēģinājumu ierobežot paredzamo EDSO kritiku par 2013. gada oktobrī plānotajām prezidenta vēlēšanām;

| M. | tā kā pretēji pieņemtajām saistībām Azerbaidžānas parlaments Milli Medžlis ir pieņēmis grozījumus kriminālkodeksā, kas paredz cietumsodu līdz pat trijiem gadiem par neslavas celšanu tiešsaistē, un šāda rīcība rada papildu šķēršļus nepieciešamajiem nosacījumiem, lai Azerbaidžānā rastos neatkarīgi un objektīvi plašsaziņas līdzekļi; |
| --- | --- |

M.

tā kā pretēji pieņemtajām saistībām Azerbaidžānas parlaments Milli Medžlis ir pieņēmis grozījumus kriminālkodeksā, kas paredz cietumsodu līdz pat trijiem gadiem par neslavas celšanu tiešsaistē, un šāda rīcība rada papildu šķēršļus nepieciešamajiem nosacījumiem, lai Azerbaidžānā rastos neatkarīgi un objektīvi plašsaziņas līdzekļi;

| N. | tā kā Azerbaidžāna pašlaik ir iesaistīta apspriedēs ar Eiropas Padomes Venēcijas Komisiju par valsts neslavas celšanas tiesību aktu reformu, kas jāveic, lai izpildītu divus Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus pret Azerbaidžānu; tā kā tomēr Azerbaidžānas parlaments ir pieņēmis jaunus grozījumus, kuru mērķis ir veicināt goda un cieņas aizskaršanas noteikumu piemērošanu tiešsaistes saturam; |
| --- | --- |

N.

tā kā Azerbaidžāna pašlaik ir iesaistīta apspriedēs ar Eiropas Padomes Venēcijas Komisiju par valsts neslavas celšanas tiesību aktu reformu, kas jāveic, lai izpildītu divus Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus pret Azerbaidžānu; tā kā tomēr Azerbaidžānas parlaments ir pieņēmis jaunus grozījumus, kuru mērķis ir veicināt goda un cieņas aizskaršanas noteikumu piemērošanu tiešsaistes saturam;

| O. | tā kā Azerbaidžāna ir Eiropas Padomes locekle un rotācijas kārtībā pārņems tās vadību 2014. gadā, kā arī tā ir parakstījusi Eiropas Cilvēktiesību konvenciju; |
| --- | --- |

O.

tā kā Azerbaidžāna ir Eiropas Padomes locekle un rotācijas kārtībā pārņems tās vadību 2014. gadā, kā arī tā ir parakstījusi Eiropas Cilvēktiesību konvenciju;

| P. | tā kā Azerbaidžāna aktīvi piedalās EKP un Austrumu partnerībā, ir iesaistījusies sarunās par asociācijas nolīgumu un Austrumu partnerībā balstītas sadarbības iniciatīvu veicināšanā, ir Euronest dibinātāja un ir apņēmusies ievērot demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu, kas ir šo iniciatīvu pamatvērtības; |
| --- | --- |

P.

tā kā Azerbaidžāna aktīvi piedalās EKP un Austrumu partnerībā, ir iesaistījusies sarunās par asociācijas nolīgumu un Austrumu partnerībā balstītas sadarbības iniciatīvu veicināšanā, ir Euronest dibinātāja un ir apņēmusies ievērot demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu, kas ir šo iniciatīvu pamatvērtības;

| Q. | tā kā Azerbaidžāna ir pieņēmusi jaunus likumus, paplašinot noziedzīgas neslavas celšanas definīciju, padarot stingrāku regulējumu attiecībā uz nevalstisko organizāciju (NVO) finansēšanu un ieviešot daudz smagākus sodus par noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar publisku pulcēšanos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Azerbaidžāna ir pieņēmusi jaunus likumus, paplašinot noziedzīgas neslavas celšanas definīciju, padarot stingrāku regulējumu attiecībā uz nevalstisko organizāciju (NVO) finansēšanu un ieviešot daudz smagākus sodus par noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar publisku pulcēšanos;

| R. | tā kā Azerbaidžānai 2012. un 2013. gadā ir nepastāvīgās locekles statuss ANO Drošības padomē un tā ir apņēmusies respektēt vērtības, kas iekļautas ANO Statūtos un Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā; |
| --- | --- |

R.

tā kā Azerbaidžānai 2012. un 2013. gadā ir nepastāvīgās locekles statuss ANO Drošības padomē un tā ir apņēmusies respektēt vērtības, kas iekļautas ANO Statūtos un Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā;

| S. | tā kā 2013. gads Azerbaidžānai ir svarīgs vēlēšanu gads un tā ir apņēmusies kopumā uzlabot vidi attiecībā uz demokrātiskām vēlēšanām, |
| --- | --- |

S.

tā kā 2013. gads Azerbaidžānai ir svarīgs vēlēšanu gads un tā ir apņēmusies kopumā uzlabot vidi attiecībā uz demokrātiskām vēlēšanām,

| 1. | uzsver, ka Austrumu partnerības sadarbības struktūras un Azerbaidžānas saistību Eiropas Padomē un EDSO centrā ir pilnīga cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošana; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Austrumu partnerības sadarbības struktūras un Azerbaidžānas saistību Eiropas Padomē un EDSO centrā ir pilnīga cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošana;

| 2. | asi nosoda I. Mammadov aizturēšanu, aicina nekavējoties un bez nosacījumiem viņu atbrīvot un izbeigt viņa kriminālvajāšanu un mudina Azerbaidžānas varas iestādes ātri, taisnīgi, pārredzami un neatkarīgi izmeklēt apsūdzības pret viņu; |
| --- | --- |

2.

asi nosoda I. Mammadov aizturēšanu, aicina nekavējoties un bez nosacījumiem viņu atbrīvot un izbeigt viņa kriminālvajāšanu un mudina Azerbaidžānas varas iestādes ātri, taisnīgi, pārredzami un neatkarīgi izmeklēt apsūdzības pret viņu;

| 3. | aicina ES palīdzēt un turpināt atbalstīt Azerbaidžānas Republikas centienus nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un reformēt tiesu un tiesībaizsardzības sistēmu, īpašu uzmanību pievēršot cilvēktiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

3.

aicina ES palīdzēt un turpināt atbalstīt Azerbaidžānas Republikas centienus nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un reformēt tiesu un tiesībaizsardzības sistēmu, īpašu uzmanību pievēršot cilvēktiesību aizsardzībai;

| 4. | pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju, kā arī vietējo un starptautisko nevalstisko organizāciju ziņojumiem par iespējamu safabricētu apsūdzību izmantošanu pret politiķiem, aktīvistiem un žurnālistiem; |
| --- | --- |

4.

pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju, kā arī vietējo un starptautisko nevalstisko organizāciju ziņojumiem par iespējamu safabricētu apsūdzību izmantošanu pret politiķiem, aktīvistiem un žurnālistiem;

| 5. | nosoda jebkādas opozīcijas partiju vadītāju vai dalībnieku, aktīvistu, žurnālistu un blogeru iebiedēšanas, arestus, aizturēšanas vai kriminālvajāšanas par to, ka viņi ir izteikuši savu viedokli un izmantojuši savas pamattiesības un brīvības saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

5.

nosoda jebkādas opozīcijas partiju vadītāju vai dalībnieku, aktīvistu, žurnālistu un blogeru iebiedēšanas, arestus, aizturēšanas vai kriminālvajāšanas par to, ka viņi ir izteikuši savu viedokli un izmantojuši savas pamattiesības un brīvības saskaņā ar starptautiskajiem standartiem;

| 6. | aicina Azerbaidžānas varas iestādes pilnībā ievērot preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē un nodrošināt vārda brīvību; |
| --- | --- |

6.

aicina Azerbaidžānas varas iestādes pilnībā ievērot preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē un nodrošināt vārda brīvību;

| 7. | aicina Azerbaidžānas varas iestādes reformēt valsts apmelošanas tiesību aktus tā, lai par apmelošanu piemērotu samērīgus naudassodus nevis ieslodzījumu; |
| --- | --- |

7.

aicina Azerbaidžānas varas iestādes reformēt valsts apmelošanas tiesību aktus tā, lai par apmelošanu piemērotu samērīgus naudassodus nevis ieslodzījumu;

| 8. | aicina Azerbaidžānas varas iestādes pilnībā ievērot Azerbaidžānas iedzīvotāju pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

8.

aicina Azerbaidžānas varas iestādes pilnībā ievērot Azerbaidžānas iedzīvotāju pulcēšanās brīvību;

| 9. | atbalsta pašreizējās sarunas par ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumu un atkārtoti pauž nostāju, ka šajā nolīgumā ir jāiekļauj klauzulas un kritērijus attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, vārda brīvību, biedrošanās brīvību un pulcēšanās brīvību, kas atspoguļo Azerbaidžānas konstitūcijā iestrādātos principus un tiesības un Azerbaidžānas saistības Eiropas Padomē un EDSO; |
| --- | --- |

9.

atbalsta pašreizējās sarunas par ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumu un atkārtoti pauž nostāju, ka šajā nolīgumā ir jāiekļauj klauzulas un kritērijus attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, vārda brīvību, biedrošanās brīvību un pulcēšanās brīvību, kas atspoguļo Azerbaidžānas konstitūcijā iestrādātos principus un tiesības un Azerbaidžānas saistības Eiropas Padomē un EDSO;

| 10. | aicina Azerbaidžānas varas iestādes pielāgot tiesību aktus par vēlēšanām un pulcēšanās, biedrošanās un plašsaziņas līdzekļu brīvību starptautiskajiem standartiem un nodrošināt to pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

aicina Azerbaidžānas varas iestādes pielāgot tiesību aktus par vēlēšanām un pulcēšanās, biedrošanās un plašsaziņas līdzekļu brīvību starptautiskajiem standartiem un nodrošināt to pilnīgu īstenošanu;

| 11. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), stingri piemērot “vairāk par vairāk” principu, īpašu uzmanību pievēršot iekļaujošām, brīvām un godīgām vēlēšanām, tiesu varas neatkarībai, demokrātiskām reformām un pamattiesībām un pamatbrīvībām, un skaidri noteikt reformu grafika neievērošanas sekas; |
| --- | --- |

11.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), stingri piemērot “vairāk par vairāk” principu, īpašu uzmanību pievēršot iekļaujošām, brīvām un godīgām vēlēšanām, tiesu varas neatkarībai, demokrātiskām reformām un pamattiesībām un pamatbrīvībām, un skaidri noteikt reformu grafika neievērošanas sekas;

| 12. | mudina Azerbaidžānas varas iestādes pastiprināt centienus, lai reformētu tiesu sistēmas visus aspektus: kriminālvajāšanu, tiesāšanu, notiesāšanu, aizturēšanu un apelācijas; |
| --- | --- |

12.

mudina Azerbaidžānas varas iestādes pastiprināt centienus, lai reformētu tiesu sistēmas visus aspektus: kriminālvajāšanu, tiesāšanu, notiesāšanu, aizturēšanu un apelācijas;

| 13. | aicina Komisijas priekšsēdētāju José Manuel Barroso plānotās prezidenta Ilham Alijev vizītes laikā Briselē uzsvērt ES bažas par cilvēktiesībām Azerbaidžānā, kā izklāstīts pēdējā EKP progresa ziņojumā; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisijas priekšsēdētāju José Manuel Barroso plānotās prezidenta Ilham Alijev vizītes laikā Briselē uzsvērt ES bažas par cilvēktiesībām Azerbaidžānā, kā izklāstīts pēdējā EKP progresa ziņojumā;

| 14. | atbalsta EĀDD darbu un aicina ES delegāciju Baku turpināt pievērst uzmanību cilvēktiesību problēmām nākamo vēlēšanu ciklā, demonstrējot atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, apmeklējot pasākumus, ko organizē pilsoniskā sabiedrība un runājot viņu vārdā, cieši uzraugot tiesas procesus un atbalstot plašsaziņas līdzekļu brīvību, cita starpā pieprasot neatkarīgu radio un televīzijas kanālu pietiekami spēcīgu pārraidīšanu vēlēšanu kampaņas laikā; |
| --- | --- |

14.

atbalsta EĀDD darbu un aicina ES delegāciju Baku turpināt pievērst uzmanību cilvēktiesību problēmām nākamo vēlēšanu ciklā, demonstrējot atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, apmeklējot pasākumus, ko organizē pilsoniskā sabiedrība un runājot viņu vārdā, cieši uzraugot tiesas procesus un atbalstot plašsaziņas līdzekļu brīvību, cita starpā pieprasot neatkarīgu radio un televīzijas kanālu pietiekami spēcīgu pārraidīšanu vēlēšanu kampaņas laikā;

| 15. | mudina Azerbaidžānas varas iestādes bez turpmākas kavēšanās un administratīvā sloga piešķirt Azerbaidžānas Cilvēktiesību mājai beznosacījumu atļauju atjaunot un reģistrēt Vēlēšanu pārraudzības un demokrātijas studiju centru un Cilvēktiesību klubu; |
| --- | --- |

15.

mudina Azerbaidžānas varas iestādes bez turpmākas kavēšanās un administratīvā sloga piešķirt Azerbaidžānas Cilvēktiesību mājai beznosacījumu atļauju atjaunot un reģistrēt Vēlēšanu pārraudzības un demokrātijas studiju centru un Cilvēktiesību klubu;

| 16. | aicina Azerbaidžānas varas iestādes ievērot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus attiecībā uz Azerbaidžānu; |
| --- | --- |

16.

aicina Azerbaidžānas varas iestādes ievērot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus attiecībā uz Azerbaidžānu;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Ārējās darbības dienestam, Eiropadomei, Komisijai, Azerbaidžānas valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei, EDSO un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Ārējās darbības dienestam, Eiropadomei, Komisijai, Azerbaidžānas valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei, EDSO un ANO Cilvēktiesību padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0470.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/157 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/157

---

P7_TA(2013)0286

Rohingu tautības musulmaņu stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par rohingu tautības musulmaņu stāvokli (2013/2669(RSP))

(2016/C 065/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Birmu/Mjanmu, jo īpaši 2012. gada 20. aprīļa (1), 2012. gada 13. septembra (2) un 2012. gada 22. novembra (3) rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Birmu/Mjanmu, jo īpaši 2012. gada 20. aprīļa (1), 2012. gada 13. septembra (2) un 2012. gada 22. novembra (3) rezolūciju,

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. maija rezolūciju par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. maija rezolūciju par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (4),

| — | ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2013. gada 22. aprīļa secinājumus par Mjanmu/Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2013. gada 22. aprīļa secinājumus par Mjanmu/Birmu,

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves Catherine Ashton2012. gada 27. novembra paziņojumu par 2012. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas (UNGA) rezolūciju par cilvēktiesību situāciju Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves Catherine Ashton2012. gada 27. novembra paziņojumu par 2012. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas (UNGA) rezolūciju par cilvēktiesību situāciju Mjanmā,

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2013. gada 1. jūnija paziņojumu par panākto vienošanos starp Mjanmas/Birmas valdību un Kačinas Neatkarības organizāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2013. gada 1. jūnija paziņojumu par panākto vienošanos starp Mjanmas/Birmas valdību un Kačinas Neatkarības organizāciju,

| — | ņemot vērā ES starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un darbības krīzes situācijās komisāres Kristalina Georgieva2012. gada 9. augusta paziņojumu par rohingu tautības musulmaņu stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un darbības krīzes situācijās komisāres Kristalina Georgieva2012. gada 9. augusta paziņojumu par rohingu tautības musulmaņu stāvokli,

| — | ņemot vērā galīgo ziņojumu, ko sagatavojusi EP Cilvēktiesību apakškomitejas delegācija Birmā/Mjanmā 2013. gada 3.–5. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgo ziņojumu, ko sagatavojusi EP Cilvēktiesību apakškomitejas delegācija Birmā/Mjanmā 2013. gada 3.–5. aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības ierobežojošos pasākumus, kas noteikti Padomes 2010. gada 26. aprīļa Lēmumā 2010/232/KĀDP, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2011. gada 27. oktobra Regulu (ES) Nr. 1083/2011, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības ierobežojošos pasākumus, kas noteikti Padomes 2010. gada 26. aprīļa Lēmumā 2010/232/KĀDP, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2011. gada 27. oktobra Regulu (ES) Nr. 1083/2011,

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2013. gada 23. marta paziņojumu par vardarbīgām sadursmēm Meitilas pilsētā Birmā/Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2013. gada 23. marta paziņojumu par vardarbīgām sadursmēm Meitilas pilsētā Birmā/Mjanmā,

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2013. gada 2. aprīļa paziņojumu par 13 bērnu bojāeju, ko izraisījis ugunsgrēks musulmaņu skolā Birmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2013. gada 2. aprīļa paziņojumu par 13 bērnu bojāeju, ko izraisījis ugunsgrēks musulmaņu skolā Birmā,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 24. decembra rezolūciju Nr. 67/233 par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 24. decembra rezolūciju Nr. 67/233 par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) 2012. gada 13. novembra aicinājumu Dienvidaustrumu Āzijas valstu valdībām atvērt savas robežas, lai uzņemtu bēgļus no Birmas, kas šķērso jūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) 2012. gada 13. novembra aicinājumu Dienvidaustrumu Āzijas valstu valdībām atvērt savas robežas, lai uzņemtu bēgļus no Birmas, kas šķērso jūru,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2013. gada 6. marta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Birmā/Mjanmā, kā arī 2013. gada 11. jūnija paziņojumu, ka “plašos apmēros un sistemātiski Rakhainas pavalstī notiek pret rohingu tautības iedzīvotājiem vērsti cilvēktiesību pārkāpumi”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2013. gada 6. marta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Birmā/Mjanmā, kā arī 2013. gada 11. jūnija paziņojumu, ka “plašos apmēros un sistemātiski Rakhainas pavalstī notiek pret rohingu tautības iedzīvotājiem vērsti cilvēktiesību pārkāpumi”;

| — | ņemot vērā Aun San Suu Kyi2013. gada 27. maija paziņojumu par divu bērnu politiku, kas paredzēta rohingu tautības musulmaņiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Aun San Suu Kyi2013. gada 27. maija paziņojumu par divu bērnu politiku, kas paredzēta rohingu tautības musulmaņiem,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) augstākā līmeņa 2011. gada novembra sanāksmē pieņemto lēmumu noteikt Birmu/Mjanmu par 2014. gada ASEAN prezidentvalsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) augstākā līmeņa 2011. gada novembra sanāksmē pieņemto lēmumu noteikt Birmu/Mjanmu par 2014. gada ASEAN prezidentvalsti,

| — | ņemot vērā organizācijas “Human Rights Watch”2013. gada 22. aprīlī publicēto ziņojumu ““Jūs varat vienīgi skaitīt lūgšanu”. Noziegumi pret cilvēci un etniskā tīrīšana pret rohingu tautības musulmaņiem Rakhainas pavalstī Birmā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas “Human Rights Watch”2013. gada 22. aprīlī publicēto ziņojumu ““Jūs varat vienīgi skaitīt lūgšanu”. Noziegumi pret cilvēci un etniskā tīrīšana pret rohingu tautības musulmaņiem Rakhainas pavalstī Birmā”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā vajāšana un vardarbība pret rohingu minoritāti aizvien pastiprinās, kas galvenokārt izpaužas kā īpašuma un kulta vietu iznīcināšana, masveida aresti, patvaļīgs apcietinājums, spīdzināšana, izvarošana un ierobežojumi attiecībā uz pārvietošanās brīvību, laulību tiesībām un izglītības pieejamību; |
| --- | --- |

A.

tā kā vajāšana un vardarbība pret rohingu minoritāti aizvien pastiprinās, kas galvenokārt izpaužas kā īpašuma un kulta vietu iznīcināšana, masveida aresti, patvaļīgs apcietinājums, spīdzināšana, izvarošana un ierobežojumi attiecībā uz pārvietošanās brīvību, laulību tiesībām un izglītības pieejamību;

| B. | tā kā reliģiskās pārliecības dēļ pastrādāti vardarbības akti, kas sākās Rakhainas pavalstī, turpināja izplatīties pa visu valsti; tā kā 2013. gadā no marta līdz maijam tika saņemti ziņojumi par vairākiem uzbrukumiem musulmaņiem Jangonā, Mandalajā un Pegu, kā arī Kačinas un Šanas pavalstī, kuros dzīvību zaudēja 46 personas un vairāk nekā 14 000 cilvēku tika pārvietoti; |
| --- | --- |

B.

tā kā reliģiskās pārliecības dēļ pastrādāti vardarbības akti, kas sākās Rakhainas pavalstī, turpināja izplatīties pa visu valsti; tā kā 2013. gadā no marta līdz maijam tika saņemti ziņojumi par vairākiem uzbrukumiem musulmaņiem Jangonā, Mandalajā un Pegu, kā arī Kačinas un Šanas pavalstī, kuros dzīvību zaudēja 46 personas un vairāk nekā 14 000 cilvēku tika pārvietoti;

| C. | tā kā sektantiskā vardarbība tagad ir izplatījusies vēl vienā Birmas apgabalā, kur pūlis 2013. gada 28. maijā dedzināja veikalus Šanas pavalsts Lašo pilsētā un 2013. gada 4. jūnijā Pareinas ciemā sadursmē par mājokļiem pārvietotām minoritātes personām policijas spēki nogalināja trīs rohingu tautības sievietes; |
| --- | --- |

C.

tā kā sektantiskā vardarbība tagad ir izplatījusies vēl vienā Birmas apgabalā, kur pūlis 2013. gada 28. maijā dedzināja veikalus Šanas pavalsts Lašo pilsētā un 2013. gada 4. jūnijā Pareinas ciemā sadursmē par mājokļiem pārvietotām minoritātes personām policijas spēki nogalināja trīs rohingu tautības sievietes;

| D. | tā kā vairāk nekā 130 000 pārvietoto rohingu uzturas nometnēs un citās teritorijās un Birmas/Mjanmas valdība ir atļāvusi sniegt riska apdraudētiem rohingu iedzīvotājiem tikai ierobežotu un nepietiekamu humāno palīdzību; tā kā daudzi rohingu tautības iedzīvotāji ir spiesti dzīvot plūdu skartās teritorijās, kur viņus apdraud musonu lieti un cikloni; tā kā viņi nespēj atgriezties mājās vai nu pastāvīgās vardarbības dēļ, vai tāpēc, ka viņu mājas ir sagrautas, vai tāpēc, ka drošības spēki neļauj viņiem atstāt nometnes; |
| --- | --- |

D.

tā kā vairāk nekā 130 000 pārvietoto rohingu uzturas nometnēs un citās teritorijās un Birmas/Mjanmas valdība ir atļāvusi sniegt riska apdraudētiem rohingu iedzīvotājiem tikai ierobežotu un nepietiekamu humāno palīdzību; tā kā daudzi rohingu tautības iedzīvotāji ir spiesti dzīvot plūdu skartās teritorijās, kur viņus apdraud musonu lieti un cikloni; tā kā viņi nespēj atgriezties mājās vai nu pastāvīgās vardarbības dēļ, vai tāpēc, ka viņu mājas ir sagrautas, vai tāpēc, ka drošības spēki neļauj viņiem atstāt nometnes;

| E. | tā kā desmitiem tūkstošu rohingu ir bēguši no vajāšanas, šķērsojot jūru, un tā kā daudzi simti ir zaudējuši dzīvību grimstošos kuģos vai tādēļ, ka viņiem tika liegta iespēja izkāpt krastā; tā kā ir ziņots, ka gandrīz 1 700 rohingu, kas bēguši no Birmas, ir turēti šausminošos apstākļos Taizemes imigrantu aizturēšanas centros; |
| --- | --- |

E.

tā kā desmitiem tūkstošu rohingu ir bēguši no vajāšanas, šķērsojot jūru, un tā kā daudzi simti ir zaudējuši dzīvību grimstošos kuģos vai tādēļ, ka viņiem tika liegta iespēja izkāpt krastā; tā kā ir ziņots, ka gandrīz 1 700 rohingu, kas bēguši no Birmas, ir turēti šausminošos apstākļos Taizemes imigrantu aizturēšanas centros;

| F. | tā kā 2013. gada 23. aprīlī neatkarīgā izmeklēšanas komisija, kuru izveidoja 2012. gada augustā sektantiskās vardarbības izmeklēšanai Rakhainas pavalstī, publicēja ziņojumu ar ieteikumiem, kuru nolūks bija mazināt spriedzi, taču tajā netika atzīta rohingu tautības identitāte, netika nosodīti cilvēktiesību pārkāpumi, kas notikuši nemieru laikā, un netika meklēti vainīgie, tika ieteikta musulmaņu un budistu kopienu pagaidu atdalīšana, kā arī ieteikts īstenot dzimstības kontroles programmas musulmaņiem, kas ir nepieņemami; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2013. gada 23. aprīlī neatkarīgā izmeklēšanas komisija, kuru izveidoja 2012. gada augustā sektantiskās vardarbības izmeklēšanai Rakhainas pavalstī, publicēja ziņojumu ar ieteikumiem, kuru nolūks bija mazināt spriedzi, taču tajā netika atzīta rohingu tautības identitāte, netika nosodīti cilvēktiesību pārkāpumi, kas notikuši nemieru laikā, un netika meklēti vainīgie, tika ieteikta musulmaņu un budistu kopienu pagaidu atdalīšana, kā arī ieteikts īstenot dzimstības kontroles programmas musulmaņiem, kas ir nepieņemami;

| G. | tā kā – lai gan Birmas prezidents U Thein Sein savā 2013. gada 6. maija runā pauda solījumu, ka viņa valdība nodrošinās musulmaņu pamattiesības Rakhainas pavalstī, un lai gan viņs ir veicis dažus pasākumus pilsonisko brīvību paplašināšanai valstī – rohingu minoritātes dramatiskais stāvoklis un vispārējās starpetniskās attiecības var apdaudēt reformu procesu kopumā Birmā/Mjanmā; tā kā ir saņemta informācija no ticamiem neatkarīgiem avotiem, kas norāda uz Birmas iestāžu līdzdalību noziegumos pret cilvēci, kuri tika vērsti pret rohingu tautības iedzīvotājiem un kuru dēļ Rakhainas pavalstī dominē reliģiskā segregācija; |
| --- | --- |

G.

tā kā – lai gan Birmas prezidents U Thein Sein savā 2013. gada 6. maija runā pauda solījumu, ka viņa valdība nodrošinās musulmaņu pamattiesības Rakhainas pavalstī, un lai gan viņs ir veicis dažus pasākumus pilsonisko brīvību paplašināšanai valstī – rohingu minoritātes dramatiskais stāvoklis un vispārējās starpetniskās attiecības var apdaudēt reformu procesu kopumā Birmā/Mjanmā; tā kā ir saņemta informācija no ticamiem neatkarīgiem avotiem, kas norāda uz Birmas iestāžu līdzdalību noziegumos pret cilvēci, kuri tika vērsti pret rohingu tautības iedzīvotājiem un kuru dēļ Rakhainas pavalstī dominē reliģiskā segregācija;

| H. | tā kā Birmas/Mjanmasvaldība nesen paziņoja, ka tā atkārtoti ieviesīs divu bērnu politiku; tā kā šo nodomu nosodījis ANO īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Birmā/Mjanmā Tomás Ojea Quintana, to nosaucot par diskriminējošu un piespiedu pasākumu pret rohingu minoritāti Rakhainas pavalstī un norādot, ka tas ir rohingu pamattiesību pārkāpums un ka Birma pārkāpj starptautiskos cilvēktiesību pienākumus un saistības; |
| --- | --- |

H.

tā kā Birmas/Mjanmasvaldība nesen paziņoja, ka tā atkārtoti ieviesīs divu bērnu politiku; tā kā šo nodomu nosodījis ANO īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Birmā/Mjanmā Tomás Ojea Quintana, to nosaucot par diskriminējošu un piespiedu pasākumu pret rohingu minoritāti Rakhainas pavalstī un norādot, ka tas ir rohingu pamattiesību pārkāpums un ka Birma pārkāpj starptautiskos cilvēktiesību pienākumus un saistības;

| I. | tā kā starptautiskā sabiedrība ir mudinājusi Birmas valdību pārskatīt 1982. gada Pilsonības likumu, lai nodrošinātu rohingiem bezvalstnieka statusa atcelšanu un risinātu cēloņus, kas ir pamatā ilgstošajai diskriminācijai pret rohingu minoritātei piederošajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskā sabiedrība ir mudinājusi Birmas valdību pārskatīt 1982. gada Pilsonības likumu, lai nodrošinātu rohingiem bezvalstnieka statusa atcelšanu un risinātu cēloņus, kas ir pamatā ilgstošajai diskriminācijai pret rohingu minoritātei piederošajiem iedzīvotājiem;

| J. | tā kā 2012. gada jūnijā tika arestēts 65 gadus vecais ārsts dr Tun Aung, kas ir cienījams kopienas līderis Rakhainas pavastī, un viņam tika piespriests 17 gadu cietumsods, ko plaši nosodījušas cilvēktiesību aizsardzības grupas, tostarp “Amnesty International”, kā politiski motivētas apsūdzības; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2012. gada jūnijā tika arestēts 65 gadus vecais ārsts dr Tun Aung, kas ir cienījams kopienas līderis Rakhainas pavastī, un viņam tika piespriests 17 gadu cietumsods, ko plaši nosodījušas cilvēktiesību aizsardzības grupas, tostarp “Amnesty International”, kā politiski motivētas apsūdzības;

| K. | tā kā saskaņā ar organizācijas “Human Rights Watch”2013. gada 22. aprīlī publicēto ziņojumu ““Jūs varat vienīgi skaitīt lūgšanu”. Noziegumi pret cilvēci un etniskā tīrīšana pret rohingu tautības musulmaņiem Rakhainas pavalstī Birmā” pret rohingu minoritāti pagājušajā gadā izdarītie pārkāpumi, kuros, kā apgalvots, bijušas iesaistītas valsts aģentūras, ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci un etnisko tīrīšanu; tā kā minētajā ziņojumā ir arī sniegti pierādījumi par 2012. gadā izveidotajiem četriem masu kapiem Rakhainas pavalstī; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar organizācijas “Human Rights Watch”2013. gada 22. aprīlī publicēto ziņojumu ““Jūs varat vienīgi skaitīt lūgšanu”. Noziegumi pret cilvēci un etniskā tīrīšana pret rohingu tautības musulmaņiem Rakhainas pavalstī Birmā” pret rohingu minoritāti pagājušajā gadā izdarītie pārkāpumi, kuros, kā apgalvots, bijušas iesaistītas valsts aģentūras, ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci un etnisko tīrīšanu; tā kā minētajā ziņojumā ir arī sniegti pierādījumi par 2012. gadā izveidotajiem četriem masu kapiem Rakhainas pavalstī;

| L. | tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvībai gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir izšķiroša loma, atklājot un dokumentējot cilvēktiesību pārkāpumus un pieprasot no valdībām atbildību; |
| --- | --- |

L.

tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvībai gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir izšķiroša loma, atklājot un dokumentējot cilvēktiesību pārkāpumus un pieprasot no valdībām atbildību;

| M. | tā kā saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju ikvienam ir tiesības lūgt patvērumu, lai izvairītos no vajāšanas, |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju ikvienam ir tiesības lūgt patvērumu, lai izvairītos no vajāšanas,

| 1. | nosoda smagos cilvēktiesību pārkāpumus un vardarbību, kas vērsta pret rohingu musulmaņiem Birmā/Mjanmā, un aicina visas iesaistītās puses atturēties no vardarbības; |
| --- | --- |

1.

nosoda smagos cilvēktiesību pārkāpumus un vardarbību, kas vērsta pret rohingu musulmaņiem Birmā/Mjanmā, un aicina visas iesaistītās puses atturēties no vardarbības;

| 2. | izsaka līdzjūtību Birmā/Mjanmā notikušās vardarbības un nelikumīgas vajāšanas upuriem; |
| --- | --- |

2.

izsaka līdzjūtību Birmā/Mjanmā notikušās vardarbības un nelikumīgas vajāšanas upuriem;

| 3. | atzīst pasākumus, ko pēdējos gados veicis prezidents U Thein Sein un citi reformisti Birmā/Mjanmā, lai ieviestu demokrātiskas reformas; tomēr pauž nožēlu par to, ka valdībai tā arī nav izdevies pasargāt rohingus no organizētas vardarbības, un aicina valdību un visu Birmas/Mjanmas sabiedrību nekavējoties rīkoties, lai izbeigtu cilvēktiesību pārkāpumus un sauktu pie atbildības tos, kas vainojami vardarbīgajos uzbrukumos un cita veida pārkāpumus pret rohingiem; |
| --- | --- |

3.

atzīst pasākumus, ko pēdējos gados veicis prezidents U Thein Sein un citi reformisti Birmā/Mjanmā, lai ieviestu demokrātiskas reformas; tomēr pauž nožēlu par to, ka valdībai tā arī nav izdevies pasargāt rohingus no organizētas vardarbības, un aicina valdību un visu Birmas/Mjanmas sabiedrību nekavējoties rīkoties, lai izbeigtu cilvēktiesību pārkāpumus un sauktu pie atbildības tos, kas vainojami vardarbīgajos uzbrukumos un cita veida pārkāpumus pret rohingiem;

| 4. | mudina Birmas/Mjanmas valdību nodrošināt, ka tās drošības spēki dara visu, kas ir to spēkos, lai pasargāti rohingu musulmaņus no vardarbīgiem uzbrukumiem; pauž dziļu nožēlu par iespējamo Birmas drošības spēku locekļu iesaistīšanos vardarbībā un atkārtoti pauž steidzamo aicinājumu ar ANO palīdzību veikt pilnīgu un neatkarīgu šādas iespējamas rīcības izmeklēšanu; |
| --- | --- |

4.

mudina Birmas/Mjanmas valdību nodrošināt, ka tās drošības spēki dara visu, kas ir to spēkos, lai pasargāti rohingu musulmaņus no vardarbīgiem uzbrukumiem; pauž dziļu nožēlu par iespējamo Birmas drošības spēku locekļu iesaistīšanos vardarbībā un atkārtoti pauž steidzamo aicinājumu ar ANO palīdzību veikt pilnīgu un neatkarīgu šādas iespējamas rīcības izmeklēšanu;

| 5. | uzsver, ka ir nekavējoties jāvirza rīcība uz humanitārajiem riskiem, ar ko saskaras visas pārvietotās personas, īpaši Birmas/Mjanmas rohingi; atkārtoti aicina Birmas/Mjanmas valdību nodrošināt ANO aģentūrām, humanitārajām NVO, kā arī žurnālistiem un diplomātiem netraucētu piekļuvi visām valsts daļām, tostarp Rakhainas pavalstij, un ļaut visām konfliktā un sektu izraisītajā vardarbībā cietušajām kopienām neierobežoti saņemt humāno palīdzību; aicina Birmas iestādes steidzami uzlabot apstākļus pārvietoto rohingu nometnēs; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir nekavējoties jāvirza rīcība uz humanitārajiem riskiem, ar ko saskaras visas pārvietotās personas, īpaši Birmas/Mjanmas rohingi; atkārtoti aicina Birmas/Mjanmas valdību nodrošināt ANO aģentūrām, humanitārajām NVO, kā arī žurnālistiem un diplomātiem netraucētu piekļuvi visām valsts daļām, tostarp Rakhainas pavalstij, un ļaut visām konfliktā un sektu izraisītajā vardarbībā cietušajām kopienām neierobežoti saņemt humāno palīdzību; aicina Birmas iestādes steidzami uzlabot apstākļus pārvietoto rohingu nometnēs;

| 6. | mudina visas reģiona valstis ievērot savas starptautiskās saistības attiecībā uz bēgļu tiesībām, atvērt robežas rohingu izcelsmes patvēruma meklētājiem un sniegt viņiem vismaz pagaidu patvērumu, vienlaikus atbalstot Birmas valdības centienus rast ilgtermiņa risinājumu un taisnīgi atrisināt problēmas pamatcēloņus; |
| --- | --- |

6.

mudina visas reģiona valstis ievērot savas starptautiskās saistības attiecībā uz bēgļu tiesībām, atvērt robežas rohingu izcelsmes patvēruma meklētājiem un sniegt viņiem vismaz pagaidu patvērumu, vienlaikus atbalstot Birmas valdības centienus rast ilgtermiņa risinājumu un taisnīgi atrisināt problēmas pamatcēloņus;

| 7. | aicina Taizemes valdību nekavējoties izbeigt necilvēcisko 1 700 rohingu izcelsmes patvēruma meklētāju turēšanu nebrīvē un nodrošināt viņiem piekļuvi ANO bēgļu aģentūrām; pauž nožēlu par to, ka Taizemes valdība līdz šim nav ļāvusi UNHCR pārbaudīt rohingu izcelsmes patvēruma meklētāju bēgļa statusa noteikšanas pārbaudes; |
| --- | --- |

7.

aicina Taizemes valdību nekavējoties izbeigt necilvēcisko 1 700 rohingu izcelsmes patvēruma meklētāju turēšanu nebrīvē un nodrošināt viņiem piekļuvi ANO bēgļu aģentūrām; pauž nožēlu par to, ka Taizemes valdība līdz šim nav ļāvusi UNHCR pārbaudīt rohingu izcelsmes patvēruma meklētāju bēgļa statusa noteikšanas pārbaudes;

| 8. | mudina Birmas valdību ļaut valstī izveidot OHCHR biroju ar filiālēm provincēs, lai varētu pienācīgi uzraudzīt cilvēktiesību stāvokli Birmā; |
| --- | --- |

8.

mudina Birmas valdību ļaut valstī izveidot OHCHR biroju ar filiālēm provincēs, lai varētu pienācīgi uzraudzīt cilvēktiesību stāvokli Birmā;

| 9. | atzinīgi vērtē prezidenta U Thein Sein solījumu, ka visi vardarbībā vainojamie tiks saukti pie atbildības, kā arī viņa pausto apņemšanos izveidot multikulturālu, multietnisku un multireliģisku sabiedrību; aicina prezidentu veikt vēl citus pasākumus, lai nodrošinātu tiesiskumu un novērstu vardarbības pamatcēloņus; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē prezidenta U Thein Sein solījumu, ka visi vardarbībā vainojamie tiks saukti pie atbildības, kā arī viņa pausto apņemšanos izveidot multikulturālu, multietnisku un multireliģisku sabiedrību; aicina prezidentu veikt vēl citus pasākumus, lai nodrošinātu tiesiskumu un novērstu vardarbības pamatcēloņus;

| 10. | atzinīgi vērtē prezidenta U Thein Sein2013. gada 4. jūnija paziņojumu, ka tiks atbrīvoti visi Birmas/Mjanmas politieslodzītie; atgādina par savu nostāju, ka nekavējoties un bez nosacījumu izvirzīšanas jāatbrīvo visi politieslodzītie, tostarp dr. Tun Aung, un ka pilnībā jāatjauno visas viņu tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē prezidenta U Thein Sein2013. gada 4. jūnija paziņojumu, ka tiks atbrīvoti visi Birmas/Mjanmas politieslodzītie; atgādina par savu nostāju, ka nekavējoties un bez nosacījumu izvirzīšanas jāatbrīvo visi politieslodzītie, tostarp dr. Tun Aung, un ka pilnībā jāatjauno visas viņu tiesības un brīvības;

| 11. | mudina valdību turpināt meklēt un piemērot ilgtspējīgus risinājumus saspīlējumu pamatcēloņu novēršanai, tostarp īstenot pasākumus ar rohingu statusu saistītās problēmas atrisināšanai; atgādina par iepriekš paustajiem aicinājumiem grozīt vai atcelt 1982. gada pilsonības likumu, lai arī rohingiem būtu vienlīdzīgas iespējas iegūt Birmas pilsonību, kas ietver sevī gan tiesības, gan pienākumus, un nodrošināt, ka grozītais likums vai tā vietā pieņemtais jaunais likums atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un valsts pienākumiem, kas tai ir saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvencijas 7. pantu; |
| --- | --- |

11.

mudina valdību turpināt meklēt un piemērot ilgtspējīgus risinājumus saspīlējumu pamatcēloņu novēršanai, tostarp īstenot pasākumus ar rohingu statusu saistītās problēmas atrisināšanai; atgādina par iepriekš paustajiem aicinājumiem grozīt vai atcelt 1982. gada pilsonības likumu, lai arī rohingiem būtu vienlīdzīgas iespējas iegūt Birmas pilsonību, kas ietver sevī gan tiesības, gan pienākumus, un nodrošināt, ka grozītais likums vai tā vietā pieņemtais jaunais likums atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un valsts pienākumiem, kas tai ir saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvencijas 7. pantu;

| 12. | pauž kritiku par Birmas imigrācijas ministra Khin Yi2013. gada 11. jūnija paziņojumu, kurā viņš pauda atbalstu divu bērnu politikas atjaunošanai; |
| --- | --- |

12.

pauž kritiku par Birmas imigrācijas ministra Khin Yi2013. gada 11. jūnija paziņojumu, kurā viņš pauda atbalstu divu bērnu politikas atjaunošanai;

| 13. | atzinīgi vērtē opozīcijas līderes Aung San Suu Kyi neseno paziņojumu, ka viņa iebilst pret divu bērnu politikas atjaunošanu rohingiem, un mudina Birmas valdību nekavējoties atcelt šo noteikumu, kā arī citus piespiedu vai diskriminējošus noteikumus, normas, likumus vai politiku; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē opozīcijas līderes Aung San Suu Kyi neseno paziņojumu, ka viņa iebilst pret divu bērnu politikas atjaunošanu rohingiem, un mudina Birmas valdību nekavējoties atcelt šo noteikumu, kā arī citus piespiedu vai diskriminējošus noteikumus, normas, likumus vai politiku;

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi izdarīt leģislatīvas un administratīvas izmaiņas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka Birmas sabiedrība, tostarp minoritātes, pilnībā piedalās 2014. gadā paredzētajā vēlēšanās; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir svarīgi izdarīt leģislatīvas un administratīvas izmaiņas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka Birmas sabiedrība, tostarp minoritātes, pilnībā piedalās 2014. gadā paredzētajā vēlēšanās;

| 15. | mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi kontaktos ar Birmu/Mjanmu un citām ASEAN dalībvalstīm pievērsties šim jautājumam pēc iespējas augstākā politiskajā līmenī; |
| --- | --- |

15.

mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi kontaktos ar Birmu/Mjanmu un citām ASEAN dalībvalstīm pievērsties šim jautājumam pēc iespējas augstākā politiskajā līmenī;

| 16. | atgādina, ka Eiropas Savienība nesen atkal sāka piemērot Birmai/Mjanmai vispārējo preferenču sistēmu (VPS); atgādina, ka šīs preferences piemēro ar nosacījumu, ka tiek ievērotas pamatbrīvības un cilvēktiesības; mudina Komisiju cieši uzraudzīt Birmas iestāžu panākto progresu šo nosacījumu ievērošanā; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka Eiropas Savienība nesen atkal sāka piemērot Birmai/Mjanmai vispārējo preferenču sistēmu (VPS); atgādina, ka šīs preferences piemēro ar nosacījumu, ka tiek ievērotas pamatbrīvības un cilvēktiesības; mudina Komisiju cieši uzraudzīt Birmas iestāžu panākto progresu šo nosacījumu ievērošanā;

| 17. | prasa, lai Komisija, iesniedzot Parlamentam un Padomei deleģētu aktu par VPS režīma tālāku piemērošanu Birmai/Mjanmai pēc 2013. gada 31. decembra, pievienot tam ziņojumu, kurā apliecināts, ka nav konstatēti nopietni un regulāri to principu pārkāpumi, kuri noteikti VPS regulā uzskaitītajās konvencijās, īpašu uzmanību pievēršot rohingu stāvoklim; |
| --- | --- |

17.

prasa, lai Komisija, iesniedzot Parlamentam un Padomei deleģētu aktu par VPS režīma tālāku piemērošanu Birmai/Mjanmai pēc 2013. gada 31. decembra, pievienot tam ziņojumu, kurā apliecināts, ka nav konstatēti nopietni un regulāri to principu pārkāpumi, kuri noteikti VPS regulā uzskaitītajās konvencijās, īpašu uzmanību pievēršot rohingu stāvoklim;

| 18. | aicina Komisiju efektīvi un plaši novērtēt to, kā paredzamais divpusējais ieguldījumu nolīgums ietekmēs stāvokli cilvēktiesību jomā, pirms sagatavot sarunu norādījumu priekšlikumu, un šajā procesā apspriesties ar Parlamentu un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju efektīvi un plaši novērtēt to, kā paredzamais divpusējais ieguldījumu nolīgums ietekmēs stāvokli cilvēktiesību jomā, pirms sagatavot sarunu norādījumu priekšlikumu, un šajā procesā apspriesties ar Parlamentu un pilsonisko sabiedrību;

| 19. | sagaida, ka EĀDD regulāri apspriedīs ar Parlamentu un informēs to par cilvēktiesību dialoga ar Birmu/Mjanmu izveides procesu; prasa, lai EĀDD un dalībvalstis izveidotu sarakstu ar precīziem cilvēktiesību etalonuzdevumiem, pēc kuriem varētu novērtēt Birmas iestāžu panākto progresu reformu īstenošanā; uzsver, ka turpmākajām ES un Birmas līderu attiecībām ir jābūt atkarīgām no pamanāma progresa, tai skaitā attiecībā uz rohingu situāciju; |
| --- | --- |

19.

sagaida, ka EĀDD regulāri apspriedīs ar Parlamentu un informēs to par cilvēktiesību dialoga ar Birmu/Mjanmu izveides procesu; prasa, lai EĀDD un dalībvalstis izveidotu sarakstu ar precīziem cilvēktiesību etalonuzdevumiem, pēc kuriem varētu novērtēt Birmas iestāžu panākto progresu reformu īstenošanā; uzsver, ka turpmākajām ES un Birmas līderu attiecībām ir jābūt atkarīgām no pamanāma progresa, tai skaitā attiecībā uz rohingu situāciju;

| 20. | prasa, lai ES un Birmas darba grupā, kas šogad tiks izveidota, tiktu iekļauti zinoši un atzīti pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un būtu pārstāvēti arī rohingi, un aicina balstīties uz ES un Ēģiptes darba grupā gūto pieredzi; |
| --- | --- |

20.

prasa, lai ES un Birmas darba grupā, kas šogad tiks izveidota, tiktu iekļauti zinoši un atzīti pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un būtu pārstāvēti arī rohingi, un aicina balstīties uz ES un Ēģiptes darba grupā gūto pieredzi;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Birmas/Mjanmas valdībai un parlamentam, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Mjanmā, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos, ANO Cilvēktiesību padomei un pārējo reģiona valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Birmas/Mjanmas valdībai un parlamentam, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Mjanmā, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos, ANO Cilvēktiesību padomei un pārējo reģiona valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0142.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0355.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0464.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0218.

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/162

---

P7_TA(2013)0234

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 68. sesija

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 68. sesiju (2013/2034(INI))

(2016/C 065/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 21. un 34. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 21. un 34. pantu,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 68. sesiju, ko ALDE grupas vārdā iesniedzis Alexander Graf Lambsdorff (B7-0083/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 68. sesiju, ko ALDE grupas vārdā iesniedzis Alexander Graf Lambsdorff (B7-0083/2013),

| — | ņemot vērā Padomes lēmumu 2011/168/KĀDP (2011. gada 21. marts) par Starptautisko Krimināltiesu un par kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmumu 2011/168/KĀDP (2011. gada 21. marts) par Starptautisko Krimināltiesu un par kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu,

| — | ņemot vērā ES prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesijai, kuras Padome pieņēma 2012. gada 23. jūlijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesijai, kuras Padome pieņēma 2012. gada 23. jūlijā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 10. septembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija – daudzpusējas sadarbības izvēle” (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 10. septembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija – daudzpusējas sadarbības izvēle” (COM(2003)0526),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesiju, jo īpaši šīs organizācijas rezolūcijas “Ieroču tirdzniecības līgums” (2), “Četrgadējais visaptverošais politikas pārskats par Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas operatīvo darbību attīstības jomā (3)”, “Reliģijas vai ticības brīvība” (4), “Demokrātiskas un taisnīgas starptautiskās kārtības veicināšana” (5), “Starptautiskās sadarbības veicināšana cilvēktiesību jomā” (6), “Tiesiskums valsts un starptautiskajā līmenī” (7) un “Sievietes, atbruņošanās, ieroču neizplatīšana un kontrole” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesiju, jo īpaši šīs organizācijas rezolūcijas “Ieroču tirdzniecības līgums” (2), “Četrgadējais visaptverošais politikas pārskats par Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas operatīvo darbību attīstības jomā (3)”, “Reliģijas vai ticības brīvība” (4), “Demokrātiskas un taisnīgas starptautiskās kārtības veicināšana” (5), “Starptautiskās sadarbības veicināšana cilvēktiesību jomā” (6), “Tiesiskums valsts un starptautiskajā līmenī” (7) un “Sievietes, atbruņošanās, ieroču neizplatīšana un kontrole” (8),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā (9),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2003. gada 31. oktobra rezolūciju, ar ko pieņēma ANO Konvenciju pret korupciju (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2003. gada 31. oktobra rezolūciju, ar ko pieņēma ANO Konvenciju pret korupciju (10),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību veicināšanu, aizsardzību un izmantošanu internetā, kurā atzīta cilvēktiesību aizsardzības un brīva informācijas plūsmas tiešsaistē nozīme, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību veicināšanu, aizsardzību un izmantošanu internetā, kurā atzīta cilvēktiesību aizsardzības un brīva informācijas plūsmas tiešsaistē nozīme,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesiju (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesiju (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 18. aprīļa ieteikumu Padomei par ANO principu “pienākums aizsargāt” (“R2P”) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 18. aprīļa ieteikumu Padomei par ANO principu “pienākums aizsargāt” (“R2P”) (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par ANO Cilvēktiesību padomes 22. sesiju (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par ANO Cilvēktiesību padomes 22. sesiju (15),

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību apakškomitejas apvienotās delegācijas ziņojumu ANO Ģenerālās asamblejas 67. sesijā, kas notika 2012. gada 28. un 29. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību apakškomitejas apvienotās delegācijas ziņojumu ANO Ģenerālās asamblejas 67. sesijā, kas notika 2012. gada 28. un 29. oktobrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu un 97. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu un 97. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0202/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0202/2013),

| A. | tā kā, ņemot vērā pieaugošo globalizāciju, kā arī valstu un sabiedrību savstarpējo saistību, pieaug gan nepieciešamība pēc vienotiem noteikumiem un lēmumu pieņemšanas mehānismiem, gan arī iespēja vienoties par tiem, lai kopīgi risinātu radušās globālās problēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā, ņemot vērā pieaugošo globalizāciju, kā arī valstu un sabiedrību savstarpējo saistību, pieaug gan nepieciešamība pēc vienotiem noteikumiem un lēmumu pieņemšanas mehānismiem, gan arī iespēja vienoties par tiem, lai kopīgi risinātu radušās globālās problēmas;

| B. | tā kā globālās politikas veidošanas sadrumstalotība un starptautisku un pārrobežu forumu izplatīšanās rada jaunus sarežģījumus starptautiskajās attiecībās; |
| --- | --- |

B.

tā kā globālās politikas veidošanas sadrumstalotība un starptautisku un pārrobežu forumu izplatīšanās rada jaunus sarežģījumus starptautiskajās attiecībās;

| C. | tā kā ES atbalsta efektīvas daudzpusējas attiecības un spēcīgu ANO sistēmu to pamatā; tā kā ANO ir globālas pārvaldības centrs; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES atbalsta efektīvas daudzpusējas attiecības un spēcīgu ANO sistēmu to pamatā; tā kā ANO ir globālas pārvaldības centrs;

| D. | tā kā spēcīgas un stabilas ES un ANO partnerattiecības kalpo par pamatu un vērtīgu ieguldījumu ANO darbā visās trijās galvenajās jomās – miers un drošība, cilvēktiesības un attīstība – un ES ir jāspēj uzņemties atbildība, kopīgi risinot globāla mēroga problēmas; |
| --- | --- |

D.

tā kā spēcīgas un stabilas ES un ANO partnerattiecības kalpo par pamatu un vērtīgu ieguldījumu ANO darbā visās trijās galvenajās jomās – miers un drošība, cilvēktiesības un attīstība – un ES ir jāspēj uzņemties atbildība, kopīgi risinot globāla mēroga problēmas;

| E. | tā kā cilvēktiesību universāluma un nedalāmības ievērošana, veicināšana un nodrošināšana ir ES darbības starptautiskā mērogā stūrakmeņi; tā kā demokrātija un tiesiskums ir ilgtspējīga miera pīlāri, kas garantē cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību universāluma un nedalāmības ievērošana, veicināšana un nodrošināšana ir ES darbības starptautiskā mērogā stūrakmeņi; tā kā demokrātija un tiesiskums ir ilgtspējīga miera pīlāri, kas garantē cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

ES kā globāls spēks

| a) | nodrošināt pastāvīgu ES kā globāla spēka saskaņotību un pamanāmību ANO; stiprināt ES spēju darboties koordinēti, ātri un visaptveroši starptautiskā mērogā un saskaņoti un laikus gūt panākumus; nodrošināt ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija Rezolūcijas par Eiropas Savienības līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt pastāvīgu ES kā globāla spēka saskaņotību un pamanāmību ANO; stiprināt ES spēju darboties koordinēti, ātri un visaptveroši starptautiskā mērogā un saskaņoti un laikus gūt panākumus; nodrošināt ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija Rezolūcijas par Eiropas Savienības līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā pilnīgu īstenošanu;

| b) | veicināt efektīvu daudzpusēju sadarbību, nodrošinot ANO reprezentativitāti, pārredzamību, atbildību, lietderību un efektivitāti ar mērķi uzlabot tās rīcībspēju; atgādināt, ka ir jāpanāk jauns institucionālais līdzsvars starp G20 valstīm, kurām uzticēti jauni uzdevumi, ANO un tās aģentūrām, kā arī starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI); |
| --- | --- |

b)

veicināt efektīvu daudzpusēju sadarbību, nodrošinot ANO reprezentativitāti, pārredzamību, atbildību, lietderību un efektivitāti ar mērķi uzlabot tās rīcībspēju; atgādināt, ka ir jāpanāk jauns institucionālais līdzsvars starp G20 valstīm, kurām uzticēti jauni uzdevumi, ANO un tās aģentūrām, kā arī starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI);

| c) | aktīvāk sadarboties ar stratēģiskajiem un citiem divpusējiem un daudzpusējiem partneriem, lai veicinātu problēmu efektīvu risināšanu, un pēc iespējas īstenot kopīgus pasākumus ar mērķi gūt labākus rezultātus; |
| --- | --- |

c)

aktīvāk sadarboties ar stratēģiskajiem un citiem divpusējiem un daudzpusējiem partneriem, lai veicinātu problēmu efektīvu risināšanu, un pēc iespējas īstenot kopīgus pasākumus ar mērķi gūt labākus rezultātus;

ES un globālā pārvaldība

| d) | pastiprināt sadarbību ar partneriem, lai ANO 21. gadsimtā kļūtu efektīvāka un vienotāka organizācija; |
| --- | --- |

d)

pastiprināt sadarbību ar partneriem, lai ANO 21. gadsimtā kļūtu efektīvāka un vienotāka organizācija;

| e) | atbalstīt visaptverošu un saskaņotu ANO Drošības padomes reformu; iesniegt konkrētu priekšlikumu, kā sasniegt galveno ES ilgtermiņa mērķi, proti, kopīgu vietu paplašinātā ANO Drošības padomē; uzņemties iniciatīvu, lai izstrādātu ES dalībvalstu kopēju nostāju šajā jautājumā; arī turpmāk veicināt ANO Drošības padomē pārstāvēto ES dalībvalstu politikas un nostājas pārredzamību un labāku koordināciju; nodrošināt, ka šīs dalībvalstis, kurām ANO Drošības padomē ir pastāvīga vieta, pauž Savienības viedokli un nostāju, tādējādi ANO Drošības padomē panākot saskaņotu ES rīcību; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt visaptverošu un saskaņotu ANO Drošības padomes reformu; iesniegt konkrētu priekšlikumu, kā sasniegt galveno ES ilgtermiņa mērķi, proti, kopīgu vietu paplašinātā ANO Drošības padomē; uzņemties iniciatīvu, lai izstrādātu ES dalībvalstu kopēju nostāju šajā jautājumā; arī turpmāk veicināt ANO Drošības padomē pārstāvēto ES dalībvalstu politikas un nostājas pārredzamību un labāku koordināciju; nodrošināt, ka šīs dalībvalstis, kurām ANO Drošības padomē ir pastāvīga vieta, pauž Savienības viedokli un nostāju, tādējādi ANO Drošības padomē panākot saskaņotu ES rīcību;

| f) | censties saskaņoti stiprināt ANO Ģenerālās asamblejas nozīmi un ietekmi, kā arī palielināt tās lietderību un efektivitāti, tostarp uzlabojot tās darba metodes; |
| --- | --- |

f)

censties saskaņoti stiprināt ANO Ģenerālās asamblejas nozīmi un ietekmi, kā arī palielināt tās lietderību un efektivitāti, tostarp uzlabojot tās darba metodes;

| g) | sekmēt citu ieinteresēto personu (pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, akadēmisko aprindu) ciešāku institucionalizētu iesaistīšanos ANO Ģenerālās asamblejas darbā; stiprināt ANO sistēmu, paplašinot un padziļinot civilo ekspertu kompetenci; |
| --- | --- |

g)

sekmēt citu ieinteresēto personu (pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, akadēmisko aprindu) ciešāku institucionalizētu iesaistīšanos ANO Ģenerālās asamblejas darbā; stiprināt ANO sistēmu, paplašinot un padziļinot civilo ekspertu kompetenci;

| h) | veicināt to, ka tiek īstenota obligāta prasība ikvienai valstij atklāt informāciju par starptautisko uzņēmumu maksājumiem, proti, banku un ieguves nozarē, kas ir reģistrēti vai kotēti partnervalstu jurisdikcijā esošajos finanšu tirgos; |
| --- | --- |

h)

veicināt to, ka tiek īstenota obligāta prasība ikvienai valstij atklāt informāciju par starptautisko uzņēmumu maksājumiem, proti, banku un ieguves nozarē, kas ir reģistrēti vai kotēti partnervalstu jurisdikcijā esošajos finanšu tirgos;

Miers un drošība

| i) | veicināt miera veidošanas perspektīvas iekļaušanu miera uzturēšanas operācijās, kā arī panākt lielāku miera uzturēšanas operāciju, ANO valstu grupu un attīstības palīdzības sniegšanā iesaistīto dalībnieku darbības saskaņotību; |
| --- | --- |

i)

veicināt miera veidošanas perspektīvas iekļaušanu miera uzturēšanas operācijās, kā arī panākt lielāku miera uzturēšanas operāciju, ANO valstu grupu un attīstības palīdzības sniegšanā iesaistīto dalībnieku darbības saskaņotību;

| j) | sadarboties reģionālo organizāciju nozīmes un rīcībspējas palielināšanā miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu pārvarēšanā un konfliktu risināšanā; veicināt kopīgās novērtēšanas misijas un stiprināt ES un tās partneru (tostarp Āfrikas Savienības un apakšreģionālo organizāciju, NATO, EDSO, ASEAN, CELAC, Arābu valstu līgas utt.) sadarbību konfliktu novēršanā, kā arī pēckonfliktu valstīs; |
| --- | --- |

j)

sadarboties reģionālo organizāciju nozīmes un rīcībspējas palielināšanā miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu pārvarēšanā un konfliktu risināšanā; veicināt kopīgās novērtēšanas misijas un stiprināt ES un tās partneru (tostarp Āfrikas Savienības un apakšreģionālo organizāciju, NATO, EDSO, ASEAN, CELAC, Arābu valstu līgas utt.) sadarbību konfliktu novēršanā, kā arī pēckonfliktu valstīs;

| k) | pēc pieprasījuma sniegt ES operatīvo grupu atbalstu ANO miera uzturēšanas misijās un nodrošināt dalībvalstu pilnīgu sadarbību, īstenojot ANO Drošības padomes vai Ģenerālās asamblejas apstiprinātās misijas; |
| --- | --- |

k)

pēc pieprasījuma sniegt ES operatīvo grupu atbalstu ANO miera uzturēšanas misijās un nodrošināt dalībvalstu pilnīgu sadarbību, īstenojot ANO Drošības padomes vai Ģenerālās asamblejas apstiprinātās misijas;

| l) | nodrošināt, ka miera uzturēšanas misiju pilnvarās ir iekļauta nepieciešamība atbalstīt vēlēšanu novērošanas procesus, tostarp vēlēšanu novērošanas misijas; |
| --- | --- |

l)

nodrošināt, ka miera uzturēšanas misiju pilnvarās ir iekļauta nepieciešamība atbalstīt vēlēšanu novērošanas procesus, tostarp vēlēšanu novērošanas misijas;

| m) | censties ieviest pienākumu aizsargāt (R2P) kā jaunu starptautisko tiesību normu tās darbības jomas satvarā, par ko ANO dalībvalstis vienojās 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē; |
| --- | --- |

m)

censties ieviest pienākumu aizsargāt (R2P) kā jaunu starptautisko tiesību normu tās darbības jomas satvarā, par ko ANO dalībvalstis vienojās 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē;

| n) | nodrošināt principa “pienākums aizsargāt” (R2P) iespējamo turpmāko izmaiņu un piemērošanas pilnīgu konsekvenci un atbilstību starptautiskajām humanitārajām tiesībām, vienlaikus uzlabojot tā kā preventīvās diplomātijas līdzekļa un cilvēku attīstības veicinātāja universālumu; |
| --- | --- |

n)

nodrošināt principa “pienākums aizsargāt” (R2P) iespējamo turpmāko izmaiņu un piemērošanas pilnīgu konsekvenci un atbilstību starptautiskajām humanitārajām tiesībām, vienlaikus uzlabojot tā kā preventīvās diplomātijas līdzekļa un cilvēku attīstības veicinātāja universālumu;

| o) | ņemt vērā Parlamenta iesniegtos priekšlikumus, kas minēti tā ieteikumā Padomei par ANO principu “pienākums aizsargāt” (R2P) (16), un sadarboties ar partneriem, lai nodrošinātu, ka pienākums aizsargāt ietver novēršanu, aizsardzību un valsts atjaunošanu pēc konflikta, tostarp situācijās, kurās ir bažas par genocīdu, etnisko tīrīšanu, kara noziegumiem vai noziegumiem pret cilvēci, tomēr pienākumu aizsargāt nekad neizmanto kā atrunu konkrētu interešu vai valstu interešu sekmēšanai, vai tādu starptautisku koalīciju interešu sekmēšanai, kuru pamatā ir ģeostratēģiski vai ekonomiski apsvērumi ar mērķi mainīt režīmu; palīdzēt valstīm, tām veidojot attiecīgās spējas; |
| --- | --- |

o)

ņemt vērā Parlamenta iesniegtos priekšlikumus, kas minēti tā ieteikumā Padomei par ANO principu “pienākums aizsargāt” (R2P) (16), un sadarboties ar partneriem, lai nodrošinātu, ka pienākums aizsargāt ietver novēršanu, aizsardzību un valsts atjaunošanu pēc konflikta, tostarp situācijās, kurās ir bažas par genocīdu, etnisko tīrīšanu, kara noziegumiem vai noziegumiem pret cilvēci, tomēr pienākumu aizsargāt nekad neizmanto kā atrunu konkrētu interešu vai valstu interešu sekmēšanai, vai tādu starptautisku koalīciju interešu sekmēšanai, kuru pamatā ir ģeostratēģiski vai ekonomiski apsvērumi ar mērķi mainīt režīmu; palīdzēt valstīm, tām veidojot attiecīgās spējas;

| p) | izstrādāt tādus kritērijus, piemēram, proporcionalitāte, ex ante skaidrība par politikas mērķiem un padziļināta ietekmes novērtējuma izmantošana, kuri ir jāievēro, īstenojot pienākumu aizsargāt, jo īpaši attiecībā uz trešo pīlāru, tostarp militāras iejaukšanās gadījumā; |
| --- | --- |

p)

izstrādāt tādus kritērijus, piemēram, proporcionalitāte, ex ante skaidrība par politikas mērķiem un padziļināta ietekmes novērtējuma izmantošana, kuri ir jāievēro, īstenojot pienākumu aizsargāt, jo īpaši attiecībā uz trešo pīlāru, tostarp militāras iejaukšanās gadījumā;

| q) | stiprināt ES kā globāla politiskā dalībnieka nozīmi, aktīvi iesaistoties preventīvajā diplomātijā; |
| --- | --- |

q)

stiprināt ES kā globāla politiskā dalībnieka nozīmi, aktīvi iesaistoties preventīvajā diplomātijā;

| r) | pieprasīt, lai visas personas – gan valsts, gan nevalstiskie dalībnieki – , kas tieši vai netieši ir iesaistītas bruņotajos konfliktos, pilnā mērā pildītu savus pienākumus atbilstoši starptautiskajām humanitārajām tiesībām, tostarp nodrošinātu humāno telpu un garantētu nekavējošu piekļuvi humānajai palīdzībai visiem tiem, kam tā vajadzīga, īpašu uzmanību pievēršot civiliedzīvotāju aizsardzībai, un atbalstītu mierīgus un diplomātiskus konfliktu risinājumus; |
| --- | --- |

r)

pieprasīt, lai visas personas – gan valsts, gan nevalstiskie dalībnieki – , kas tieši vai netieši ir iesaistītas bruņotajos konfliktos, pilnā mērā pildītu savus pienākumus atbilstoši starptautiskajām humanitārajām tiesībām, tostarp nodrošinātu humāno telpu un garantētu nekavējošu piekļuvi humānajai palīdzībai visiem tiem, kam tā vajadzīga, īpašu uzmanību pievēršot civiliedzīvotāju aizsardzībai, un atbalstītu mierīgus un diplomātiskus konfliktu risinājumus;

| s) | atbalstīt ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Rezolūciju Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību; uzsvērt un nodrošināt sieviešu līdzdalību miera procesos; atzīt nepieciešamību iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu konfliktu novēršanā, miera uzturēšanas operācijās, humānajā palīdzībā un atjaunošanā pēc konflikta; |
| --- | --- |

s)

atbalstīt ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Rezolūciju Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību; uzsvērt un nodrošināt sieviešu līdzdalību miera procesos; atzīt nepieciešamību iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu konfliktu novēršanā, miera uzturēšanas operācijās, humānajā palīdzībā un atjaunošanā pēc konflikta;

| t) | sadarboties ar ANO, lai novērstu globālos drošības draudus, piemēram, kodolieroču izplatīšanu, organizēto noziedzību un terorismu; uzlabot centienus pabeigt sarunas par visaptverošu konvenciju starptautiskā terorisma jautājumā; |
| --- | --- |

t)

sadarboties ar ANO, lai novērstu globālos drošības draudus, piemēram, kodolieroču izplatīšanu, organizēto noziedzību un terorismu; uzlabot centienus pabeigt sarunas par visaptverošu konvenciju starptautiskā terorisma jautājumā;

| u) | sadarboties ar daudzpusējiem un divpusējiem partneriem, lai izdarītu spēcīgāku un efektīvāku spiedienu un nekavējoties izbeigtu cilvēktiesību pārkāpumus un vardarbību Sīrijā; kopā ar partneriem, jo īpaši ar ASV, Turciju un Arābu valstu līgu, izpētīt visas iespējas attiecībā uz principa “pienākums aizsargāt” īstenošanu, lai palīdzētu Sīrijas tautai un apturētu asinsizliešanu; izdarīt spiedienu uz Sīrijas valdību un visām krīzē iesaistītajām pusēm, lai tās pilnībā ievērotu starptautiskās humanitārās tiesības un atļautu nekavējoties sniegt humāno palīdzību pārrobežu līmenī un galvenos sabiedriskos pakalpojumus, un nodrošinātu pilnīgu piekļuvi humānās palīdzības organizācijām; aicināt starptautiskos partnerus pildīt finansiālās saistības attiecībā uz palīdzības sniegšanu Sīrijas bēgļiem, lai ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs un citas organizācijas varētu sniegt nepieciešamo palīdzību; kopā ar partneriem izpētīt veidus, kā mazināt Sīrijas krīzes ietekmi uz kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

u)

sadarboties ar daudzpusējiem un divpusējiem partneriem, lai izdarītu spēcīgāku un efektīvāku spiedienu un nekavējoties izbeigtu cilvēktiesību pārkāpumus un vardarbību Sīrijā; kopā ar partneriem, jo īpaši ar ASV, Turciju un Arābu valstu līgu, izpētīt visas iespējas attiecībā uz principa “pienākums aizsargāt” īstenošanu, lai palīdzētu Sīrijas tautai un apturētu asinsizliešanu; izdarīt spiedienu uz Sīrijas valdību un visām krīzē iesaistītajām pusēm, lai tās pilnībā ievērotu starptautiskās humanitārās tiesības un atļautu nekavējoties sniegt humāno palīdzību pārrobežu līmenī un galvenos sabiedriskos pakalpojumus, un nodrošinātu pilnīgu piekļuvi humānās palīdzības organizācijām; aicināt starptautiskos partnerus pildīt finansiālās saistības attiecībā uz palīdzības sniegšanu Sīrijas bēgļiem, lai ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs un citas organizācijas varētu sniegt nepieciešamo palīdzību; kopā ar partneriem izpētīt veidus, kā mazināt Sīrijas krīzes ietekmi uz kaimiņvalstīm;

| v) | saskaņā ar ANO Drošības padomes attiecīgajām rezolūcijām veicināt reģiona un starptautiskās sabiedrības centienus rast Mali konflikta politisku risinājumu un sekmēt pāreju uz demokrātiju, veicinot pārejas iestāžu konsolidāciju un rosinot – inter alia starpniecības ceļā – īstenot iekļaujošu valstu dialogu un saskaņošanu, kā arī brīvas, taisnīgas un pārredzamas vēlēšanas; atbalstīt iniciatīvas saistībā gan ar Mali teritoriālo integritāti, gan šīs valsts iedzīvotāju drošību; uzsvērt, cik svarīgi ir uzturēt stabilitāti Sāhelas reģionā un novērst negatīvu ietekmi uz Mali kaimiņvalstu stabilitāti; cieši koordinēt tās darbību ar reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem, tostarp ar Āfrikas Savienību un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS); nodrošināt atbalstu un mudināt ES dalībvalstis piedalīties ANO vadītā miera uzturēšanas misijā un ar ES militārās misijas palīdzību nodrošināt Mali bruņotajiem spēkiem militārās mācības; arī turpmāk sniegt palīdzību Starptautiskajai atbalsta misijai Mali (MISMA); |
| --- | --- |

v)

saskaņā ar ANO Drošības padomes attiecīgajām rezolūcijām veicināt reģiona un starptautiskās sabiedrības centienus rast Mali konflikta politisku risinājumu un sekmēt pāreju uz demokrātiju, veicinot pārejas iestāžu konsolidāciju un rosinot – inter alia starpniecības ceļā – īstenot iekļaujošu valstu dialogu un saskaņošanu, kā arī brīvas, taisnīgas un pārredzamas vēlēšanas; atbalstīt iniciatīvas saistībā gan ar Mali teritoriālo integritāti, gan šīs valsts iedzīvotāju drošību; uzsvērt, cik svarīgi ir uzturēt stabilitāti Sāhelas reģionā un novērst negatīvu ietekmi uz Mali kaimiņvalstu stabilitāti; cieši koordinēt tās darbību ar reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem, tostarp ar Āfrikas Savienību un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS); nodrošināt atbalstu un mudināt ES dalībvalstis piedalīties ANO vadītā miera uzturēšanas misijā un ar ES militārās misijas palīdzību nodrošināt Mali bruņotajiem spēkiem militārās mācības; arī turpmāk sniegt palīdzību Starptautiskajai atbalsta misijai Mali (MISMA);

| w) | atzinīgi novērtēt 2013. gada 2. aprīlī ANO Ģenerālās asamblejas pieņemto Ieroču tirdzniecības nolīgumu (ITN), ko attiecinās uz plašu ieroču spektru, tostarp munīciju; aktīvi veicināt, lai ITN pēc iespējas ātrāk parakstītu, ratificētu un efektīvi un plašā mērogā īstenotu visas ANO dalībvalstis, tostarp pasaulē lielākās ieroču ražošanas valstis; sakopot spēkus, lai noteiktu augstākos kopīgos standartus – arī attiecībā uz cilvēktiesību stāvokli saņēmējvalstīs – ar mērķi regulēt starptautisko ieroču tirdzniecību un apkarot nelikumīgu tirdzniecību, tādējādi novēršot konfliktus, mazinot cilvēku ciešanas un korupciju, kā arī uzlabojot starptautisko mieru un drošību; |
| --- | --- |

w)

atzinīgi novērtēt 2013. gada 2. aprīlī ANO Ģenerālās asamblejas pieņemto Ieroču tirdzniecības nolīgumu (ITN), ko attiecinās uz plašu ieroču spektru, tostarp munīciju; aktīvi veicināt, lai ITN pēc iespējas ātrāk parakstītu, ratificētu un efektīvi un plašā mērogā īstenotu visas ANO dalībvalstis, tostarp pasaulē lielākās ieroču ražošanas valstis; sakopot spēkus, lai noteiktu augstākos kopīgos standartus – arī attiecībā uz cilvēktiesību stāvokli saņēmējvalstīs – ar mērķi regulēt starptautisko ieroču tirdzniecību un apkarot nelikumīgu tirdzniecību, tādējādi novēršot konfliktus, mazinot cilvēku ciešanas un korupciju, kā arī uzlabojot starptautisko mieru un drošību;

| x) | palielināt centienus pildīt daudzpusējās saistības mazināt kodolieroču skaitu; |
| --- | --- |

x)

palielināt centienus pildīt daudzpusējās saistības mazināt kodolieroču skaitu;

Cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums

| y) | starptautiskajā arēnā stiprināt centienus, lai panāktu, ka visas ANO konvencijās paredzētās cilvēktiesības tiek uzskatītas par vispārējām, nedalāmām, savstarpēji atkarīgām, savstarpēji saistītām un to ievērošana tiek stiprināta; pretoties mēģinājumiem iedragāt humanitārās tiesības cīņā pret terorismu; veicināt cilvēktiesību, tostarp digitālo brīvību, un pamatbrīvību iekļaušanu visos ANO darba aspektos; |
| --- | --- |

y)

starptautiskajā arēnā stiprināt centienus, lai panāktu, ka visas ANO konvencijās paredzētās cilvēktiesības tiek uzskatītas par vispārējām, nedalāmām, savstarpēji atkarīgām, savstarpēji saistītām un to ievērošana tiek stiprināta; pretoties mēģinājumiem iedragāt humanitārās tiesības cīņā pret terorismu; veicināt cilvēktiesību, tostarp digitālo brīvību, un pamatbrīvību iekļaušanu visos ANO darba aspektos;

| z) | censties stiprināt vispārējā periodiskā pārskata (UPR) procesu, iekļaujot ieteikumus divpusējos dialogos un daudzpusējās sarunās ar ANO dalībvalstīm, jo īpaši cilvēktiesību dialogos; veicināt tādu gaisotni, kas ļautu NVO sniegt ieguldījumu dažādos vispārējā periodiskā pārskata procesa posmos; |
| --- | --- |

z)

censties stiprināt vispārējā periodiskā pārskata (UPR) procesu, iekļaujot ieteikumus divpusējos dialogos un daudzpusējās sarunās ar ANO dalībvalstīm, jo īpaši cilvēktiesību dialogos; veicināt tādu gaisotni, kas ļautu NVO sniegt ieguldījumu dažādos vispārējā periodiskā pārskata procesa posmos;

| aa) | apkarot neiecietību, negatīvus stereotipus, stigmatizāciju, diskrimināciju un musināšanu uz vardarbību; ar dziļām bažām atzīt, ka dažādās pasaules daļās pieaug vardarbība pret reliģiskām un citām kopienām; |
| --- | --- |

aa)

apkarot neiecietību, negatīvus stereotipus, stigmatizāciju, diskrimināciju un musināšanu uz vardarbību; ar dziļām bažām atzīt, ka dažādās pasaules daļās pieaug vardarbība pret reliģiskām un citām kopienām;

| ab) | risināt jautājumu par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumiem pasaulē; izskaust vardarbību pret žurnālistiem un emuāristiem; aizsargāt un veicināt vārda brīvību gan tiešsaistē, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

ab)

risināt jautājumu par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumiem pasaulē; izskaust vardarbību pret žurnālistiem un emuāristiem; aizsargāt un veicināt vārda brīvību gan tiešsaistē, gan ārpus tās;

| ac) | mudināt vispārēji atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) Romas statūtus un censties stiprināt ICC darba spējas, lai mazinātu nesodāmības par noziegumiem pret cilvēci gadījumu skaitu; |
| --- | --- |

ac)

mudināt vispārēji atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) Romas statūtus un censties stiprināt ICC darba spējas, lai mazinātu nesodāmības par noziegumiem pret cilvēci gadījumu skaitu;

| ad) | veicināt tādas starptautiskas kārtības ievērošanu, kas pamatojas uz tiesiskumu, kurš ir būtisks valstu miermīlīgai līdzāspastāvēšanai un stabilākai valstu politikai, un ilgtspējīgam mieram; šajā saistībā atgādināt, ka atbalsts demokrātijai un tiesiskuma ievērošana ir savstarpēji saistīti principi, un tādējādi tie jāveicina kā ES ārpolitikas mērķi; |
| --- | --- |

ad)

veicināt tādas starptautiskas kārtības ievērošanu, kas pamatojas uz tiesiskumu, kurš ir būtisks valstu miermīlīgai līdzāspastāvēšanai un stabilākai valstu politikai, un ilgtspējīgam mieram; šajā saistībā atgādināt, ka atbalsts demokrātijai un tiesiskuma ievērošana ir savstarpēji saistīti principi, un tādējādi tie jāveicina kā ES ārpolitikas mērķi;

| ae) | pēc valstu lūguma stiprināt atbalstu tām, sniedzot lielāku tehnisko palīdzību, kā arī atbalstot to institucionālo attīstību un spēju veidošanu, lai tās savā valstī spētu pildīt attiecīgus starptautiskus pienākumus; |
| --- | --- |

ae)

pēc valstu lūguma stiprināt atbalstu tām, sniedzot lielāku tehnisko palīdzību, kā arī atbalstot to institucionālo attīstību un spēju veidošanu, lai tās savā valstī spētu pildīt attiecīgus starptautiskus pienākumus;

| af) | pildīt politiskās deklarācijas ieteikumus, ko pieņēma augsta līmeņa sanāksmē par tiesiskuma jautājumiem 2012. gada septembrī; atbalstīt kopīga starptautiska centra izveidi tiesiskuma nodrošināšanai; pilnā mērā atbalstīt Tiesiskuma koordinācijas un resursu grupas visaptverošas koordinācijas un saskaņošanas centienus, lai izvairītos no dienestu sadrumstalotības (ANO Politisko lietu departaments, ANO Attīstības programma utt.); |
| --- | --- |

af)

pildīt politiskās deklarācijas ieteikumus, ko pieņēma augsta līmeņa sanāksmē par tiesiskuma jautājumiem 2012. gada septembrī; atbalstīt kopīga starptautiska centra izveidi tiesiskuma nodrošināšanai; pilnā mērā atbalstīt Tiesiskuma koordinācijas un resursu grupas visaptverošas koordinācijas un saskaņošanas centienus, lai izvairītos no dienestu sadrumstalotības (ANO Politisko lietu departaments, ANO Attīstības programma utt.);

| ag) | atgādināt, ka korupcija ir cilvēktiesību pārkāpums un Eiropas Savienībai ir ekskluzīva kompetence parakstīt ANO Pretkorupcijas konvenciju; pieprasīt Augstajai pārstāvei/priekšsēdētāja vietniecei nākt klajā ar ES pretkorupcijas rīcības plānu, lai efektīvi uzraudzītu minētās konvencijas ieteikumu īstenošanu, piemēram, nosakot pienākumu dalībvalstīm publicēt un izplatīt informāciju par korupcijas izplatību; izveidot kanālus ziņošanai par šādiem pārkāpumiem, kā arī tiesisku regulējumu liecinieku aizsardzībai un līdzekļus nolūkā nodrošināt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

ag)

atgādināt, ka korupcija ir cilvēktiesību pārkāpums un Eiropas Savienībai ir ekskluzīva kompetence parakstīt ANO Pretkorupcijas konvenciju; pieprasīt Augstajai pārstāvei/priekšsēdētāja vietniecei nākt klajā ar ES pretkorupcijas rīcības plānu, lai efektīvi uzraudzītu minētās konvencijas ieteikumu īstenošanu, piemēram, nosakot pienākumu dalībvalstīm publicēt un izplatīt informāciju par korupcijas izplatību; izveidot kanālus ziņošanai par šādiem pārkāpumiem, kā arī tiesisku regulējumu liecinieku aizsardzībai un līdzekļus nolūkā nodrošināt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību;

Ilgtspējīga attīstība

| ah) | palielināt attīstības un nabadzības konsekventas apkarošanas politikas saskaņotību un uzlabot attīstības palīdzības efektivitāti, jo tie ir Tūkstošgades attīstības mērķa (TAM) sasniegšanas galvenie aspekti; |
| --- | --- |

ah)

palielināt attīstības un nabadzības konsekventas apkarošanas politikas saskaņotību un uzlabot attīstības palīdzības efektivitāti, jo tie ir Tūkstošgades attīstības mērķa (TAM) sasniegšanas galvenie aspekti;

| ai) | attīstības stratēģijās iekļaut katastrofu riska novēršanas novērtējumu un pārvaldību, lai aizsargātu iedzīvotāju dzīvību un iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

ai)

attīstības stratēģijās iekļaut katastrofu riska novēršanas novērtējumu un pārvaldību, lai aizsargātu iedzīvotāju dzīvību un iztikas līdzekļus;

| aj) | uzlabot saikni starp katastrofu seku likvidēšanu, atjaunošanu, katastrofu riska mazināšanu un attīstību un stiprināt sadarbību starp humānās palīdzības un attīstības palīdzības sniedzējiem, lai garantētu atbalsta nepārtrauktību un palielinātu izturētspēju, par kuras nepieciešamību liecina atkārtotās pārtikas krīzes Sāhelas reģionā un Āfrikas ragā; |
| --- | --- |

aj)

uzlabot saikni starp katastrofu seku likvidēšanu, atjaunošanu, katastrofu riska mazināšanu un attīstību un stiprināt sadarbību starp humānās palīdzības un attīstības palīdzības sniedzējiem, lai garantētu atbalsta nepārtrauktību un palielinātu izturētspēju, par kuras nepieciešamību liecina atkārtotās pārtikas krīzes Sāhelas reģionā un Āfrikas ragā;

| ak) | censties panākt “Rio+20” konferences rezultātu pilnīgu īstenošanu, tostarp veicinot ilgtspējīgu attīstību kā galveno ilgtermiņa globālās attīstības principu; ES un dalībvalstīm pildīt starptautisko pienākumu 0,7 % no valsts bruto ienākumiem ieguldīt attīstības atbalstā neatkarīgi no tā, kādu ietekmi uz ES 27 dalībvalstīm ir atstājusi finanšu un ekonomikas krīze; |
| --- | --- |

ak)

censties panākt “Rio+20” konferences rezultātu pilnīgu īstenošanu, tostarp veicinot ilgtspējīgu attīstību kā galveno ilgtermiņa globālās attīstības principu; ES un dalībvalstīm pildīt starptautisko pienākumu 0,7 % no valsts bruto ienākumiem ieguldīt attīstības atbalstā neatkarīgi no tā, kādu ietekmi uz ES 27 dalībvalstīm ir atstājusi finanšu un ekonomikas krīze;

| al) | sadarboties nolūkā panākt, ka Augsta līmeņa politiskais forums par ilgtspējīgu attīstību darbotos pēc grafika un būtu iespējams koordinēt virzības uz paredzētajiem mērķiem uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

al)

sadarboties nolūkā panākt, ka Augsta līmeņa politiskais forums par ilgtspējīgu attīstību darbotos pēc grafika un būtu iespējams koordinēt virzības uz paredzētajiem mērķiem uzraudzību un novērtēšanu;

| am) | veicināt to, ka ūdens un ilgtspējīgi energopakalpojumi par pieņemamu cenu ir vispārēji pieejami, jo šie resursi ir būtisks faktors nabadzības izskaušanai un iekļaujošai izaugsmei; |
| --- | --- |

am)

veicināt to, ka ūdens un ilgtspējīgi energopakalpojumi par pieņemamu cenu ir vispārēji pieejami, jo šie resursi ir būtisks faktors nabadzības izskaušanai un iekļaujošai izaugsmei;

| an) | īstenot Tūkstošgades attīstības mērķu programmu pēc 2015. gada saskaņotā un koordinēta veidā; vienoties par viena ilgtspējīgas attīstības mērķu kopuma izstrādāšanu – mērķu, kuriem ir globāla nozīme un kuri ir vērsti uz rīcību, ir izmērojami, izpildāmi noteiktā termiņā un viegli izskaidrojami; izvēlēties tādus mērķus, kas ir ilgtspējīgi, taisnīgi un pārvaldāmi; |
| --- | --- |

an)

īstenot Tūkstošgades attīstības mērķu programmu pēc 2015. gada saskaņotā un koordinēta veidā; vienoties par viena ilgtspējīgas attīstības mērķu kopuma izstrādāšanu – mērķu, kuriem ir globāla nozīme un kuri ir vērsti uz rīcību, ir izmērojami, izpildāmi noteiktā termiņā un viegli izskaidrojami; izvēlēties tādus mērķus, kas ir ilgtspējīgi, taisnīgi un pārvaldāmi;

| ao) | atbalstīt ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja iniciatīvu pilsonisko sabiedrību iepazīstināt ar Attīstības programmu pēc 2015. gada, organizējot īpašu pasākumu saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kas būtu jārīko 2013. gadā ANO Ģenerālās asamblejas 68. sesijas laikā un kas kļūtu par nozīmīgu pilsoniskās sabiedrības apspriešanās pasākumu, jo tas varētu palīdzēt apvienot vienā virzībā ilgtspējīgas attīstības mērķus un attīstības procesu pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

ao)

atbalstīt ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja iniciatīvu pilsonisko sabiedrību iepazīstināt ar Attīstības programmu pēc 2015. gada, organizējot īpašu pasākumu saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kas būtu jārīko 2013. gadā ANO Ģenerālās asamblejas 68. sesijas laikā un kas kļūtu par nozīmīgu pilsoniskās sabiedrības apspriešanās pasākumu, jo tas varētu palīdzēt apvienot vienā virzībā ilgtspējīgas attīstības mērķus un attīstības procesu pēc 2015. gada;

| ap) | pieprasīt papildināt jauno sistēmu sadarbībai pēc 2015. gada ar paredzamu un reālistisku finansēšanas programmu atbilstīgi saskaņotajiem mērķiem; |
| --- | --- |

ap)

pieprasīt papildināt jauno sistēmu sadarbībai pēc 2015. gada ar paredzamu un reālistisku finansēšanas programmu atbilstīgi saskaņotajiem mērķiem;

Globāla parlamentu sadarbība

| aq) | veicināt valdību un parlamentu sadarbību globāla mēroga jautājumos; stiprināt pasaules mēroga pārvaldību un veicināt lielāku sabiedrības un parlamentu līdzdalību ANO darbā; |
| --- | --- |

aq)

veicināt valdību un parlamentu sadarbību globāla mēroga jautājumos; stiprināt pasaules mēroga pārvaldību un veicināt lielāku sabiedrības un parlamentu līdzdalību ANO darbā;

Vispārēji apsvērumi

| ar) | uzlabot turpmāko rīcību saistībā ar Eiropas Parlamenta pieņemtajiem ieteikumiem, tostarp aicinot EĀDD ik gadu informēt Eiropas Parlamentu par ANO Ģenerālās asamblejas sesijas rezultātiem; |
| --- | --- |

ar)

uzlabot turpmāko rīcību saistībā ar Eiropas Parlamenta pieņemtajiem ieteikumiem, tostarp aicinot EĀDD ik gadu informēt Eiropas Parlamentu par ANO Ģenerālās asamblejas sesijas rezultātiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai.

---

(1)  Eiropas Savienības Padome 9820/1/12.

(2)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/67/234.

(3)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/67/226.

(4)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/67/179.

(5)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/67/175.

(6)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/67/169.

(7)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/67/97.

(8)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/67/48.

(9)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/65/276.

(10)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/58/4.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0240.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0180.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0229.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0334.

(15)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0055.

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0180.

---

Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/168

---

P7_TA(2013)0278

EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšana 2013. gadā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikums Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (2012/2253(INI))

(2016/C 065/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 27. panta 3. punktu, kas paredz Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi un tā uzdevumu palīdzēt Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 27. panta 3. punktu, kas paredz Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi un tā uzdevumu palīdzēt Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos,

| — | ņemot vērā LES 21. panta 3. punktu, kas paredz, ka augstais pārstāvis palīdz Padomei un Komisijai nodrošināt konsekvenci Savienības ārējās darbības dažādās jomās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 21. panta 3. punktu, kas paredz, ka augstais pārstāvis palīdz Padomei un Komisijai nodrošināt konsekvenci Savienības ārējās darbības dažādās jomās,

| — | ņemot vērā LES 26. panta 2. punktu, kas paredz, ka Padome un augstais pārstāvis nodrošina Savienības rīcības vienotību, konsekvenci un efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 26. panta 2. punktu, kas paredz, ka Padome un augstais pārstāvis nodrošina Savienības rīcības vienotību, konsekvenci un efektivitāti,

| — | ņemot vērā LES 35. panta 3. daļu, kas paredz, ka dalībvalstu diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības un Savienības delegācijas palīdz īstenot Savienības pilsoņu tiesības uz aizsardzību trešo valstu teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 35. panta 3. daļu, kas paredz, ka dalībvalstu diplomātiskās un konsulārās pārstāvniecības un Savienības delegācijas palīdz īstenot Savienības pilsoņu tiesības uz aizsardzību trešo valstu teritorijā,

| — | ņemot vērā LES 36. pantu, kas paredz, ka Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (turpmāk – AP/PV) regulāri apspriežas ar Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas un kopējās drošības un aizsardzības politikas galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli un informē to par šo politikas virzienu attīstību, kā arī nodrošina, ka pienācīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta viedokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 36. pantu, kas paredz, ka Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (turpmāk – AP/PV) regulāri apspriežas ar Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas un kopējās drošības un aizsardzības politikas galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli un informē to par šo politikas virzienu attīstību, kā arī nodrošina, ka pienācīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta viedokli,

| — | ņemot vērā LES 42. pantu, kas paredz AP/PV pilnvaras sniegt priekšlikumus par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu, tostarp misiju sākšanu, izmantojot gan valstu resursus, gan Savienības instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 42. pantu, kas paredz AP/PV pilnvaras sniegt priekšlikumus par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu, tostarp misiju sākšanu, izmantojot gan valstu resursus, gan Savienības instrumentus,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija lēmuma, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (turpmāk – EĀDD lēmums), 13. panta 3. punktu, kas paredz, ka augstais pārstāvis līdz 2013. gada vidum sagatavo pārskatu par EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, tajā cita starpā iekļaujot 6. panta 6. punkta un 8. punkta par ģeogrāfiskās izcelsmes līdzsvaru īstenošanu, un tam atbilstošā gadījumā pievieno likumdošanas priekšlikumu, lai grozītu minēto lēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija lēmuma, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (turpmāk – EĀDD lēmums), 13. panta 3. punktu, kas paredz, ka augstais pārstāvis līdz 2013. gada vidum sagatavo pārskatu par EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, tajā cita starpā iekļaujot 6. panta 6. punkta un 8. punkta par ģeogrāfiskās izcelsmes līdzsvaru īstenošanu, un tam atbilstošā gadījumā pievieno likumdošanas priekšlikumu, lai grozītu minēto lēmumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 298. un 336. pantu, kas paredz likumdošanas procedūru, kuru piemēro personāla jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 298. un 336. pantu, kas paredz likumdošanas procedūru, kuru piemēro personāla jautājumiem,

| — | ņemot vērā AP/PV deklarāciju par politisko atbildību (turpmāk – AP/PV deklarācija) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AP/PV deklarāciju par politisko atbildību (turpmāk – AP/PV deklarācija) (1),

| — | ņemot vērā EĀDD 2012. gada pārskatu par personālu, kas pieņemts 2012. gada 24. jūlijā saskaņā ar EĀDD lēmuma 6. panta 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD 2012. gada pārskatu par personālu, kas pieņemts 2012. gada 24. jūlijā saskaņā ar EĀDD lēmuma 6. panta 9. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 97. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 97. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0147/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0147/2013),

| A. | tā kā ar Lisabonas līgumu ieviesa mērķi nodrošināt Eiropas Savienības ārējās darbības vienotību, konsekvenci un efektivitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Lisabonas līgumu ieviesa mērķi nodrošināt Eiropas Savienības ārējās darbības vienotību, konsekvenci un efektivitāti;

| B. | tā kā EĀDD ir jauna hibrīdveida struktūra, kurā tiek izmantoti Kopienas un starpvaldību avoti, kas ir bezprecedenta gadījums Eiropas Savienībā, un tādēļ nevar cerēt, ka divu gadu laikā pēc tā izveidošanas tas būs sācis pilnvērtīgi darboties; tā kā tādēļ tā organizatoriskās struktūras un darbības izvērtējuma pamatā vajadzētu būt patiesai un konstruktīvai kritikai; |
| --- | --- |

B.

tā kā EĀDD ir jauna hibrīdveida struktūra, kurā tiek izmantoti Kopienas un starpvaldību avoti, kas ir bezprecedenta gadījums Eiropas Savienībā, un tādēļ nevar cerēt, ka divu gadu laikā pēc tā izveidošanas tas būs sācis pilnvērtīgi darboties; tā kā tādēļ tā organizatoriskās struktūras un darbības izvērtējuma pamatā vajadzētu būt patiesai un konstruktīvai kritikai;

| C. | tā kā EĀDD panākumi būtu jāvērtē pēc tā spējas īstenot visaptverošu pieeju, mūsdienās risinot ES ārējos uzdevumus un pildot saistības, un pēc tā jaudas efektīvāk izmantot ierobežotos resursus, uzlabojot sadarbību un apjomradītus ietaupījumus Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

C.

tā kā EĀDD panākumi būtu jāvērtē pēc tā spējas īstenot visaptverošu pieeju, mūsdienās risinot ES ārējos uzdevumus un pildot saistības, un pēc tā jaudas efektīvāk izmantot ierobežotos resursus, uzlabojot sadarbību un apjomradītus ietaupījumus Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī;

| D. | tā kā AP/PV trejādā loma vislabāk atspoguļo centienus nodrošināt Eiropas Savienības ārējās darbības lielāku saskaņotību; |
| --- | --- |

D.

tā kā AP/PV trejādā loma vislabāk atspoguļo centienus nodrošināt Eiropas Savienības ārējās darbības lielāku saskaņotību;

| E. | tā kā pašreizējā Komisijas struktūra nepietiekami atspoguļo īpašo lomu, kas piešķirta AP/PV saistībā ar Savienības ārējo darbību; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējā Komisijas struktūra nepietiekami atspoguļo īpašo lomu, kas piešķirta AP/PV saistībā ar Savienības ārējo darbību;

| F. | tā kā daudzās lomas, kas ar Lisabonas līgumu uzticētas AP/PV, rada nepieciešamību veidot politiski ieceltu vietnieku amatus, lai nodrošinātu, ka AP/PV tiek sniegta palīdzība attiecīgo uzdevumu pildīšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzās lomas, kas ar Lisabonas līgumu uzticētas AP/PV, rada nepieciešamību veidot politiski ieceltu vietnieku amatus, lai nodrošinātu, ka AP/PV tiek sniegta palīdzība attiecīgo uzdevumu pildīšanā;

| G. | tā kā strukturālo un procesuālo iemeslu dēļ operatīvo lēmumu pieņemšana un īstenošana kopējās ārpolitikas un drošības politikas/kopējās drošības un aizsardzības politikas (KĀDP/KDAP) jomā ir pārāk lēna; tā kā tas kārtējo reiz bija skaidri redzams saistībā ar Mali krīzi – reaģējot uz to, lēmumu pieņemšanas procedūras un finansēšanas lēmumi netika ātri pieņemti un īstenoti; |
| --- | --- |

G.

tā kā strukturālo un procesuālo iemeslu dēļ operatīvo lēmumu pieņemšana un īstenošana kopējās ārpolitikas un drošības politikas/kopējās drošības un aizsardzības politikas (KĀDP/KDAP) jomā ir pārāk lēna; tā kā tas kārtējo reiz bija skaidri redzams saistībā ar Mali krīzi – reaģējot uz to, lēmumu pieņemšanas procedūras un finansēšanas lēmumi netika ātri pieņemti un īstenoti;

| H. | tā kā EĀDD vajadzētu būt racionalizētai, uz rezultātiem orientētai un efektīvai struktūrai, kas spēj sniegt atbalstu politiskai vadībai ārējās attiecībās, jo īpaši KĀDP jomā, un atvieglot lēmumu pieņemšanu Padomē; tā kā šī iemesla dēļ EĀDD būtu jāspēj īsā laikā un koordinētā veidā nodrošināt dažādu struktūrvienību, tostarp no Komisijas, speciālistu viedokļus; tā kā EĀDD pašreizējā struktūra ir pārvaldes ziņā pārāk smagnēja un to raksturo pārāk daudzi lēmumu pieņemšanas līmeņi; |
| --- | --- |

H.

tā kā EĀDD vajadzētu būt racionalizētai, uz rezultātiem orientētai un efektīvai struktūrai, kas spēj sniegt atbalstu politiskai vadībai ārējās attiecībās, jo īpaši KĀDP jomā, un atvieglot lēmumu pieņemšanu Padomē; tā kā šī iemesla dēļ EĀDD būtu jāspēj īsā laikā un koordinētā veidā nodrošināt dažādu struktūrvienību, tostarp no Komisijas, speciālistu viedokļus; tā kā EĀDD pašreizējā struktūra ir pārvaldes ziņā pārāk smagnēja un to raksturo pārāk daudzi lēmumu pieņemšanas līmeņi;

| I. | tā kā vēl netiek izmantotas ES kaujas vienību piedāvātās ātras izvietošanas iespējas; |
| --- | --- |

I.

tā kā vēl netiek izmantotas ES kaujas vienību piedāvātās ātras izvietošanas iespējas;

| J. | tā kā pagātnes pieredze skaidri parāda nepieciešamību Briselē veidot pastāvīgu operatīvo štābu KDAP misiju veikšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā pagātnes pieredze skaidri parāda nepieciešamību Briselē veidot pastāvīgu operatīvo štābu KDAP misiju veikšanai;

| K. | tā kā Arābu revolūciju gadījumā kļuva skaidrs, ka ES nespēj īstermiņā nodrošināt resursu, tostarp personāla, pārdali, lai pieskaņotos jaunām politiskajām prioritātēm; tā kā ES delegāciju lielumam un dalībnieku specializācijai ir jāatspoguļo Savienības stratēģiskās intereses; |
| --- | --- |

K.

tā kā Arābu revolūciju gadījumā kļuva skaidrs, ka ES nespēj īstermiņā nodrošināt resursu, tostarp personāla, pārdali, lai pieskaņotos jaunām politiskajām prioritātēm; tā kā ES delegāciju lielumam un dalībnieku specializācijai ir jāatspoguļo Savienības stratēģiskās intereses;

| L. | tā kā EĀDD loma, nosakot stratēģisko virzību un sekmējot ES ārējo finansēšanas instrumentu īstenošanu, būtu jāpastiprina atbilstoši galvenajiem ES ārpolitikas virzieniem; |
| --- | --- |

L.

tā kā EĀDD loma, nosakot stratēģisko virzību un sekmējot ES ārējo finansēšanas instrumentu īstenošanu, būtu jāpastiprina atbilstoši galvenajiem ES ārpolitikas virzieniem;

| M. | tā kā vēlreiz jāatgādina, cik svarīgi, risinot attīstības jautājumus starptautiskā līmenī, ir nodrošināt labāku koordināciju un labu pārvaldību, lai ES spētu paust vienotu nostāju un kļūtu atpazīstama; |
| --- | --- |

M.

tā kā vēlreiz jāatgādina, cik svarīgi, risinot attīstības jautājumus starptautiskā līmenī, ir nodrošināt labāku koordināciju un labu pārvaldību, lai ES spētu paust vienotu nostāju un kļūtu atpazīstama;

| N. | tā kā jo īpaši budžeta ierobežojumu laikā EĀDD būtu jādarbojas kā katalizatoram lielākas sinerģijas veidošanai ne tikai ES iestāžu sistēmā, bet arī starp ES un tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

N.

tā kā jo īpaši budžeta ierobežojumu laikā EĀDD būtu jādarbojas kā katalizatoram lielākas sinerģijas veidošanai ne tikai ES iestāžu sistēmā, bet arī starp ES un tās dalībvalstīm;

| O. | tā kā laikā, kad dalībvalstu valdības samazina savu diplomātisko un konsulāro klātbūtni, EĀDD būtu jāuzskata par iespēju veicināt plašāku sadarbību un sinerģiju un arī turpmāk tas jāizmanto šajā nolūkā; |
| --- | --- |

O.

tā kā laikā, kad dalībvalstu valdības samazina savu diplomātisko un konsulāro klātbūtni, EĀDD būtu jāuzskata par iespēju veicināt plašāku sadarbību un sinerģiju un arī turpmāk tas jāizmanto šajā nolūkā;

| P. | tā kā būtu jācenšas izvairīties no EĀDD, Komisijas – jo īpaši DEVCO ģenerāldirektorāta un Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja (ECHO) – un Padomes sekretariāta darba un struktūru dublēšanās; |
| --- | --- |

P.

tā kā būtu jācenšas izvairīties no EĀDD, Komisijas – jo īpaši DEVCO ģenerāldirektorāta un Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja (ECHO) – un Padomes sekretariāta darba un struktūru dublēšanās;

| Q. | tā kā ir sasniegts mērķis, ka viena trešdaļa personāla ir no dalībvalstīm, un tā kā darbinieki, kas pārstāv trīs struktūras (Komisiju, Padomes sekretariātu un dalībvalstu diplomātiskos dienestus), būtu pienācīgi jāsadala visos līmeņos un starp delegācijām un centrālo pārvaldi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir sasniegts mērķis, ka viena trešdaļa personāla ir no dalībvalstīm, un tā kā darbinieki, kas pārstāv trīs struktūras (Komisiju, Padomes sekretariātu un dalībvalstu diplomātiskos dienestus), būtu pienācīgi jāsadala visos līmeņos un starp delegācijām un centrālo pārvaldi;

| R. | tā kā sievietes ir pārāk maz pārstāvētas AD un vadošajos amatos, taču AST amatos ir vērojams viņu pārsvars; |
| --- | --- |

R.

tā kā sievietes ir pārāk maz pārstāvētas AD un vadošajos amatos, taču AST amatos ir vērojams viņu pārsvars;

| S. | tā kā jebkādi grozījumi darbinieku noteikumos ir jāpieņem koplēmuma procedūrā; |
| --- | --- |

S.

tā kā jebkādi grozījumi darbinieku noteikumos ir jāpieņem koplēmuma procedūrā;

| T. | tā kā pastāv skaidra nepieciešamība veidot EĀDD izvērtēšanas spēju un spēju mācīties no iepriekšējās darbības pieredzes, jo īpaši konfliktu novēršanas, konfliktu risināšanas, krīzes pārvaldības, samierināšanas un miera nodrošināšanas jomā; |
| --- | --- |

T.

tā kā pastāv skaidra nepieciešamība veidot EĀDD izvērtēšanas spēju un spēju mācīties no iepriekšējās darbības pieredzes, jo īpaši konfliktu novēršanas, konfliktu risināšanas, krīzes pārvaldības, samierināšanas un miera nodrošināšanas jomā;

| U. | tā kā divarpus gadus pēc AP/PV deklarācijas pieņemšanas, būtu rūpīgi jāizvērtē EĀDD politiskā atbildība pret Parlamentu, jo īpaši attiecībā uz to, kādā mērā ar Parlamentu apspriežas par stratēģiskiem lēmumiem un cik lielā mērā ņem vērā tā viedokli un devumu; |
| --- | --- |

U.

tā kā divarpus gadus pēc AP/PV deklarācijas pieņemšanas, būtu rūpīgi jāizvērtē EĀDD politiskā atbildība pret Parlamentu, jo īpaši attiecībā uz to, kādā mērā ar Parlamentu apspriežas par stratēģiskiem lēmumiem un cik lielā mērā ņem vērā tā viedokli un devumu;

| V. | tā kā šajā novērtējumā būtu jāizskata arī jautājums par to, kā uzlabot AP/PV un EĀDD ierēdņu, tostarp delegāciju un ES īpašo pārstāvju vadītāju, uzstāšanās Parlamentā un tā struktūrās un kā EĀDD īsteno Parlamenta rezolūcijas; |
| --- | --- |

V.

tā kā šajā novērtējumā būtu jāizskata arī jautājums par to, kā uzlabot AP/PV un EĀDD ierēdņu, tostarp delegāciju un ES īpašo pārstāvju vadītāju, uzstāšanās Parlamentā un tā struktūrās un kā EĀDD īsteno Parlamenta rezolūcijas;

| W. | tā kā, lai ES iedzīvotāji labāk saprastu un atbalstītu Eiropas ārējo darbību, būtiska nozīme ir parlamentārai kontrolei attiecībā uz EĀDD; tā kā parlamentārā kontrole palielina ārējās darbības leģitimitāti; |
| --- | --- |

W.

tā kā, lai ES iedzīvotāji labāk saprastu un atbalstītu Eiropas ārējo darbību, būtiska nozīme ir parlamentārai kontrolei attiecībā uz EĀDD; tā kā parlamentārā kontrole palielina ārējās darbības leģitimitāti;

| X. | tā kā delegāciju pašreizējās finanšu plūsmas ir pārāk neelastīgas un tas negatīvi ietekmē darbinieku darba slodzi, |
| --- | --- |

X.

tā kā delegāciju pašreizējās finanšu plūsmas ir pārāk neelastīgas un tas negatīvi ietekmē darbinieku darba slodzi,

| 1. | adresē šo ieteikumu Savienības augstajai pārstāvei/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, ņemot vērā to, ka ir gūti labi panākumi, veidojot EĀDD, taču pastāv iespējas sinerģijas, koordinācijas starp institūcijām un politiskās vadības un atpazīstamības ziņā sasniegt vairāk – to nodrošina augstā pārstāvja, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka un Ārlietu padomes priekšsēdētāja lomu kombinācija, kas stiprina dienesta instrumentālo raksturu, aicinot: |
| --- | --- |

1.

adresē šo ieteikumu Savienības augstajai pārstāvei/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, ņemot vērā to, ka ir gūti labi panākumi, veidojot EĀDD, taču pastāv iespējas sinerģijas, koordinācijas starp institūcijām un politiskās vadības un atpazīstamības ziņā sasniegt vairāk – to nodrošina augstā pārstāvja, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka un Ārlietu padomes priekšsēdētāja lomu kombinācija, kas stiprina dienesta instrumentālo raksturu, aicinot:

Par vadību un racionālāku un efektīvāku 21. gadsimta diplomātijas struktūru

| 2. | atbalstīt AP/PV to daudzo pienākumu veikšanā, ko tam nosaka ar LES, paredzot veidot politiski iecelta(-u) vietnieka(-u) amatus, kuri atskaitītos Parlamentam un pirms stāšanās amatā tiktu uzklausīti atbildīgajā komitejā, un būtu pilnvaroti rīkoties AP/PV vārdā; nodrošināt, ka arī RELEX komisāri var pilnībā pārstāvēt AP/PV parlamentārajos jautājumos un starptautiskā mērogā; turklāt apsvērt dalībvalstu ārlietu ministru iesaistīšanu konkrētu uzdevumu veikšanā un Savienības vārdā veiktās misijās, tā pastiprinot ES kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

atbalstīt AP/PV to daudzo pienākumu veikšanā, ko tam nosaka ar LES, paredzot veidot politiski iecelta(-u) vietnieka(-u) amatus, kuri atskaitītos Parlamentam un pirms stāšanās amatā tiktu uzklausīti atbildīgajā komitejā, un būtu pilnvaroti rīkoties AP/PV vārdā; nodrošināt, ka arī RELEX komisāri var pilnībā pārstāvēt AP/PV parlamentārajos jautājumos un starptautiskā mērogā; turklāt apsvērt dalībvalstu ārlietu ministru iesaistīšanu konkrētu uzdevumu veikšanā un Savienības vārdā veiktās misijās, tā pastiprinot ES kopējo nostāju;

| 3. | šajā sakarībā vienkāršot EĀDD vadības struktūru un pastiprināt tās izpildu ģenerālsekretāra lomu, veidojot skaidru komandķēdi, lai atbalstītu efektīvu lēmumu pieņemšanu, kā arī savlaicīgu politisko reakciju, tādēļ racionalizēt direktora un pārvaldes administrācijas rīkotājdirektora amatus, kā arī samazināt un vienkāršot pārvaldes ģenerāldirektorātu hierarhisko struktūru, skaidri noteikt EĀDD vadības struktūras attiecīgās kompetences un pārskatīt pašreizējo struktūru, kuras pamatā ir korporatīvā valde, lai lēmumu pieņemšanu padarītu efektīvu, skaidru un saskaņotu; tādā pašā garā nodrošināt to, ka AP/PV saņem politiskās konsultācijas, piemēram, ar politiskās padomes starpniecību, no visiem attiecīgajiem institucionālajiem dalībniekiem, tādējādi ļaujot AP/PV novērtēt EĀDD veikto darbību ietekmi; |
| --- | --- |

3.

šajā sakarībā vienkāršot EĀDD vadības struktūru un pastiprināt tās izpildu ģenerālsekretāra lomu, veidojot skaidru komandķēdi, lai atbalstītu efektīvu lēmumu pieņemšanu, kā arī savlaicīgu politisko reakciju, tādēļ racionalizēt direktora un pārvaldes administrācijas rīkotājdirektora amatus, kā arī samazināt un vienkāršot pārvaldes ģenerāldirektorātu hierarhisko struktūru, skaidri noteikt EĀDD vadības struktūras attiecīgās kompetences un pārskatīt pašreizējo struktūru, kuras pamatā ir korporatīvā valde, lai lēmumu pieņemšanu padarītu efektīvu, skaidru un saskaņotu; tādā pašā garā nodrošināt to, ka AP/PV saņem politiskās konsultācijas, piemēram, ar politiskās padomes starpniecību, no visiem attiecīgajiem institucionālajiem dalībniekiem, tādējādi ļaujot AP/PV novērtēt EĀDD veikto darbību ietekmi;

| 4. | uzlabot un stiprināt AP/PV koordinējošo, iniciatīvas un politiskās līderības lomu – jo īpaši Ārlietu padomes priekšsēdētāja lomā —, nodrošinot, ka nākamajā Komisijas sastāvā šī amatpersona pilnībā īstenotu savu kā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka potenciālu un tai tiek uzticēta RELEX komisāru grupas vadīšana, to vajadzības gadījumā paplašinot ar citiem komisāriem ar kompetencēm ārējo attiecību jomā, lai turpinātu pilnveidot kopīgu priekšlikumu un kopīgu lēmumu praksi; |
| --- | --- |

4.

uzlabot un stiprināt AP/PV koordinējošo, iniciatīvas un politiskās līderības lomu – jo īpaši Ārlietu padomes priekšsēdētāja lomā —, nodrošinot, ka nākamajā Komisijas sastāvā šī amatpersona pilnībā īstenotu savu kā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka potenciālu un tai tiek uzticēta RELEX komisāru grupas vadīšana, to vajadzības gadījumā paplašinot ar citiem komisāriem ar kompetencēm ārējo attiecību jomā, lai turpinātu pilnveidot kopīgu priekšlikumu un kopīgu lēmumu praksi;

| 5. | pilnībā izmantot EĀDD sinerģiju un šajā sakarībā paredzēt iespēju, ka balsošanai par KĀDP jautājumiem saskaņā ar LES 31. panta 2. punktu izmanto kvalificētā balsu vairākuma principu, un formāli izskatīt iespēju paplašināt kvalificētā balsu vairākuma izmantošanu balsošanai par KĀDP jautājumiem saistībā ar attiecīgo pārejas klauzulu; |
| --- | --- |

5.

pilnībā izmantot EĀDD sinerģiju un šajā sakarībā paredzēt iespēju, ka balsošanai par KĀDP jautājumiem saskaņā ar LES 31. panta 2. punktu izmanto kvalificētā balsu vairākuma principu, un formāli izskatīt iespēju paplašināt kvalificētā balsu vairākuma izmantošanu balsošanai par KĀDP jautājumiem saistībā ar attiecīgo pārejas klauzulu;

| 6. | saskaņā ar EĀDD lēmuma 9. panta 3. punktu nodrošināt, ka EĀDD ir vadošā loma, nosakot attiecīgo ārējās finansēšanas instrumentu stratēģijas, un ka šim nolūkam EĀDD ir speciālās zināšanas, lai uzņemtos vadību šajās jomās; |
| --- | --- |

6.

saskaņā ar EĀDD lēmuma 9. panta 3. punktu nodrošināt, ka EĀDD ir vadošā loma, nosakot attiecīgo ārējās finansēšanas instrumentu stratēģijas, un ka šim nolūkam EĀDD ir speciālās zināšanas, lai uzņemtos vadību šajās jomās;

| 7. | tajā pašā laikā saglabāt kaimiņattiecību politikas Kopienas raksturu, ņemot vērā to, ka Parlaments neatbalsta nekādas starpvaldību pieejas izmantošanu Savienības politikas nostādnēs, un to, ka ar Līgumu tiek Komisijai piešķirta galvenā atbildība par sarunām par starptautisku nolīgumu slēgšanu Savienības interesēs un Savienības vārdā; |
| --- | --- |

7.

tajā pašā laikā saglabāt kaimiņattiecību politikas Kopienas raksturu, ņemot vērā to, ka Parlaments neatbalsta nekādas starpvaldību pieejas izmantošanu Savienības politikas nostādnēs, un to, ka ar Līgumu tiek Komisijai piešķirta galvenā atbildība par sarunām par starptautisku nolīgumu slēgšanu Savienības interesēs un Savienības vārdā;

| 8. | turpināt uzlabot sadarbību starp Ārpolitikas instrumentu direktorātu un EĀDD; |
| --- | --- |

8.

turpināt uzlabot sadarbību starp Ārpolitikas instrumentu direktorātu un EĀDD;

| 9. | nodrošināt, ka Eiropas Savienības īpašie pārstāvji tiek cieši integrēti EĀDD darbā, iekļaujot viņus un viņu atbalsta personālu EĀDD struktūrā, un attiecīgā gadījumā apsvērt iespējas viņu amatus savienot ar ES delegāciju vadītāju amatiem; |
| --- | --- |

9.

nodrošināt, ka Eiropas Savienības īpašie pārstāvji tiek cieši integrēti EĀDD darbā, iekļaujot viņus un viņu atbalsta personālu EĀDD struktūrā, un attiecīgā gadījumā apsvērt iespējas viņu amatus savienot ar ES delegāciju vadītāju amatiem;

| 10. | veikt sistemātisku un padziļinātu revīziju, lai apvienotu ar ārējo politiku saistītās struktūras, ko izveidojusi Komisija un Padomes sekretariāts, novērstu pašreizējo dublēšanos un uzlabotu rentabilitāti; darīt šo ziņojumu pieejamu Parlamentam; |
| --- | --- |

10.

veikt sistemātisku un padziļinātu revīziju, lai apvienotu ar ārējo politiku saistītās struktūras, ko izveidojusi Komisija un Padomes sekretariāts, novērstu pašreizējo dublēšanos un uzlabotu rentabilitāti; darīt šo ziņojumu pieejamu Parlamentam;

| 11. | tādā pašā veidā turpināt attīstīt kopīgu tehnisko un loģistikas dienestu veidošanas praksi starp iestādēm, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus un uzlabotu efektivitāti; vienā kopīgā struktūrā apvienot dažādus agrīnās brīdināšanas, riska novērtējuma un drošības uzdevumu Komisijas un EĀDD loģistikas dienestus, reaģējot uz notikumiem ārpus Savienības, kuros šiem dienestiem ir jāsadarbojas; |
| --- | --- |

11.

tādā pašā veidā turpināt attīstīt kopīgu tehnisko un loģistikas dienestu veidošanas praksi starp iestādēm, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus un uzlabotu efektivitāti; vienā kopīgā struktūrā apvienot dažādus agrīnās brīdināšanas, riska novērtējuma un drošības uzdevumu Komisijas un EĀDD loģistikas dienestus, reaģējot uz notikumiem ārpus Savienības, kuros šiem dienestiem ir jāsadarbojas;

| 12. | koordinējot ar dalībvalstīm, izskatīt iespējas vidējā un ilgtermiņā, kā panākt apjomradītus ietaupījumus dalībvalstu diplomātisko dienestu un EĀDD darbā trešās valstīs, tostarp saistībā ar noteikumiem par konsulārajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

12.

koordinējot ar dalībvalstīm, izskatīt iespējas vidējā un ilgtermiņā, kā panākt apjomradītus ietaupījumus dalībvalstu diplomātisko dienestu un EĀDD darbā trešās valstīs, tostarp saistībā ar noteikumiem par konsulārajiem pakalpojumiem;

| 13. | pieņemt saskaņotu pieeju attiecībā uz Padomes darba grupu vadīšanu un pārtraukt šo grupu vadīšanas rotāciju; |
| --- | --- |

13.

pieņemt saskaņotu pieeju attiecībā uz Padomes darba grupu vadīšanu un pārtraukt šo grupu vadīšanas rotāciju;

| 14. | saskaņā ar LES 24. pantu nodrošināt, ka uzticības un savstarpējas solidaritātes noskaņā dalībvalstis aktīvi un konsekventi atbalsta Savienības ārpolitiku un drošības politiku un ka tās īsteno Savienības darbības un atbalsta EĀDD tā pilnvaru izpildē; |
| --- | --- |

14.

saskaņā ar LES 24. pantu nodrošināt, ka uzticības un savstarpējas solidaritātes noskaņā dalībvalstis aktīvi un konsekventi atbalsta Savienības ārpolitiku un drošības politiku un ka tās īsteno Savienības darbības un atbalsta EĀDD tā pilnvaru izpildē;

| 15. | šajā sakarībā sekmēt padziļinātu sadarbību ar dalībvalstīm un attīstīt kopēju politiskās ziņošanas sistēmu starp delegācijām un vēstniecībām; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarībā sekmēt padziļinātu sadarbību ar dalībvalstīm un attīstīt kopēju politiskās ziņošanas sistēmu starp delegācijām un vēstniecībām;

Par atbilstošo struktūru visaptverošas pieejas nodrošināšanai

| 16. | pilnībā īstenot Lisabonas līguma sniegtās iespējas, izmantojot visaptverošu pieeju, kas atbilstoši Savienības kopējās stratēģiskās politikas pamatnostādnēm vieno diplomātiskos, ekonomiskos, attīstības un – kā pēdējo iespēju un pilnībā saskaņā ar ANO Statūtiem – militāros līdzekļus, lai aizsargātu un veicinātu galvenokārt Savienības, kā arī kaimiņvalstu un attālāko reģionu iedzīvotāju drošību un labklājību; šajā sakarībā nodrošināt saskaņotību starp īstermiņa un ilgāka termiņa pasākumiem; turklāt nodrošināt, ka EĀDD ir stratēģiskās plānošanas jaudas un nosūtīt priekšlikumus tādu svarīgu jauninājumu ieviešanai, ko paredz Lisabonas līgums, kā noteiktu uzdevumu izpildes uzticēšana dalībvalstu grupām ar attiecīgām spējām un pastāvīgu strukturēto sadarbību izstrāde, tostarp kaujas vienību iesaistīšana; |
| --- | --- |

16.

pilnībā īstenot Lisabonas līguma sniegtās iespējas, izmantojot visaptverošu pieeju, kas atbilstoši Savienības kopējās stratēģiskās politikas pamatnostādnēm vieno diplomātiskos, ekonomiskos, attīstības un – kā pēdējo iespēju un pilnībā saskaņā ar ANO Statūtiem – militāros līdzekļus, lai aizsargātu un veicinātu galvenokārt Savienības, kā arī kaimiņvalstu un attālāko reģionu iedzīvotāju drošību un labklājību; šajā sakarībā nodrošināt saskaņotību starp īstermiņa un ilgāka termiņa pasākumiem; turklāt nodrošināt, ka EĀDD ir stratēģiskās plānošanas jaudas un nosūtīt priekšlikumus tādu svarīgu jauninājumu ieviešanai, ko paredz Lisabonas līgums, kā noteiktu uzdevumu izpildes uzticēšana dalībvalstu grupām ar attiecīgām spējām un pastāvīgu strukturēto sadarbību izstrāde, tostarp kaujas vienību iesaistīšana;

| 17. | šajā nolūkā tālāk attīstīt atbilstošu struktūru (piemēram, tā saukto krīzes padomi), kas ietver krīžu novēršanu, reaģēšanu krīzes situācijās, miera nodrošināšanu, attiecīgos ārpolitikas instrumentus, drošības politiku un KDAP struktūras un nodrošina koordināciju ar ģeogrāfiskajām nodaļām, delegācijām un citām attiecīgajām politikas struktūrvienībām, kuras saistītas ar krīzes pārvarēšanu, balstoties uz krīzes platformas jēdzienu; nodrošināt vispārēju saskaņotību un novērst EĀDD darbību dublēšanu; turklāt uzlabot koordinēšanu starp iestādēm un precizēt to lomas; |
| --- | --- |

17.

šajā nolūkā tālāk attīstīt atbilstošu struktūru (piemēram, tā saukto krīzes padomi), kas ietver krīžu novēršanu, reaģēšanu krīzes situācijās, miera nodrošināšanu, attiecīgos ārpolitikas instrumentus, drošības politiku un KDAP struktūras un nodrošina koordināciju ar ģeogrāfiskajām nodaļām, delegācijām un citām attiecīgajām politikas struktūrvienībām, kuras saistītas ar krīzes pārvarēšanu, balstoties uz krīzes platformas jēdzienu; nodrošināt vispārēju saskaņotību un novērst EĀDD darbību dublēšanu; turklāt uzlabot koordinēšanu starp iestādēm un precizēt to lomas;

| 18. | nodrošināt efektīvu un integrētu plānošanu un ātrāku lēmumu pieņemšanu par KDAP operācijām, apvienojot attiecīgās Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāta (CMPD) un Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) plānošanas jaudas; turklāt radīt pastāvīgu vadības struktūru, izveidojot pastāvīgu militāro operāciju štābu, kas atrastos līdzās Civilās īstenošanas centram, lai varētu efektīvi īstenot militārās un civilās operācijas, vienlaikus saglabājot šo struktūru attiecīgās komandķēdes; |
| --- | --- |

18.

nodrošināt efektīvu un integrētu plānošanu un ātrāku lēmumu pieņemšanu par KDAP operācijām, apvienojot attiecīgās Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāta (CMPD) un Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) plānošanas jaudas; turklāt radīt pastāvīgu vadības struktūru, izveidojot pastāvīgu militāro operāciju štābu, kas atrastos līdzās Civilās īstenošanas centram, lai varētu efektīvi īstenot militārās un civilās operācijas, vienlaikus saglabājot šo struktūru attiecīgās komandķēdes;

Par finansēšanas procedūru reformu efektīvas ārējās darbības īstenošanai

| 19. | pilnībā izmantot visas iespējas saskaņā ar Finanšu regulu, kas attiecas uz administratīvo un darbības izdevumu finanšu pārvaldību, lai atļautu delegāciju vadītājiem attiecīgos apstākļos uzdevumus deleģēt vietniekiem un Komisijas darbiniekiem, tādējādi veicinot pārvaldību un netraucētu delegāciju vadību un ļaujot delegāciju vadītājiem koncentrēties uz saviem politiskajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

19.

pilnībā izmantot visas iespējas saskaņā ar Finanšu regulu, kas attiecas uz administratīvo un darbības izdevumu finanšu pārvaldību, lai atļautu delegāciju vadītājiem attiecīgos apstākļos uzdevumus deleģēt vietniekiem un Komisijas darbiniekiem, tādējādi veicinot pārvaldību un netraucētu delegāciju vadību un ļaujot delegāciju vadītājiem koncentrēties uz saviem politiskajiem uzdevumiem;

| 20. | paātrināt Ārpolitikas instrumentu dienesta procedūras KĀDP finanšu administrēšanai, lai garantētu elastīgu un laicīgu reakciju krīzes situācijās, un jo īpaši nodrošināt, ka civilās KDAP operācijas tiek sāktas ātri un efektivitāti; šajā sakarībā pārbaudīt, vai izmaiņas Finanšu regulā var tikt ieviestas, nesamazinot pārskatāmību; |
| --- | --- |

20.

paātrināt Ārpolitikas instrumentu dienesta procedūras KĀDP finanšu administrēšanai, lai garantētu elastīgu un laicīgu reakciju krīzes situācijās, un jo īpaši nodrošināt, ka civilās KDAP operācijas tiek sāktas ātri un efektivitāti; šajā sakarībā pārbaudīt, vai izmaiņas Finanšu regulā var tikt ieviestas, nesamazinot pārskatāmību;

| 21. | palielināt ES ārējās palīdzības elastību un reaģētspēju, pārskatot noteikumus par lēmumiem, kas saistīti ar ārējo finanšu instrumentu plānošanu un izdevumiem; |
| --- | --- |

21.

palielināt ES ārējās palīdzības elastību un reaģētspēju, pārskatot noteikumus par lēmumiem, kas saistīti ar ārējo finanšu instrumentu plānošanu un izdevumiem;

| 22. | uzlabot finansiālo pārskatatbildību, pārredzamību attiecinot arī uz visām KĀDP budžeta pozīcijām, tostarp KDAP operācijām, ESĪP, kodolieroču neizplatīšanu un konfliktu novēršanu; |
| --- | --- |

22.

uzlabot finansiālo pārskatatbildību, pārredzamību attiecinot arī uz visām KĀDP budžeta pozīcijām, tostarp KDAP operācijām, ESĪP, kodolieroču neizplatīšanu un konfliktu novēršanu;

Par delegācijām

| 23. | piešķirt EĀDD lielākas pilnvaras attiecībā uz Komisijas darbinieku iecelšanu vai pārcelšanu ES delegācijās, lai nodrošinātu, ka darbinieku specializācija un ES delegāciju lielums atspoguļo Savienības stratēģiskās intereses un politiskās prioritātes; |
| --- | --- |

23.

piešķirt EĀDD lielākas pilnvaras attiecībā uz Komisijas darbinieku iecelšanu vai pārcelšanu ES delegācijās, lai nodrošinātu, ka darbinieku specializācija un ES delegāciju lielums atspoguļo Savienības stratēģiskās intereses un politiskās prioritātes;

| 24. | veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES delegāciju vadītājus ieceļ, pamatojoties uz nopelniem un padziļinātām zināšanām par Eiropas Savienības interesēm, vērtībām un politikas nostādnēm, tā nodrošinot, ka šādiem atbildīgiem amatiem tiek izraudzīti motivēti augstas kvalitātes un efektīvi darbinieki; |
| --- | --- |

24.

veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES delegāciju vadītājus ieceļ, pamatojoties uz nopelniem un padziļinātām zināšanām par Eiropas Savienības interesēm, vērtībām un politikas nostādnēm, tā nodrošinot, ka šādiem atbildīgiem amatiem tiek izraudzīti motivēti augstas kvalitātes un efektīvi darbinieki;

| 25. | nodrošināt, ka īpaši delegācijās, kurās EĀDD darbinieku skaits ir neliels, delegācijas vadītājs saskaņā ar par EĀDD lēmumu 5. panta 2. punktu var uzdot arī Komisijas darbiniekiem veikt politisko analīzi un politisko ziņošanu; |
| --- | --- |

25.

nodrošināt, ka īpaši delegācijās, kurās EĀDD darbinieku skaits ir neliels, delegācijas vadītājs saskaņā ar par EĀDD lēmumu 5. panta 2. punktu var uzdot arī Komisijas darbiniekiem veikt politisko analīzi un politisko ziņošanu;

| 26. | šajā sakarībā stiprināt delegāciju vadītāju pilnvaras attiecībā uz visiem, tostarp Komisijas, darbiniekiem, un nodrošināt, ka delegācijas vadītājs saņem visus centrālās pārvaldes norādījumus; |
| --- | --- |

26.

šajā sakarībā stiprināt delegāciju vadītāju pilnvaras attiecībā uz visiem, tostarp Komisijas, darbiniekiem, un nodrošināt, ka delegācijas vadītājs saņem visus centrālās pārvaldes norādījumus;

| 27. | nopietni attīstīt iespējas, ko sniedz EĀDD lēmums un LES, jo īpaši uzlabojot delegāciju koordinējošo lomu, sevišķi krīzes situācijās, un dodot tām iespēju sniegt konsulāro aizsardzību ES pilsoņiem no dalībvalstīm, kuras attiecīgajā valstī nav pārstāvētas; nodrošināt, ka jebkādi papildu uzdevumi neatņem resursus esošo ES līmeņa politikas nostādņu īstenošanai, iestāžu darbībai un prioritātēm; |
| --- | --- |

27.

nopietni attīstīt iespējas, ko sniedz EĀDD lēmums un LES, jo īpaši uzlabojot delegāciju koordinējošo lomu, sevišķi krīzes situācijās, un dodot tām iespēju sniegt konsulāro aizsardzību ES pilsoņiem no dalībvalstīm, kuras attiecīgajā valstī nav pārstāvētas; nodrošināt, ka jebkādi papildu uzdevumi neatņem resursus esošo ES līmeņa politikas nostādņu īstenošanai, iestāžu darbībai un prioritātēm;

| 28. | ņemot vērā to, ka lielākā daļa ES delegāciju tagad ir koncentrējušās uz cilvēktiesību jautājumiem, nodrošināt, ka cilvēktiesības un jo īpaši sieviešu tiesības tiek ievērotas katrā ES delegācijā un struktūrā; turklāt popularizēt Eiropas kultūru, kuras pamatā ir tās daudzveidība; attiecīgā gadījumā nodrošināt, ka ES delegācijām to pašreizējo darbinieku vidū ir sadarbības koordinators ar Eiropas Parlamentu, kurš ir pilnvarots sniegt pienācīgu palīdzību Parlamenta delegācijām trešās valstīs un izmeklēšanās, balstoties uz principu, ka ES delegācijas šādā pašā veidā pārstāv visas ES iestādes; |
| --- | --- |

28.

ņemot vērā to, ka lielākā daļa ES delegāciju tagad ir koncentrējušās uz cilvēktiesību jautājumiem, nodrošināt, ka cilvēktiesības un jo īpaši sieviešu tiesības tiek ievērotas katrā ES delegācijā un struktūrā; turklāt popularizēt Eiropas kultūru, kuras pamatā ir tās daudzveidība; attiecīgā gadījumā nodrošināt, ka ES delegācijām to pašreizējo darbinieku vidū ir sadarbības koordinators ar Eiropas Parlamentu, kurš ir pilnvarots sniegt pienācīgu palīdzību Parlamenta delegācijām trešās valstīs un izmeklēšanās, balstoties uz principu, ka ES delegācijas šādā pašā veidā pārstāv visas ES iestādes;

| 29. | turklāt nodrošināt, ka delegācijām ir speciālās zināšanas attiecīgajās politikas jomās (piemēram, klimata pārmaiņu, energoapgādes drošības, sociālās un darba tirgus politikas, kultūras u.c. jomā), kas ir būtiskas ES attiecībām ar konkrēto valsti; |
| --- | --- |

29.

turklāt nodrošināt, ka delegācijām ir speciālās zināšanas attiecīgajās politikas jomās (piemēram, klimata pārmaiņu, energoapgādes drošības, sociālās un darba tirgus politikas, kultūras u.c. jomā), kas ir būtiskas ES attiecībām ar konkrēto valsti;

| 30. | nodrošināt, ka atbilstošos gadījumos katrai delegācijai ir KDAP atašejs, jo īpaši delegācijām, kas darbojas politiski nestabilās vai ļoti nestabilās situācijās, vai arī tad, ja nesen ir pabeigta kāda KDAP operācija vai misija, lai nodrošinātu darbību nepārtrauktību un politiskās situācijas pienācīgu uzraudzību uz vietas; |
| --- | --- |

30.

nodrošināt, ka atbilstošos gadījumos katrai delegācijai ir KDAP atašejs, jo īpaši delegācijām, kas darbojas politiski nestabilās vai ļoti nestabilās situācijās, vai arī tad, ja nesen ir pabeigta kāda KDAP operācija vai misija, lai nodrošinātu darbību nepārtrauktību un politiskās situācijas pienācīgu uzraudzību uz vietas;

| 31. | aicina AP/PV prasīt pārskatīt drošības kārtību un prasības ES ārzemju delegācijās, lai pārliecinātos, ka lēmumus par drošību pieņem EĀDD, nevis ārējie līgumslēdzēji drošības nozarē; |
| --- | --- |

31.

aicina AP/PV prasīt pārskatīt drošības kārtību un prasības ES ārzemju delegācijās, lai pārliecinātos, ka lēmumus par drošību pieņem EĀDD, nevis ārējie līgumslēdzēji drošības nozarē;

Par deklarācijas par politisko atbildību ieviešanu

| 32. | saskaņā ar četrpusējo vienošanos, kas panākta 2010. gada jūnijā Madridē, nodrošināt pilnīgu un efektīvu pienākumu īstenošanu saskaņā ar LES 36. pantu par to, ka attiecīgi ievēro Eiropas Parlamenta viedokli, piemēram, pirms stratēģiju un mandātu pieņemšanas KĀDP/KDAP jomā proaktīvi un sistemātiski apspriežas ar atbilstīgo Parlamenta komiteju; |
| --- | --- |

32.

saskaņā ar četrpusējo vienošanos, kas panākta 2010. gada jūnijā Madridē, nodrošināt pilnīgu un efektīvu pienākumu īstenošanu saskaņā ar LES 36. pantu par to, ka attiecīgi ievēro Eiropas Parlamenta viedokli, piemēram, pirms stratēģiju un mandātu pieņemšanas KĀDP/KDAP jomā proaktīvi un sistemātiski apspriežas ar atbilstīgo Parlamenta komiteju;

| 33. | nodrošināt Savienības delegāciju pilnīgu politisko ziņošanu Parlamenta galvenajām amatpersonām, regulējot piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

33.

nodrošināt Savienības delegāciju pilnīgu politisko ziņošanu Parlamenta galvenajām amatpersonām, regulējot piekļuvi informācijai;

| 34. | saskaņā ar LES 218. panta 10. punktu nodrošināt, ka Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē par visiem sarunu procedūras posmiem saistībā ar starptautisku nolīgumu slēgšanu, tostarp par KĀDP jomā noslēgtajiem līgumiem; |
| --- | --- |

34.

saskaņā ar LES 218. panta 10. punktu nodrošināt, ka Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē par visiem sarunu procedūras posmiem saistībā ar starptautisku nolīgumu slēgšanu, tostarp par KĀDP jomā noslēgtajiem līgumiem;

| 35. | atbilstoši pozitīvajai pieredzei ar jaunieceltajiem delegāciju vadītājiem un ES īpašajiem pārstāvjiem, kuri tika uzklausīti AFET komitejā pirms viņu stāšanās amatā, paplašināt šo praksi arī attiecībā uz nesen ieceltajiem KDAP misiju un operāciju vadītājiem; |
| --- | --- |

35.

atbilstoši pozitīvajai pieredzei ar jaunieceltajiem delegāciju vadītājiem un ES īpašajiem pārstāvjiem, kuri tika uzklausīti AFET komitejā pirms viņu stāšanās amatā, paplašināt šo praksi arī attiecībā uz nesen ieceltajiem KDAP misiju un operāciju vadītājiem;

| 36. | nodrošināt, ka pēc AP/PV iecelšanas jaunie delegāciju vadītāji pirms viņu stāšanās amatā tiek oficiāli apstiprināti attiecīgajā Parlamenta komitejā; |
| --- | --- |

36.

nodrošināt, ka pēc AP/PV iecelšanas jaunie delegāciju vadītāji pirms viņu stāšanās amatā tiek oficiāli apstiprināti attiecīgajā Parlamenta komitejā;

| 37. | nodrošināt sistemātisku informācijas apmaiņu ar atbilstīgo Parlamenta komiteju pirms katras Ārlietu padomes sanāksmes un informēt attiecīgo komiteju pēc katras Padomes sanāksmes; |
| --- | --- |

37.

nodrošināt sistemātisku informācijas apmaiņu ar atbilstīgo Parlamenta komiteju pirms katras Ārlietu padomes sanāksmes un informēt attiecīgo komiteju pēc katras Padomes sanāksmes;

Par apmācību un Eiropas diplomātiskā korpusa vienotības veicināšanu

| 38. | sekmēt kopīgu apmācību un citus konkrētus pasākumus, lai, neraugoties uz EĀDD darbinieku atšķirīgo diplomātisko kultūru un institucionālo izcelsmi, veicinātu viņu korporatīvo vienotību un apsvērt iespējas kā daļu no EĀDD personāla un dalībvalstu diplomātu pastāvīgās profesionālās karjeras veidot kopējas apmācības iniciatīvas; |
| --- | --- |

38.

sekmēt kopīgu apmācību un citus konkrētus pasākumus, lai, neraugoties uz EĀDD darbinieku atšķirīgo diplomātisko kultūru un institucionālo izcelsmi, veicinātu viņu korporatīvo vienotību un apsvērt iespējas kā daļu no EĀDD personāla un dalībvalstu diplomātu pastāvīgās profesionālās karjeras veidot kopējas apmācības iniciatīvas;

| 39. | šādā nolūkā pārskatīt attiecīgās jau pastāvošās apmācības un izglītības programmas ES un dalībvalsts līmenī, tās apvienojot ar esošo Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas programmu; |
| --- | --- |

39.

šādā nolūkā pārskatīt attiecīgās jau pastāvošās apmācības un izglītības programmas ES un dalībvalsts līmenī, tās apvienojot ar esošo Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas programmu;

Par darbinieku atlases nosacījumiem

| 40. | turpināt un pastiprināt centienus, lai sasniegtu labāku dzimumu līdzsvaru, pienācīgi ņemot vērā nopelnus un kompetenci; uzsvērt, cik svarīgi ir panākt līdzsvaru delegāciju vadītāju un citu vadošo amatu līmenī; ieviest pārejas pasākumus, vienlaikus izstrādājot rīcības plānu, kas ietvertu mentoringa programmas, īpašu apmācību un ģimenei draudzīgu darba vidi, lai veicinātu sieviešu pārstāvību un novērstu strukturālos šķēršļus, kas traucē diplomātiskajai karjerai; |
| --- | --- |

40.

turpināt un pastiprināt centienus, lai sasniegtu labāku dzimumu līdzsvaru, pienācīgi ņemot vērā nopelnus un kompetenci; uzsvērt, cik svarīgi ir panākt līdzsvaru delegāciju vadītāju un citu vadošo amatu līmenī; ieviest pārejas pasākumus, vienlaikus izstrādājot rīcības plānu, kas ietvertu mentoringa programmas, īpašu apmācību un ģimenei draudzīgu darba vidi, lai veicinātu sieviešu pārstāvību un novērstu strukturālos šķēršļus, kas traucē diplomātiskajai karjerai;

| 41. | veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ģeogrāfiski līdzsvarotu pārstāvību augstākajos amatos un visu citu pakāpju un pozīciju amatos, tā sekmējot un veicinot ierēdņu un dalībvalstu līdzvērtīgu politisko atbildību par EĀDD saskaņā ar EĀDD lēmuma 6. panta 6. un 8. punktu; |
| --- | --- |

41.

veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ģeogrāfiski līdzsvarotu pārstāvību augstākajos amatos un visu citu pakāpju un pozīciju amatos, tā sekmējot un veicinot ierēdņu un dalībvalstu līdzvērtīgu politisko atbildību par EĀDD saskaņā ar EĀDD lēmuma 6. panta 6. un 8. punktu;

| 42. | ņemot vērā to, ka ir sasniegts mērķis – viena trešdaļa personāla darbā tiek pieņemta no dalībvalstīm —, nodrošināt, ka dalībvalstu ministriju darbinieki netiek norīkoti darbā galvenokārt vidējās vadības līmenī, tādā veidā nodrošinot karjeras iespējas visiem, un tagad koncentrēties uz jaunu ES darbinieku pieņemšanu pastāvīgā darbā; tāpat šajā sakarībā izskatīt iespējas EĀDD strādājošiem dalībvalstu diplomātiem pieteikties uz pastāvīgiem amatiem dienestā; |
| --- | --- |

42.

ņemot vērā to, ka ir sasniegts mērķis – viena trešdaļa personāla darbā tiek pieņemta no dalībvalstīm —, nodrošināt, ka dalībvalstu ministriju darbinieki netiek norīkoti darbā galvenokārt vidējās vadības līmenī, tādā veidā nodrošinot karjeras iespējas visiem, un tagad koncentrēties uz jaunu ES darbinieku pieņemšanu pastāvīgā darbā; tāpat šajā sakarībā izskatīt iespējas EĀDD strādājošiem dalībvalstu diplomātiem pieteikties uz pastāvīgiem amatiem dienestā;

| 43. | lai veidotu patiesu Eiropas diplomātiskā korpusa vienotību un nodrošinātu, ka dienests kalpo tikai Eiropas kopīgajām interesēm, iebilst pret jebkādiem dalībvalstu mēģinājumiem iejaukties EĀDD personāla darbā pieņemšanas procesā; šobrīd pēc pārejas perioda beigām nodrošināt, ka EĀDD varēs izstrādāt savu neatkarīgu darbā pieņemšanas procedūru, kas atklāta konkursa veidā būs pieejama arī visu ES iestāžu amatpersonām un citiem kandidātiem; |
| --- | --- |

43.

lai veidotu patiesu Eiropas diplomātiskā korpusa vienotību un nodrošinātu, ka dienests kalpo tikai Eiropas kopīgajām interesēm, iebilst pret jebkādiem dalībvalstu mēģinājumiem iejaukties EĀDD personāla darbā pieņemšanas procesā; šobrīd pēc pārejas perioda beigām nodrošināt, ka EĀDD varēs izstrādāt savu neatkarīgu darbā pieņemšanas procedūru, kas atklāta konkursa veidā būs pieejama arī visu ES iestāžu amatpersonām un citiem kandidātiem;

| 44. | ņemot vērā Eiropas Parlamenta īpašo lomu attiecībā uz mērķu definēšanu un pamatvirzienu izvēli kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, Eiropas Parlamenta kā budžeta iestādes kompetences, tā lomu ārpolitikas demokrātiskās kontroles nodrošināšanā, kā arī tās praksi ārējās parlamentārajās attiecībās, jo īpaši apsvērt iespējas Eiropas Parlamenta amatpersonām no 2013. gada 1. jūlija pieteikties uz amatiem EĀDD uz tādiem pašiem noteikumiem kā Padomes un Komisijas darbiniekiem; |
| --- | --- |

44.

ņemot vērā Eiropas Parlamenta īpašo lomu attiecībā uz mērķu definēšanu un pamatvirzienu izvēli kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, Eiropas Parlamenta kā budžeta iestādes kompetences, tā lomu ārpolitikas demokrātiskās kontroles nodrošināšanā, kā arī tās praksi ārējās parlamentārajās attiecībās, jo īpaši apsvērt iespējas Eiropas Parlamenta amatpersonām no 2013. gada 1. jūlija pieteikties uz amatiem EĀDD uz tādiem pašiem noteikumiem kā Padomes un Komisijas darbiniekiem;

| 45. | nodrošināt, ka EĀDD var izmantot atbilstošu prasmju kopumu, lai reaģētu uz konfliktiem, jo īpaši attīstot darbinieku prasmes starpniecības un dialoga veidošanā; |
| --- | --- |

45.

nodrošināt, ka EĀDD var izmantot atbilstošu prasmju kopumu, lai reaģētu uz konfliktiem, jo īpaši attīstot darbinieku prasmes starpniecības un dialoga veidošanā;

Par ilgtermiņa darbību

| 46. | saistībā ar topošo konvenciju aicina paplašināt KĀDP/KDAP un EĀDD lomu, tostarp darba kārtībā iekļaut jautājumu par nosaukuma maiņu; |
| --- | --- |

46.

saistībā ar topošo konvenciju aicina paplašināt KĀDP/KDAP un EĀDD lomu, tostarp darba kārtībā iekļaut jautājumu par nosaukuma maiņu;

o

o o

| 47. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

47.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 210, 3.8.2010., 1. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/174 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/174

---

P7_TA(2013)0279

Reliģijas vai ticības brīvības veicināšana un aizsardzība

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikums ar Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (2013/2082(INI))

(2016/C 065/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Laima Liucija Andrikienė ieteikuma priekšlikumu Padomei ETP grupas vārdā par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (B7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Laima Liucija Andrikienė ieteikuma priekšlikumu Padomei ETP grupas vārdā par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (B7-0164/2013),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību komitejas 22. vispārējo komentāru (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību komitejas 22. vispārējo komentāru (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. un 2011. gada secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību reliģijas vai ticības brīvības dēļ (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. un 2011. gada secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību reliģijas vai ticības brīvības dēļ (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES Stratēģisko satvaru un ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES Stratēģisko satvaru un ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements. Ceļā uz efektīvāku pieeju” (COM(2011)0886, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija – ES ārējās darbības svarīgākais elements. Ceļā uz efektīvāku pieeju” (COM(2011)0886,

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (4) un Padomes 2012. gada 25. jūlija Lēmumu 2012/440/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (4) un Padomes 2012. gada 25. jūlija Lēmumu 2012/440/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (5),

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. decembra rezolūciju par ES cilvēktiesību stratēģijas pārskatīšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. decembra rezolūciju par ES cilvēktiesību stratēģijas pārskatīšanu (6),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par ziņojumiem par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par ziņojumiem par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (7),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu,

| — | ņemot vērā projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (turpmāk – “pamatnostādnes”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (turpmāk – “pamatnostādnes”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0203/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0203/2013),

| A. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu ES starptautiskās darbības virzītājspēks ir šādi principi: demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu ES starptautiskās darbības virzītājspēks ir šādi principi: demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana;

| B. | tā kā tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību, tostarp tiesības uz teistisku, neteistisku un ateistisku pārliecību, tiesības neticēt un tiesības mainīt reliģiju vai ticību, ir katra cilvēka universālās cilvēktiesības un pamatbrīvība, kas savstarpēji saistītas ar citām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kuras nostiprinātas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18. pantā; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību, tostarp tiesības uz teistisku, neteistisku un ateistisku pārliecību, tiesības neticēt un tiesības mainīt reliģiju vai ticību, ir katra cilvēka universālās cilvēktiesības un pamatbrīvība, kas savstarpēji saistītas ar citām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kuras nostiprinātas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18. pantā;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments ir atkārtoti aicinājis izveidot vērienīgu instrumentu kopumu, lai veicinātu reliģijas vai ticības brīvības respektēšanu, īstenojot ES ārpolitiku; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments ir atkārtoti aicinājis izveidot vērienīgu instrumentu kopumu, lai veicinātu reliģijas vai ticības brīvības respektēšanu, īstenojot ES ārpolitiku;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments šajā sakarā ir atzinīgi novērtējis ES apņemšanos izstrādāt pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvību saskaņā ar ES rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju un ir uzsvēris, ka šo pamatnostādņu sagatavošanā ir jāiesaista Parlaments un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments šajā sakarā ir atzinīgi novērtējis ES apņemšanos izstrādāt pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvību saskaņā ar ES rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju un ir uzsvēris, ka šo pamatnostādņu sagatavošanā ir jāiesaista Parlaments un pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

| E. | tā kā saskaņā ar starptautisko tiesību standartiem visu valstu pienākums ir nodrošināt efektīvu aizsardzību visiem to pilsoņiem un pārējām personām, kas atrodas to jurisdikcijā; tā kā dažos pasaules reģionos ir plaši izplatīta personu un ģimeņu, kopienu, baznīcu un to iestāžu vajāšana reliģiskās piederības, viņu pārliecības vai reliģijas vai ticības likumīgas publiskas izpausmes dēļ; tā kā visos pasaules reģionos, tostarp Eiropā un tai kaimiņos esošajās valstīs, joprojām pastāv diskriminācija reliģijas vai ticības dēļ un tā kā personām, kas pieder pie noteiktām reliģiskajām kopienām, tostarp reliģiskajām minoritātēm, vai neticīgajiem joprojām tiek liegtas cilvēktiesības un viņi tiek regulāri diskriminēti, arestēti, notiesāti un daudzās valstīs pat dažkārt sodīti ar nāvi savas reliģiskās pārliecības vai ticības dēļ, |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar starptautisko tiesību standartiem visu valstu pienākums ir nodrošināt efektīvu aizsardzību visiem to pilsoņiem un pārējām personām, kas atrodas to jurisdikcijā; tā kā dažos pasaules reģionos ir plaši izplatīta personu un ģimeņu, kopienu, baznīcu un to iestāžu vajāšana reliģiskās piederības, viņu pārliecības vai reliģijas vai ticības likumīgas publiskas izpausmes dēļ; tā kā visos pasaules reģionos, tostarp Eiropā un tai kaimiņos esošajās valstīs, joprojām pastāv diskriminācija reliģijas vai ticības dēļ un tā kā personām, kas pieder pie noteiktām reliģiskajām kopienām, tostarp reliģiskajām minoritātēm, vai neticīgajiem joprojām tiek liegtas cilvēktiesības un viņi tiek regulāri diskriminēti, arestēti, notiesāti un daudzās valstīs pat dažkārt sodīti ar nāvi savas reliģiskās pārliecības vai ticības dēļ,

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

Rīcības pamatojums

| a) | ES ārpolitikas prioritātei noteikti jābūt tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību ievērošanas veicināšanai un šo tiesību pārkāpumu novēršanai; |
| --- | --- |

a)

ES ārpolitikas prioritātei noteikti jābūt tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību ievērošanas veicināšanai un šo tiesību pārkāpumu novēršanai;

| b) | daudzās pasaules vietās joprojām pret cilvēkiem, kas pieder pie reliģiskām kopienām vai minoritātēm vai kas nav ticīgi, tiek vērsta vardarbība, vajāšana un diskriminācija. Reliģiskas tolerances un atvērtības dialogam trūkums, ekumēniskas līdzāspastāvēšanas trūkums bieži noved pie politiskiem nemieriem, vardarbības un atklātiem bruņotiem konfliktiem, kas apdraud cilvēku dzīvību un mazina reģiona stabilitāti. Eiropas Savienībai nekavējoties skaidri jānosoda jebkāda vardarbība un diskriminācija, īstenojot ES politiku reliģijas vai ticības brīvības jomā. Īpaša uzmanība jāpievērš to cilvēku situācijai, kuri mainījušas savu reliģisko piederību vai ticību, jo daudzās valstīs tieši viņi bieži vien kļūst par sociāla spiediena, iebiedēšanas vai atklātas vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

b)

daudzās pasaules vietās joprojām pret cilvēkiem, kas pieder pie reliģiskām kopienām vai minoritātēm vai kas nav ticīgi, tiek vērsta vardarbība, vajāšana un diskriminācija. Reliģiskas tolerances un atvērtības dialogam trūkums, ekumēniskas līdzāspastāvēšanas trūkums bieži noved pie politiskiem nemieriem, vardarbības un atklātiem bruņotiem konfliktiem, kas apdraud cilvēku dzīvību un mazina reģiona stabilitāti. Eiropas Savienībai nekavējoties skaidri jānosoda jebkāda vardarbība un diskriminācija, īstenojot ES politiku reliģijas vai ticības brīvības jomā. Īpaša uzmanība jāpievērš to cilvēku situācijai, kuri mainījušas savu reliģisko piederību vai ticību, jo daudzās valstīs tieši viņi bieži vien kļūst par sociāla spiediena, iebiedēšanas vai atklātas vardarbības upuriem;

Mērķis un darbības joma

| c) | ES pamatnostādņu mērķis un darbības joma ir veicināt un aizsargāt reliģijas vai ticības brīvību trešās valstīs, integrēt reliģijas vai ticības brīvības jautājumus visās ES ārējās darbībās un cilvēktiesību politikas jomās un izstrādāt skaidrus nosacījumus, kritērijus, standartus un praktisku ievirzi, lai veicinātu to, ka ES un dalībvalstu iestāžu amatpersonas savā darbā sekmē reliģijas vai ticības brīvību, tādējādi veicinot konsekvenci, efektivitāti un redzamību ES rīcībai ārējo attiecību jomā; |
| --- | --- |

c)

ES pamatnostādņu mērķis un darbības joma ir veicināt un aizsargāt reliģijas vai ticības brīvību trešās valstīs, integrēt reliģijas vai ticības brīvības jautājumus visās ES ārējās darbībās un cilvēktiesību politikas jomās un izstrādāt skaidrus nosacījumus, kritērijus, standartus un praktisku ievirzi, lai veicinātu to, ka ES un dalībvalstu iestāžu amatpersonas savā darbā sekmē reliģijas vai ticības brīvību, tādējādi veicinot konsekvenci, efektivitāti un redzamību ES rīcībai ārējo attiecību jomā;

Definīcijas

| d) | tā kā no tā būs atkarīga pamatnostādņu sekmīga īstenošana, tajās jāizmanto skaidras definīcijas un jāparedz pienācīga un pilnīga tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību aizsardzība atbilstīgi starptautiskajām tiesībām visās šīs brīvības privātajās un publiskajās izpausmēs, kā arī tās individuālajos, kolektīvajos un institucionālajos aspektos, tostarp, attiecībā uz tiesībām ticēt vai neticēt, mainīt reliģisko pārliecību vai ticību, attiecībā uz vārda brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, kā arī vecāku tiesībām izglītot bērnus saskaņā ar savu morālo pārliecību, vai tā būtu reliģiska vai nereliģiska. Skaidras definīcijas un pilnīga aizsardzība ir vajadzīga arī attiecībā uz reliģisko un ar ticību saistīto institūciju atzīšanu par juridiskām personām, to autonomiju, uz pārliecību balstītas atteikšanās tiesībām, tiesībām uz patvērumu, tiesībām ievērot brīvdienas, svinēt svētku dienas un rīkot ceremonijas, kā to paredz cilvēka reliģija vai ticība, kā arī attiecībā uz pamattiesībām aizsargāt savu īpašumu; |
| --- | --- |

d)

tā kā no tā būs atkarīga pamatnostādņu sekmīga īstenošana, tajās jāizmanto skaidras definīcijas un jāparedz pienācīga un pilnīga tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību aizsardzība atbilstīgi starptautiskajām tiesībām visās šīs brīvības privātajās un publiskajās izpausmēs, kā arī tās individuālajos, kolektīvajos un institucionālajos aspektos, tostarp, attiecībā uz tiesībām ticēt vai neticēt, mainīt reliģisko pārliecību vai ticību, attiecībā uz vārda brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, kā arī vecāku tiesībām izglītot bērnus saskaņā ar savu morālo pārliecību, vai tā būtu reliģiska vai nereliģiska. Skaidras definīcijas un pilnīga aizsardzība ir vajadzīga arī attiecībā uz reliģisko un ar ticību saistīto institūciju atzīšanu par juridiskām personām, to autonomiju, uz pārliecību balstītas atteikšanās tiesībām, tiesībām uz patvērumu, tiesībām ievērot brīvdienas, svinēt svētku dienas un rīkot ceremonijas, kā to paredz cilvēka reliģija vai ticība, kā arī attiecībā uz pamattiesībām aizsargāt savu īpašumu;

Darbības pamatnostādnes

| e) | pamatnostādnēm ir jābalstās uz starptautiskajām tiesībām un līgumiem, ko atzinusi un atzinusi starptautiskā sabiedrība; |
| --- | --- |

e)

pamatnostādnēm ir jābalstās uz starptautiskajām tiesībām un līgumiem, ko atzinusi un atzinusi starptautiskā sabiedrība;

Samērīgums

| f) | kā noteikts pamatnostādņu projektā, saskaņā ar starptautiskās sabiedrības atzītiem principiem nedrīkst ierobežot brīvību bez jebkādiem spaidiem būt kādas reliģijas vai ticības sekotājam vai to pieņemt un vecāku un aizbildņu brīvību nodrošināt, lai viņu bērni saņemtu reliģisku un garīgu izglītību. Visas citas tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību izpausmes “var pakļaut tikai tādiem ierobežojumiem, kas ir noteikti ar likumu un ir nepieciešami, lai aizsargātu sabiedrisko drošību, kārtību, veselību vai morāli, vai arī citu personu pamattiesības un pamatbrīvības” (8). Vienlaikus ierobežojumiem jābūt precīzi izskaidrotiem, tiešā veidā saistītiem un samērīgiem attiecībā pret aizsargātajām citu personu tiesībām, un jāpanāk tiesību līdzsvars. Tāpēc pamatnostādnēs vajadzētu īpaši uzsvērt samērīguma kritēriju; |
| --- | --- |

f)

kā noteikts pamatnostādņu projektā, saskaņā ar starptautiskās sabiedrības atzītiem principiem nedrīkst ierobežot brīvību bez jebkādiem spaidiem būt kādas reliģijas vai ticības sekotājam vai to pieņemt un vecāku un aizbildņu brīvību nodrošināt, lai viņu bērni saņemtu reliģisku un garīgu izglītību. Visas citas tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību izpausmes “var pakļaut tikai tādiem ierobežojumiem, kas ir noteikti ar likumu un ir nepieciešami, lai aizsargātu sabiedrisko drošību, kārtību, veselību vai morāli, vai arī citu personu pamattiesības un pamatbrīvības” (8). Vienlaikus ierobežojumiem jābūt precīzi izskaidrotiem, tiešā veidā saistītiem un samērīgiem attiecībā pret aizsargātajām citu personu tiesībām, un jāpanāk tiesību līdzsvars. Tāpēc pamatnostādnēs vajadzētu īpaši uzsvērt samērīguma kritēriju;

Vārda brīvība

| g) | lai gan tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību un tiesības uz vārda brīvību viena otru pastiprina, gadījumos, kad šīs abas tiesības tiek pretnostatītas, ES būtu jāpatur prātā arī tas, ka mūsdienu plašsaziņas līdzekļi dod iespēju rast ciešu saikni starp kultūrām un ticībām. Tāpēc jāveic pasākumi, lai izvairītos no starpkultūru vardarbības, ko izraisījusi vārda brīvība saistībā ar kritiku un jo īpaši izsmieklu vai ņirgāšanos. Šajā sakarā ES ir jāpalīdz mazināt šādus saspīlējumus, piemēram, veicinot savstarpēju saprašanos un dialogu, un nepārprotami jānosoda jebkādi vardarbības gadījumi, kas notikuši, reaģējot uz šādiem izteikumiem, tai ir stingri jāiestājas pret jebkādiem centieniem noteikt kriminālatbildību par vārda brīvību saistībā ar reliģiskiem jautājumiem, piemēram, pret likumiem pret zaimošanu; |
| --- | --- |

g)

lai gan tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību un tiesības uz vārda brīvību viena otru pastiprina, gadījumos, kad šīs abas tiesības tiek pretnostatītas, ES būtu jāpatur prātā arī tas, ka mūsdienu plašsaziņas līdzekļi dod iespēju rast ciešu saikni starp kultūrām un ticībām. Tāpēc jāveic pasākumi, lai izvairītos no starpkultūru vardarbības, ko izraisījusi vārda brīvība saistībā ar kritiku un jo īpaši izsmieklu vai ņirgāšanos. Šajā sakarā ES ir jāpalīdz mazināt šādus saspīlējumus, piemēram, veicinot savstarpēju saprašanos un dialogu, un nepārprotami jānosoda jebkādi vardarbības gadījumi, kas notikuši, reaģējot uz šādiem izteikumiem, tai ir stingri jāiestājas pret jebkādiem centieniem noteikt kriminālatbildību par vārda brīvību saistībā ar reliģiskiem jautājumiem, piemēram, pret likumiem pret zaimošanu;

Reliģijas vai ticības brīvības kolektīvais aspekts

| h) | pamatnostādnēs jāuzsver, ka reliģijas vai ticības brīvības neatņemama daļa ir katra cilvēka tiesības šo brīvību īstenot vienam pašam vai kopā ar citiem. Tas ietver:






  — | brīvību pielūgt vai pulcēties saistībā ar kādu reliģiju vai ticību un šajā nolūkā izveidot un uzturēt lūgšanu vietas un reliģiskas vietas; |
| --- | --- | --- |

h)

pamatnostādnēs jāuzsver, ka reliģijas vai ticības brīvības neatņemama daļa ir katra cilvēka tiesības šo brīvību īstenot vienam pašam vai kopā ar citiem. Tas ietver:

—

brīvību pielūgt vai pulcēties saistībā ar kādu reliģiju vai ticību un šajā nolūkā izveidot un uzturēt lūgšanu vietas un reliģiskas vietas;

| — | brīvību nepiedalīties jebkādā reliģiskā darbībā vai pasākumā; |
| --- | --- |

—

brīvību nepiedalīties jebkādā reliģiskā darbībā vai pasākumā;

| — | brīvību izveidot un uzturēt atbilstīgas reliģiskas, plašsaziņas līdzekļu, izglītības, veselības aprūpes, sociālās, labdarības vai humānās palīdzības iestādes; |
| --- | --- |

—

brīvību izveidot un uzturēt atbilstīgas reliģiskas, plašsaziņas līdzekļu, izglītības, veselības aprūpes, sociālās, labdarības vai humānās palīdzības iestādes;

| — | brīvību lūgt un saņemt brīvprātīgus finanšu un cita veida ziedojumus no privātpersonām un iestādēm; |
| --- | --- |

—

brīvību lūgt un saņemt brīvprātīgus finanšu un cita veida ziedojumus no privātpersonām un iestādēm;

| — | brīvību secīgi apmācīt, iecelt, ievēlēt vai nominēt atbilstošus vadītājus saskaņā ar katras reliģijas vai ticības prasībām un standartiem; |
| --- | --- |

—

brīvību secīgi apmācīt, iecelt, ievēlēt vai nominēt atbilstošus vadītājus saskaņā ar katras reliģijas vai ticības prasībām un standartiem;

| — | brīvību izveidot un uzturēt komunikāciju reliģijas un ticības jautājumos ar privātpersonām un kopienām valsts un starptautiskā līmenī. Vienlaikus pamatnostādnēs jānorāda, ka tiesības veikt reliģiskas darbības kolektīvi, ja vien tiek ievērotas katras personas individuālās brīvības, nav nevajadzīgi jāierobežo, atļaujot tās veikt tikai oficiāli atzītās lūgšanu vietās, un ka ES ir jānosoda visi nepiemērotie pulcēšanās brīvības ierobežojumi. Pamatnostādnēs jānorāda, ka valstu pienākums ir saglabāt neitralitāti un objektivitāti pret reliģiskajām grupām, tostarp arī attiecībā uz simbolisku vai finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

—

brīvību izveidot un uzturēt komunikāciju reliģijas un ticības jautājumos ar privātpersonām un kopienām valsts un starptautiskā līmenī. Vienlaikus pamatnostādnēs jānorāda, ka tiesības veikt reliģiskas darbības kolektīvi, ja vien tiek ievērotas katras personas individuālās brīvības, nav nevajadzīgi jāierobežo, atļaujot tās veikt tikai oficiāli atzītās lūgšanu vietās, un ka ES ir jānosoda visi nepiemērotie pulcēšanās brīvības ierobežojumi. Pamatnostādnēs jānorāda, ka valstu pienākums ir saglabāt neitralitāti un objektivitāti pret reliģiskajām grupām, tostarp arī attiecībā uz simbolisku vai finansiālu atbalstu;

| i) | uzskata, ka sekulārisms, kas tiek definēts kā stingra reliģisko un politisko iestāžu nodalīšana, nozīmē, ka netiek pieļauta nekāda veida reliģiskā iejaukšanās valdības darbā un nekāda veida valsts iejaukšanās reliģiskās lietās, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts nolūkā nodrošināt drošības un sabiedriskās kārtības noteikumu ievērošanu (tostarp citu personu brīvības ievērošanu), un ka visiem – ticīgajiem, agnostiķiem un ateistiem – tiek garantēta vienlīdzīga pārliecības brīvība; |
| --- | --- |

i)

uzskata, ka sekulārisms, kas tiek definēts kā stingra reliģisko un politisko iestāžu nodalīšana, nozīmē, ka netiek pieļauta nekāda veida reliģiskā iejaukšanās valdības darbā un nekāda veida valsts iejaukšanās reliģiskās lietās, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts nolūkā nodrošināt drošības un sabiedriskās kārtības noteikumu ievērošanu (tostarp citu personu brīvības ievērošanu), un ka visiem – ticīgajiem, agnostiķiem un ateistiem – tiek garantēta vienlīdzīga pārliecības brīvība;

Reģistrācijas prasības

| j) | ES ir attiecīgi jārīkojas, ja ar reliģiju vai ticību saistītu organizāciju reģistrācijas prasības pārmērīgi ierobežo reliģijas vai ticības brīvību. Reģistrācija nedrīkst būt priekšnoteikums, lai varētu izmantot cilvēktiesības uz reliģijas vai ticības brīvību, jo šīs tiesības nedrīkst būt atkarīgas no administratīvām vai juridiskām prasībām. ES jāaicina atcelt visas tiesību aktu normas, piemēram, personas reliģijas obligātu reģistrāciju ģimenes stāvokli apliecinošos dokumentos, ja to dēļ tiek diskriminēti neticīgie vai personas, kuras ir mainījušas savu reliģiju vai ticību; |
| --- | --- |

j)

ES ir attiecīgi jārīkojas, ja ar reliģiju vai ticību saistītu organizāciju reģistrācijas prasības pārmērīgi ierobežo reliģijas vai ticības brīvību. Reģistrācija nedrīkst būt priekšnoteikums, lai varētu izmantot cilvēktiesības uz reliģijas vai ticības brīvību, jo šīs tiesības nedrīkst būt atkarīgas no administratīvām vai juridiskām prasībām. ES jāaicina atcelt visas tiesību aktu normas, piemēram, personas reliģijas obligātu reģistrāciju ģimenes stāvokli apliecinošos dokumentos, ja to dēļ tiek diskriminēti neticīgie vai personas, kuras ir mainījušas savu reliģiju vai ticību;

Izglītība

| k) | kā atzīts starptautiski apstiprinātos standartos, bērna vecāki vai likumīgie aizbildņi var brīvi nodrošināt, lai viņu bērni saņemtu reliģisku un garīgu izglītību saskaņā ar viņu pašu pārliecību, un bērnu nedrīkst pakļaut reliģijas vai ticības mācībai pret viņa vecāku vai likumīgo aizbildņu gribu, pamatprincipam vienmēr jābūt bērna interesēm. Vecāku tiesības izglītot bērnus saskaņā ar savu reliģisko vai nereliģisko pārliecību ietver arī tiesības noraidīt jebkādu tādu nevēlamu iejaukšanos šajā izglītošanas procesā no valsts vai nevalstisko struktūru puses, kas ir pretrunā viņu reliģiskajai vai nereliģiskajai pārliecībai. Pamatnostādnēs jāuzsver šis reliģijas un ticības brīvības aspekts un jāgarantē sekularizācija valsts izglītības sistēmā, un ES pārstāvniecībām jāveic attiecīgi pasākumi, ja šis princips netiek ievērots; |
| --- | --- |

k)

kā atzīts starptautiski apstiprinātos standartos, bērna vecāki vai likumīgie aizbildņi var brīvi nodrošināt, lai viņu bērni saņemtu reliģisku un garīgu izglītību saskaņā ar viņu pašu pārliecību, un bērnu nedrīkst pakļaut reliģijas vai ticības mācībai pret viņa vecāku vai likumīgo aizbildņu gribu, pamatprincipam vienmēr jābūt bērna interesēm. Vecāku tiesības izglītot bērnus saskaņā ar savu reliģisko vai nereliģisko pārliecību ietver arī tiesības noraidīt jebkādu tādu nevēlamu iejaukšanos šajā izglītošanas procesā no valsts vai nevalstisko struktūru puses, kas ir pretrunā viņu reliģiskajai vai nereliģiskajai pārliecībai. Pamatnostādnēs jāuzsver šis reliģijas un ticības brīvības aspekts un jāgarantē sekularizācija valsts izglītības sistēmā, un ES pārstāvniecībām jāveic attiecīgi pasākumi, ja šis princips netiek ievērots;

Ģimene un sociālie likumi

| l) | ES ir jāvērš īpaša uzmanība uz diskrimināciju reliģijas vai ticības dēļ trešo valstu ģimenes un sociālajos likumos, jo īpaši, bet ne tikai, saistībā ar tiesībām stāties laulībā un bērna aizbildnības tiesībām; |
| --- | --- |

l)

ES ir jāvērš īpaša uzmanība uz diskrimināciju reliģijas vai ticības dēļ trešo valstu ģimenes un sociālajos likumos, jo īpaši, bet ne tikai, saistībā ar tiesībām stāties laulībā un bērna aizbildnības tiesībām;

Uz pārliecību balstītas atteikšanās tiesības

| m) | pamatnostādnēs jāietver uz pārliecību balstītas atteikšanās tiesības pildīt militāro dienestu, likumīgi izmantojot domu, pārliecības un ticības brīvības tiesības. ES jāaicina valstis, kurās ir obligāta militārā dienesta sistēma, atļaut alternatīvu nevardarbīgu vai civila rakstura dienestu, kas ir sabiedrības interesēs un kam nav soda pazīmju, kā arī nepiespriest sodu, tostarp cietumsodu, par atteikšanos pildīt militāro dienestu pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

m)

pamatnostādnēs jāietver uz pārliecību balstītas atteikšanās tiesības pildīt militāro dienestu, likumīgi izmantojot domu, pārliecības un ticības brīvības tiesības. ES jāaicina valstis, kurās ir obligāta militārā dienesta sistēma, atļaut alternatīvu nevardarbīgu vai civila rakstura dienestu, kas ir sabiedrības interesēs un kam nav soda pazīmju, kā arī nepiespriest sodu, tostarp cietumsodu, par atteikšanos pildīt militāro dienestu pārliecības dēļ;

Patvērums

| n) | ES jāaicina trešās valstis uzņemt bēgļus, kas tiek vajāti to reliģijas vai ticības dēļ, un nodrošināt tiem patvēruma aizsardzību, jo īpaši gadījumos, kad bēgļiem draud nāve vai vardarbība. ES dalībvalstīm vajadzētu vairot savus centienus tādu bēgļu uzņemšanā, kas tiek vajāti to reliģijas vai ticības dēļ; |
| --- | --- |

n)

ES jāaicina trešās valstis uzņemt bēgļus, kas tiek vajāti to reliģijas vai ticības dēļ, un nodrošināt tiem patvēruma aizsardzību, jo īpaši gadījumos, kad bēgļiem draud nāve vai vardarbība. ES dalībvalstīm vajadzētu vairot savus centienus tādu bēgļu uzņemšanā, kas tiek vajāti to reliģijas vai ticības dēļ;

Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un sadarbība ar to

| o) | pamatnostādņu sagatavošanas un īstenošanas laikā īpaši svarīgs būs atbalsts plaša spektra pilsoniskās sabiedrības organizācijām – tostarp cilvēktiesību organizācijām un ar reliģiju un ticību saistītām grupām – un sadarbībai ar tām, lai veicinātu un aizsargātu reliģijas vai ticības brīvību, tāpēc cilvēktiesību kontaktpersonām ES delegācijās pastāvīgi jāsazinās ar šīm organizācijām, lai pēc iespējas ātrāk spētu noteikt problēmas, kas radušās reliģijas vai ticības brīvības jomā attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

o)

pamatnostādņu sagatavošanas un īstenošanas laikā īpaši svarīgs būs atbalsts plaša spektra pilsoniskās sabiedrības organizācijām – tostarp cilvēktiesību organizācijām un ar reliģiju un ticību saistītām grupām – un sadarbībai ar tām, lai veicinātu un aizsargātu reliģijas vai ticības brīvību, tāpēc cilvēktiesību kontaktpersonām ES delegācijās pastāvīgi jāsazinās ar šīm organizācijām, lai pēc iespējas ātrāk spētu noteikt problēmas, kas radušās reliģijas vai ticības brīvības jomā attiecīgajās valstīs;

Pārraudzība un novērtējums

| p) | Eiropas Ārējās darbības dienestam Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos vadībā jānodrošina pienācīga un pastāvīga situācijas pārraudzība un novērtējums reliģijas vai ticības brīvības jomā pasaulē, un ES gada ziņojumā par cilvēktiesībām pasaulē arī turpmāk jāvelta nodaļa šim jautājumam, ietverot ieteikumus uzlabojumiem. Situācijas reliģijas vai ticības brīvības tiesību jomā uzraudzībai līdztekus pārējām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām ir jābūt vienam no svarīgākajiem jautājumiem ES attiecībās ar trešām valstīm, īpaši tām, kuras iesaistījušās Eiropas Kaimiņvalstu politikā. Tam jāatspoguļojas visos nolīgumos un visos pārskata un ziņošanas dokumentos. ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos savā darbībā īpaša uzmanība jāpievērš jautājumiem, kas saistīti ar reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, un jāuzņemas pamanāma loma šīs brīvības veicināšanā, izmantojot ES ārējās attiecības. Šim pārstāvim arī jāsadarbojas ar Eiropas Parlamentu un attiecīgajām tā komitejām saistībā ar jomām, kas rada bažas, un panākto progresu, kā arī jāsadarbojas ar attiecīgās jomas nevalstiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

p)

Eiropas Ārējās darbības dienestam Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos vadībā jānodrošina pienācīga un pastāvīga situācijas pārraudzība un novērtējums reliģijas vai ticības brīvības jomā pasaulē, un ES gada ziņojumā par cilvēktiesībām pasaulē arī turpmāk jāvelta nodaļa šim jautājumam, ietverot ieteikumus uzlabojumiem. Situācijas reliģijas vai ticības brīvības tiesību jomā uzraudzībai līdztekus pārējām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām ir jābūt vienam no svarīgākajiem jautājumiem ES attiecībās ar trešām valstīm, īpaši tām, kuras iesaistījušās Eiropas Kaimiņvalstu politikā. Tam jāatspoguļojas visos nolīgumos un visos pārskata un ziņošanas dokumentos. ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos savā darbībā īpaša uzmanība jāpievērš jautājumiem, kas saistīti ar reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, un jāuzņemas pamanāma loma šīs brīvības veicināšanā, izmantojot ES ārējās attiecības. Šim pārstāvim arī jāsadarbojas ar Eiropas Parlamentu un attiecīgajām tā komitejām saistībā ar jomām, kas rada bažas, un panākto progresu, kā arī jāsadarbojas ar attiecīgās jomas nevalstiskajām organizācijām;

| q) | jāpieņem instrumentu kopums ES pamatnostādņu ievērošanas uzraudzībai, novērtēšanai un to īstenošanas atbalstam. Tajā galvenā uzmanība jāpievērš darbības instrumentiem, lai labāk atspoguļotu prioritārās darbības jomas, kas iekļautas pamatnostādnēs, cita starpā:






  — | sniedzot detalizētu situācijas analīzes kontrolsarakstu, lai sekotu līdzi situācijai reliģijas vai ticības brīvības jomā attiecīgajā valstī, uzraudzītu to un konstatētu panākto progresu vai trūkumus; |
| --- | --- | --- |

q)

jāpieņem instrumentu kopums ES pamatnostādņu ievērošanas uzraudzībai, novērtēšanai un to īstenošanas atbalstam. Tajā galvenā uzmanība jāpievērš darbības instrumentiem, lai labāk atspoguļotu prioritārās darbības jomas, kas iekļautas pamatnostādnēs, cita starpā:

—

sniedzot detalizētu situācijas analīzes kontrolsarakstu, lai sekotu līdzi situācijai reliģijas vai ticības brīvības jomā attiecīgajā valstī, uzraudzītu to un konstatētu panākto progresu vai trūkumus;

| — | izvirzot prasību ES misiju vadītājiem regulāri ziņot par reliģijas vai ticības brīvības jautājumiem, sniegt detalizētu situācijas novērtējumu, kā arī ziņot par reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumiem un šīs brīvības aizstāvju vai citu cilvēku apspiešanu, kā arī norādīt uz konkrētiem gadījumiem, kad klaji tiek pārkāpta reliģijas vai ticības brīvība. Šiem ES misiju vadītāju ziņojumiem vajadzētu būt pēc iespējas standartizētiem, lai tos būtu iespējams salīdzināt; |
| --- | --- |

—

izvirzot prasību ES misiju vadītājiem regulāri ziņot par reliģijas vai ticības brīvības jautājumiem, sniegt detalizētu situācijas novērtējumu, kā arī ziņot par reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumiem un šīs brīvības aizstāvju vai citu cilvēku apspiešanu, kā arī norādīt uz konkrētiem gadījumiem, kad klaji tiek pārkāpta reliģijas vai ticības brīvība. Šiem ES misiju vadītāju ziņojumiem vajadzētu būt pēc iespējas standartizētiem, lai tos būtu iespējams salīdzināt;

| — | uzsverot konkrētas darbības starptautiskos forumos vai attīstības sadarbības pasākumus, kuriem bijusi ietekme uz reliģijas vai ticības brīvības aizsardzību vai ievērošanas veicināšanu, tostarp sekmīgu (indivīdu, grupu, minoritāšu, iestāžu) rīcību atsevišķos gadījumos, kad notikusi diskriminācija vai vajāšana reliģijas vai pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

—

uzsverot konkrētas darbības starptautiskos forumos vai attīstības sadarbības pasākumus, kuriem bijusi ietekme uz reliģijas vai ticības brīvības aizsardzību vai ievērošanas veicināšanu, tostarp sekmīgu (indivīdu, grupu, minoritāšu, iestāžu) rīcību atsevišķos gadījumos, kad notikusi diskriminācija vai vajāšana reliģijas vai pārliecības dēļ;

| — | atgādinot, ka tiem, kas cieš no diskriminācijas vai vajāšanas reliģijas vai pārliecības dēļ, ir iespējams palīdzēt ļoti dažādi, tostarp uzaicinot viņus stāstīt ES iestādēs par savu situāciju. |
| --- | --- |

—

atgādinot, ka tiem, kas cieš no diskriminācijas vai vajāšanas reliģijas vai pārliecības dēļ, ir iespējams palīdzēt ļoti dažādi, tostarp uzaicinot viņus stāstīt ES iestādēs par savu situāciju.

Šis instruments (apkārtraksts) jāsagatavo, apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm, un tam jābūt gatavam līdz 2013. gada beigām;

Ārpolitikas finanšu instrumentu izmantošana

| r) | ES ārpolitikas finanšu instrumenti būtu jāizmanto gan stimulēšanai, gan atturēšanai (piemēram, iesaldējot līdzekļus) attiecībā uz reliģijas vai ticības brīvību konkrētā valstī, jo minēto finanšu līdzekļu piešķiršana ir cieši saistīta ar vispārējās cilvēktiesību situācijas novērtējumu attiecīgajā valstī. Ja cilvēktiesību situācija būtiski pasliktinās, tostarp arī attiecībā uz reliģijas vai ticības brīvību, ES jāpiemēro ES ārējos nolīgumos ar attiecīgo valsti iekļautās cilvēktiesību klauzulas. ES ārējos nolīgumos iekļautajām cilvēktiesību klauzulām ir jābūt saistošai, un tās ir sistemātiski jāintegrē visos ES nolīgumos ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

r)

ES ārpolitikas finanšu instrumenti būtu jāizmanto gan stimulēšanai, gan atturēšanai (piemēram, iesaldējot līdzekļus) attiecībā uz reliģijas vai ticības brīvību konkrētā valstī, jo minēto finanšu līdzekļu piešķiršana ir cieši saistīta ar vispārējās cilvēktiesību situācijas novērtējumu attiecīgajā valstī. Ja cilvēktiesību situācija būtiski pasliktinās, tostarp arī attiecībā uz reliģijas vai ticības brīvību, ES jāpiemēro ES ārējos nolīgumos ar attiecīgo valsti iekļautās cilvēktiesību klauzulas. ES ārējos nolīgumos iekļautajām cilvēktiesību klauzulām ir jābūt saistošai, un tās ir sistemātiski jāintegrē visos ES nolīgumos ar trešām valstīm;

ES darbība daudzpusējos forumos

| s) | ES jāturpina īstenot iniciatīvas dažādos daudzpusējos forumos, lai veicinātu un aizsargātu reliģijas vai ticības brīvību. Vajadzības gadījumā un pēc pieprasījuma ES jāpalīdz trešām valstīm izstrādāt tiesību aktus, kas sekmē un aizsargā reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

s)

ES jāturpina īstenot iniciatīvas dažādos daudzpusējos forumos, lai veicinātu un aizsargātu reliģijas vai ticības brīvību. Vajadzības gadījumā un pēc pieprasījuma ES jāpalīdz trešām valstīm izstrādāt tiesību aktus, kas sekmē un aizsargā reliģijas vai ticības brīvību;

Novērtēšana

| t) | saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu Eiropas Parlaments ir jāiesaista pamatnostādņu īstenošanas novērtēšanā, kas jāveic ne vēlāk kā trīs gadus pēc pamatnostādņu stāšanās spēkā. Izvērtējuma pamatā jābūt analīzei par ES reakciju konkrētās situācijās, kad trešās valstīs tiek pārkāpta reliģijas vai ticības brīvība. Eiropas Parlaments regulāri jāinformē par jomām vai norisēm, kas rada bažas un par kurām ziņojušas ES delegācijas. Jāsniedz detalizēta informācija attiecīgajām Parlamenta komitejām; |
| --- | --- |

t)

saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu Eiropas Parlaments ir jāiesaista pamatnostādņu īstenošanas novērtēšanā, kas jāveic ne vēlāk kā trīs gadus pēc pamatnostādņu stāšanās spēkā. Izvērtējuma pamatā jābūt analīzei par ES reakciju konkrētās situācijās, kad trešās valstīs tiek pārkāpta reliģijas vai ticības brīvība. Eiropas Parlaments regulāri jāinformē par jomām vai norisēm, kas rada bažas un par kurām ziņojušas ES delegācijas. Jāsniedz detalizēta informācija attiecīgajām Parlamenta komitejām;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un informēšanas nolūkā Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un informēšanas nolūkā Komisijai.

---

(1)  Vispārējais komentārs, ko pieņēmusi ANO Cilvēktiesību komiteja saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 40. panta 4. punktu (CCPR/C/21/Rev.1/Add.4, 1993. gada 27. septembris).

(2)  Eiropas Savienības Padome, 24.11.2009., 21.2.2011.

(3)  Eiropas Savienības Padome, 11855/12.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0250.

(5)  OV L 200, 27.7.2012., 21. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0504.

(7)  Pieņemtie teksti P7_TA(2010)0489, P7_TA(2012)0126, P7_TA(2012)0503.

(8)

ANO Deklarācija par jebkuras neiecietības un diskriminācijas, kas balstās uz reliģiju vai pārliecību, izskaušanu, 1. panta 3. punkts, A/RES/36/55.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/180 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/180

---

P7_TA(2013)0236

Pieprasījums atcelt Jacek Olgierd Kurski deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Jacek Olgierd Kurski imunitāti (2013/2019(IMM))

(2016/C 065/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Jacek Olgierd Kurski imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Polijas Republikas ģenerālprokurors nosūtījis 2013. gada 16. janvārī saistībā ar 2013. gada 2. janvāra pieprasījumu, kuru prokuroram iesniedzis Valsts policijas Noziedzības apkarošanas biroja vadītājs, pildot valsts policijas priekšnieka pilnvaras, un kas paziņots 2013. gada 4. februāra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Jacek Olgierd Kurski imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Polijas Republikas ģenerālprokurors nosūtījis 2013. gada 16. janvārī saistībā ar 2013. gada 2. janvāra pieprasījumu, kuru prokuroram iesniedzis Valsts policijas Noziedzības apkarošanas biroja vadītājs, pildot valsts policijas priekšnieka pilnvaras, un kas paziņots 2013. gada 4. februāra plenārsēdē,

| — | pēc Jacek Olgierd Kurski uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Jacek Olgierd Kurski uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu, kā arī 7. pantu, 7.b panta 1. punktu un 7.c pantu Polijas 1996. gada 9. maija Aktā par deputāta vai senatora pilnvaru īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu, kā arī 7. pantu, 7.b panta 1. punktu un 7.c pantu Polijas 1996. gada 9. maija Aktā par deputāta vai senatora pilnvaru īstenošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0187/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0187/2013),

| A. | tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Jacek Olgierd Kurski imunitāti, lai pret minēto deputātu varētu ierosināt lietu par varbūtēju likumpārkāpumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Jacek Olgierd Kurski imunitāti, lai pret minēto deputātu varētu ierosināt lietu par varbūtēju likumpārkāpumu;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta attiecīgās valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta attiecīgās valsts parlamenta deputātiem;

| C. | tā kā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktā ir noteikts, ka bez parlamenta iepriekšējas piekrišanas parlamenta deputātus pilnvaru laikā nevar saukt pie kriminālatbildības; |
| --- | --- |

C.

tā kā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktā ir noteikts, ka bez parlamenta iepriekšējas piekrišanas parlamenta deputātus pilnvaru laikā nevar saukt pie kriminālatbildības;

| D. | tā kā Jacek Olgierd Kurski tiek apsūdzēts par to, ka nav ievērojis ceļu satiksmes noteikumus, pārkāpjot 1971. gada 20. maijā pieņemtā Kriminālkodeksa 92. panta 1. punktu (Polijas 2010. gada “Likumu Vēstnesis” Nr. 46, 275. punkts ar grozījumiem); |
| --- | --- |

D.

tā kā Jacek Olgierd Kurski tiek apsūdzēts par to, ka nav ievērojis ceļu satiksmes noteikumus, pārkāpjot 1971. gada 20. maijā pieņemtā Kriminālkodeksa 92. panta 1. punktu (Polijas 2010. gada “Likumu Vēstnesis” Nr. 46, 275. punkts ar grozījumiem);

| E. | tā kā nodarījums, kurā Jacek Olgierd Kurski tiek apsūdzēts, nav ne tieši un nepārprotami saistīts ar viņa darbību, īstenojot Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaras, nedz arī ar viedokli, ko viņš paudis, vai balsojumu, ko viņš veicis, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, tātad 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pants uz viņu neattiecas; |
| --- | --- |

E.

tā kā nodarījums, kurā Jacek Olgierd Kurski tiek apsūdzēts, nav ne tieši un nepārprotami saistīts ar viņa darbību, īstenojot Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaras, nedz arī ar viedokli, ko viņš paudis, vai balsojumu, ko viņš veicis, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, tātad 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pants uz viņu neattiecas;

| F. | tā kā apsūdzībai neapšaubāmi nav nekāda sakara ar to, ka Jacek Olgierd Kurski pilda Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā apsūdzībai neapšaubāmi nav nekāda sakara ar to, ka Jacek Olgierd Kurski pilda Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus;

| G. | tā kā nav pamata uzskatīt, ka pastāv fumus persecutionis, |
| --- | --- |

G.

tā kā nav pamata uzskatīt, ka pastāv fumus persecutionis,

| 1. | nolemj atcelt Jacek Olgierd Kurski deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Jacek Olgierd Kurski deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Polijas Republikas valsts ģenerālprokuroram un Jacek Olgierd Kurski. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Polijas Republikas valsts ģenerālprokuroram un Jacek Olgierd Kurski.

---

(1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (Recueil, 195. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (Recueil, 2403. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (Krājums, I-7565. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/181 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/181

---

P7_TA(2013)0237

Pieprasījums atcelt Malgorzata Handzlik deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Małgorzata Handzlik deputāta imunitāti (2012/2238(IMM))

(2016/C 065/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Małgorzata Handzlik deputāta imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Polijas Republikas prokurors ir nosūtījis 2012. gada 3. jūlijā saistībā ar Varšavas rajona prokuratūras veikto izmeklēšanu lietā VI DS 312/10 un par ko paziņots 2012. gada 10. septembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Małgorzata Handzlik deputāta imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Polijas Republikas prokurors ir nosūtījis 2012. gada 3. jūlijā saistībā ar Varšavas rajona prokuratūras veikto izmeklēšanu lietā VI DS 312/10 un par ko paziņots 2012. gada 10. septembra plenārsēdē,

| — | pēc Małgorzata Handzlik uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Małgorzata Handzlik uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | pēc tam, kad tika uzklausīts arī Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai ģenerāldirektors Giovanni Kessler un Eiropas Parlamenta Finanšu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors Roger Vanhaeren, |
| --- | --- |

—

pēc tam, kad tika uzklausīts arī Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai ģenerāldirektors Giovanni Kessler un Eiropas Parlamenta Finanšu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors Roger Vanhaeren,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7–0195/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7–0195/2013),

| A. | tā kā Polijas Republikas prokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputātes Małgorzata Handzlik imunitāti saistībā ar izmeklēšanu un iespējamu tiesvedību par varbūtēju nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Polijas Republikas prokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputātes Małgorzata Handzlik imunitāti saistībā ar izmeklēšanu un iespējamu tiesvedību par varbūtēju nodarījumu;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valstī piešķir tādu pašu imunitāti, kāda tiek piešķirta attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valstī piešķir tādu pašu imunitāti, kāda tiek piešķirta attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| C. | tā kā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktā ir noteikts, ka pret Parlamenta deputātiem var ierosināt lietu tikai ar Parlamenta atļauju; |
| --- | --- |

C.

tā kā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktā ir noteikts, ka pret Parlamenta deputātiem var ierosināt lietu tikai ar Parlamenta atļauju;

| D. | tā kā prokurora pieprasījums attiecas uz tiesas procesiem, kas saistīti ar varbūtēju nodarījumu saskaņā ar Polijas 1997. gada 6. jūnija kriminālkodeksu; |
| --- | --- |

D.

tā kā prokurora pieprasījums attiecas uz tiesas procesiem, kas saistīti ar varbūtēju nodarījumu saskaņā ar Polijas 1997. gada 6. jūnija kriminālkodeksu;

| E. | tā kā apsūdzība būtībā tiek izvirzīta par mēģinājumu pārkāpt minētā kriminālkodeksa 270. panta 1. punktu un 286. panta 1. punktu, kas attiecas uz krāpšanu un viltotu dokumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā apsūdzība būtībā tiek izvirzīta par mēģinājumu pārkāpt minētā kriminālkodeksa 270. panta 1. punktu un 286. panta 1. punktu, kas attiecas uz krāpšanu un viltotu dokumentu izmantošanu;

| F. | tā kā Małgorzata Handzlik būtībā tiek apsūdzēta par to, ka viņa mēģinājusi pārkāpt Savienības finansiālās intereses, kā tiek apgalvots, iesniedzot viltotus dokumentus izdevumu atmaksai par valodas kursiem, kurus viņa faktiski nav apmeklējusi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Małgorzata Handzlik būtībā tiek apsūdzēta par to, ka viņa mēģinājusi pārkāpt Savienības finansiālās intereses, kā tiek apgalvots, iesniedzot viltotus dokumentus izdevumu atmaksai par valodas kursiem, kurus viņa faktiski nav apmeklējusi;

| G. | tā kā varbūtējie nodarījumi nav viedokļa paušana vai balsojums, ko attiecīgā persona veikusi, pildot Eiropas Parlamenta deputātes pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē; |
| --- | --- |

G.

tā kā varbūtējie nodarījumi nav viedokļa paušana vai balsojums, ko attiecīgā persona veikusi, pildot Eiropas Parlamenta deputātes pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē;

| H. | tā kā tomēr pastāv nopietnas šaubas attiecībā uz lietas izskatīšanas procedūru, ņemot vērā apstākļus, kādos dažādas iesaistītās iestādes ir risinājušas pret Małgorzata Handzlik ierosināto lietu, un paturot prātā to, ka nebija daudz pierādījumu un šie pierādījumi un to izcelsme nav pārliecinoši; |
| --- | --- |

H.

tā kā tomēr pastāv nopietnas šaubas attiecībā uz lietas izskatīšanas procedūru, ņemot vērā apstākļus, kādos dažādas iesaistītās iestādes ir risinājušas pret Małgorzata Handzlik ierosināto lietu, un paturot prātā to, ka nebija daudz pierādījumu un šie pierādījumi un to izcelsme nav pārliecinoši;

| I. | tā kā tādēļ, šķiet, var uzskatīt, ka šajā gadījumā pastāv fumus persecutionis; |
| --- | --- |

I.

tā kā tādēļ, šķiet, var uzskatīt, ka šajā gadījumā pastāv fumus persecutionis;

| J. | tā kā tādēļ nebūtu jāatceļ Małgorzata Handzlik deputāta imunitāte; |
| --- | --- |

J.

tā kā tādēļ nebūtu jāatceļ Małgorzata Handzlik deputāta imunitāte;

| 1. | nolemj neatcelt Małgorzata Handzlik deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj neatcelt Małgorzata Handzlik deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Polijas Republikas prokuroram un Małgorzata Handzlik. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Polijas Republikas prokuroram un Małgorzata Handzlik.

---

(1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (Recueil, 195. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (Recueil, 2403. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (Krājums, I-7565. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/182

---

P7_TA(2013)0238

Pieprasījums atcelt Alexander Alvaro deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Alexander Alvaro deputāta imunitāti (2013/2106(IMM))

(2016/C 065/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Alexander Alvaro deputāta imunitātes atcelšanas pieprasījumu, kuru Vācijas Federālā tieslietu ministrija saistībā ar lietu, ko izmeklē Ķelnes ģenerālprokurors (Vācija), nosūtīja 2013. gada 8. maijā un par kuru paziņoja plenārsēdē 2013. gada 23. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Alexander Alvaro deputāta imunitātes atcelšanas pieprasījumu, kuru Vācijas Federālā tieslietu ministrija saistībā ar lietu, ko izmeklē Ķelnes ģenerālprokurors (Vācija), nosūtīja 2013. gada 8. maijā un par kuru paziņoja plenārsēdē 2013. gada 23. maijā,

| — | ņemot vērā iespēju tikt uzklausītam, kas Alexander Alvaro tika sniegta saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iespēju tikt uzklausītam, kas Alexander Alvaro tika sniegta saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Vācijas Pamatlikuma (Grundgesetz) 46. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas Pamatlikuma (Grundgesetz) 46. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0188/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0188/2013),

| A. | tā kā Ķelnes (Vācija) ģenerālprokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta un priekšsēdētāja vietnieka Alexander Alvaro imunitāti saistībā ar izmeklēšanas sākšanu par iespējamu nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Ķelnes (Vācija) ģenerālprokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta un priekšsēdētāja vietnieka Alexander Alvaro imunitāti saistībā ar izmeklēšanas sākšanu par iespējamu nodarījumu;

| B. | tā kā ģenerālprokurora pieprasījums attiecas uz izmeklēšanu par nopietnu ceļu satiksmes negadījumu, kurā bija iesaistīts Alexander Alvaro; |
| --- | --- |

B.

tā kā ģenerālprokurora pieprasījums attiecas uz izmeklēšanu par nopietnu ceļu satiksmes negadījumu, kurā bija iesaistīts Alexander Alvaro;

| C. | tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta attiecīgās valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta attiecīgās valsts parlamenta deputātiem;

| D. | tā kā saskaņā ar Vācijas Pamatlikuma (Grundgesetz) 46. panta 2. punktu deputātu nevar saukt pie atbildības par sodāmu nodarījumu bez Parlamenta atļaujas, ja vien viņš nav aizturēts nodarījuma izdarīšanas brīdī vai nākamajā dienā; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Vācijas Pamatlikuma (Grundgesetz) 46. panta 2. punktu deputātu nevar saukt pie atbildības par sodāmu nodarījumu bez Parlamenta atļaujas, ja vien viņš nav aizturēts nodarījuma izdarīšanas brīdī vai nākamajā dienā;

| E. | tā kā līdz ar to Parlamentam ir jāatceļ Alexander Alvaro deputāta imunitāte, ja pret viņu tiek uzsākta tiesvedība; |
| --- | --- |

E.

tā kā līdz ar to Parlamentam ir jāatceļ Alexander Alvaro deputāta imunitāte, ja pret viņu tiek uzsākta tiesvedība;

| F. | tā kā Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pants un Vācijas Pamatlikuma (Grundgesetz) 46. panta 2. punkts neliedz atcelt Alexander Alvaro imunitāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pants un Vācijas Pamatlikuma (Grundgesetz) 46. panta 2. punkts neliedz atcelt Alexander Alvaro imunitāti;

| G. | tā kā attiecīgajā gadījumā ir ieteicams atcelt deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā attiecīgajā gadījumā ir ieteicams atcelt deputāta imunitāti;

| 1. | nolemj atcelt Alexander Alvaro deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Alexander Alvaro deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Vācijas Federatīvās Republikas attiecīgajām iestādēm un Alexander Alvaro. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Vācijas Federatīvās Republikas attiecīgajām iestādēm un Alexander Alvaro.

---

Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/184 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/184

---

P7_TA(2013)0250

Pastāvīgo komiteju skaitliskais sastāvs

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu (2013/2671(RSO))

(2016/C 065/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,

| — | ņemot vērā 2009. gada 15. jūlija (1), 2011. gada 14. decembra (2) un 2012. gada 18. janvāra (3) lēmumu par pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 15. jūlija (1), 2011. gada 14. decembra (2) un 2012. gada 18. janvāra (3) lēmumu par pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 183. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 183. pantu,

| 1. | nolemj pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu grozīt šādi:






  I. | Ārlietu komiteja – 79 locekļi; |
| --- | --- | --- |

1.

nolemj pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu grozīt šādi:

I.

Ārlietu komiteja – 79 locekļi;

| II. | Attīstības komiteja – 30 locekļi; |
| --- | --- |

II.

Attīstības komiteja – 30 locekļi;

| III. | Starptautiskās tirdzniecības komiteja – 31 loceklis; |
| --- | --- |

III.

Starptautiskās tirdzniecības komiteja – 31 loceklis;

| IV. | Budžeta komiteja – 45 locekļi; |
| --- | --- |

IV.

Budžeta komiteja – 45 locekļi;

| V. | Budžeta kontroles komiteja – 31 loceklis; |
| --- | --- |

V.

Budžeta kontroles komiteja – 31 loceklis;

| VI. | Ekonomikas un monetārā komiteja – 50 locekļi; |
| --- | --- |

VI.

Ekonomikas un monetārā komiteja – 50 locekļi;

| VII. | Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja – 50 locekļi; |
| --- | --- |

VII.

Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja – 50 locekļi;

| VIII. | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja – 71 loceklis; |
| --- | --- |

VIII.

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja – 71 loceklis;

| IX. | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja – 61 loceklis; |
| --- | --- |

IX.

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja – 61 loceklis;

| X. | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja – 41 loceklis; |
| --- | --- |

X.

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja – 41 loceklis;

| XI. | Transporta un tūrisma komiteja – 47 locekļi; |
| --- | --- |

XI.

Transporta un tūrisma komiteja – 47 locekļi;

| XII. | Reģionālās attīstības komiteja – 50 locekļi; |
| --- | --- |

XII.

Reģionālās attīstības komiteja – 50 locekļi;

| XIII. | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja – 44 locekļi; |
| --- | --- |

XIII.

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja – 44 locekļi;

| XIV. | Zivsaimniecības komiteja – 25 locekļi; |
| --- | --- |

XIV.

Zivsaimniecības komiteja – 25 locekļi;

| XV. | Kultūras un izglītības komiteja – 31 loceklis; |
| --- | --- |

XV.

Kultūras un izglītības komiteja – 31 loceklis;

| XVI. | Juridiskā komiteja – 25 locekļi; |
| --- | --- |

XVI.

Juridiskā komiteja – 25 locekļi;

| XVII. | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja – 60 locekļi; |
| --- | --- |

XVII.

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja – 60 locekļi;

| XVIII. | Konstitucionālo jautājumu komiteja – 26 locekļi; |
| --- | --- |

XVIII.

Konstitucionālo jautājumu komiteja – 26 locekļi;

| XIX. | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja – 35 locekļi; |
| --- | --- |

XIX.

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja – 35 locekļi;

| XX. | Lūgumrakstu komiteja – 35 locekļi; |
| --- | --- |

XX.

Lūgumrakstu komiteja – 35 locekļi;

| 2. | nolemj, ka šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. jūlijā; |
| --- | --- |

2.

nolemj, ka šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 1. jūlijā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 224 E, 19.8.2010., 34. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0570.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0001.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2013. gada 11. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/185 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/185

---

P7_TA(2013)0235

Ilgtermiņa plāna izveide mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai – 1 ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 065/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0042/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0042/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0141/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2012)0013

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (3), pilnvaro Padomi uzraudzīt un pārskatīt
  Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktos
  maksimālos zvejas izraisītās mirstības koeficientus un saistītos krājumu nārsta biomasas līmeņus. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (3), pilnvaro Padomi uzraudzīt un pārskatīt
  Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktos
  maksimālos zvejas izraisītās mirstības koeficientus un saistītos krājumu nārsta biomasas līmeņus. [Gr. 1]

. [Gr. 2]

| (3) | Lai grozītu vai papildinātu Regulas (EK) Nr. 1342/2008 noteikumu nebūtiskos elementus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz:






  — | izmaiņām maksimālo zvejas izraisītās mirstības koeficientu un saistīto krājuma nārsta biomasas līmeņu noteiktajās vērtībās, ja sasniegts zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficients, |
| --- | --- | --- |

(3)

Lai grozītu vai papildinātu Regulas (EK) Nr. 1342/2008 noteikumu nebūtiskos elementus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz:

—

izmaiņām maksimālo zvejas izraisītās mirstības koeficientu un saistīto krājuma nārsta biomasas līmeņu noteiktajās vērtībās, ja sasniegts zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficients,

| — | noteikumiem par zvejas piepūles pielāgošanu, ja kuģu grupa ir izslēgta no piepūles režīma vai tajā iekļauta atkārtoti, |
| --- | --- |

—

noteikumiem par zvejas piepūles pielāgošanu, ja kuģu grupa ir izslēgta no piepūles režīma vai tajā iekļauta atkārtoti,

| — | noteikumiem par 14. panta 3. punktā minētās zvejas kapacitātes aprēķina metodi un maksimālās kapacitātes pielāgošanu, kas izriet no zvejas darbību izbeigšanas un zvejas kapacitātes pārvietojumiem, |
| --- | --- |

—

noteikumiem par 14. panta 3. punktā minētās zvejas kapacitātes aprēķina metodi un maksimālās kapacitātes pielāgošanu, kas izriet no zvejas darbību izbeigšanas un zvejas kapacitātes pārvietojumiem,

| — | noteikumiem par aprēķina metodi maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles pielāgošanai saistībā ar kvotu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

noteikumiem par aprēķina metodi maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles pielāgošanai saistībā ar kvotu pārvaldību,

| — | noteikumiem par aprēķina metodi maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles pielāgošanai pēc zvejas piepūles pārvietojumiem zvejas piepūles grupās, |
| --- | --- |

—

noteikumiem par aprēķina metodi maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles pielāgošanai pēc zvejas piepūles pārvietojumiem zvejas piepūles grupās,

| — | izmaiņām I pielikumā noteikto ģeogrāfisko apgabalu un zvejas rīku grupu sastāvā. |
| --- | --- |

—

izmaiņām I pielikumā noteikto ģeogrāfisko apgabalu un zvejas rīku grupu sastāvā.

| (4) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(4)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

. [Gr. 3]

| (6) | Lai Regulas (EK) Nr. 1342/2008 īstenošanas nolūkā nodrošinātu vienādus nosacījumus, īstenošanas pilnvaras Komisijai būtu jāpiešķir attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par procedūru un formātu šajā regulā paredzētās informācijas nosūtīšanai Komisijai, īpašās zvejas atļaujas formātu un to kuģu sarakstu, kuriem ir piešķirtas šādas īpašās atļaujas. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4). |
| --- | --- |

(6)

Lai Regulas (EK) Nr. 1342/2008 īstenošanas nolūkā nodrošinātu vienādus nosacījumus, īstenošanas pilnvaras Komisijai būtu jāpiešķir attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par procedūru un formātu šajā regulā paredzētās informācijas nosūtīšanai Komisijai, īpašās zvejas atļaujas formātu un to kuģu sarakstu, kuriem ir piešķirtas šādas īpašās atļaujas. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4).

. [Gr. 4]

| (8) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2008, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2008,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1342/2008 groza šādi:

| (-1) | regulas 8. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:




  “6.
     
  Ja 1. punktā minētais mencu krājums ir izmantots zvejas izraisītās mirstības koeficienta līmenī tuvu 0,4 nākamos trīs gados, Komisija izvērtē šā panta piemērošanu, lai to grozītu.


  Ja vajadzīgs, Komisija sagatavo attiecīgus priekšlikumus, lai saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu daudzgadu plāna grozījumus nolūkā nodrošināt tādu izmantošanu, kas nes maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu.” [Gr. 5] |
| --- | --- |

(-1)

regulas 8. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.
     
  Ja 1. punktā minētais mencu krājums ir izmantots zvejas izraisītās mirstības koeficienta līmenī tuvu 0,4 nākamos trīs gados, Komisija izvērtē šā panta piemērošanu, lai to grozītu.


  Ja vajadzīgs, Komisija sagatavo attiecīgus priekšlikumus, lai saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu daudzgadu plāna grozījumus nolūkā nodrošināt tādu izmantošanu, kas nes maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu.” [Gr. 5]

| (1) | regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija
  pieņem
  deleģētos aktus saskaņā ar 31.a punktu
  , nosakot jaunas
  līmeņu vērtības, kas noteiktas 5. panta 2. punktā, 6. pantā un 7. panta 2. punktā, ja ir sasniegts 5. panta 2. punktā
  noteiktais
  zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficients vai ja
  Komisija, pamatojoties uz ZZTEK padomu un attiecīgā gadījumā uz citiem zinātniskiem datiem un pēc apspriešanās ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, konstatē
  , ka
  minētais
  mērķis vai 6. pantā noteiktais krājuma nārsta biomasas minimālais līmenis un nārsta biomasas piesardzības līmenis vai 7. panta 2. punktā norādītie zvejas izraisītās mirstības koeficienti vairs nav piemēroti, lai saglabātu nelielu krājuma noplicināšanās risku un maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu.”; [Gr. 6] |
| --- | --- |

(1)

regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija
  pieņem
  deleģētos aktus saskaņā ar 31.a punktu
  , nosakot jaunas
  līmeņu vērtības, kas noteiktas 5. panta 2. punktā, 6. pantā un 7. panta 2. punktā, ja ir sasniegts 5. panta 2. punktā
  noteiktais
  zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficients vai ja
  Komisija, pamatojoties uz ZZTEK padomu un attiecīgā gadījumā uz citiem zinātniskiem datiem un pēc apspriešanās ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, konstatē
  , ka
  minētais
  mērķis vai 6. pantā noteiktais krājuma nārsta biomasas minimālais līmenis un nārsta biomasas piesardzības līmenis vai 7. panta 2. punktā norādītie zvejas izraisītās mirstības koeficienti vairs nav piemēroti, lai saglabātu nelielu krājuma noplicināšanās risku un maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu.”; [Gr. 6]

| (2) | regulas 11. pantu groza šādi:






  (a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Dalībvalstis katru gadu sniedz attiecīgu Komisijai informāciju, lai konstatētu, ka minētie nosacījumi tiek ievēroti.”; |
| --- | --- | --- |

(2)

regulas 11. pantu groza šādi:

(a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis katru gadu sniedz attiecīgu Komisijai informāciju, lai konstatētu, ka minētie nosacījumi tiek ievēroti.”;

| (b) | pievieno šādu punktu:
  “4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai paredzētu noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles pielāgošanu, ja kuģu grupa ir izslēgta no zvejas piepūles režīma vai atkārtoti tajā iekļauta saskaņā ar 11. panta 2. punktu un ja kuģis vairs neatbilst prasībām, kas norādītas lēmumā par izslēgšanu.
  5.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par procedūru un formātu 11. panta 3. punktā minētās informācijas nosūtīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.”; |
| --- | --- |

(b)

pievieno šādu punktu:

“4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai paredzētu noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles pielāgošanu, ja kuģu grupa ir izslēgta no zvejas piepūles režīma vai atkārtoti tajā iekļauta saskaņā ar 11. panta 2. punktu un ja kuģis vairs neatbilst prasībām, kas norādītas lēmumā par izslēgšanu.

5.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par procedūru un formātu 11. panta 3. punktā minētās informācijas nosūtīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

| (2a) | regulas 13. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  7.
     
  Komisija lūdz ZZTEK katru gadu salīdzināt zvejas izraisītas mencu mirstības samazinājumu, kas rodas, piemērojot 2. punkta c) apakšpunktu, ar samazinājumu, kādu tā gaida 12. panta 4. punktā minētā zvejas piepūles pielāgojuma rezultātā. Ņemot vērā šo padomu, Komisija, ja vajadzīgs, sagatavo atbilstošus priekšlikumus par zvejas piepūles pielāgojumu, ko drīkst piemērot attiecīgajai zvejas rīku grupai nākamā gadā.” [Gr. 7] |
| --- | --- |

(2a)

regulas 13. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“
  7.
     
  Komisija lūdz ZZTEK katru gadu salīdzināt zvejas izraisītas mencu mirstības samazinājumu, kas rodas, piemērojot 2. punkta c) apakšpunktu, ar samazinājumu, kādu tā gaida 12. panta 4. punktā minētā zvejas piepūles pielāgojuma rezultātā. Ņemot vērā šo padomu, Komisija, ja vajadzīgs, sagatavo atbilstošus priekšlikumus par zvejas piepūles pielāgojumu, ko drīkst piemērot attiecīgajai zvejas rīku grupai nākamā gadā.” [Gr. 7]

| (3) | regulas 14. pantā pievieno šādu punktu:
  “5.   Dalībvalstis informē Komisiju par pamatu 3. punktā minētās maksimālās zvejas kapacitātes aprēķināšanai un par jebkādiem pielāgojumiem, kas izriet no zvejas darbību izbeigšanas un kapacitātes pārvietojumiem saskaņā ar 16. panta 3. punktu.”; |
| --- | --- |

(3)

regulas 14. pantā pievieno šādu punktu:

“5.   Dalībvalstis informē Komisiju par pamatu 3. punktā minētās maksimālās zvejas kapacitātes aprēķināšanai un par jebkādiem pielāgojumiem, kas izriet no zvejas darbību izbeigšanas un kapacitātes pārvietojumiem saskaņā ar 16. panta 3. punktu.”;

| (4) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “14.a pants
  Komisijas pilnvaras
  1.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai precizētu noteikumus attiecībā uz metodi 14. panta 3. punktā minētās zvejas piepūles aprēķināšanai un maksimālās kapacitātes pielāgošanai, kas izriet no zvejas darbību izbeigšanas un kapacitātes pārvietojumiem saskaņā ar 16. panta 3. punktu.
  2.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz sekojošo:






  a) | 14. panta 2. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas formātu un procedūrām, ar kurām dalībvalstis dara pieejamu to kuģu sarakstu, kuriem ir piešķirta šī īpašā atļauja, kā minēts 14. panta 4. punktā; |
| --- | --- | --- |

(4)

regulā iekļauj šādu pantu:

“14.a pants

Komisijas pilnvaras

1.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai precizētu noteikumus attiecībā uz metodi 14. panta 3. punktā minētās zvejas piepūles aprēķināšanai un maksimālās kapacitātes pielāgošanai, kas izriet no zvejas darbību izbeigšanas un kapacitātes pārvietojumiem saskaņā ar 16. panta 3. punktu.

2.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz sekojošo:

a)

14. panta 2. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas formātu un procedūrām, ar kurām dalībvalstis dara pieejamu to kuģu sarakstu, kuriem ir piešķirta šī īpašā atļauja, kā minēts 14. panta 4. punktā;

| b) | procedūru un formātu, kādā Komisijai nosūta 14. panta 5. punktā minēto informāciju. |
| --- | --- |

b)

procedūru un formātu, kādā Komisijai nosūta 14. panta 5. punktā minēto informāciju.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

| (5) | regulas 16. pantā iekļauj šādu punktu:
  “4.   Dalībvalstis informē Komisiju par jebkādiem piepūles pielāgojumiem saskaņā ar šo pantu.
  5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai paredzētu noteikumus attiecībā uz aprēķina metodi, kas dalībvalstīm ļauj pielāgot maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli saistībā ar kvotu pārvaldību.
  6.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par procedūru un formātu 4. punktā minētās informācijas nosūtīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.”; |
| --- | --- |

(5)

regulas 16. pantā iekļauj šādu punktu:

“4.   Dalībvalstis informē Komisiju par jebkādiem piepūles pielāgojumiem saskaņā ar šo pantu.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai paredzētu noteikumus attiecībā uz aprēķina metodi, kas dalībvalstīm ļauj pielāgot maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli saistībā ar kvotu pārvaldību.

6.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par procedūru un formātu 4. punktā minētās informācijas nosūtīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

| (6) | regulas 17. pantā iekļauj šādu punktu:
  “6.   Dalībvalstis informē Komisiju par jebkādiem piepūles pielāgojumiem saskaņā ar šo pantu.
  7.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai paredzētu noteikumus attiecībā uz aprēķina metodi, kas dalībvalstīm ļauj pielāgot maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli pēc zvejas piepūles pārvietojumiem piepūles grupās.
  8.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par procedūru un formātu 6. punktā minētās informācijas nosūtīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.”; |
| --- | --- |

(6)

regulas 17. pantā iekļauj šādu punktu:

“6.   Dalībvalstis informē Komisiju par jebkādiem piepūles pielāgojumiem saskaņā ar šo pantu.

7.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai paredzētu noteikumus attiecībā uz aprēķina metodi, kas dalībvalstīm ļauj pielāgot maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli pēc zvejas piepūles pārvietojumiem piepūles grupās.

8.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par procedūru un formātu 6. punktā minētās informācijas nosūtīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

| (7) | regulas 30. pantu aizstāj ar šādu:
  “30. pants
  Lēmumu pieņemšanas procedūra
  Ja regula paredz, ka Padomei jāpieņem lēmumi, Padome rīkojas saskaņā ar Līgumu.”; |
| --- | --- |

(7)

regulas 30. pantu aizstāj ar šādu:

“30. pants

Lēmumu pieņemšanas procedūra

Ja regula paredz, ka Padomei jāpieņem lēmumi, Padome rīkojas saskaņā ar Līgumu.”;

| (8) | regulas 31. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  “Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a punktu, lai grozītu šīs regulas I pielikumu, balstoties uz šādiem principiem:”; |
| --- | --- |

(8)

regulas 31. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31.a punktu, lai grozītu šīs regulas I pielikumu, balstoties uz šādiem principiem:”;

| (9) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “31.a pants
  Deleģējuma īstenošana
  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   
  Pilnvaras pieņemt
  10. panta 1. punktā, 11. panta 4. punktā, 14.a panta 1. punktā, 16. panta 5. punktā, 17. panta 7. punktā un 31. pantā
  minētos deleģētos aktus Komisijai
  piešķir uz
  trīs gadu laikposmu no ...

   (*).
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms triju gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 8]

  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt regulas 10. panta 1. punktā, 11. panta 4. punktā, 14.a panta 1. punktā, 16. panta 5. punktā, 17. panta 7. punktā un 31. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Saskaņā ar 10. panta 1. punktu, 11. panta 4. punktu, 14.a panta 1. punktu, 16. panta 5. punktu, 17. panta 7. punktu un 31. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts oaziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;

  (*)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.
  " |
| --- | --- |

(9)

regulā iekļauj šādu pantu:

“31.a pants

Deleģējuma īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   
  Pilnvaras pieņemt
  10. panta 1. punktā, 11. panta 4. punktā, 14.a panta 1. punktā, 16. panta 5. punktā, 17. panta 7. punktā un 31. pantā
  minētos deleģētos aktus Komisijai
  piešķir uz
  trīs gadu laikposmu no ...

   (*).
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms triju gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 8]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt regulas 10. panta 1. punktā, 11. panta 4. punktā, 14.a panta 1. punktā, 16. panta 5. punktā, 17. panta 7. punktā un 31. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 10. panta 1. punktu, 11. panta 4. punktu, 14.a panta 1. punktu, 16. panta 5. punktu, 17. panta 7. punktu un 31. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts oaziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;

(*)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.
  "

| (10) | regulas 32. pantu aizstāj ar šādu:
  “32. pants
  Komiteju procedūra
  1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (**), nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”

  (**)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp." |
| --- | --- |

(10)

regulas 32. pantu aizstāj ar šādu:

“32. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (**), nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”

(**)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp."

| (11) | regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:




  “34.
   
  pants




  Pārskatīšana




  1.
     
  Vēlākais trešajā gadā pēc šīs regulas piemērošanas dienas un pēc tam katru nākamo trešo gadu pēc tās piemērošanas Komisija, pamatojoties uz ZZTEK padomu un pēc apspriešanās ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, izvērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz attiecīgajiem mencu krājumiem un zvejas ietekmi uz šiem krājumiem.


  Ja vajadzīgs, Komisija sagatavo attiecīgus priekšlikumus, lai saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu ilgtermiņa plāna grozījumus




  2.
     
  Šā panta 1. punkts neskar pilnvaras deleģēšanu šajā regulā.” [Gr. 11] |
| --- | --- |

(11)

regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:

“34.
   
  pants

Pārskatīšana

1.
     
  Vēlākais trešajā gadā pēc šīs regulas piemērošanas dienas un pēc tam katru nākamo trešo gadu pēc tās piemērošanas Komisija, pamatojoties uz ZZTEK padomu un pēc apspriešanās ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, izvērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz attiecīgajiem mencu krājumiem un zvejas ietekmi uz šiem krājumiem.


  Ja vajadzīgs, Komisija sagatavo attiecīgus priekšlikumus, lai saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu ilgtermiņa plāna grozījumus

2.
     
  Šā panta 1. punkts neskar pilnvaras deleģēšanu šajā regulā.” [Gr. 11]

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. ”

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012, 204. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija nostāja.

2

(3)  OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.

3

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/190

---

P7_TA(2013)0241

Muitas darbs intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā ***II

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 065/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06353/1/2013 – C7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06353/1/2013 – C7-0142/2013),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0285),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0185/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0185/2013),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 3.7.2012., P7_TA(2012)0272.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/191 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/191

---

P7_TA(2013)0242

Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta pārtika un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika ***II

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīga uztura aizstājējiem svara kontrolei, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 065/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05394/1/2013 – C7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05394/1/2013 – C7-0133/2013),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Itālijas Senāts un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Itālijas Senāts un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 26. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 26. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam par Padomes nostāju pirmajā lasījumā (COM(2013)0241), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam par Padomes nostāju pirmajā lasījumā (COM(2013)0241),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) par Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) par Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0353),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0191/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0191/2013),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 24, 28.1.2012., 119. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 14.6.2012., P7_TA(2012)0255.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas deklarācija par pesticīdiem

Īstenojot 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisija īpašu uzmanību pievērsīs pesticīdiem, kuros ir aktīvas vielas, drošinātājvielas vai sinerģisti, kuri atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (1) klasificēti mutagēnu vielu 1.A vai 1.B kategorijā, kancerogēnu vielu 1.A vai 1.B kategorijā, reproduktīvai sistēmai toksisku vielu 1.A vai 1.B kategorijā vai tiek uzskatītas par vielām, kurām ir endokrīnās sistēmas darbību traucējošas īpasības, kas var kaitīgi iedarboties uz cilvēkiem vai ir ļoti toksiskas, vai kam ir kritiska iedarbība, piemēram, neirotoksiska vai imūntoksiska ietekme uz attīstību, – ar mērķi pilnīgi izvairīties no to izmantošanas.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006, OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/192 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/192

---

P7_TA(2013)0243

Drošības un veselības aizsardzības prasības attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 065/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0348), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0348),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0191/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 7. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 7. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 10. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 10. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0009/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0009/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | aicina Komisiju priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 43, 15.2.2012., 47. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0152

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par minimālajām veselības aizsardzības un drošuma prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), un ar ko atceļ Direktīvu 2004/40/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2013/35/ES.)

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/193

---

P7_TA(2013)0244

Ilgtermiņa plāna izveide mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai – 2 ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 065/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0498), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0498),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0290/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0290/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 13. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 13. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7–0146/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7–0146/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 44, 15.2.2013, 125. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0236

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 11. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavotais zinātniskais novērtējums par to, cik efektīvi darbojas Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (3), ir atklājis vairākas problēmas saistībā ar minētās regulas piemērošanu. |
| --- | --- |

(1)

Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavotais zinātniskais novērtējums par to, cik efektīvi darbojas Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (3), ir atklājis vairākas problēmas saistībā ar minētās regulas piemērošanu.

| (2) | Dalībvalstis ir izmantojušas dažādas metodes, lai aprēķinātu zvejas piepūli atsauces gados un lai aprēķinātu zvejas piepūles izmantojumu, par ko ziņo saskaņā ar plānu. Tas ir ļāvis īstenot lielāku zvejas piepūli, nekā bija iecerēts plānā, un šāda situācija būtu jālabo
  , izstrādājot vienotu metodoloģiju dalībvalstu zvejas piepūles aprēķināšanai
  . [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstis ir izmantojušas dažādas metodes, lai aprēķinātu zvejas piepūli atsauces gados un lai aprēķinātu zvejas piepūles izmantojumu, par ko ziņo saskaņā ar plānu. Tas ir ļāvis īstenot lielāku zvejas piepūli, nekā bija iecerēts plānā, un šāda situācija būtu jālabo
  , izstrādājot vienotu metodoloģiju dalībvalstu zvejas piepūles aprēķināšanai
  . [Gr. 1]

| (3) | Tā kā dažos ģeogrāfiskajos apgabalos trūkst analītisku novērtējumu, ieguves kontroles noteikumu piemērošana nav iespējama, tāpēc kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) un zvejas piepūle katru gadu tiek automātiski samazināta par 25 %. Kopš uzsākta plāna īstenošana, attiecīgajiem apgabaliem iedalītā zvejas piepūle ir ievērojami samazinājusies. ZZTEK veiktais zinātniskais novērtējums liecina, ka dažos gadījumos KPN noteikšanā būtu lietderīgāk izmantot citus rādītājus, nevis zvejas izraisītu mirstību, un neveikt automātiskus KPN un zvejas piepūles samazinājumus. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā dažos ģeogrāfiskajos apgabalos trūkst analītisku novērtējumu, ieguves kontroles noteikumu piemērošana nav iespējama, tāpēc kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) un zvejas piepūle katru gadu tiek automātiski samazināta par 25 %. Kopš uzsākta plāna īstenošana, attiecīgajiem apgabaliem iedalītā zvejas piepūle ir ievērojami samazinājusies. ZZTEK veiktais zinātniskais novērtējums liecina, ka dažos gadījumos KPN noteikšanā būtu lietderīgāk izmantot citus rādītājus, nevis zvejas izraisītu mirstību, un neveikt automātiskus KPN un zvejas piepūles samazinājumus.

| (3a) | Zvejas izraisītās zivju mirstības rādītāju uzturēšanai pieņemamā līmenī, kāds pamatots zinātniskajās atziņās, vajadzētu veicināt zivju krājumu atjaunošanos. Dalībvalstīm būtu jāpiešķir prioritāte tādu pasākumu un stimulu izstrādei un sekmēšanai, kuri paredzēti nevēlamas nozvejas novēršanai. Būtu jānodrošina finansiāls atbalsts selektīvu zvejas pasākumu izmantošanai. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3a)

Zvejas izraisītās zivju mirstības rādītāju uzturēšanai pieņemamā līmenī, kāds pamatots zinātniskajās atziņās, vajadzētu veicināt zivju krājumu atjaunošanos. Dalībvalstīm būtu jāpiešķir prioritāte tādu pasākumu un stimulu izstrādei un sekmēšanai, kuri paredzēti nevēlamas nozvejas novēršanai. Būtu jānodrošina finansiāls atbalsts selektīvu zvejas pasākumu izmantošanai. [Gr. 2]

| (4) | Plānā paredzēts no darbības jomas izslēgt kuģus, kuru darbības būtiski nepalielina mencu mirstību. Lai nepieļautu to, ka ar šādām darbībām saistītā zvejas piepūle tiek novirzīta uz mencu zvejas darbībām, būtu jāsamazina zvejas piepūles sākuma līmenis. Lai izvairītos no administratīvā sloga, ko rada zvejas piepūles sākuma līmeņa nemitīga pārrēķināšana katru reizi, kad nolemts izslēgt konkrētas darbības, ir vēlams noteikt skaidrus izslēgšanas kritērijus, lai varētu galīgi noteikt zvejas piepūles sākuma līmeņus. |
| --- | --- |

(4)

Plānā paredzēts no darbības jomas izslēgt kuģus, kuru darbības būtiski nepalielina mencu mirstību. Lai nepieļautu to, ka ar šādām darbībām saistītā zvejas piepūle tiek novirzīta uz mencu zvejas darbībām, būtu jāsamazina zvejas piepūles sākuma līmenis. Lai izvairītos no administratīvā sloga, ko rada zvejas piepūles sākuma līmeņa nemitīga pārrēķināšana katru reizi, kad nolemts izslēgt konkrētas darbības, ir vēlams noteikt skaidrus izslēgšanas kritērijus, lai varētu galīgi noteikt zvejas piepūles sākuma līmeņus.

| (5) | Lai veicinātu selektīvākas zvejas darbības pilnībā dokumentētās zvejniecībās, kurās visas nozvejas tiek uzskaitītas attiecībā pret kvotu, kuģus, kas piedalās šādos izmēģinājumos, ir lietderīgi atbrīvot no zvejas piepūles režīma piemērošanas. |
| --- | --- |

(5)

Lai veicinātu selektīvākas zvejas darbības pilnībā dokumentētās zvejniecībās, kurās visas nozvejas tiek uzskaitītas attiecībā pret kvotu, kuģus, kas piedalās šādos izmēģinājumos, ir lietderīgi atbrīvot no zvejas piepūles režīma piemērošanas.

| (6) | Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas iedalīta galvenajiem mencu zvejas rīkiem, kopš plāna stāšanās spēkā ir ievērojami samazinājusies. Tas var radīt ievērojamu ekonomisko un sociālo ietekmi uz flotes segmentiem, kuri izmanto tos pašus zvejas rīkus, taču principā zvejo citu sugu zivis, nevis mencas. Lai risinātu šos sociālos un ekonomiskos jautājumus, būtu jāievieš mehānisms, ar kuru aptur turpmākus zvejas piepūles pielāgojumus. |
| --- | --- |

(6)

Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas iedalīta galvenajiem mencu zvejas rīkiem, kopš plāna stāšanās spēkā ir ievērojami samazinājusies. Tas var radīt ievērojamu ekonomisko un sociālo ietekmi uz flotes segmentiem, kuri izmanto tos pašus zvejas rīkus, taču principā zvejo citu sugu zivis, nevis mencas. Lai risinātu šos sociālos un ekonomiskos jautājumus, būtu jāievieš mehānisms, ar kuru aptur turpmākus zvejas piepūles pielāgojumus.

| (7) | Tā kā 13. panta 2. punkta b) apakšpunkts kādas valodas versijā atšķiras no citām versijām, ir jāgroza minētā noteikuma teksts, lai nodrošinātu tā vienādu piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā 13. panta 2. punkta b) apakšpunkts kādas valodas versijā atšķiras no citām versijām, ir jāgroza minētā noteikuma teksts, lai nodrošinātu tā vienādu piemērošanu.

| (8) | Ņemot vērā mencu izmetumu lielos apjomus, kuri novēroti plāna īstenošanas periodā, dalībvalstīm jāveic piemēroti izmetumu mazināšanas
  vai, ja iespējams, izskaušanas
  pasākumi, cita starpā savas zvejas iespējas sadalot starp kuģiem tā, lai kvotas pēc iespējas lielākā mērā atbilstu paredzamajām nozvejām. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā mencu izmetumu lielos apjomus, kuri novēroti plāna īstenošanas periodā, dalībvalstīm jāveic piemēroti izmetumu mazināšanas
  vai, ja iespējams, izskaušanas
  pasākumi, cita starpā savas zvejas iespējas sadalot starp kuģiem tā, lai kvotas pēc iespējas lielākā mērā atbilstu paredzamajām nozvejām. [Gr. 3]

| (9) | Atkāpes no plāna, kas paredzētas 11. un 13. pantā, apdraud plāna sekmīgu īstenošanu, ja netiek pareizi īstenotas. Novērtējot šo atkāpju īstenošanu, ir atklājusies vajadzība pastiprināt uzraudzības, kontroles un pilnīgas dokumentēšanas prasības, kas pamato šīs atkāpes. Ņemot vērā to, ka Savienības zivsaimniecības kontroles sistēma balstās uz riska izvērtējumu, darbībām, kuras veic saskaņā ar atkāpēm, būtu jāpiešķir īpaša “ļoti augsta riska” pakāpe. |
| --- | --- |

(9)

Atkāpes no plāna, kas paredzētas 11. un 13. pantā, apdraud plāna sekmīgu īstenošanu, ja netiek pareizi īstenotas. Novērtējot šo atkāpju īstenošanu, ir atklājusies vajadzība pastiprināt uzraudzības, kontroles un pilnīgas dokumentēšanas prasības, kas pamato šīs atkāpes. Ņemot vērā to, ka Savienības zivsaimniecības kontroles sistēma balstās uz riska izvērtējumu, darbībām, kuras veic saskaņā ar atkāpēm, būtu jāpiešķir īpaša “ļoti augsta riska” pakāpe.

| (10) | Ar Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (4), ir atcelti vairāki Regulas (EK) Nr. 1342/2008 panti, kuros bija atsauces uz II un III pielikumu. Tā kā Regulā (EK) Nr. 1342/2008 nav citu atsauču uz II un III pielikumu, minētie pielikumi būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(10)

Ar Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (4), ir atcelti vairāki Regulas (EK) Nr. 1342/2008 panti, kuros bija atsauces uz II un III pielikumu. Tā kā Regulā (EK) Nr. 1342/2008 nav citu atsauču uz II un III pielikumu, minētie pielikumi būtu jāsvītro.

| (11) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2008, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2008,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1342/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 4. pantu aizstāja ar šādu:
  “4. pants
  Zvejas piepūles aprēķināšana
  1.   Šīs regulas piemērošanas nolūkā kuģu grupas īstenoto zvejas piepūli aprēķina, saskaitot reizinājumus, kas iegūti, katra kuģa kapacitātes rādītājus kilovatos reizinot ar dienu skaitu, ko kuģis ir pavadījis I pielikumā noteiktā apgabalā. Diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis
  vai nu
  atrodas šajā apgabalā un ir ārpus ostas
  , vai attiecīgā gadījumā tā zvejas rīki ir izvietoti minētajā apgabalā
  . [Gr. 4]

  2.   Aprēķinot dienu, kas pavadīta apgabalā, dalībvalstis
  rīkojas saskaņā ar 26. pantu Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem

   (*).

  (*)  

  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

  ”; [Gr. 5]" |
| --- | --- |

1)

regulas 4. pantu aizstāja ar šādu:

“4. pants

Zvejas piepūles aprēķināšana

1.   Šīs regulas piemērošanas nolūkā kuģu grupas īstenoto zvejas piepūli aprēķina, saskaitot reizinājumus, kas iegūti, katra kuģa kapacitātes rādītājus kilovatos reizinot ar dienu skaitu, ko kuģis ir pavadījis I pielikumā noteiktā apgabalā. Diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis
  vai nu
  atrodas šajā apgabalā un ir ārpus ostas
  , vai attiecīgā gadījumā tā zvejas rīki ir izvietoti minētajā apgabalā
  . [Gr. 4]

2.   Aprēķinot dienu, kas pavadīta apgabalā, dalībvalstis
  rīkojas saskaņā ar 26. pantu Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem

   (*).

(*)  

  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

  ”; [Gr. 5]"

| 1a) | regulas 8. pantā iekļauj šādu punktu:




  “5.a
     
  Neskarot 2.līdz 5. punktu, Padome var lemt par alternatīvu KPN līmeni, ja zinātniskie ieteikumi norāda, ka tāds līmenis būtu piemērotāks plāna mērķu sasniegšanai.”; [Gr. 6] |
| --- | --- |

1a)

regulas 8. pantā iekļauj šādu punktu:

“5.a
     
  Neskarot 2.līdz 5. punktu, Padome var lemt par alternatīvu KPN līmeni, ja zinātniskie ieteikumi norāda, ka tāds līmenis būtu piemērotāks plāna mērķu sasniegšanai.”; [Gr. 6]

| 2) | regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:
  “9. pants
  Īpaša KPN noteikšanas procedūra
  1.   Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 7. pantu, KPN mencu krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā nosaka zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā. Tomēr ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % lielāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % lielāks nekā iepriekšējā gada KPN, vai ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā
  20
  % mazāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par
  20
  % mazāks nekā iepriekšējā gada KPN.
  2.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, ja zinātniskajos ieteikumos ir norādīts, ka nevajadzētu veikt specializētu zveju un ka:










  i) | piezveja ir jāsamazina vai jāpanāk tāds līmenis, kādu ieteikusi ZZTEK vai ICES, un/vai |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

Īpaša KPN noteikšanas procedūra

1.   Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 7. pantu, KPN mencu krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā nosaka zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā. Tomēr ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % lielāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % lielāks nekā iepriekšējā gada KPN, vai ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā
  20
  % mazāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par
  20
  % mazāks nekā iepriekšējā gada KPN.

2.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, ja zinātniskajos ieteikumos ir norādīts, ka nevajadzētu veikt specializētu zveju un ka:

i)

piezveja ir jāsamazina vai jāpanāk tāds līmenis, kādu ieteikusi ZZTEK vai ICES, un/vai

| ii) | mencu nozveja ir jāsamazina līdz līmenim, kādu ieteikusi ZZTEK vai ICES, |
| --- | --- |

ii)

mencu nozveja ir jāsamazina līdz līmenim, kādu ieteikusi ZZTEK vai ICES,

Padome pieņem lēmumu nākamajā gadā nepiemērot KPN ikgadējos pielāgojumus ar nosacījumu, ka noteiktā KPN ir paredzēta tikai piezvejai. [Gr. 7]

3.   Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 8. pantu, KPN mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā nosaka, mutatis mutandis piemērojot šā panta 1. un 2. punktu, ja vien apspriedēs ar Norvēģiju netiek panākta vienošanās par citādu KPN apjomu.”;

| 3) | regulas 11. panta 2. un 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

3)

regulas 11. panta 2. un 3. punktu svītro;

| 4) | iekļauj šādus pantus:
  “11.a pants
  Konkrētos apgabalos, dziļumā vai ar konkrētiem zvejas rīkiem īstenotas zvejas piepūles izslēgšana
  1.   Dalībvalstis var izslēgt no uzskaites zvejas reisā īstenotu kuģa zvejas piepūli, ja
  tiek izpildīts viens no šādiem nosacījumiem
  : [Gr. 9]







  a) | visas attiecīgā kuģa zvejas darbības minētajā reisā ir veiktas ārpus mencu izplatības apgabaliem, kas iekļauti sarakstā saskaņā ar 2. punktu,
  vai |
| --- | --- | --- |

4)

iekļauj šādus pantus:

“11.a pants

Konkrētos apgabalos, dziļumā vai ar konkrētiem zvejas rīkiem īstenotas zvejas piepūles izslēgšana

1.   Dalībvalstis var izslēgt no uzskaites zvejas reisā īstenotu kuģa zvejas piepūli, ja
  tiek izpildīts viens no šādiem nosacījumiem
  : [Gr. 9]

a)

visas attiecīgā kuģa zvejas darbības minētajā reisā ir veiktas ārpus mencu izplatības apgabaliem, kas iekļauti sarakstā saskaņā ar 2. punktu,

vai

| b) | visas attiecīgā kuģa zvejas darbības minētajā reisā ir veiktas dziļumā, kas pārsniedz 300 m,
  vai |
| --- | --- |

b)

visas attiecīgā kuģa zvejas darbības minētajā reisā ir veiktas dziļumā, kas pārsniedz 300 m,

vai

| c) | uz attiecīgā zvejas kuģa minētajā reisā
  tiek izmantots
  viens
  reglamentēta
  zvejas
  rīka veids
  un minētais rīks ir iekļauts sarakstā saskaņā ar 2. punktu. J
  a uz zvejas kuģa minētā reisa laikā ir cita veida rīks, to uzglabā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 47. pantam
  . [Gr. 10] |
| --- | --- |

c)

uz attiecīgā zvejas kuģa minētajā reisā
  tiek izmantots
  viens
  reglamentēta
  zvejas
  rīka veids
  un minētais rīks ir iekļauts sarakstā saskaņā ar 2. punktu. J
  a uz zvejas kuģa minētā reisa laikā ir cita veida rīks, to uzglabā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 47. pantam
  . [Gr. 10]

2.   Pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas saskaņā ar 3. punktu, un ņemot vērā zinātnisko ieteikumu, Padome sagatavo sarakstu ar apgabaliem, kas atrodas ārpus mencu areāla, un sarakstu ar zvejas rīkiem, kuru tehnisko īpašību dēļ gūtās mencu nozvejas ir mazākas par 1,5 % no kopējās nozvejas svara izteiksmē.
  Ja kādas dalībvalsts iesniegtais pieprasījums par zvejas rīku vai apgabalu tiek apstiprināts, arī citām dalībvalstīm ir iespējams tos izmantot. [Gr. 11]

3.   Dalībvalstis sniedz attiecīgu informāciju, lai Komisija varētu novērtēt, vai apgabals vai zvejas rīks ir iekļaujami 2. punktā minētajā apgabalu sarakstā un zvejas rīku sarakstā.

4.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par formātu un procedūru, kādā Komisijai nosūta 3. punktā minēto informāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. pantā minēto procedūru.

11.b pants

Sākuma līmeņa pielāgojums maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles aprēķināšanas vajadzībām

1.   Zvejas piepūli, kas minēta 11.a panta 1. punktā un izmantota, lai noteiktu 12. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto sākuma līmeni, atvelk no sākuma līmeņa saskaņā ar šo pantu.

2.   Pieprasījumus pielāgot 1. punkta minēto sākuma līmeni dalībvalstis iesniedz Komisijai
  katru gadu
  līdz
  31. decembrim
  . [Gr. 12]

3.   Pielāgoto sākuma līmeni izmanto, lai pārrēķinātu attiecīgās zvejas piepūles grupas maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, piemērojot ikgadējos procentuālos pielāgojumus, kas piemēroti kopš plāna stāšanās spēkā.

4.   Šīs regulas 11.a pantā minēto zvejas piepūles izslēgšanu var piemērot attiecīgajai zvejas piepūles grupai tikai pēc tam, kad maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir pārrēķināta saskaņā ar šo pantu.

5.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, nosakot sīki izstrādātus noteikumus par formātu un procedūru, kādā Komisijai nosūta 2. punktā minētos pieprasījumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. pantā minēto procedūru.

11.c pants

Tādu kuģu izslēgšana, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos

1.   Dalībvalstis no zvejas piepūles režīma var izslēgt zvejas piepūli, ko kuģis īstenojis, piedaloties pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, kuros visas gūtās mencu nozvejas, ieskaitot izmetumus, tiek uzskaitītas attiecībā pret kvotu.

2.   Ja piemēro 1. punktu, dalībvalstis pielāgo maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecīgajai zvejas piepūles grupai noteikta saskaņā ar 12. panta 1. punktu.
  Komisija pieņem īstenošanas aktus, paredzot sīki izstrādātus noteikumus pirmajā teikumā minētās maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles pielāgošanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. pantā minēto procedūru
  . [Gr. 13]

3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai visus maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles pielāgojumus, kas veikti saskaņā ar 2. punktu. Paziņojumā iekļauj ziņas par izslēgtajiem kuģiem un par atvilkto zvejas piepūles apjomu, norādot gan apkopotus datus, gan datus par katru kuģi.

[Gr. 14]

5.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par formātu un procedūru, kādā nosūta 3. punktā minēto paziņojumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. pantā minēto procedūru.

11.d pants

Pasākumi, kas attiecas uz agrāk iegūtu izslēgšanu [Gr. 15]

Izslēgšanu no zvejas piepūles režīma, kas veikta jau pirms ... (**), turpina piemērot, kamēr vien ir izpildīti nosacījumi, ar kuriem tika atļauta minētā izslēgšana. Dalībvalstis katru gadu sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju, lai tā varētu konstatēt, vai minētie nosacījumi joprojām ir izpildīti.”; [Gr. 16]

(**)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.
  "

| 5) | regulas 12. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Apkopotām zvejas piepūles grupām, kuru procentuālā summārā [kopējā] nozveja, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punkta d) apakšpunktu, ir vienāda ar 20 % vai lielāka, piemēro ikgadējus pielāgojumus. Attiecīgo grupu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:






  (a) | ja piemēro 7. vai 8. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas minētajos pantos noteikts zvejas izraisītai mirstībai; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

regulas 12. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Apkopotām zvejas piepūles grupām, kuru procentuālā summārā [kopējā] nozveja, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punkta d) apakšpunktu, ir vienāda ar 20 % vai lielāka, piemēro ikgadējus pielāgojumus. Attiecīgo grupu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:

(a)

ja piemēro 7. vai 8. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas minētajos pantos noteikts zvejas izraisītai mirstībai;

| (b) | ja piemēro
  9. pantu
  , zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas piemērots KPN salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu;”; |
| --- | --- |

(b)

ja piemēro
  9. pantu
  , zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas piemērots KPN salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu;”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “6.   Atkāpjoties no 4. punkta, ja maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta četrus gadus pēc kārtas, Padome var nolemt nākamajā gadā vai nākamajos gados maksimāli pieļaujamajai zvejas piepūlei nepiemērot ikgadēju pielāgojumu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“6.   Atkāpjoties no 4. punkta, ja maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta četrus gadus pēc kārtas, Padome var nolemt nākamajā gadā vai nākamajos gados maksimāli pieļaujamajai zvejas piepūlei nepiemērot ikgadēju pielāgojumu.”;

| 5a) | iekļauj šādu pantu:




  “12.a
   
  pants




  Lai sasniegtu ilgtspējīgus zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājus, pamatojoties uz zinātnisku ieteikumu, īsteno pakāpenisku zivju izmetumu izskaušanu. Šim nolūkam dalībvalstis ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda finansiālu atbalstu ievieš piemērotus selektīvus zvejas rīkus un citus pasākumus. Dalībvalstis apspriežas ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, kā arī ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES) un/vai ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju (ZZTEK) un attiecīgajām ieinteresētajām personām par pasākumiem, kuri jāpieņem.”; [Gr. 8 un 18] |
| --- | --- |

5a)

iekļauj šādu pantu:

“12.a
   
  pants

Lai sasniegtu ilgtspējīgus zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājus, pamatojoties uz zinātnisku ieteikumu, īsteno pakāpenisku zivju izmetumu izskaušanu. Šim nolūkam dalībvalstis ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda finansiālu atbalstu ievieš piemērotus selektīvus zvejas rīkus un citus pasākumus. Dalībvalstis apspriežas ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, kā arī ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES) un/vai ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju (ZZTEK) un attiecīgajām ieinteresētajām personām par pasākumiem, kuri jāpieņem.”; [Gr. 8 un 18]

| 6) | regulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | noslēdzas ar to, ka visā pārvaldības periodā nozvejas sastāvā, ieskaitot izmetumus, ir mazāk nekā 5 % mencu;” |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

noslēdzas ar to, ka visā pārvaldības periodā nozvejas sastāvā, ieskaitot izmetumus, ir mazāk nekā 5 % mencu;”

| 7) | regulas 14. pantam pievieno šādus punktus:
  “5.   Ja zinātniskie dati liecina, ka
  saistībā ar zvejas rīku visā pārvaldības periodā nozvejas sastāvā ir ievērojams daudzums mencu izmetumu,
  attiecīgā dalībvalsts veic tūlītējus pasākumus mencu izmetumu mazināšanai. [Gr. 19]

  6.   Dalībvalstis izveido sistēmas, ar kurām nodrošina atbilstību 11.a, 11.b, 11.c un 13. panta nosacījumiem, un iekļauj tās valsts veiktas kontroles rīcības programmās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantā. Kuģiem, kuri darbojas saskaņā ar minētajiem pantiem, dalībvalstis Regulas (EK) Nr. 1224/2009 5. pantā minētajā riska pārvaldībā piešķir “ļoti augsta riska” pakāpi.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 14. pantam pievieno šādus punktus:

“5.   Ja zinātniskie dati liecina, ka
  saistībā ar zvejas rīku visā pārvaldības periodā nozvejas sastāvā ir ievērojams daudzums mencu izmetumu,
  attiecīgā dalībvalsts veic tūlītējus pasākumus mencu izmetumu mazināšanai. [Gr. 19]

6.   Dalībvalstis izveido sistēmas, ar kurām nodrošina atbilstību 11.a, 11.b, 11.c un 13. panta nosacījumiem, un iekļauj tās valsts veiktas kontroles rīcības programmās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantā. Kuģiem, kuri darbojas saskaņā ar minētajiem pantiem, dalībvalstis Regulas (EK) Nr. 1224/2009 5. pantā minētajā riska pārvaldībā piešķir “ļoti augsta riska” pakāpi.”;

| 7a) | regulas 16. panta 3. punktā vārdus “2009. gadā” svītro. [Gr. 20] |
| --- | --- |

7a)

regulas 16. panta 3. punktā vārdus “2009. gadā” svītro. [Gr. 20]

| 7b) | regulas 17. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:




  “4.
     
  Ja nododošās zvejas rīku grupas cpue ir mazāka par saņemošās zvejas rīku grupas cpue, dalībvalsts piemēro korekcijas koeficientu zvejas piepūles apjomam saņemošās zvejas rīku grupā, lai kompensētu to, ka tai ir lielāka cpue. Dalībvalstis neveic šādu pielāgošanu, ja tās var pamatot, ka pārvietošana tiek īstenota ar mērķi samazināt mencu nozvejas vai saistībā ar zivju izmetumu ierobežošanu atbilstīgi Savienības tiesību aktiem par zvejas rīku izmantošanu.” [Gr. 21] |
| --- | --- |

7b)

regulas 17. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Ja nododošās zvejas rīku grupas cpue ir mazāka par saņemošās zvejas rīku grupas cpue, dalībvalsts piemēro korekcijas koeficientu zvejas piepūles apjomam saņemošās zvejas rīku grupā, lai kompensētu to, ka tai ir lielāka cpue. Dalībvalstis neveic šādu pielāgošanu, ja tās var pamatot, ka pārvietošana tiek īstenota ar mērķi samazināt mencu nozvejas vai saistībā ar zivju izmetumu ierobežošanu atbilstīgi Savienības tiesību aktiem par zvejas rīku izmantošanu.” [Gr. 21]

| 8) | regulas 32. pantu aizstāj ar šādu:
  “32. pants
  Komiteju procedūra
  1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (***) nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

  (***)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”;" |
| --- | --- |

8)

regulas 32. pantu aizstāj ar šādu:

“32. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (***) nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

(***)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”;"

| 9) | II un III pielikumu svītro. |
| --- | --- |

9)

II un III pielikumu svītro.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 44, 15.2.2013., 125. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija nostāja.

2

(3)  OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.

3

(4)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

4

---

Trešdiena, 2013. gada 12. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/199

---

P7_TA(2013)0249

Eiropas Komisijas locekļa iecelšana

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums, ar ko apstiprina Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā (2013/0806(NLE)

(2016/C 065/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 21. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 21. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Horvātijas valdības 2013. gada 25. aprīlī iesniegto priekšlikumu par Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Horvātijas valdības 2013. gada 25. aprīlī iesniegto priekšlikumu par Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. maija vēstuli, kurā Padome apspriedās ar Parlamentu par lēmumu, kas jāpieņem, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju, par Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. maija vēstuli, kurā Padome apspriedās ar Parlamentu par lēmumu, kas jāpieņem, vienojoties ar Komisijas priekšsēdētāju, par Neven Mimica iecelšanu Komisijas locekļa amatā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 4. jūnijā notikušo Neven Mimica uzklausīšanu, ko vadīja Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja kopā ar Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju, un pēc šīs uzklausīšanas sagatavotos novērtējuma paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 4. jūnijā notikušo Neven Mimica uzklausīšanu, ko vadīja Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja kopā ar Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju, un pēc šīs uzklausīšanas sagatavotos novērtējuma paziņojumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. pantu un XVII pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. pantu un XVII pielikumu,

| 1. | apstiprina Neven Mimica iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Neven Mimica iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2014. gada 31. oktobrim;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu un Horvātijas valdībām un palamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu un Horvātijas valdībām un palamentiem.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/199

---

P7_TA(2013)0251

Revīzijas palātas locekļa iecelšana amatā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Neven Mates par Revīzijas palātas locekli (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

(Apspriešanās)

(2016/C 065/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0106/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0182/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0182/2013),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2013. gada 27. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2013. gada 27. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

| 1. | noraida Padomes priekšlikumu iecelt Neven Mates par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

noraida Padomes priekšlikumu iecelt Neven Mates par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/200

---

P7_TA(2013)0252

Revīzijas palātas locekļa iecelšana amatā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija lēmums par Revīzijas palātas locekļa iecelšanu – George Pufan (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

(Apspriešanās)

(2016/C 065/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0115/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0115/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0181/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0181/2013),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2013. gada 27. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2013. gada 27. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

| 1. | apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt George Pufan par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt George Pufan par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/200

---

P7_TA(2013)0253

Nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 065/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0332), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0332),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0158/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 18. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 18. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0144/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 351, 15.11.2012., 90. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0162

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 18. septembra atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (3), Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus, bet dažas īstenošanas pilnvaras ir paturētas Padomei. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (3), Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus, bet dažas īstenošanas pilnvaras ir paturētas Padomei.

| (2) | Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā dažas pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ir jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā dažas pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ir jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu.

| (3) | Lai piemērotu vairākus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 noteikumus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz:






  — | atbrīvošanu no konkrētām informācijas sniegšanas prasībām, kas noteiktas zvejas kuģiem, vai dažādu paziņošanas periodu noteikšanu konkrētām zvejas kuģu kategorijām, |
| --- | --- | --- |

(3)

Lai piemērotu vairākus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 noteikumus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz:

—

atbrīvošanu no konkrētām informācijas sniegšanas prasībām, kas noteiktas zvejas kuģiem, vai dažādu paziņošanas periodu noteikšanu konkrētām zvejas kuģu kategorijām,

| — | kritēriju noteikšanu trešās valsts zvejas kuģu veiktu izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas darbību inspicēšanai, |
| --- | --- |

—

kritēriju noteikšanu trešās valsts zvejas kuģu veiktu izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas darbību inspicēšanai,

| — | tādu produktu saraksta izveidošanu, kas neietilpst nozvejas sertifikāta darbības jomā, |
| --- | --- |

—

tādu produktu saraksta izveidošanu, kas neietilpst nozvejas sertifikāta darbības jomā,

| — | nozvejas sertifikācijas sistēmas pielāgošanu vairākiem mazo zvejas kuģu iegūtiem zvejas produktiem, tostarp iespēju izmantot vienkāršotu nozvejas sertifikātu, |
| --- | --- |

—

nozvejas sertifikācijas sistēmas pielāgošanu vairākiem mazo zvejas kuģu iegūtiem zvejas produktiem, tostarp iespēju izmantot vienkāršotu nozvejas sertifikātu,

| — | nozvejas sertifikāta iesniegšanas termiņa pielāgošanu, pamatojoties uz zvejas produkta veidu, attālumu līdz vietai, kur notiek ievešana Savienības teritorijā, vai izmantoto transportlīdzekli, |
| --- | --- |

—

nozvejas sertifikāta iesniegšanas termiņa pielāgošanu, pamatojoties uz zvejas produkta veidu, attālumu līdz vietai, kur notiek ievešana Savienības teritorijā, vai izmantoto transportlīdzekli,

| — | noteikumu paredzēšanu attiecībā uz atzītu uzņēmēju sertifikātu piešķiršanu, grozīšanu vai anulēšanu vai atzīta uzņēmēja statusa apturēšanu vai atsaukšanu un nosacījumiem par atzītu uzņēmēju sertifikātu derīgumu, |
| --- | --- |

—

noteikumu paredzēšanu attiecībā uz atzītu uzņēmēju sertifikātu piešķiršanu, grozīšanu vai anulēšanu vai atzīta uzņēmēja statusa apturēšanu vai atsaukšanu un nosacījumiem par atzītu uzņēmēju sertifikātu derīgumu,

| — | Savienības mēroga verifikācijas kritēriju noteikšanu saistībā ar riska pārvaldību. |
| --- | --- |

—

Savienības mēroga verifikācijas kritēriju noteikšanu saistībā ar riska pārvaldību.

| (4) | Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, gatavojoties deleģēto aktu pieņemšanai, attiecīgi apspriestos, arī ekspertu līmenī
  , tā iegūstot objektīvu, precīzu, izsmeļošu un atjauninātu informāciju
  . Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai jānodrošina, lai attiecīgie dokumenti savlaicīgi un atbilstošā kārtībā būtu nosūtīti vienlaikus gan Eiropas Parlamentam, gan Padomei. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(4)

Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, gatavojoties deleģēto aktu pieņemšanai, attiecīgi apspriestos, arī ekspertu līmenī
  , tā iegūstot objektīvu, precīzu, izsmeļošu un atjauninātu informāciju
  . Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai jānodrošina, lai attiecīgie dokumenti savlaicīgi un atbilstošā kārtībā būtu nosūtīti vienlaikus gan Eiropas Parlamentam, gan Padomei. [Gr. 1]

| (5) | Lai nodrošinātu vienotus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu attiecībā uz:






  — | iepriekšējas paziņošanas veidlapu izstrādi, |
| --- | --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu vienotus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu attiecībā uz:

—

iepriekšējas paziņošanas veidlapu izstrādi,

| — | izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas deklarācijas procedūru un veidlapu izstrādi, |
| --- | --- |

—

izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas deklarācijas procedūru un veidlapu izstrādi,

| — | vienojoties ar karoga valstīm, tādu nozvejas sertifikātu pieņemšanu, kas sagatavoti, apstiprināti vai iesniegti elektroniski vai kuru pamatā ir elektronisko izsekojamības sistēmu dati, kas iestādēm nodrošina nemainīgu kontroles līmeni, |
| --- | --- |

—

vienojoties ar karoga valstīm, tādu nozvejas sertifikātu pieņemšanu, kas sagatavoti, apstiprināti vai iesniegti elektroniski vai kuru pamatā ir elektronisko izsekojamības sistēmu dati, kas iestādēm nodrošina nemainīgu kontroles līmeni,

| — | to nozvejas sertifikācijas sistēmu saraksta noteikšanu un grozīšanu, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas un kas atbilst ES NNN zvejas regulas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

to nozvejas sertifikācijas sistēmu saraksta noteikšanu un grozīšanu, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas un kas atbilst ES NNN zvejas regulas noteikumiem,

| — | to, lai izstrādātu kopējus nosacījumus visās dalībvalstīs attiecībā uz procedūrām un veidlapām, lai pieteiktos atzīta uzņēmēja statusa iegūšanai un izdotu atzīta uzņēmēja sertifikātu, noteikumus par atzīto uzņēmēju verifikāciju un noteikumus par informācijas apmaiņu starp atzīto uzņēmēju un iestādēm dalībvalstīs, starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju, |
| --- | --- |

—

to, lai izstrādātu kopējus nosacījumus visās dalībvalstīs attiecībā uz procedūrām un veidlapām, lai pieteiktos atzīta uzņēmēja statusa iegūšanai un izdotu atzīta uzņēmēja sertifikātu, noteikumus par atzīto uzņēmēju verifikāciju un noteikumus par informācijas apmaiņu starp atzīto uzņēmēju un iestādēm dalībvalstīs, starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju,

| — | Savienības NNN zvejas kuģu saraksta izveidi, |
| --- | --- |

—

Savienības NNN zvejas kuģu saraksta izveidi,

| — | kuģu izslēgšanu no Eiropas Savienības NNN zvejas kuģu saraksta, |
| --- | --- |

—

kuģu izslēgšanu no Eiropas Savienības NNN zvejas kuģu saraksta,

| — | NNN zvejas kuģu sarakstu, kurus pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, iekļaušanu Savienības NNN zvejas kuģu sarakstā, |
| --- | --- |

—

NNN zvejas kuģu sarakstu, kurus pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, iekļaušanu Savienības NNN zvejas kuģu sarakstā,

| — | nesadarbīgo trešo valstu noteikšanu, |
| --- | --- |

—

nesadarbīgo trešo valstu noteikšanu,

| — | šādu trešo valstu iekļaušanu nesadarbīgo trešo valstu sarakstā, |
| --- | --- |

—

šādu trešo valstu iekļaušanu nesadarbīgo trešo valstu sarakstā,

| — | trešo valstu izslēgšanas no nesadarbīgo trešo valstu saraksta, |
| --- | --- |

—

trešo valstu izslēgšanas no nesadarbīgo trešo valstu saraksta,

| — | ārkārtas pasākumu pieņemšanu attiecībā uz trešām valstīm īpašos apstākļos, |
| --- | --- |

—

ārkārtas pasākumu pieņemšanu attiecībā uz trešām valstīm īpašos apstākļos,

| — | formāta noteikšanu dalībvalstu iesniegtajai informācijai par novērotajiem zvejas kuģiem, |
| --- | --- |

—

formāta noteikšanu dalībvalstu iesniegtajai informācijai par novērotajiem zvejas kuģiem,

| — | noteikumu paredzēšanu par savstarpēju palīdzību. |
| --- | --- |

—

noteikumu paredzēšanu par savstarpēju palīdzību.

Ja vajadzīga dalībvalstu kontrole, šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4).

| (6) | Lisabonas līgums ir stājies spēkā, tāpēc jāsvītro 52. pants. Šis pants jau tika izmantots, lai izveidotu tiesisko regulējumu vienkāršotam nozvejas sertifikātam un lai izveidotu administratīvos pasākumus ar trešām valstīm saskaņā ar 12. panta 4. punktu un 20. panta 4. punktu. Tas joprojām ir vajadzīgs, lai Komisijai nodrošinātu vajadzīgās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus ar mērķi pielāgot nozvejas sertifikācijas sistēmu dažiem mazo zvejas kuģu iegūtiem zvejas produktiem, tostarp iespēju izmantot vienkāršotu nozvejas sertifikātu, un īstenošanas pilnvaras, lai Komisija, vienojoties ar karoga valstīm, varētu pieņemt nozvejas sertifikātus, kas ir sagatavoti, apstiprināti un iesniegti elektroniski vai aizstāti ar elektroniskās izsekojamības sistēmu datiem, kas iestādēm nodrošina nemainīgu kontroles līmeni. |
| --- | --- |

(6)

Lisabonas līgums ir stājies spēkā, tāpēc jāsvītro 52. pants. Šis pants jau tika izmantots, lai izveidotu tiesisko regulējumu vienkāršotam nozvejas sertifikātam un lai izveidotu administratīvos pasākumus ar trešām valstīm saskaņā ar 12. panta 4. punktu un 20. panta 4. punktu. Tas joprojām ir vajadzīgs, lai Komisijai nodrošinātu vajadzīgās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus ar mērķi pielāgot nozvejas sertifikācijas sistēmu dažiem mazo zvejas kuģu iegūtiem zvejas produktiem, tostarp iespēju izmantot vienkāršotu nozvejas sertifikātu, un īstenošanas pilnvaras, lai Komisija, vienojoties ar karoga valstīm, varētu pieņemt nozvejas sertifikātus, kas ir sagatavoti, apstiprināti un iesniegti elektroniski vai aizstāti ar elektroniskās izsekojamības sistēmu datiem, kas iestādēm nodrošina nemainīgu kontroles līmeni.

| (7) | Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā jāpielāgo noteikums par pagaidu pasākumiem, kas paredz dažu Komisijas pasākumu paziņošanu Padomei konkrētos apstākļos. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā jāpielāgo noteikums par pagaidu pasākumiem, kas paredz dažu Komisijas pasākumu paziņošanu Padomei konkrētos apstākļos.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 1005/2008 noteikumi par nesadarbīgo trešo valstu saraksta izveidi un trešo valstu izslēgšanu no minētā saraksta paredz piešķirt Padomei lēmumu pieņemšanas pilnvaras. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā šie noteikumi ir jāsaskaņo ar jaunajām procedūrām, kas piemērojamas kopējai zivsaimniecības politikai. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 1005/2008 noteikumi par nesadarbīgo trešo valstu saraksta izveidi un trešo valstu izslēgšanu no minētā saraksta paredz piešķirt Padomei lēmumu pieņemšanas pilnvaras. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā šie noteikumi ir jāsaskaņo ar jaunajām procedūrām, kas piemērojamas kopējai zivsaimniecības politikai.

| (9) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1005/2008, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1005/2008,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1005/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | pievieno šādu punktu:
  “1.a   Komisija ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto procedūru var noteikt 1. punktā minētā iepriekšējā paziņojuma veidlapu.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

pievieno šādu punktu:

“1.a   Komisija ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto procedūru var noteikt 1. punktā minētā iepriekšējā paziņojuma veidlapu.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem dažas trešās valsts zvejas kuģu kategorijas atbrīvo no 1. punktā minētajiem pienākumiem uz ierobežotu un pagarināmu laikposmu vai arī paredz citu paziņošanas periodu, ņemot vērā, inter alia, zvejas produkta veidu, attālumu starp zvejas vietām, izkraušanas vietām un ostām, kurās attiecīgie kuģi ir reģistrēti vai uzskaitīti.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem dažas trešās valsts zvejas kuģu kategorijas atbrīvo no 1. punktā minētajiem pienākumiem uz ierobežotu un pagarināmu laikposmu vai arī paredz citu paziņošanas periodu, ņemot vērā, inter alia, zvejas produkta veidu, attālumu starp zvejas vietām, izkraušanas vietām un ostām, kurās attiecīgie kuģi ir reģistrēti vai uzskaitīti.”;

| 2) | regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas deklarācijas procedūras un veidlapas nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas deklarācijas procedūras un veidlapas nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 3) | regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis katru gadu savās apstiprinātajās ostās inspicē vismaz 5 % no trešo valstu zvejas kuģu izkrāvumiem un pārkrāvumiem citā kuģī saskaņā ar robežvērtībām, kas noteiktas, balstoties uz riska pārvaldību un neskarot reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas pieņemtas augstākas robežvērtības. Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka šos kritērijus.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis katru gadu savās apstiprinātajās ostās inspicē vismaz 5 % no trešo valstu zvejas kuģu izkrāvumiem un pārkrāvumiem citā kuģī saskaņā ar robežvērtībām, kas noteiktas, balstoties uz riska pārvaldību un neskarot reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas pieņemtas augstākas robežvērtības. Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka šos kritērijus.”;

| 4) | regulas 12. pantu groza šādi:






  a) | pantā pievieno šādu punktu:
  “4.a   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem nozvejas sertifikātus, kas noteikti 20. panta 4. punktā izklāstītās sadarbības ietvaros. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 12. pantu groza šādi:

a)

pantā pievieno šādu punktu:

“4.a   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem nozvejas sertifikātus, kas noteikti 20. panta 4. punktā izklāstītās sadarbības ietvaros. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   To I pielikumā sniegto produktu sarakstu, kas neietilpst nozvejas sertifikāta darbības jomā, var pārskatīt katru gadu. Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza sarakstu, pamatojoties uz:






  a) | trešo valstu zvejas kuģu inspekcijām dalībvalstu ostās; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   To I pielikumā sniegto produktu sarakstu, kas neietilpst nozvejas sertifikāta darbības jomā, var pārskatīt katru gadu. Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza sarakstu, pamatojoties uz:

a)

trešo valstu zvejas kuģu inspekcijām dalībvalstu ostās;

| b) | nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu attiecībā uz zvejas produktu importu un eksportu; |
| --- | --- |

b)

nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu attiecībā uz zvejas produktu importu un eksportu;

| c) | Savienības brīdinājuma sistēmas īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

Savienības brīdinājuma sistēmas īstenošanu;

| d) | NNN zvejā iesaistīto kuģu identificēšanu; |
| --- | --- |

d)

NNN zvejā iesaistīto kuģu identificēšanu;

| e) | to valstspiederīgo identitātes noteikšanu, kas atbalsta NNN zveju vai ir tajā iesaistīti; |
| --- | --- |

e)

to valstspiederīgo identitātes noteikšanu, kas atbalsta NNN zveju vai ir tajā iesaistīti;

| f) | dažās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās pieņemto noteikumu īstenošanu, kas skar zvejas kuģu pamanīšanu (novērošanu); |
| --- | --- |

f)

dažās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās pieņemto noteikumu īstenošanu, kas skar zvejas kuģu pamanīšanu (novērošanu);

| g) | dalībvalstu ziņojumiem.”; |
| --- | --- |

g)

dalībvalstu ziņojumiem.”;

| c) | pantā pievieno šādu punktu:
  “6.   Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nozvejas sertifikācijas sistēmu pielāgo mazo zvejas kuģu iegūtiem zvejas produktiem, tostarp, ja vajadzīgs, pieņem vienkāršota nozvejas sertifikāta paraugu.”; |
| --- | --- |

c)

pantā pievieno šādu punktu:

“6.   Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nozvejas sertifikācijas sistēmu pielāgo mazo zvejas kuģu iegūtiem zvejas produktiem, tostarp, ja vajadzīgs, pieņem vienkāršota nozvejas sertifikāta paraugu.”;

| 5) | regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Nozvejas dokumentus un saistītos dokumentus, kas apstiprināti saskaņā ar nozvejas dokumentēšanas sistēmām, kuras ir pieņēmusi reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija un kuras ir atzītas par atbilstīgām šajā regulā paredzētajām prasībām, pieņem kā nozvejas sertifikātus attiecībā uz zvejas produktiem, kas iegūti no sugām, uz kurām attiecas šādas nozvejas dokumentēšanas sistēmas, un uz tiem attiecas pārbaudes un verificēšanas prasības, kas ir saistošas importētājai dalībvalstij saskaņā ar 16. un 17. pantu un 18. pantā paredzētajiem noteikumiem par importa atteikumu. Šādu nozvejas dokumentu shēmu sarakstu nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Nozvejas dokumentus un saistītos dokumentus, kas apstiprināti saskaņā ar nozvejas dokumentēšanas sistēmām, kuras ir pieņēmusi reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija un kuras ir atzītas par atbilstīgām šajā regulā paredzētajām prasībām, pieņem kā nozvejas sertifikātus attiecībā uz zvejas produktiem, kas iegūti no sugām, uz kurām attiecas šādas nozvejas dokumentēšanas sistēmas, un uz tiem attiecas pārbaudes un verificēšanas prasības, kas ir saistošas importētājai dalībvalstij saskaņā ar 16. un 17. pantu un 18. pantā paredzētajiem noteikumiem par importa atteikumu. Šādu nozvejas dokumentu shēmu sarakstu nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 6) | regulas 16. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Apstiprināto nozvejas sertifikātu sākotnēji noteiktajā termiņā vismaz trīs darbdienas pirms paredzamās ievešanas Savienības teritorijā importētājs iesniedz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā ir paredzēts importēt produktu. Šādu trīs darbdienu termiņu var pielāgot ar deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 54.a pantu, atbilstīgi zvejas produkta veidam, attālumam līdz vietai, kur notiek ievešana Savienības teritorijā, vai atbilstīgi izmantotajam transportlīdzeklim. Šīs kompetentās iestādes, pamatojoties uz riska pārvaldību, pārbauda nozvejas sertifikātu, ņemot vērā informāciju, kas sniegta paziņojumos, kuri saņemti no karoga valsts atbilstīgi 20. un 22. pantam.”; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 16. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Apstiprināto nozvejas sertifikātu sākotnēji noteiktajā termiņā vismaz trīs darbdienas pirms paredzamās ievešanas Savienības teritorijā importētājs iesniedz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā ir paredzēts importēt produktu. Šādu trīs darbdienu termiņu var pielāgot ar deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 54.a pantu, atbilstīgi zvejas produkta veidam, attālumam līdz vietai, kur notiek ievešana Savienības teritorijā, vai atbilstīgi izmantotajam transportlīdzeklim. Šīs kompetentās iestādes, pamatojoties uz riska pārvaldību, pārbauda nozvejas sertifikātu, ņemot vērā informāciju, kas sniegta paziņojumos, kuri saņemti no karoga valsts atbilstīgi 20. un 22. pantam.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Kritēriji, lai dalībvalsts kompetentās iestādes piešķirtu importētājam “atzīta uzņēmēja” statusu, ir šādi:






  a) | importētājs veic uzņēmējdarbību minētās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Kritēriji, lai dalībvalsts kompetentās iestādes piešķirtu importētājam “atzīta uzņēmēja” statusu, ir šādi:

a)

importētājs veic uzņēmējdarbību minētās dalībvalsts teritorijā;

| b) | pietiekams importa darījumu skaits un apjoms, lai attaisnotu 2. punktā minētās procedūras īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

pietiekams importa darījumu skaits un apjoms, lai attaisnotu 2. punktā minētās procedūras īstenošanu;

| c) | pietiekama atbilstība saglabāšanas un pārvaldības pasākumu prasībām; |
| --- | --- |

c)

pietiekama atbilstība saglabāšanas un pārvaldības pasākumu prasībām;

| d) | atbilstīga komerciālās un, attiecīgos gadījumos, transporta uzskaites sistēma, kas pieļauj attiecīgu pārbaudi un verificēšanu saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

d)

atbilstīga komerciālās un, attiecīgos gadījumos, transporta uzskaites sistēma, kas pieļauj attiecīgu pārbaudi un verificēšanu saskaņā ar šo regulu;

| e) | pastāv atvieglojumi saistībā ar minētās pārbaudes un verificēšanas veikšanu; |
| --- | --- |

e)

pastāv atvieglojumi saistībā ar minētās pārbaudes un verificēšanas veikšanu;

| f) | vajadzības gadījumā – praktiski kompetences vai profesionālo kvalifikāciju standarti, kas tieši saistīti ar veikto darbību; |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā – praktiski kompetences vai profesionālo kvalifikāciju standarti, kas tieši saistīti ar veikto darbību;

| g) | attiecīgos gadījumos – pierādīta maksātspēja. |
| --- | --- |

g)

attiecīgos gadījumos – pierādīta maksātspēja.

Dalībvalsts paziņo Komisijai atzītā uzņēmēja vārdu un adresi iespējami drīz pēc šāda statusa piešķiršanas. Komisija elektroniski dara informāciju pieejamu dalībvalstīm.”;

| c) | pantā pievieno šādus punktus:
  “4.   Pamatojoties uz 3. punktā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kas paredz:






  a) | noteikumus par atzīta uzņēmēja statusa apturēšanu vai atsaukšanu; |
| --- | --- | --- |

c)

pantā pievieno šādus punktus:

“4.   Pamatojoties uz 3. punktā izklāstītajiem kritērijiem, Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kas paredz:

a)

noteikumus par atzīta uzņēmēja statusa apturēšanu vai atsaukšanu;

| b) | noteikumus par atzīto uzņēmēju sertifikātu derīguma nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

noteikumus par atzīto uzņēmēju sertifikātu derīguma nosacījumiem;

| c) | noteikumus par atzīto uzņēmēju sertifikātu piešķiršanu, grozīšanu vai anulēšanu. |
| --- | --- |

c)

noteikumus par atzīto uzņēmēju sertifikātu piešķiršanu, grozīšanu vai anulēšanu.

5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru attiecībā uz:

| a) | procedūrām un veidlapām, lai pieteiktos atzīta uzņēmēja statusa iegūšanai un atzīta uzņēmēja sertifikāta izdošanai; |
| --- | --- |

a)

procedūrām un veidlapām, lai pieteiktos atzīta uzņēmēja statusa iegūšanai un atzīta uzņēmēja sertifikāta izdošanai;

| b) | noteikumiem par to, kā veikt atzīto uzņēmēju pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

noteikumiem par to, kā veikt atzīto uzņēmēju pārbaudes;

| c) | noteikumiem par informācijas apmaiņu starp atzīto uzņēmēju un iestādēm dalībvalstīs, starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju.”; |
| --- | --- |

c)

noteikumiem par informācijas apmaiņu starp atzīto uzņēmēju un iestādēm dalībvalstīs, starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju.”;

| 7) | regulas 17. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Verificēšana attiecas uz apdraudējumu, kas apzināts, pamatojoties uz valsts vai Savienības līmenī izstrādātiem kritērijiem saskaņā ar riska pārvaldību. Dalībvalstis Komisijai valsts kritērijus dara zināmus 30 darbdienu laikā pēc 2008. gada 29. oktobra, kā arī atjaunina šo informāciju. Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka Savienības kritērijus, lai nodrošinātu savlaicīgu riska analīzi un attiecīgās kontroles informācijas vispārīgu novērtējumu.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 17. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Verificēšana attiecas uz apdraudējumu, kas apzināts, pamatojoties uz valsts vai Savienības līmenī izstrādātiem kritērijiem saskaņā ar riska pārvaldību. Dalībvalstis Komisijai valsts kritērijus dara zināmus 30 darbdienu laikā pēc 2008. gada 29. oktobra, kā arī atjaunina šo informāciju. Komisija saskaņā ar 54.a pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka Savienības kritērijus, lai nodrošinātu savlaicīgu riska analīzi un attiecīgās kontroles informācijas vispārīgu novērtējumu.”;

| 8) | regulas 27. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, izveido Savienības NNN zvejas kuģu sarakstu. Šajā sarakstā iekļauj zvejas kuģus, saistībā ar kuriem, veicot turpmākus pasākumus saskaņā ar 25. un 26. pantu, un balstoties uz kritērijiem, kas iekļauti tajos pašos noteikumos, atbilstīgi šai regulai iegūtajā informācijā apgalvots, ka tie ir iesaistījušies NNN zvejā, kā minēts 3. pantā, un kuru karoga valstis, reaģējot uz šādu NNN zveju, nav ievērojušas oficiālās prasības, kas minētas 26. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā un 26. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 27. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, izveido Savienības NNN zvejas kuģu sarakstu. Šajā sarakstā iekļauj zvejas kuģus, saistībā ar kuriem, veicot turpmākus pasākumus saskaņā ar 25. un 26. pantu, un balstoties uz kritērijiem, kas iekļauti tajos pašos noteikumos, atbilstīgi šai regulai iegūtajā informācijā apgalvots, ka tie ir iesaistījušies NNN zvejā, kā minēts 3. pantā, un kuru karoga valstis, reaģējot uz šādu NNN zveju, nav ievērojušas oficiālās prasības, kas minētas 26. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā un 26. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā.”;

| 9) | regulas 28. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, izslēdz zvejas kuģi no Savienības NNN zvejas kuģu saraksta, ja zvejas kuģa karoga valsts pierāda, ka:






  a) | kuģis nebija iesaistījies nevienā no NNN zvejas darbībām, par kurām tas tika iekļauts sarakstā, vai |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 28. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, izslēdz zvejas kuģi no Savienības NNN zvejas kuģu saraksta, ja zvejas kuģa karoga valsts pierāda, ka:

a)

kuģis nebija iesaistījies nevienā no NNN zvejas darbībām, par kurām tas tika iekļauts sarakstā, vai

| b) | reaģējot uz konkrētām NNN zvejas darbībām, ir piemērotas preventīvas, iedarbīgas un samērīgas sankcijas, jo īpaši attiecībā uz kādas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009.”; |
| --- | --- |

b)

reaģējot uz konkrētām NNN zvejas darbībām, ir piemērotas preventīvas, iedarbīgas un samērīgas sankcijas, jo īpaši attiecībā uz kādas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009.”;

| 10) | regulas 30. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Papildus zvejas kuģiem, kas minēti 27. pantā, zvejas kuģus, kas iekļauti NNN zvejas kuģu sarakstos, kurus pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, ar īstenošanas aktiem iekļauj Savienības NNN zvejas kuģu sarakstā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šādu kuģu izslēgšanu no Savienības NNN zvejas kuģu saraksta reglamentē lēmumi, kurus šajā sakarā pieņēmusi attiecīgā reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 30. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Papildus zvejas kuģiem, kas minēti 27. pantā, zvejas kuģus, kas iekļauti NNN zvejas kuģu sarakstos, kurus pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, ar īstenošanas aktiem iekļauj Savienības NNN zvejas kuģu sarakstā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šādu kuģu izslēgšanu no Savienības NNN zvejas kuģu saraksta reglamentē lēmumi, kurus šajā sakarā pieņēmusi attiecīgā reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija.”;

| 11) | regulas 31. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā, pamatojoties uz kritērijiem, kas uzskaitīti šajā pantā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

11)

regulas 31. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā, pamatojoties uz kritērijiem, kas uzskaitīti šajā pantā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 12) | regulas 33. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija ar īstenošanas aktiem iekļauj nesadarbīgo trešo valstu sarakstā trešās valstis, kas noteiktas saskaņā ar 31. panta 1. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

12)

regulas 33. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija ar īstenošanas aktiem iekļauj nesadarbīgo trešo valstu sarakstā trešās valstis, kas noteiktas saskaņā ar 31. panta 1. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 13) | regulas 34. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija ar īstenošanas aktiem svītro trešo valsti no nesadarbīgo trešo valstu saraksta, ja attiecīgā trešā valsts pierāda, ka situācija, kas pamatoja tās iekļaušanu sarakstā, ir novērsta. Pieņemot lēmumu par izslēgšanu no saraksta, ņem vērā arī to, vai attiecīgās nesadarbīgās trešās valstis ir veikušas konkrētus pasākumus, kas ļauj sasniegt ilglaicīgu situācijas uzlabošanos. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 34. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija ar īstenošanas aktiem svītro trešo valsti no nesadarbīgo trešo valstu saraksta, ja attiecīgā trešā valsts pierāda, ka situācija, kas pamatoja tās iekļaušanu sarakstā, ir novērsta. Pieņemot lēmumu par izslēgšanu no saraksta, ņem vērā arī to, vai attiecīgās nesadarbīgās trešās valstis ir veikušas konkrētus pasākumus, kas ļauj sasniegt ilglaicīgu situācijas uzlabošanos. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 14) | regulas 36. pantu aizstāj ar šādu:
  “36. pants
  Pagaidu pasākumi
  1.   Ja ir pierādījumi, ka trešās valsts pieņemtie pasākumi apdraud saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, ko pieņēmusi reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija, Komisija ar īstenošanas aktiem un saskaņā ar tās starptautiskajām saistībām var noteikt pagaidu pasākumus, kas ilgst ne vairāk kā sešus mēnešus, lai mazinātu šādas trešās valsts pasākumu ietekmi. Komisija var pieņemt jaunu lēmumu pagarināt šos pagaidu pasākumus uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus.
  2.   Pagaidu pasākumi, kas minēti 1. punktā, var paredzēt, ka:






  a) | attiecīgās trešās valsts karoga zvejas kuģiem, kuriem atļauts zvejot, nedod piekļuvi dalībvalstu ostām, izņemot nepārvaramas varas apstākļos vai avārijas gadījumā, kā minēts 4. panta 2. punktā, lai saņemtu noteikti nepieciešamus pakalpojumus šādu situāciju novēršanai; |
| --- | --- | --- |

14)

regulas 36. pantu aizstāj ar šādu:

“36. pants

Pagaidu pasākumi

1.   Ja ir pierādījumi, ka trešās valsts pieņemtie pasākumi apdraud saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, ko pieņēmusi reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija, Komisija ar īstenošanas aktiem un saskaņā ar tās starptautiskajām saistībām var noteikt pagaidu pasākumus, kas ilgst ne vairāk kā sešus mēnešus, lai mazinātu šādas trešās valsts pasākumu ietekmi. Komisija var pieņemt jaunu lēmumu pagarināt šos pagaidu pasākumus uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus.

2.   Pagaidu pasākumi, kas minēti 1. punktā, var paredzēt, ka:

a)

attiecīgās trešās valsts karoga zvejas kuģiem, kuriem atļauts zvejot, nedod piekļuvi dalībvalstu ostām, izņemot nepārvaramas varas apstākļos vai avārijas gadījumā, kā minēts 4. panta 2. punktā, lai saņemtu noteikti nepieciešamus pakalpojumus šādu situāciju novēršanai;

| b) | dalībvalsts karoga zvejas kuģiem neatļauj iesaistīties kopīgās zvejas darbībās ar attiecīgās trešās valsts karoga kuģiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts karoga zvejas kuģiem neatļauj iesaistīties kopīgās zvejas darbībās ar attiecīgās trešās valsts karoga kuģiem;

| c) | dalībvalsts karoga zvejas kuģiem neatļauj zvejot jūras ūdeņos, kas ir attiecīgās trešās valsts jurisdikcijā, neskarot divpusējo līgumu noteikumus; |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts karoga zvejas kuģiem neatļauj zvejot jūras ūdeņos, kas ir attiecīgās trešās valsts jurisdikcijā, neskarot divpusējo līgumu noteikumus;

| d) | nav atļauta dzīvu zivju piegāde zivju audzēšanai jūras ūdeņos, kas ir attiecīgās trešās valsts jurisdikcijā; |
| --- | --- |

d)

nav atļauta dzīvu zivju piegāde zivju audzēšanai jūras ūdeņos, kas ir attiecīgās trešās valsts jurisdikcijā;

| e) | ar attiecīgās trešās valsts karoga zvejas kuģu nozvejā gūtās dzīvās zivis nepieņem zivaudzēšanai jūras ūdeņos, kas ir dalībvalsts jurisdikcijā. |
| --- | --- |

e)

ar attiecīgās trešās valsts karoga zvejas kuģu nozvejā gūtās dzīvās zivis nepieņem zivaudzēšanai jūras ūdeņos, kas ir dalībvalsts jurisdikcijā.

3.   Pagaidu pasākumi stājas spēkā nekavējoties. Par tiem informē dalībvalstis un attiecīgo trešo valsti un tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”;

| 15) | regulas 49. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis, kas iegūst pienācīgi dokumentētu informāciju par pamanītajiem (novērotajiem) zvejas kuģiem, nekavējoties nosūta šo informāciju Komisijai vai tās pilnvarotai iestādei tādā formātā, kā tas noteikts ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

15)

regulas 49. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis, kas iegūst pienācīgi dokumentētu informāciju par pamanītajiem (novērotajiem) zvejas kuģiem, nekavējoties nosūta šo informāciju Komisijai vai tās pilnvarotai iestādei tādā formātā, kā tas noteikts ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 16) | regulas 51. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem pieņemt noteikumus par savstarpēju palīdzību attiecībā uz:






  a) | administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm, trešām valstīm, Komisiju un tās izraudzīto iestādi, tostarp personas datu aizsardzību un informācijas izmantošanu un dienesta noslēpuma un komercnoslēpuma aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

16)

regulas 51. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem pieņemt noteikumus par savstarpēju palīdzību attiecībā uz:

a)

administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm, trešām valstīm, Komisiju un tās izraudzīto iestādi, tostarp personas datu aizsardzību un informācijas izmantošanu un dienesta noslēpuma un komercnoslēpuma aizsardzību;

| b) | palīdzības pieprasījumu izpildes izmaksām; |
| --- | --- |

b)

palīdzības pieprasījumu izpildes izmaksām;

| c) | vienas dalībvalstu iestādes izraudzīšanos; |
| --- | --- |

c)

vienas dalībvalstu iestādes izraudzīšanos;

| d) | paziņošanu par turpmākiem pasākumiem, ko valsts iestādes pieņēmušas pēc informācijas apmaiņas; |
| --- | --- |

d)

paziņošanu par turpmākiem pasākumiem, ko valsts iestādes pieņēmušas pēc informācijas apmaiņas;

| e) | palīdzības pieprasījumiem, tostarp informācijas pieprasījumiem, pasākumu pieprasījumiem un administratīvo paziņojumu pieprasījumiem un atbilžu termiņu noteikšanu; |
| --- | --- |

e)

palīdzības pieprasījumiem, tostarp informācijas pieprasījumiem, pasākumu pieprasījumiem un administratīvo paziņojumu pieprasījumiem un atbilžu termiņu noteikšanu;

| f) | informāciju bez iepriekšēja pieprasījuma; |
| --- | --- |

f)

informāciju bez iepriekšēja pieprasījuma;

| g) | dalībvalstu attiecībām ar Komisiju un ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

g)

dalībvalstu attiecībām ar Komisiju un ar trešām valstīm.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 17) | regulas 52. pantu svītro; |
| --- | --- |

17)

regulas 52. pantu svītro;

| 18) | regulas 54. pantu aizstāj ar šādu:
  “54. pants
  Komiteju procedūra
  1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Šī komiteja ir komiteja tādā nozīmē, kā to nosaka Regula (ES) Nr. 182/2011.
  2.   Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”; |
| --- | --- |

18)

regulas 54. pantu aizstāj ar šādu:

“54. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Šī komiteja ir komiteja tādā nozīmē, kā to nosaka Regula (ES) Nr. 182/2011.

2.   Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”;

| 19) | regulā iekļauj šādu 54.a pantu:
  “54.a pants
  Deleģējuma īstenošana
  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   
  Pilnvaras pieņemt
  6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā, 12. panta 5. punktā, 12. panta 6. punktā, 16. panta 1. punktā, 16. panta 4. punktā un 17. panta 3. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz trīs gadu laikposmu no ...

   (5)

  . Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms trīs gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 2]

  3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā, 12. panta 5. punktā, 12. panta 6. punktā, 16. panta 1. punktā, 16. panta 4. punktā un 17. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Saskaņā ar 6. panta 3. punktu, 9. panta 1. punktu, 12. panta 5. punktu, 12. panta 6. punktu, 16. panta 1. punktu, 16. panta 4. punktu un 17. panta 3. punktu pieņemts deleģēts akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas. kad minētais aksts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”

  (5)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.
  " |
| --- | --- |

19)

regulā iekļauj šādu 54.a pantu:

“54.a pants

Deleģējuma īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   
  Pilnvaras pieņemt
  6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā, 12. panta 5. punktā, 12. panta 6. punktā, 16. panta 1. punktā, 16. panta 4. punktā un 17. panta 3. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz trīs gadu laikposmu no ...

   (5)

  . Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms trīs gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 2]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā, 12. panta 5. punktā, 12. panta 6. punktā, 16. panta 1. punktā, 16. panta 4. punktā un 17. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 6. panta 3. punktu, 9. panta 1. punktu, 12. panta 5. punktu, 12. panta 6. punktu, 16. panta 1. punktu, 16. panta 4. punktu un 17. panta 3. punktu pieņemts deleģēts akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas. kad minētais aksts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”

(5)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.
  "

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 351, 15.11.2012., 90. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija nostāja.

2

(3)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/208

---

P7_TA(2013)0254

Starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanas standarti (pārstrādāta redakcija) ***II

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 065/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14654/2/2012 – C7-0165/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14654/2/2012 – C7-0165/2013),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 16. jūlija (1) un 2011. gada 26. oktobra atzinumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 16. jūlija (1) un 2011. gada 26. oktobra atzinumus (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 7. oktobra atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 7. oktobra atzinumu (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (4) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0815), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (4) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0815),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2011)0320), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2011)0320),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0214/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0214/2013),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 317, 23.12.2009., 110. lpp.

(2)  OV C 24, 28.1.2012., 80. lpp.

(3)  OV C 79, 27.3.2010., 58. lpp.

(4)  OV C 212 E, 5.8.2010., 348. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/209 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/209

---

P7_TA(2013)0255

Trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikums, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) ***II

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija Par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kurš iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 065/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (15605/3/2012 – C7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (15605/3/2012 – C7-0164/2013),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 16. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 16. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 7. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 7. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0820), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0820),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0216/2013),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 317, 23.12.2009., 115. lpp.

(2)  OV C 79, 27.3.2010., 58. lpp.

(3)  OV C 212 E, 5.8.2010., 370. lpp.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgais paziņojums

Neskarot Komisijas iniciatīvas tiesības, Padome un Eiropas Parlaments aicina to apsvērt iespēju pēc tam, kad Tiesa būs pieņēmusi spriedumu Lietā C-648/11 MA un citi pret Iekšlietu ministrijas valsts sekretāru, un ne vēlāk kā Dublinas regulas 46. pantā noteiktajos termiņos pārskatīt Dublinas regulas pārstrādātās redakcijas 8. panta 4. punktu. Pēc tam Eiropas Parlaments un Padome īstenos savas likumdošanas pilnvaras, ņemot vērā bērna intereses.

Komisija kompromisa garā un lai nodrošinātu priekšlikums nekavējošu pieņemšanu piekrīt apsvērt šo aicinājumu, saprotot, ka tas attiecas tikai uz šiem īpašajiem apstākļiem un nekalpo par precedentu.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/210 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/210

---

P7_TA(2013)0256

Starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršana un atņemšana (pārstrādāta redakcija) ***II

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (pārstrādāta redakcija) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 065/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (08260/2/2013 – C7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (08260/2/2013 – C7-0163/2013),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 28. aprīļa atzinumu (1) un 2011. gada 26. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 28. aprīļa atzinumu (1) un 2011. gada 26. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0554), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0554),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2011)0319), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2011)0319),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0217/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0217/2013),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, pārliecinoties, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, pārliecinoties, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 18, 19.1.2011., 80. lpp.

(2)  OV C 24, 28.1.2012., 79. lpp.

(3)  OV C 296 E, 2.10.2012., 184. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/212

---

P7_TA(2013)0257

Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 065/42)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Atbilstīgi 2010. gada 17. jūnija Eiropadomes secinājumiem, ar ko pieņēma Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju, Savienība un dalībvalstis ir izvirzījušas mērķi līdz 2020. gadam vismaz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Atbilstīgi 2010. gada 17. jūnija Eiropadomes secinājumiem, ar ko pieņēma Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju, Savienība un dalībvalstis ir izvirzījušas mērķi līdz 2020. gadam vismaz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks.

| (1) | Atbilstīgi 2010. gada 17. jūnija Eiropadomes secinājumiem, ar ko pieņēma Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju
  (stratēģiju “Eiropa 2020”)
  , Savienība un dalībvalstis ir izvirzījušas mērķi līdz 2020. gadam vismaz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks.
  Tomēr 2010. gadā gandrīz vienu ceturto daļu (119,6  miljonus) Eiropas iedzīvotāju apdraudēja nabadzības vai sociālās atstumtības risks, un tas ir par 4 miljoniem vairāk nekā iepriekšējā gadā. Tomēr nabadzība un sociālā atstumtība visā Savienībā nav vienāda, un situācijas nopietnība katrā dalībvalstī atšķiras. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 2010. gada 17. jūnija Eiropadomes secinājumiem, ar ko pieņēma Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju
  (stratēģiju “Eiropa 2020”)
  , Savienība un dalībvalstis ir izvirzījušas mērķi līdz 2020. gadam vismaz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks.
  Tomēr 2010. gadā gandrīz vienu ceturto daļu (119,6  miljonus) Eiropas iedzīvotāju apdraudēja nabadzības vai sociālās atstumtības risks, un tas ir par 4 miljoniem vairāk nekā iepriekšējā gadā. Tomēr nabadzība un sociālā atstumtība visā Savienībā nav vienāda, un situācijas nopietnība katrā dalībvalstī atšķiras.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | To personu skaits, kuri cieš no materiālās nenodrošinātības vai pat dziļas materiālās nenodrošinātības, Savienībā pieaug,
  un
  šie cilvēki bieži nespēj gūt labumu no pasākumiem, kas paredzēti iesaistīšanai darba tirgū un noteikti Regulā (ES) Nr. [... CPR] un jo īpaši Regulā (ES) Nr. [... ESF]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

To personu skaits, kuri cieš no materiālās nenodrošinātības vai pat dziļas materiālās nenodrošinātības, Savienībā pieaug,
  un
  šie cilvēki bieži nespēj gūt labumu no pasākumiem, kas paredzēti iesaistīšanai darba tirgū un noteikti Regulā (ES) Nr. [... CPR] un jo īpaši Regulā (ES) Nr. [... ESF].

| (2) | To personu skaits, kuri cieš no materiālās nenodrošinātības vai pat ārkārtīgas materiālās nenodrošinātības, Savienībā pieaug,
  un 2012. gadā ārkārtīgas materiālās nenodrošinātības apstākļos dzīvoja gandrīz 8 % Savienības iedzīvotāju
  .
  Turklāt
  šie cilvēki bieži nespēj gūt labumu no pasākumiem, kas paredzēti iesaistīšanai darba tirgū un noteikti Regulā (ES) Nr. [... CPR] un jo īpaši Regulā (ES) Nr. [... ESF]. |
| --- | --- |

(2)

To personu skaits, kuri cieš no materiālās nenodrošinātības vai pat ārkārtīgas materiālās nenodrošinātības, Savienībā pieaug,
  un 2012. gadā ārkārtīgas materiālās nenodrošinātības apstākļos dzīvoja gandrīz 8 % Savienības iedzīvotāju
  .
  Turklāt
  šie cilvēki bieži nespēj gūt labumu no pasākumiem, kas paredzēti iesaistīšanai darba tirgū un noteikti Regulā (ES) Nr. [... CPR] un jo īpaši Regulā (ES) Nr. [... ESF].

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Pārāk lielu daļu cilvēku, ko apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks, veido sievietes un bērni, un sievietes bieži vien ir atbildīgas par pārtikas nodrošinājumu un ģimenes uzturēšanu. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu jebkādu diskrimināciju, un būtu jānodrošina vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu līdztiesības perspektīvas saskaņota integrēšana visos Fonda sagatavošanas, plānošanas, pārvaldības un īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, kā arī informatīvajās un izpratnes veidošanas kampaņās un apmaiņā ar labāko praksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Pārāk lielu daļu cilvēku, ko apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks, veido sievietes un bērni, un sievietes bieži vien ir atbildīgas par pārtikas nodrošinājumu un ģimenes uzturēšanu. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu jebkādu diskrimināciju, un būtu jānodrošina vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu līdztiesības perspektīvas saskaņota integrēšana visos Fonda sagatavošanas, plānošanas, pārvaldības un īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, kā arī informatīvajās un izpratnes veidošanas kampaņās un apmaiņā ar labāko praksi.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2.b
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā ir uzsvērts, ka “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā ir uzsvērts, ka “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības”.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

2.c
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2c) | Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā ir uzsvērts, ka Savienība atzīst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā izklāstītās tiesības, brīvības un principus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2c)

Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā ir uzsvērts, ka Savienība atzīst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā izklāstītās tiesības, brīvības un principus.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

2.d
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2d) | Lai novērstu neaizsargātu iedzīvotāju grupu un personu ar zemiem ienākumiem atstumtību, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības riska pieaugumu, ir nepieciešams pieņemt stratēģijas aktīvas iekļaušanas veicināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2d)

Lai novērstu neaizsargātu iedzīvotāju grupu un personu ar zemiem ienākumiem atstumtību, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības riska pieaugumu, ir nepieciešams pieņemt stratēģijas aktīvas iekļaušanas veicināšanai.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

4.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam (turpmāk “Fonds”) būtu jāstiprina sociālā kohēzija, veicinot nabadzības mazināšanu Savienībā ar atbalstu valsts shēmām, kas sniedz nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām, lai mazinātu nenodrošinātību ar pārtiku
  , bērnu bezpajumtniecību
  un materiālo nenodrošinātību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam (turpmāk “Fonds”) būtu jāstiprina sociālā kohēzija, veicinot nabadzības mazināšanu Savienībā ar atbalstu valsts shēmām, kas sniedz nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām, lai mazinātu nenodrošinātību ar pārtiku
  , bērnu bezpajumtniecību
  un materiālo nenodrošinātību.

| (4) | Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam (turpmāk “Fonds”) būtu jāstiprina sociālā kohēzija, veicinot nabadzības mazināšanu Savienībā ar atbalstu valsts shēmām, kas sniedz nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām, lai mazinātu nenodrošinātību ar pārtiku un
  ārkārtīgu
  materiālo nenodrošinātību. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam (turpmāk “Fonds”) būtu jāstiprina sociālā kohēzija, veicinot nabadzības mazināšanu Savienībā ar atbalstu valsts shēmām, kas sniedz nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām, lai mazinātu nenodrošinātību ar pārtiku un
  ārkārtīgu
  materiālo nenodrošinātību.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

4.a
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Eiropas bezpajumtniecības un mājokļu trūkuma tipoloģijas (ETHOS) definēšana ir iespējams sākotnējais pasākums, uz kura pamata tiktu piešķirts finansējums dažādu kategoriju ārkārtīgi trūcīgiem cilvēkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Eiropas bezpajumtniecības un mājokļu trūkuma tipoloģijas (ETHOS) definēšana ir iespējams sākotnējais pasākums, uz kura pamata tiktu piešķirts finansējums dažādu kategoriju ārkārtīgi trūcīgiem cilvēkiem.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

4.b
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Ar Fondu nebūtu jāaizstāj valstu politiskās nostādnes, ko īsteno dalībvalstu valdības, lai ierobežotu vajadzību pēc ārkārtas pārtikas palīdzības un noteiktu ilgtspējīgus mērķus un politiku pilnīgai bada, nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Ar Fondu nebūtu jāaizstāj valstu politiskās nostādnes, ko īsteno dalībvalstu valdības, lai ierobežotu vajadzību pēc ārkārtas pārtikas palīdzības un noteiktu ilgtspējīgus mērķus un politiku pilnīgai bada, nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

4.c
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4c) | Ņemot vērā to, ka pieaug nabadzības un sociālās atstumtības apdraudētu cilvēku skaits, un to, ka turpmāko gadu laikā tas turpinās pieaugt, daudzgadu finanšu shēmā ir jāpalielina Fonda finansēšanai paredzētie resursi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4c)

Ņemot vērā to, ka pieaug nabadzības un sociālās atstumtības apdraudētu cilvēku skaits, un to, ka turpmāko gadu laikā tas turpinās pieaugt, daudzgadu finanšu shēmā ir jāpalielina Fonda finansēšanai paredzētie resursi.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

4.d
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4d) | Fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni mazināt bezpajumtnieku ievērojamo materiālo nenodrošinātību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4d)

Fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni mazināt bezpajumtnieku ievērojamo materiālo nenodrošinātību.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

6.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Šie noteikumi nodrošina, ka atbalstītās darbības atbilst piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem jo īpaši attiecībā uz
  to preču drošumu, kas tiek izdalītas vistrūcīgākajām personām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Šie noteikumi nodrošina, ka atbalstītās darbības atbilst piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem jo īpaši attiecībā uz
  to preču drošumu, kas tiek izdalītas vistrūcīgākajām personām
  .

| (6) | Šie noteikumi nodrošina, ka atbalstītās darbības atbilst piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem jo īpaši attiecībā uz
  vistrūcīgākajām personām izdalītās pārtikas palīdzības un pamata materiālās palīdzības drošumu
  . |
| --- | --- |

(6)

Šie noteikumi nodrošina, ka atbalstītās darbības atbilst piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem jo īpaši attiecībā uz
  vistrūcīgākajām personām izdalītās pārtikas palīdzības un pamata materiālās palīdzības drošumu
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

8.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Katras dalībvalsts darbības programmā būtu jānorāda un jāpamato risināmās materiālās nenodrošinātības formas un jāapraksta tās vistrūcīgākajām personām paredzētās palīdzības mērķi un īpatnības, ko nodrošinās valsts shēmas. Tajā būtu jāietver arī elementi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu darbības
  programmas
  īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Katras dalībvalsts darbības programmā būtu jānorāda un jāpamato risināmās materiālās nenodrošinātības formas un jāapraksta tās vistrūcīgākajām personām paredzētās palīdzības mērķi un īpatnības, ko nodrošinās valsts shēmas. Tajā būtu jāietver arī elementi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu darbības
  programmas
  īstenošanu.

| (8) | Katras dalībvalsts darbības programmā būtu jānorāda un jāpamato risināmās
  nenodrošinātības ar pārtiku un
  materiālās nenodrošinātības formas un
  būtu
  jāapraksta tās vistrūcīgākajām personām paredzētās palīdzības mērķi un īpatnības, ko nodrošinās valsts shēmas. Tajā būtu jāietver arī elementi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu darbības
  programmu
  īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Katras dalībvalsts darbības programmā būtu jānorāda un jāpamato risināmās
  nenodrošinātības ar pārtiku un
  materiālās nenodrošinātības formas un
  būtu
  jāapraksta tās vistrūcīgākajām personām paredzētās palīdzības mērķi un īpatnības, ko nodrošinās valsts shēmas. Tajā būtu jāietver arī elementi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu darbības
  programmu
  īstenošanu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

8.a
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Savienībā ir vienlaikus vērojams ārkārtīgs pārtikas trūkums un pārtikas nelietderīga izmantošana lielos apmēros. Katras dalībvalsts darbības programmā būtu jāietver atsauce uz to, kā tā centīsies saskaņoti izmantot pārtikas nelietderīgas izmantošanas novēršanas politikas un pārtikas trūkuma apkarošanas politikas sinerģiju. Katras dalībvalsts darbības programmā būtu jāiekļauj arī atsauce uz to, kā tā centīsies novērst administratīvus šķēršļus, kas radītu apgrūtinājumu komerciālām un nekomerciālām organizācijām, kuras vēlas ziedot pāri palikušos pārtikas produktus pārtikas trūkuma apkarošanā iesaistītajām bezpeļņas organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Savienībā ir vienlaikus vērojams ārkārtīgs pārtikas trūkums un pārtikas nelietderīga izmantošana lielos apmēros. Katras dalībvalsts darbības programmā būtu jāietver atsauce uz to, kā tā centīsies saskaņoti izmantot pārtikas nelietderīgas izmantošanas novēršanas politikas un pārtikas trūkuma apkarošanas politikas sinerģiju. Katras dalībvalsts darbības programmā būtu jāiekļauj arī atsauce uz to, kā tā centīsies novērst administratīvus šķēršļus, kas radītu apgrūtinājumu komerciālām un nekomerciālām organizācijām, kuras vēlas ziedot pāri palikušos pārtikas produktus pārtikas trūkuma apkarošanā iesaistītajām bezpeļņas organizācijām.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

8.b
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Lai panāktu efektīvu un iedarbīgu Fonda finansēto pasākumu īstenošanu, būtu jāveicina sadarbība starp reģionālām un vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību pārstāvošām struktūrām. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāveicina visu Fonda finansēto pasākumu izstrādē un īstenošanā iesaistīto personu dalība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Lai panāktu efektīvu un iedarbīgu Fonda finansēto pasākumu īstenošanu, būtu jāveicina sadarbība starp reģionālām un vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību pārstāvošām struktūrām. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāveicina visu Fonda finansēto pasākumu izstrādē un īstenošanā iesaistīto personu dalība.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

9.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai Fonds būtu maksimāli efektīvs jo īpaši saistībā ar konkrētajiem apstākļiem valstī, ir lietderīgi noteikt procedūru, kā izdarāmi iespējamie grozījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai Fonds būtu maksimāli efektīvs jo īpaši saistībā ar konkrētajiem apstākļiem valstī, ir lietderīgi noteikt procedūru, kā izdarāmi iespējamie grozījumi.

| (9) | Lai Fonds būtu maksimāli efektīvs
  un tiktu nodrošināta maksimāla sinerģija ar ESF pasākumiem,
  jo īpaši saistībā ar
  iespējamu apstākļu maiņu
  valstī, ir lietderīgi noteikt procedūru iespējamai grozījumu izdarīšanai darbības programmā. |
| --- | --- |

(9)

Lai Fonds būtu maksimāli efektīvs
  un tiktu nodrošināta maksimāla sinerģija ar ESF pasākumiem,
  jo īpaši saistībā ar
  iespējamu apstākļu maiņu
  valstī, ir lietderīgi noteikt procedūru iespējamai grozījumu izdarīšanai darbības programmā.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

9.a
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Lai visefektīvāk un visatbilstīgāk reaģētu uz dažādām vajadzībām un vislabāk sasniegtu vistrūcīgākās personas, visos Fonda darbības posmos būtu jāievēro partnerības princips. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Lai visefektīvāk un visatbilstīgāk reaģētu uz dažādām vajadzībām un vislabāk sasniegtu vistrūcīgākās personas, visos Fonda darbības posmos būtu jāievēro partnerības princips.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

10.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Pieredzes un labas prakses apmaiņai ir ievērojama pievienotā vērtība, un Komisijai būtu jāveicina to izplatīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Pieredzes un labas prakses apmaiņai ir ievērojama pievienotā vērtība, un Komisijai būtu jāveicina to izplatīšana.

| (10) | Pieredzes un labākās prakses apmaiņai ir ievērojama pievienotā vērtība,
  jo tā sekmē savstarpēju mācīšanos,
  un Komisijai būtu jāveicina
  un jāpopularizē

  tās izplatīšana
  , vienlaikus cenšoties rast sinerģiju ar labākās prakses apmaiņu saistībā ar fondiem, jo īpaši ESF
  . |
| --- | --- |

(10)

Pieredzes un labākās prakses apmaiņai ir ievērojama pievienotā vērtība,
  jo tā sekmē savstarpēju mācīšanos,
  un Komisijai būtu jāveicina
  un jāpopularizē

  tās izplatīšana
  , vienlaikus cenšoties rast sinerģiju ar labākās prakses apmaiņu saistībā ar fondiem, jo īpaši ESF
  .

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

11.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Lai uzraudzītu darbības programmas īstenošanas gaitu, dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāiesniedz Komisijai gada un nobeiguma īstenošanas ziņojumi, tādējādi nodrošinot svarīgākās un jaunākās informācijas pieejamību. Šo pašu iemeslu dēļ Komisijai un katrai dalībvalstij ik gadu būtu jātiekas divpusējā pārskatīšanā, ja vien tās nevienojas citādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Lai uzraudzītu darbības programmas īstenošanas gaitu, dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāiesniedz Komisijai gada un nobeiguma īstenošanas ziņojumi, tādējādi nodrošinot svarīgākās un jaunākās informācijas pieejamību. Šo pašu iemeslu dēļ Komisijai un katrai dalībvalstij ik gadu būtu jātiekas divpusējā pārskatīšanā, ja vien tās nevienojas citādi.

| (11) | Lai uzraudzītu darbības programmas īstenošanas gaitu, dalībvalstīm
  sadarbībā ar iesaistītajām pilsoniskajām organizācijām
  būtu jāizstrādā un jāiesniedz Komisijai gada un nobeiguma īstenošanas ziņojumi, tādējādi nodrošinot svarīgākās un jaunākās informācijas pieejamību. Šo pašu iemeslu dēļ Komisijai un katrai dalībvalstij ik gadu būtu jātiekas divpusējā pārskatīšanā, ja vien tās nevienojas citādi. |
| --- | --- |

(11)

Lai uzraudzītu darbības programmas īstenošanas gaitu, dalībvalstīm
  sadarbībā ar iesaistītajām pilsoniskajām organizācijām
  būtu jāizstrādā un jāiesniedz Komisijai gada un nobeiguma īstenošanas ziņojumi, tādējādi nodrošinot svarīgākās un jaunākās informācijas pieejamību. Šo pašu iemeslu dēļ Komisijai un katrai dalībvalstij ik gadu būtu jātiekas divpusējā pārskatīšanā, ja vien tās nevienojas citādi.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

12.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lai uzlabotu katras darbības programmas kvalitāti un plānojumu un novērtētu Fonda efektivitāti un lietderību, jāveic ex ante un ex post izvērtēšana. Šī izvērtēšana būtu jāpapildina ar apsekojumiem par vistrūcīgākajām personām, kas saņēmušas atbalstu no darbības programmas, un vajadzības gadījumā ar izvērtēšanu plānošanas periodā. Saistībā ar to būtu jānosaka dalībvalstu un Komisijas atbildība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Lai uzlabotu katras darbības programmas kvalitāti un plānojumu un novērtētu Fonda efektivitāti un lietderību, jāveic ex ante un ex post izvērtēšana. Šī izvērtēšana būtu jāpapildina ar apsekojumiem par vistrūcīgākajām personām, kas saņēmušas atbalstu no darbības programmas, un vajadzības gadījumā ar izvērtēšanu plānošanas periodā. Saistībā ar to būtu jānosaka dalībvalstu un Komisijas atbildība.

| (12) | Lai uzlabotu katras darbības programmas kvalitāti un plānojumu un novērtētu Fonda efektivitāti un lietderību, jāveic ex ante un ex post izvērtēšana. Šī izvērtēšana būtu jāpapildina ar apsekojumiem par vistrūcīgākajām personām, kas saņēmušas atbalstu no darbības programmas, un vajadzības gadījumā ar izvērtēšanu plānošanas periodā.
  Minēto izvērtēšanu veicot, būtu jāievēro galīgo saņēmēju privātums, un tā būtu jāīsteno tā, lai vistrūcīgākās personas netiktu stigmatizētas.
  Saistībā ar to būtu jānosaka dalībvalstu un Komisijas atbildība. |
| --- | --- |

(12)

Lai uzlabotu katras darbības programmas kvalitāti un plānojumu un novērtētu Fonda efektivitāti un lietderību, jāveic ex ante un ex post izvērtēšana. Šī izvērtēšana būtu jāpapildina ar apsekojumiem par vistrūcīgākajām personām, kas saņēmušas atbalstu no darbības programmas, un vajadzības gadījumā ar izvērtēšanu plānošanas periodā.
  Minēto izvērtēšanu veicot, būtu jāievēro galīgo saņēmēju privātums, un tā būtu jāīsteno tā, lai vistrūcīgākās personas netiktu stigmatizētas.
  Saistībā ar to būtu jānosaka dalībvalstu un Komisijas atbildība.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

12.a
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Kā uzsvērts Eurostat pētījumā “Materiālās nenodrošinātības noteikšana Eiropas Savienībā – rādītāji par visiem iedzīvotājiem un rādītāji par bērniem”, ir veikts nopietns apsekojums par materiālo nenodrošinātību, un tas tuvākajā laikā radīs iespēju iegūt precīzākus datus par materiāli nenodrošinātām mājsaimniecībām, pieaugušajiem un bērniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Kā uzsvērts Eurostat pētījumā “Materiālās nenodrošinātības noteikšana Eiropas Savienībā – rādītāji par visiem iedzīvotājiem un rādītāji par bērniem”, ir veikts nopietns apsekojums par materiālo nenodrošinātību, un tas tuvākajā laikā radīs iespēju iegūt precīzākus datus par materiāli nenodrošinātām mājsaimniecībām, pieaugušajiem un bērniem.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

12.b
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Veicinot minēto izvērtēšanu, ko papildina apsekojumi par vistrūcīgākajām personām, būtu jāpatur prātā, ka nenodrošinātība ir sarežģīts jēdziens, kuru ir grūti aptvert, ja izmanto nelielu rādītāju skaitu, jo šie rādītāji var būt maldinoši un tādējādi var rosināt neefektīvu politikas nostādņu izstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Veicinot minēto izvērtēšanu, ko papildina apsekojumi par vistrūcīgākajām personām, būtu jāpatur prātā, ka nenodrošinātība ir sarežģīts jēdziens, kuru ir grūti aptvert, ja izmanto nelielu rādītāju skaitu, jo šie rādītāji var būt maldinoši un tādējādi var rosināt neefektīvu politikas nostādņu izstrādi.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

12.c
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12c) | Kā akcentēts Eurofound (2012) trešajā Eiropas dzīves kvalitātes apsekojumā, materiālo nenodrošinātību Savienībā būtu jāmēra, pārbaudot iespēju atļauties preces, kas uzskatāmas par būtiskām, neraugoties uz to, kas iedzīvotājiem pieder un cik daudz viņi nopelna. Tāpēc, lai varētu izstrādāt nenodrošinātības indeksu, kas ļautu veikt mājsaimniecību materiālās nenodrošinātības sīkāku novērtējumu, ir jāņem vērā tādi rādītāji kā ienākumu līmenis, ienākumu nevienlīdzība, spēja saskaņot ienākumus ar izdevumiem, pārmērīgas parādsaistības, kā arī apmierinātība ar dzīves standartu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12c)

Kā akcentēts Eurofound (2012) trešajā Eiropas dzīves kvalitātes apsekojumā, materiālo nenodrošinātību Savienībā būtu jāmēra, pārbaudot iespēju atļauties preces, kas uzskatāmas par būtiskām, neraugoties uz to, kas iedzīvotājiem pieder un cik daudz viņi nopelna. Tāpēc, lai varētu izstrādāt nenodrošinātības indeksu, kas ļautu veikt mājsaimniecību materiālās nenodrošinātības sīkāku novērtējumu, ir jāņem vērā tādi rādītāji kā ienākumu līmenis, ienākumu nevienlīdzība, spēja saskaņot ienākumus ar izdevumiem, pārmērīgas parādsaistības, kā arī apmierinātība ar dzīves standartu.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

13.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Pilsoņiem ir tiesības zināt, kā un kādam mērķim tiek ieguldīti Savienības finanšu līdzekļi. Lai nodrošinātu plašu informācijas izplatīšanu par Fonda panākumiem un lai nodrošinātu finansēšanas darbību pieejamību un caurredzamību, būtu jāizveido sīki izstrādāti noteikumi par informāciju un saziņu, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu un saņēmējinstitūciju atbildību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Pilsoņiem ir tiesības zināt, kā un kādam mērķim tiek ieguldīti Savienības finanšu līdzekļi. Lai nodrošinātu plašu informācijas izplatīšanu par Fonda panākumiem un lai nodrošinātu finansēšanas darbību pieejamību un caurredzamību, būtu jāizveido sīki izstrādāti noteikumi par informāciju un saziņu, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu un saņēmējinstitūciju atbildību.

| (13) | Pilsoņiem ir tiesības zināt, kā un kādam mērķim tiek ieguldīti Savienības finanšu līdzekļi. Lai nodrošinātu plašu informācijas izplatīšanu par Fonda panākumiem un lai nodrošinātu finansēšanas darbību pieejamību un pārredzamību, būtu jāizveido sīki izstrādāti noteikumi par informāciju un saziņu, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu
  vietējo un reģionālo iestāžu
  un saņēmējinstitūciju atbildību. |
| --- | --- |

(13)

Pilsoņiem ir tiesības zināt, kā un kādam mērķim tiek ieguldīti Savienības finanšu līdzekļi. Lai nodrošinātu plašu informācijas izplatīšanu par Fonda panākumiem un lai nodrošinātu finansēšanas darbību pieejamību un pārredzamību, būtu jāizveido sīki izstrādāti noteikumi par informāciju un saziņu, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu
  vietējo un reģionālo iestāžu
  un saņēmējinstitūciju atbildību.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

15.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai Savienības resursiem nodrošinātu daudzkāršotāja efektu, nepieciešams noteikt
  maksimālo
  līdzfinansējuma apmēru, ko no Fonda piešķir darbības programmām
  , un vienlaikus
  būtu jāuzlabo to dalībvalstu situācija, kuras uz laiku saskārušās ar budžeta grūtībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai Savienības resursiem nodrošinātu daudzkāršotāja efektu, nepieciešams noteikt
  maksimālo
  līdzfinansējuma apmēru, ko no Fonda piešķir darbības programmām
  , un vienlaikus
  būtu jāuzlabo to dalībvalstu situācija, kuras uz laiku saskārušās ar budžeta grūtībām.

| (15) | Lai Savienības resursiem nodrošinātu daudzkāršotāja efektu, nepieciešams noteikt līdzfinansējuma apmēru, ko no Fonda piešķir darbības programmām. Būtu
  arī
  jāuzlabo to dalībvalstu situācija, kuras uz laiku saskārušās ar budžeta grūtībām. |
| --- | --- |

(15)

Lai Savienības resursiem nodrošinātu daudzkāršotāja efektu, nepieciešams noteikt līdzfinansējuma apmēru, ko no Fonda piešķir darbības programmām. Būtu
  arī
  jāuzlabo to dalībvalstu situācija, kuras uz laiku saskārušās ar budžeta grūtībām.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

16.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Visā Savienībā attiecībā uz Fondu būtu jāpiemēro vienveidīgi un taisnīgi noteikumi par attiecināmības periodu, darbībām un izdevumiem. Attiecināmības nosacījumos būtu jāatspoguļo Fonda mērķu īpašais raksturs un mērķauditorija, proti, būtu vajadzīgi pienācīgi darbību attiecināmības nosacījumi, kā arī atbalsta formas un atmaksāšanas nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Visā Savienībā attiecībā uz Fondu būtu jāpiemēro vienveidīgi un taisnīgi noteikumi par attiecināmības periodu, darbībām un izdevumiem. Attiecināmības nosacījumos būtu jāatspoguļo Fonda mērķu īpašais raksturs un mērķauditorija, proti, būtu vajadzīgi pienācīgi darbību attiecināmības nosacījumi, kā arī atbalsta formas un atmaksāšanas nosacījumi.

| (16) | Visā Savienībā attiecībā uz Fondu būtu jāpiemēro vienveidīgi
  , vienkārši
  un taisnīgi noteikumi par attiecināmības periodu, darbībām un izdevumiem. Attiecināmības nosacījumos būtu jāatspoguļo Fonda mērķu īpašais raksturs un mērķauditorija, proti, būtu vajadzīgi pienācīgi
  un vienkāršoti
  darbību attiecināmības nosacījumi, kā arī atbalsta formas un atmaksāšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(16)

Visā Savienībā attiecībā uz Fondu būtu jāpiemēro vienveidīgi
  , vienkārši
  un taisnīgi noteikumi par attiecināmības periodu, darbībām un izdevumiem. Attiecināmības nosacījumos būtu jāatspoguļo Fonda mērķu īpašais raksturs un mērķauditorija, proti, būtu vajadzīgi pienācīgi
  un vienkāršoti
  darbību attiecināmības nosacījumi, kā arī atbalsta formas un atmaksāšanas nosacījumi.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

17.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes regula [priekšlikums], ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (vienotā KTO regula), paredz, ka produktus, kas iepirkti publiskā sektora intervencē, var realizēt, darot tos pieejamus vistrūcīgākajām personām adresētai pārtikas izdalīšanas shēmai, ja vien attiecīgā shēma to paredz. Ņemot vērā, ka atkarībā no apstākļiem pārtikas ieguve no šādu krājumu izmantošanas, apstrādes vai pārdošanas varētu būt ekonomiski vislabākais variants, šajā regulā ir lietderīgi paredzēt tādu iespējamību. Summas, ko iegūst darījumos, kas skar šādus krājumus, būtu jāizmanto vistrūcīgāko personu interesēs, un tās nebūtu jāizmanto, lai mazinātu dalībvalstu pienākumu līdzfinansēt programmu. Lai intervences krājumu un no tiem gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [TKO] 19. panta e) punktu būtu jāpieņem īstenošanas akti, ar ko iedibina procedūru, kā izmantot, apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem vistrūcīgāko personu programmas vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes regula [priekšlikums], ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (vienotā KTO regula), paredz, ka produktus, kas iepirkti publiskā sektora intervencē, var realizēt, darot tos pieejamus vistrūcīgākajām personām adresētai pārtikas izdalīšanas shēmai, ja vien attiecīgā shēma to paredz. Ņemot vērā, ka atkarībā no apstākļiem pārtikas ieguve no šādu krājumu izmantošanas, apstrādes vai pārdošanas varētu būt ekonomiski vislabākais variants, šajā regulā ir lietderīgi paredzēt tādu iespējamību. Summas, ko iegūst darījumos, kas skar šādus krājumus, būtu jāizmanto vistrūcīgāko personu interesēs, un tās nebūtu jāizmanto, lai mazinātu dalībvalstu pienākumu līdzfinansēt programmu. Lai intervences krājumu un no tiem gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [TKO] 19. panta e) punktu būtu jāpieņem īstenošanas akti, ar ko iedibina procedūru, kā izmantot, apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem vistrūcīgāko personu programmas vajadzībām.

| (17) | [Eiropas Parlamenta un Padomes regula [priekšlikums], ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (vienotās TKO regula), paredz, ka produktus, kas iepirkti publiskā sektora intervencē, var realizēt, darot tos pieejamus vistrūcīgākajām personām paredzētai pārtikas izdalīšanas shēmai, ja vien attiecīgā shēma to paredz. Ņemot vērā, ka atkarībā no apstākļiem pārtikas ieguve no šādu krājumu izmantošanas, apstrādes vai pārdošanas varētu būt ekonomiski vislabākais variants, šajā regulā ir lietderīgi paredzēt tādu iespējamību. Summas, ko iegūst darījumos, kas skar šādus krājumus, būtu jāizmanto vistrūcīgāko personu interesēs, un tās nebūtu jāizmanto, lai mazinātu dalībvalstu pienākumu līdzfinansēt programmu. Lai intervences krājumu un no tiem gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [TKO] 19. panta e) punktu būtu jāpieņem īstenošanas akti, ar ko iedibina procedūru, kā izmantot, apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem vistrūcīgāko personu programmas vajadzībām.
  Partnerorganizācijām būtu jāļauj izsniegt papildu pārtikas krājumus, kas gūti no citiem avotiem, tai skaitā no intervences krājumiem, kuri darīti pieejami saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [TKO] 15. pantu. |
| --- | --- |

(17)

[Eiropas Parlamenta un Padomes regula [priekšlikums], ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (vienotās TKO regula), paredz, ka produktus, kas iepirkti publiskā sektora intervencē, var realizēt, darot tos pieejamus vistrūcīgākajām personām paredzētai pārtikas izdalīšanas shēmai, ja vien attiecīgā shēma to paredz. Ņemot vērā, ka atkarībā no apstākļiem pārtikas ieguve no šādu krājumu izmantošanas, apstrādes vai pārdošanas varētu būt ekonomiski vislabākais variants, šajā regulā ir lietderīgi paredzēt tādu iespējamību. Summas, ko iegūst darījumos, kas skar šādus krājumus, būtu jāizmanto vistrūcīgāko personu interesēs, un tās nebūtu jāizmanto, lai mazinātu dalībvalstu pienākumu līdzfinansēt programmu. Lai intervences krājumu un no tiem gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [TKO] 19. panta e) punktu būtu jāpieņem īstenošanas akti, ar ko iedibina procedūru, kā izmantot, apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem vistrūcīgāko personu programmas vajadzībām.
  Partnerorganizācijām būtu jāļauj izsniegt papildu pārtikas krājumus, kas gūti no citiem avotiem, tai skaitā no intervences krājumiem, kuri darīti pieejami saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [TKO] 15. pantu.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

18.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Nepieciešams precizēt rīcības veidus, ko kā tehnisku palīdzību, ko atbalsta Fonds, var veikt pēc Komisijas un pēc dalībvalstu iniciatīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Nepieciešams precizēt rīcības veidus, ko kā tehnisku palīdzību, ko atbalsta Fonds, var veikt pēc Komisijas un pēc dalībvalstu iniciatīvas.

| (18) | Nepieciešams precizēt rīcības veidus, ko kā Fonda atbalstītu tehnisku palīdzību var veikt pēc Komisijas un pēc dalībvalstu iniciatīvas.
  Par to, kuri rīcības veidi tiek precizēti, būtu jālemj ciešā sadarbībā ar vadošajām iestādēm un partnerorganizācijām. |
| --- | --- |

(18)

Nepieciešams precizēt rīcības veidus, ko kā Fonda atbalstītu tehnisku palīdzību var veikt pēc Komisijas un pēc dalībvalstu iniciatīvas.
  Par to, kuri rīcības veidi tiek precizēti, būtu jālemj ciešā sadarbībā ar vadošajām iestādēm un partnerorganizācijām.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

27.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Katru gadu būtu jāizpilda Savienības budžeta saistības. Lai nodrošinātu efektīvu programmas pārvaldību, būtu jāparedz kopīgi noteikumi par starpposma maksājumu pieprasījumiem, un gada un galīgā atlikuma maksājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Katru gadu būtu jāizpilda Savienības budžeta saistības. Lai nodrošinātu efektīvu programmas pārvaldību, būtu jāparedz kopīgi noteikumi par starpposma maksājumu pieprasījumiem, un gada un galīgā atlikuma maksājumiem.

| (27) | Katru gadu būtu jāizpilda Savienības budžeta saistības. Lai nodrošinātu efektīvu programmas pārvaldību, būtu jāparedz kopīgi
  vienkārši
  noteikumi par starpposma maksājumu pieprasījumiem, un gada un galīgā atlikuma maksājumiem. |
| --- | --- |

(27)

Katru gadu būtu jāizpilda Savienības budžeta saistības. Lai nodrošinātu efektīvu programmas pārvaldību, būtu jāparedz kopīgi
  vienkārši
  noteikumi par starpposma maksājumu pieprasījumiem, un gada un galīgā atlikuma maksājumiem.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

30.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses, būtu vajadzīgi laikā ierobežoti pasākumi, kas ļautu kredītrīkotājam pārtraukt maksājumus, ja pierādījumi liecinātu, ka pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā ir ievērojami trūkumi, ka ir ar maksājuma pieteikumu saistīti pārkāpumi vai netiek iesniegti dokumenti, kas vajadzīgi pārskata pārbaudei un akceptēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses, būtu vajadzīgi laikā ierobežoti pasākumi, kas ļautu kredītrīkotājam pārtraukt maksājumus, ja pierādījumi liecinātu, ka pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā ir ievērojami trūkumi, ka ir ar maksājuma pieteikumu saistīti pārkāpumi vai netiek iesniegti dokumenti, kas vajadzīgi pārskata pārbaudei un akceptēšanai.

| (30) | Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses, būtu vajadzīgi laikā ierobežoti pasākumi, kas ļautu kredītrīkotājam pārtraukt maksājumus, ja pierādījumi liecinātu, ka pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā ir ievērojami trūkumi, ka ir ar maksājuma pieteikumu saistīti pārkāpumi vai netiek iesniegti dokumenti, kas vajadzīgi pārskata pārbaudei un akceptēšanai
  , vai gadījumos, kad ievērojami aizkavējas projektu īstenošana un pamatoti tiek konstatēts, ka projektu mērķi netiks sasniegti
  . |
| --- | --- |

(30)

Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses, būtu vajadzīgi laikā ierobežoti pasākumi, kas ļautu kredītrīkotājam pārtraukt maksājumus, ja pierādījumi liecinātu, ka pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā ir ievērojami trūkumi, ka ir ar maksājuma pieteikumu saistīti pārkāpumi vai netiek iesniegti dokumenti, kas vajadzīgi pārskata pārbaudei un akceptēšanai
  , vai gadījumos, kad ievērojami aizkavējas projektu īstenošana un pamatoti tiek konstatēts, ka projektu mērķi netiks sasniegti
  .

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

32.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Lai nodrošinātu, ka izdevumi, ko līdzfinansē no Savienības budžeta, ikvienā konkrētajā finanšu gadā, tiek izmantoti saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, būtu jāizveido atbilstošs satvars pārskatu gada pārbaudei un akceptēšanai. Šajā satvarā norīkotajām institūcijām par darbības programmu būtu jāiesniedz Komisijai pārvaldības deklarācija, kam pievienots apliecināts gada pārskats, revīzijas nobeiguma ziņojumu gada kopsavilkums, veikto kontroļu gada kopsavilkums un neatkarīgas revīzijas atzinums un kontroles ziņojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Lai nodrošinātu, ka izdevumi, ko līdzfinansē no Savienības budžeta, ikvienā konkrētajā finanšu gadā, tiek izmantoti saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, būtu jāizveido atbilstošs satvars pārskatu gada pārbaudei un akceptēšanai. Šajā satvarā norīkotajām institūcijām par darbības programmu būtu jāiesniedz Komisijai pārvaldības deklarācija, kam pievienots apliecināts gada pārskats, revīzijas nobeiguma ziņojumu gada kopsavilkums, veikto kontroļu gada kopsavilkums un neatkarīgas revīzijas atzinums un kontroles ziņojums.

| (32) | Lai nodrošinātu, ka izdevumi, ko finansē no Savienības budžeta, ikvienā konkrētajā finanšu gadā, tiek izmantoti saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, būtu jāizveido atbilstošs
  un vienkāršs
  satvars pārskatu gada pārbaudei un akceptēšanai. Šajā satvarā norīkotajām institūcijām par darbības programmu būtu jāiesniedz Komisijai pārvaldības deklarācija, kam pievienots apliecināts gada pārskats, revīzijas nobeiguma ziņojumu gada kopsavilkums, veikto kontroļu gada kopsavilkums un neatkarīgas revīzijas atzinums un kontroles ziņojums. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu, ka izdevumi, ko finansē no Savienības budžeta, ikvienā konkrētajā finanšu gadā, tiek izmantoti saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, būtu jāizveido atbilstošs
  un vienkāršs
  satvars pārskatu gada pārbaudei un akceptēšanai. Šajā satvarā norīkotajām institūcijām par darbības programmu būtu jāiesniedz Komisijai pārvaldības deklarācija, kam pievienots apliecināts gada pārskats, revīzijas nobeiguma ziņojumu gada kopsavilkums, veikto kontroļu gada kopsavilkums un neatkarīgas revīzijas atzinums un kontroles ziņojums.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

35.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Darbību revīzijas biežumam vajadzētu būt samērīgam ar Savienības atbalsta apjomu no Fonda. Konkrēti, veikto revīziju skaits būtu jāsamazina, ja kopējie attiecināmie izdevumi vienai darbībai nepārsniedz EUR 100 000 . Tomēr, ja ir pierādījumi par pārkāpumu vai krāpšanu, būtu vajadzīga iespēja veikt revīziju jebkurā laikā, arī revīzijas parauga ietvaros. Lai Komisijas veiktās revīzijas līmenis būtu samērīgs ar risku, Komisijai vajadzētu būt iespējai samazināt darbības programmu revīzijas, ja netiek konstatēti nopietni pārkāpumi vai arī tad, ja var paļauties uz revīzijas iestādi. Turklāt revīzijas apjomam ir jābūt tādam, lai pilnībā būtu ņemti vērā Fonda mērķi un mērķpopulācijas īpatnības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Darbību revīzijas biežumam vajadzētu būt samērīgam ar Savienības atbalsta apjomu no Fonda. Konkrēti, veikto revīziju skaits būtu jāsamazina, ja kopējie attiecināmie izdevumi vienai darbībai nepārsniedz EUR 100 000 . Tomēr, ja ir pierādījumi par pārkāpumu vai krāpšanu, būtu vajadzīga iespēja veikt revīziju jebkurā laikā, arī revīzijas parauga ietvaros. Lai Komisijas veiktās revīzijas līmenis būtu samērīgs ar risku, Komisijai vajadzētu būt iespējai samazināt darbības programmu revīzijas, ja netiek konstatēti nopietni pārkāpumi vai arī tad, ja var paļauties uz revīzijas iestādi. Turklāt revīzijas apjomam ir jābūt tādam, lai pilnībā būtu ņemti vērā Fonda mērķi un mērķpopulācijas īpatnības.

| (35) | Darbību revīzijas biežumam vajadzētu būt samērīgam ar Savienības atbalsta apjomu no Fonda. Konkrēti, veikto revīziju skaits būtu jāsamazina, ja kopējie attiecināmie izdevumi vienai darbībai nepārsniedz EUR 100 000 . Tomēr, ja ir pierādījumi par pārkāpumu vai krāpšanu, būtu vajadzīga iespēja veikt revīziju jebkurā laikā, arī revīzijas parauga ietvaros. Lai Komisijas veiktās revīzijas līmenis būtu samērīgs ar risku, Komisijai vajadzētu būt iespējai samazināt darbības programmu revīzijas, ja netiek konstatēti nopietni pārkāpumi vai arī tad, ja var paļauties uz revīzijas iestādi. Turklāt revīzijas apjomam ir jābūt tādam, lai pilnībā būtu ņemti vērā Fonda mērķi un mērķpopulācijas īpatnības

  un tas, ka Fonda saņēmējinstitūcijas ir brīvprātīgas organizācijas
  . |
| --- | --- |

(35)

Darbību revīzijas biežumam vajadzētu būt samērīgam ar Savienības atbalsta apjomu no Fonda. Konkrēti, veikto revīziju skaits būtu jāsamazina, ja kopējie attiecināmie izdevumi vienai darbībai nepārsniedz EUR 100 000 . Tomēr, ja ir pierādījumi par pārkāpumu vai krāpšanu, būtu vajadzīga iespēja veikt revīziju jebkurā laikā, arī revīzijas parauga ietvaros. Lai Komisijas veiktās revīzijas līmenis būtu samērīgs ar risku, Komisijai vajadzētu būt iespējai samazināt darbības programmu revīzijas, ja netiek konstatēti nopietni pārkāpumi vai arī tad, ja var paļauties uz revīzijas iestādi. Turklāt revīzijas apjomam ir jābūt tādam, lai pilnībā būtu ņemti vērā Fonda mērķi un mērķpopulācijas īpatnības

  un tas, ka Fonda saņēmējinstitūcijas ir brīvprātīgas organizācijas
  .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

41.
  apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Šī regula ievēro pamattiesības un ņem vērā principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp respektēt cilvēka cieņu un privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērnu
  un vecu cilvēku
  tiesības, vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī uz diskriminācijas aizliegumu. Šī regula jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Šī regula ievēro pamattiesības un ņem vērā principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp respektēt cilvēka cieņu un privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērnu
  un vecu cilvēku
  tiesības, vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī uz diskriminācijas aizliegumu. Šī regula jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (41) | Šī regula ievēro pamattiesības un ņem vērā principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp cilvēka cieņas un privātās un ģimenes dzīves neaizskaramības respektēšana, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērnu tiesības,
  tiesības uz sociālo palīdzību un mājokli, vecu cilvēku tiesības,
  vīriešu un sieviešu līdztiesība, kā arī diskriminācijas aizliegums. Šī regula jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(41)

Šī regula ievēro pamattiesības un ņem vērā principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp cilvēka cieņas un privātās un ģimenes dzīves neaizskaramības respektēšana, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērnu tiesības,
  tiesības uz sociālo palīdzību un mājokli, vecu cilvēku tiesības,
  vīriešu un sieviešu līdztiesība, kā arī diskriminācijas aizliegums. Šī regula jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

42.a
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Ņemot vērā datumu, kurā ir jāizsludina uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, šīs regulas pieņemšanas termiņu un darbības programmas sagatavošanai nepieciešamo laiku, ir jāizstrādā noteikumi, kas 2014. gadā garantētu elastīgu pāreju, lai nepieļautu pārtikas piegādes pārtraukšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Ņemot vērā datumu, kurā ir jāizsludina uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, šīs regulas pieņemšanas termiņu un darbības programmas sagatavošanai nepieciešamo laiku, ir jāizstrādā noteikumi, kas 2014. gadā garantētu elastīgu pāreju, lai nepieļautu pārtikas piegādes pārtraukšanu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

42.b
  apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42b) | Būtu jānodrošina, ka ar Fondu papildina programmas un darbības, ko finansē no ESF, un to koordinē pēc iespējas ciešāk ar ESF. Būtu jāizvairās no tā, ka, cīnoties pret nabadzību, tiek izveidotas paralēlas struktūras, kas palielina administratīvo slogu un sarežģī koordinācijas un sinerģijas iespējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42b)

Būtu jānodrošina, ka ar Fondu papildina programmas un darbības, ko finansē no ESF, un to koordinē pēc iespējas ciešāk ar ESF. Būtu jāizvairās no tā, ka, cīnoties pret nabadzību, tiek izveidotas paralēlas struktūras, kas palielina administratīvo slogu un sarežģī koordinācijas un sinerģijas iespējas.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (turpmāk “Fonds”) uz laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim un nosaka Fonda mērķus, tā darbības jomu, pieejamos finanšu līdzekļus un to piešķiršanas kritērijus, un noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Fonda efektivitāti. | 1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (turpmāk “Fonds”) uz laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim un nosaka Fonda mērķus, tā darbības jomu, pieejamos finanšu līdzekļus un to piešķiršanas kritērijus, un noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Fonda efektivitāti
  un lietderību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (turpmāk “Fonds”) uz laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim un nosaka Fonda mērķus, tā darbības jomu, pieejamos finanšu līdzekļus un to piešķiršanas kritērijus, un noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Fonda efektivitāti.

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (turpmāk “Fonds”) uz laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim un nosaka Fonda mērķus, tā darbības jomu, pieejamos finanšu līdzekļus un to piešķiršanas kritērijus, un noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Fonda efektivitāti
  un lietderību
  .

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Piemēro
  šādas definīcijas: | Šajā regulā izmanto
  šādas definīcijas: |
| (1) | “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – indivīdi, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko
  pieņēmušas
  valsts kompetentās iestādes vai ko noteikušas partnerorganizācijas un apstiprinājušas minētās kompetentās iestādes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Piemēro
  šādas definīcijas:

Šajā regulā izmanto
  šādas definīcijas:

(1)

“vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – indivīdi, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko
  pieņēmušas
  valsts kompetentās iestādes vai ko noteikušas partnerorganizācijas un apstiprinājušas minētās kompetentās iestādes;

| (1) | “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – indivīdi, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko
  izstrādājušas
  valsts kompetentās iestādes
  sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām
  vai ko noteikušas partnerorganizācijas un apstiprinājušas minētās
  valsts
  kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

(1)

“vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – indivīdi, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko
  izstrādājušas
  valsts kompetentās iestādes
  sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām
  vai ko noteikušas partnerorganizācijas un apstiprinājušas minētās
  valsts
  kompetentās iestādes;

| (2) | “partnerorganizācijas” ir publikā sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas, kas tieši vai ar citu partnerorganizāciju starpniecību piegādā pārtiku vai
  preces
  vistrūcīgākajām personām un kā darbības izvēlējusies vadošā iestāde saskaņā ar 29. panta 3. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(2)

“partnerorganizācijas” ir publikā sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas, kas tieši vai ar citu partnerorganizāciju starpniecību piegādā pārtiku vai
  preces
  vistrūcīgākajām personām un kā darbības izvēlējusies vadošā iestāde saskaņā ar 29. panta 3. punkta b) apakšpunktu;

| (2) | “partnerorganizācijas” ir publiskā sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas, kuras

  saskaņā ar 24. pantā noteiktajiem atbilstības kritērijiem
  tieši vai ar citu partnerorganizāciju starpniecību piegādā pārtiku
  un/
  vai
  pamata materiālo palīdzību
  vistrūcīgākajām personām un kuru darbības izvēlējusies vadošā iestāde saskaņā ar 29. panta 3. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(2)

“partnerorganizācijas” ir publiskā sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas, kuras

  saskaņā ar 24. pantā noteiktajiem atbilstības kritērijiem
  tieši vai ar citu partnerorganizāciju starpniecību piegādā pārtiku
  un/
  vai
  pamata materiālo palīdzību
  vistrūcīgākajām personām un kuru darbības izvēlējusies vadošā iestāde saskaņā ar 29. panta 3. punkta b) apakšpunktu;

| (3) | “valsts shēma” ir shēma, kam vismaz daļēji ir tādi paši mērķi kā Fondam un ko valsts, reģiona un vietējā līmenī īsteno publiskā sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas; |
| --- | --- |

(3)

“valsts shēma” ir shēma, kam vismaz daļēji ir tādi paši mērķi kā Fondam un ko valsts, reģiona un vietējā līmenī īsteno publiskā sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas;

| (3) | “valsts shēma” ir shēma, kam vismaz daļēji ir tādi paši mērķi kā Fondam un ko valsts, reģiona un vietējā līmenī īsteno publiskā sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas; |
| --- | --- |

(3)

“valsts shēma” ir shēma, kam vismaz daļēji ir tādi paši mērķi kā Fondam un ko valsts, reģiona un vietējā līmenī īsteno publiskā sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas;

| (4) | “darbība” ir projekts, līgums vai pasākums, ko atlasījusi attiecīgās darbības programmas vadošā iestāde vai kas atlasīta tās atbildībā un kas veicina attiecīgās darbības programmas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

(4)

“darbība” ir projekts, līgums vai pasākums, ko atlasījusi attiecīgās darbības programmas vadošā iestāde vai kas atlasīta tās atbildībā un kas veicina attiecīgās darbības programmas mērķu sasniegšanu;

| (4) | “darbība” ir projekts, līgums vai pasākums, ko atlasījusi attiecīgās darbības programmas vadošā iestāde vai kas atlasīta tās atbildībā un kas veicina attiecīgās darbības programmas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

(4)

“darbība” ir projekts, līgums vai pasākums, ko atlasījusi attiecīgās darbības programmas vadošā iestāde vai kas atlasīta tās atbildībā un kas veicina attiecīgās darbības programmas mērķu sasniegšanu;

| (5) | “pabeigta darbība” ir darbība, kura ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un par kuru saņēmējinstitūcijas veikušas visus saistītos maksājumus un saņēmējinstitūcijām ir izmaksāts attiecīgais darbības programmu ieguldījums; |
| --- | --- |

(5)

“pabeigta darbība” ir darbība, kura ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un par kuru saņēmējinstitūcijas veikušas visus saistītos maksājumus un saņēmējinstitūcijām ir izmaksāts attiecīgais darbības programmu ieguldījums;

| (5) | “pabeigta darbība” ir darbība, kura ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un par kuru saņēmējinstitūcijas veikušas visus saistītos maksājumus un saņēmējinstitūcijām ir izmaksāts attiecīgais darbības programmu ieguldījums; |
| --- | --- |

(5)

“pabeigta darbība” ir darbība, kura ir fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un par kuru saņēmējinstitūcijas veikušas visus saistītos maksājumus un saņēmējinstitūcijām ir izmaksāts attiecīgais darbības programmu ieguldījums;

| (6) | “saņēmējinstitūcija” ir publiska vai privāta institūcija, kas atbild par darbību sākšanu vai sākšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

(6)

“saņēmējinstitūcija” ir publiska vai privāta institūcija, kas atbild par darbību sākšanu vai sākšanu un īstenošanu;

| (6) | “saņēmējinstitūcija” ir publiska vai privāta institūcija, kas atbild par darbību sākšanu vai sākšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

(6)

“saņēmējinstitūcija” ir publiska vai privāta institūcija, kas atbild par darbību sākšanu vai sākšanu un īstenošanu;

| (7) | “
  galīgais saņēmējs
  ” ir
  vistrūcīgākā persona
  , kas saņem
  pārtiku vai preces
  un/vai izmanto papildpasākumus; |
| --- | --- |

(7)

“
  galīgais saņēmējs
  ” ir
  vistrūcīgākā persona
  , kas saņem
  pārtiku vai preces
  un/vai izmanto papildpasākumus;

| (7) | “
  galīgie saņēmēji
  ” ir
  cilvēki
  , kas
  cieš no nenodrošinātības ar pārtiku un/vai materiālas nenodrošinātības un
  saņem
  nefinansiālu palīdzību
  , un/vai izmanto
  šajā Fondā iekļautos
  papildpasākumus; |
| --- | --- |

(7)

“
  galīgie saņēmēji
  ” ir
  cilvēki
  , kas
  cieš no nenodrošinātības ar pārtiku un/vai materiālas nenodrošinātības un
  saņem
  nefinansiālu palīdzību
  , un/vai izmanto
  šajā Fondā iekļautos
  papildpasākumus;

| (7a) | “papildpasākumi” ir pasākumi, kas tiek īstenoti papildus pārtikas izdalei un pamata materiālās palīdzības sniegšanai un kuru mērķis ir novērst sociālo atstumtību un rast patstāvīgāku un ilgtspējīgāku risinājumu ārkārtas situācijām sociālajā jomā; |
| --- | --- |

(7a)

“papildpasākumi” ir pasākumi, kas tiek īstenoti papildus pārtikas izdalei un pamata materiālās palīdzības sniegšanai un kuru mērķis ir novērst sociālo atstumtību un rast patstāvīgāku un ilgtspējīgāku risinājumu ārkārtas situācijām sociālajā jomā;

| (8) | “publiskā sektora atbalsts” ir finansiāls atbalsts, ko darbībai piešķir no valsts, reģionālas vai vietējas iestādes budžeta, no Savienības budžeta, kas saistīts ar Fondu, no publisko tiesību subjektu budžeta vai publiskā sektora iestāžu apvienību budžeta, vai kādas citas tādas institūcijas budžeta, kura ir publisko tiesību subjekts Eiropas Parlaments un Padomes Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

(8)

“publiskā sektora atbalsts” ir finansiāls atbalsts, ko darbībai piešķir no valsts, reģionālas vai vietējas iestādes budžeta, no Savienības budžeta, kas saistīts ar Fondu, no publisko tiesību subjektu budžeta vai publiskā sektora iestāžu apvienību budžeta, vai kādas citas tādas institūcijas budžeta, kura ir publisko tiesību subjekts Eiropas Parlaments un Padomes Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punkta nozīmē;

| (8) | “publiskā sektora atbalsts” ir finansiāls atbalsts, ko darbībai piešķir no valsts, reģionālas vai vietējas iestādes budžeta, no Savienības budžeta, kas saistīts ar Fondu, no publisko tiesību subjektu budžeta vai publiskā sektora iestāžu apvienību budžeta, vai kādas citas tādas institūcijas budžeta, kura ir publisko tiesību subjekts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

(8)

“publiskā sektora atbalsts” ir finansiāls atbalsts, ko darbībai piešķir no valsts, reģionālas vai vietējas iestādes budžeta, no Savienības budžeta, kas saistīts ar Fondu, no publisko tiesību subjektu budžeta vai publiskā sektora iestāžu apvienību budžeta, vai kādas citas tādas institūcijas budžeta, kura ir publisko tiesību subjekts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punkta nozīmē;

| (9) | “starpniekinstitūcija” ir publiskā vai privātā sektora institūcija, kas darbojas vadošās iestādes vai sertifikācijas iestādes atbildībā vai kas šo iestāžu vārdā veic pienākumus saistībā ar saņēmējinstitūciju īstenošanas darbībām; |
| --- | --- |

(9)

“starpniekinstitūcija” ir publiskā vai privātā sektora institūcija, kas darbojas vadošās iestādes vai sertifikācijas iestādes atbildībā vai kas šo iestāžu vārdā veic pienākumus saistībā ar saņēmējinstitūciju īstenošanas darbībām;

| (9) | “starpniekinstitūcija” ir publiskā vai privātā sektora institūcija, kas darbojas vadošās iestādes vai sertifikācijas iestādes atbildībā vai kas šo iestāžu vārdā veic pienākumus saistībā ar saņēmējinstitūciju īstenošanas darbībām; |
| --- | --- |

(9)

“starpniekinstitūcija” ir publiskā vai privātā sektora institūcija, kas darbojas vadošās iestādes vai sertifikācijas iestādes atbildībā vai kas šo iestāžu vārdā veic pienākumus saistībā ar saņēmējinstitūciju īstenošanas darbībām;

| (10) | “pārskata gads” ir laika posms no 1. jūlija līdz 30. jūnijam, izņemot pirmo pārskata gadu, kas ir laika posms no izdevumu attiecināmības sākuma dienas līdz 2015. gada 30. jūnijam, un pēdējais pārskata gads ir no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

(10)

“pārskata gads” ir laika posms no 1. jūlija līdz 30. jūnijam, izņemot pirmo pārskata gadu, kas ir laika posms no izdevumu attiecināmības sākuma dienas līdz 2015. gada 30. jūnijam, un pēdējais pārskata gads ir no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam;

| (10) | “pārskata gads” ir laika posms no 1. jūlija līdz 30. jūnijam, izņemot pirmo pārskata gadu, kas ir laika posms no izdevumu attiecināmības sākuma dienas līdz 2015. gada 30. jūnijam, un pēdējais pārskata gads ir no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

(10)

“pārskata gads” ir laika posms no 1. jūlija līdz 30. jūnijam, izņemot pirmo pārskata gadu, kas ir laika posms no izdevumu attiecināmības sākuma dienas līdz 2015. gada 30. jūnijam, un pēdējais pārskata gads ir no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam;

| (11) | “finanšu gads” ir laika posms no 1. janvāra līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(11)

“finanšu gads” ir laika posms no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| (11) | “finanšu gads” ir laika posms no 1. janvāra līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(11)

“finanšu gads” ir laika posms no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

2.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
   
  pants |
| | Visām dalībvalstīm ir tiesības izmantot Fondu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
   
  pants

Visām dalībvalstīm ir tiesības izmantot Fondu.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Fonds veicina sociālo kohēziju Savienībā, palīdzot saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” sasniegt mērķi samazināt nabadzību vismaz par 20 miljoniem cilvēku, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks. Sniedzot nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām, Fonds palīdz sasniegt konkrēto mērķi
  Savienībā
  mazināt nabadzības ļaunākās formas.
  To, cik lielā mērā mērķis sasniegts, mērī ar to cilvēku skaitu, kas saņem palīdzību no Fonda
  . | 1.   Fonds veicina sociālo kohēziju
  , sekmē sociālo iekļaušanu un apkaro nabadzību
  Savienībā, palīdzot saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” sasniegt mērķi samazināt nabadzību vismaz par 20 miljoniem cilvēku, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks
  , un vienlaikus papildinot Eiropas Sociālā fonda darbību
  . Sniedzot nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām, Fonds palīdz sasniegt konkrēto mērķi mazināt
  un izskaust
  nabadzības
  , jo īpaši pārtikas trūkuma,

  negatīvākās izpausmes. |
| | 2.
     
  Fonds palīdz ilgtspējīgi izskaust pārtikas trūkumu, piedāvājot vistrūcīgākajām personām izredzes uz pienācīgu dzīvi. Attiecībā uz šā mērķa sasniegšanu un Fonda strukturālo ietekmi tiks veikta kvalitatīva un kvantitatīva novērtēšana
  . |
| | 3.
     
  Ar Fondu papildina, nevis aizstāj vai samazina ilgtspējīgas valstu programmas nabadzības izskaušanas un sociālās iekļaušanas jomā, par kurām joprojām atbild dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Fonds veicina sociālo kohēziju Savienībā, palīdzot saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” sasniegt mērķi samazināt nabadzību vismaz par 20 miljoniem cilvēku, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks. Sniedzot nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām, Fonds palīdz sasniegt konkrēto mērķi
  Savienībā
  mazināt nabadzības ļaunākās formas.
  To, cik lielā mērā mērķis sasniegts, mērī ar to cilvēku skaitu, kas saņem palīdzību no Fonda
  .

1.   Fonds veicina sociālo kohēziju
  , sekmē sociālo iekļaušanu un apkaro nabadzību
  Savienībā, palīdzot saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” sasniegt mērķi samazināt nabadzību vismaz par 20 miljoniem cilvēku, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks
  , un vienlaikus papildinot Eiropas Sociālā fonda darbību
  . Sniedzot nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām, Fonds palīdz sasniegt konkrēto mērķi mazināt
  un izskaust
  nabadzības
  , jo īpaši pārtikas trūkuma,

  negatīvākās izpausmes.

2.
     
  Fonds palīdz ilgtspējīgi izskaust pārtikas trūkumu, piedāvājot vistrūcīgākajām personām izredzes uz pienācīgu dzīvi. Attiecībā uz šā mērķa sasniegšanu un Fonda strukturālo ietekmi tiks veikta kvalitatīva un kvantitatīva novērtēšana
  .

3.
     
  Ar Fondu papildina, nevis aizstāj vai samazina ilgtspējīgas valstu programmas nabadzības izskaušanas un sociālās iekļaušanas jomā, par kurām joprojām atbild dalībvalstis.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Fonds atbalsta valsts shēmas, kurās ar dalībvalstu atlasītu partnerorganizāciju starpniecību vistrūcīgākajam personām tiek izdalīti pārtikas produkti un
  pirmās nepieciešamības preces
  , kas domāti personīgai lietošanai
  bezpajumtniekiem vai bērniem
  . | 1.   Fonds atbalsta valsts shēmas, kurās ar dalībvalstu atlasītu partnerorganizāciju starpniecību vistrūcīgākajām personām tiek izdalīti pārtikas produkti un
  /vai sniegta pamata materiālā palīdzība, tai skaitā izdalīti sākuma komplekti
  , kas domāti
  galīgo saņēmēju
  personīgai lietošanai. |
| 2.   
  Fonds
  var atbalstīt papildpasākumus, kas papildina pārtikas un
  preču piegādi
  , veicinot vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību. | 2.
     
  Ar Fondu
  var atbalstīt papildpasākumus, kas papildina pārtikas
  izdali
  un
  pamata materiālās palīdzības sniegšanu
  , veicinot vistrūcīgāko personu sociālo iekļaušanu

  un veselīgu uzturu un samazinot viņu atkarību
  .
  Šādi pasākumi būtu cieši jāsaista ar Eiropas Sociālā fonda darbībām vietējā līmenī un nabadzības izskaušanā iesaistīto organizāciju darbībām. |
| | 2.a
     
  Fonds var palīdzēt saņēmējinstitūcijām efektīvāk izmantot vietējās piegādes ķēdes, tādējādi palielinot un dažādojot vistrūcīgākajām personām paredzētas pārtikas piegādi, kā arī samazinot un novēršot pārtikas nelietderīgu izmantošanu. |
| 3.   Vistrūcīgākajam personām paredzētas nefinansiālas palīdzības jomā Fonds veicina savstarpēju mācīšanos, sabiedriskus sakarus un labas prakses izplatīšanu. | 3.
     
  Vistrūcīgākajām personām paredzētas nefinansiālas palīdzības jomā Fonds veicina savstarpēju mācīšanos, sabiedrisku sakaru veidošanu un labas prakses izplatīšanu Eiropas līmenī. Šajās darbībās var iekļaut arī attiecīgas organizācijas un projektus, kas neizmanto Fondu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Fonds atbalsta valsts shēmas, kurās ar dalībvalstu atlasītu partnerorganizāciju starpniecību vistrūcīgākajam personām tiek izdalīti pārtikas produkti un
  pirmās nepieciešamības preces
  , kas domāti personīgai lietošanai
  bezpajumtniekiem vai bērniem
  .

1.   Fonds atbalsta valsts shēmas, kurās ar dalībvalstu atlasītu partnerorganizāciju starpniecību vistrūcīgākajām personām tiek izdalīti pārtikas produkti un
  /vai sniegta pamata materiālā palīdzība, tai skaitā izdalīti sākuma komplekti
  , kas domāti
  galīgo saņēmēju
  personīgai lietošanai.

2.   
  Fonds
  var atbalstīt papildpasākumus, kas papildina pārtikas un
  preču piegādi
  , veicinot vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību.

2.
     
  Ar Fondu
  var atbalstīt papildpasākumus, kas papildina pārtikas
  izdali
  un
  pamata materiālās palīdzības sniegšanu
  , veicinot vistrūcīgāko personu sociālo iekļaušanu

  un veselīgu uzturu un samazinot viņu atkarību
  .
  Šādi pasākumi būtu cieši jāsaista ar Eiropas Sociālā fonda darbībām vietējā līmenī un nabadzības izskaušanā iesaistīto organizāciju darbībām.

2.a
     
  Fonds var palīdzēt saņēmējinstitūcijām efektīvāk izmantot vietējās piegādes ķēdes, tādējādi palielinot un dažādojot vistrūcīgākajām personām paredzētas pārtikas piegādi, kā arī samazinot un novēršot pārtikas nelietderīgu izmantošanu.

3.   Vistrūcīgākajam personām paredzētas nefinansiālas palīdzības jomā Fonds veicina savstarpēju mācīšanos, sabiedriskus sakarus un labas prakses izplatīšanu.

3.
     
  Vistrūcīgākajām personām paredzētas nefinansiālas palīdzības jomā Fonds veicina savstarpēju mācīšanos, sabiedrisku sakaru veidošanu un labas prakses izplatīšanu Eiropas līmenī. Šajās darbībās var iekļaut arī attiecīgas organizācijas un projektus, kas neizmanto Fondu.

Grozījums Nr. 40 un Nr. 76

Regulas priekšlikums

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Savienības budžeta daļu, kas atvēlēta Fondam, īsteno ar dalītu pārvaldību dalībvalstu un Komisijas starpā saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 1. punkta b) apakšpunktu, izņemot tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas, kuru īsteno ar tiešu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu. | 1.   Savienības budžeta daļu, kas atvēlēta Fondam, īsteno ar dalītu pārvaldību dalībvalstu un Komisijas starpā saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 1. punkta b) apakšpunktu, izņemot tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas, kuru īsteno ar tiešu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| 2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai atbalsts no Fonda būtu saderīgs ar Savienības politikas jomām un prioritātēm un papildinātu citus Savienības instrumentus. | 2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai atbalsts no Fonda būtu saderīgs ar Savienības politikas jomām un prioritātēm un papildinātu citus Savienības instrumentus. |
| 3.   Atbalstu no Fonda īsteno, cieši sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm. | 3.   Atbalstu no Fonda
  sniedz
  , cieši sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm
  , kā arī kompetentajām reģionālajām un vietējām iestādēm un iesaistītajām partnerorganizācijām
  . |
| 4.   Par to darbības programmu īstenošanu un to uzdevumu veikšanu, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot dalībvalsts institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu un atbilstīgi šai regulai, atbild dalībvalstis un to attiecīgi norīkotās institūcijas. | 4.   Par to darbības programmu īstenošanu un to uzdevumu veikšanu, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot dalībvalsts institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu un atbilstīgi šai regulai, atbild dalībvalstis un to attiecīgi norīkotās institūcijas
  vai vajadzības gadījumā kompetentās reģionālās iestādes
  . |
| 5.   Fonda īstenošanas un izmantošanas kārtībā, jo īpaši attiecībā uz finanšu un administratīvajiem resursiem, kas nepieciešami saistībā ar ziņošanu, izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, ņem vērā proporcionalitātes principu un piešķirtā atbalsta apmēru. | 5.   Fonda īstenošanas un izmantošanas kārtībā, jo īpaši attiecībā uz finanšu un administratīvajiem resursiem, kas nepieciešami saistībā ar ziņošanu, izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, ņem vērā
  ierobežotās administratīvās spējas organizācijās, kuras galvenokārt darbojas, pateicoties brīvprātīgo atbalstam, un nodrošina, ka šo organizāciju administratīvais slogs nav lielāks kā iepriekšējās programmas piemērošanas laikā
  . |
| 6.   Atbilstoši savai atbildībai Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju ar Eiropas Sociālo fondu un citām Savienības politikas jomām un instrumentiem. | 6.   Atbilstoši savai atbildībai
  un nolūkā nepieļaut dubultu finansēšanu
  Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju ar Eiropas Sociālo fondu un citām Savienības politikas jomām un instrumentiem
  , jo īpaši Savienības darbībām veselības jomā
  . |
| 7.   Komisija, dalībvalstis un saņēmējinstitūcijas piemēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar Finanšu regulas 26. pantu. | 7.   Komisija, dalībvalstis un saņēmējinstitūcijas piemēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar Finanšu regulas 26. pantu. |
| 8.   Komisija un dalībvalstis nodrošina Fonda efektivitāti, jo īpaši veicot uzraudzību, ziņošanu un izvērtēšanu. | 8.   Komisija un dalībvalstis nodrošina Fonda efektivitāti, jo īpaši veicot uzraudzību, ziņošanu un izvērtēšanu
  , kā arī cieši un regulāri apspriežoties ar vietējām un reģionālām iestādēm un partnerorganizācijām, kas īsteno Fonda pasākumus saskaņā ar ietekmes novērtējumu
  . |
| 9.   Komisija un dalībvalstis veic savus attiecīgos uzdevumus, kas saistīti ar Fondu, tiecoties mazināt administratīvo slogu saņēmējinstitūcijām. | 9.   Komisija un dalībvalstis
  rīkojas, lai garantētu Fonda darbības efektivitāti,
  un veic savus attiecīgos ar Fondu saistītos uzdevumus, tiecoties mazināt administratīvo slogu saņēmējinstitūcijām. |
| 10.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai
  tiktu veicināta vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu perspektīvas integrēšana dažādos Fonda īstenošanas posmos
  . Komisija un dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nepieļautu, ka iegūstot piekļuvi Fondam, tiek pieļauta diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. | 10.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai
  dažādos Fonda sagatavošanas, plānošanas, pārvaldības un īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, kā arī informatīvajās un izpratnes veidošanas kampaņās un apmaiņā ar labāko praksi tiktu ņemta vērā vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu perspektīvas integrēšana, kad vien iespējams, izmantojot pa dzimumiem dalītus datus
  . Komisija un dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nepieļautu, ka, iegūstot piekļuvi Fondam
  un ar to saistītām programmām un darbībām
  , tiek pieļauta diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. |
| 11.   Fonda finansētās darbības atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Proti, Fondu var izmantot vienīgi tam, lai atbalstītu tādas pārtikas
  vai preču
  izdalīšanu,
  kuras
  atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa produktu drošumu. | 11.   Fonda finansētās darbības atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Proti, Fondu var izmantot vienīgi tam, lai atbalstītu tādas pārtikas izdalīšanu
  vai pamata materiālās palīdzības sniegšanu
  ,
  kas
  atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču drošumu. |
| | 11.a
     
  Attiecīgā gadījumā pārtikas produktus izvēlas, pamatojoties uz līdzsvarota uztura principiem un kvalitatīvu pārtiku, kurā tiek iekļauti svaigi produkti, un sekmējot galīgo saņēmēju veselīgu uzturu. |
| 12.   Dalībvalstis un saņēmējinstitūcijas izvēlas pārtikas produktus un
  preces
  pēc objektīviem kritērijiem.
  Pārtikas produktu un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī klimata un vides aspektus, tiecoties mazināt pārtikas atkritumu daudzumu. | 12.   Dalībvalstis un saņēmējinstitūcijas izvēlas pārtikas produktus un
  pamata materiālo palīdzību
  pēc objektīviem kritērijiem
  , kas saistīti ar vistrūcīgāko personu vajadzībām
  . |
| | 12.a
     
  Attiecīgos gadījumos par prioritāti būtu jānosaka vietēju un reģionālu produktu izmantošana, ņemot vērā klimata un vides apsvērumus, jo īpaši nolūku visos izplatīšanas ķēdes posmos samazināt pārtikas nelietderīgu izmantošanu. Šajā sakarībā uzņēmumu sociālās atbildības garā var tikt veidotas partnerības ar uzņēmumiem visā pārtikas piegādes ķēdē. |
| | 12.b
     
  Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka, piešķirot atbalstu no šā Fonda, tiek ievērota vistrūcīgāko personu cieņa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Savienības budžeta daļu, kas atvēlēta Fondam, īsteno ar dalītu pārvaldību dalībvalstu un Komisijas starpā saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 1. punkta b) apakšpunktu, izņemot tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas, kuru īsteno ar tiešu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

1.   Savienības budžeta daļu, kas atvēlēta Fondam, īsteno ar dalītu pārvaldību dalībvalstu un Komisijas starpā saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 1. punkta b) apakšpunktu, izņemot tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas, kuru īsteno ar tiešu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai atbalsts no Fonda būtu saderīgs ar Savienības politikas jomām un prioritātēm un papildinātu citus Savienības instrumentus.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai atbalsts no Fonda būtu saderīgs ar Savienības politikas jomām un prioritātēm un papildinātu citus Savienības instrumentus.

3.   Atbalstu no Fonda īsteno, cieši sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm.

3.   Atbalstu no Fonda
  sniedz
  , cieši sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm
  , kā arī kompetentajām reģionālajām un vietējām iestādēm un iesaistītajām partnerorganizācijām
  .

4.   Par to darbības programmu īstenošanu un to uzdevumu veikšanu, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot dalībvalsts institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu un atbilstīgi šai regulai, atbild dalībvalstis un to attiecīgi norīkotās institūcijas.

4.   Par to darbības programmu īstenošanu un to uzdevumu veikšanu, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot dalībvalsts institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu un atbilstīgi šai regulai, atbild dalībvalstis un to attiecīgi norīkotās institūcijas
  vai vajadzības gadījumā kompetentās reģionālās iestādes
  .

5.   Fonda īstenošanas un izmantošanas kārtībā, jo īpaši attiecībā uz finanšu un administratīvajiem resursiem, kas nepieciešami saistībā ar ziņošanu, izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, ņem vērā proporcionalitātes principu un piešķirtā atbalsta apmēru.

5.   Fonda īstenošanas un izmantošanas kārtībā, jo īpaši attiecībā uz finanšu un administratīvajiem resursiem, kas nepieciešami saistībā ar ziņošanu, izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, ņem vērā
  ierobežotās administratīvās spējas organizācijās, kuras galvenokārt darbojas, pateicoties brīvprātīgo atbalstam, un nodrošina, ka šo organizāciju administratīvais slogs nav lielāks kā iepriekšējās programmas piemērošanas laikā
  .

6.   Atbilstoši savai atbildībai Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju ar Eiropas Sociālo fondu un citām Savienības politikas jomām un instrumentiem.

6.   Atbilstoši savai atbildībai
  un nolūkā nepieļaut dubultu finansēšanu
  Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju ar Eiropas Sociālo fondu un citām Savienības politikas jomām un instrumentiem
  , jo īpaši Savienības darbībām veselības jomā
  .

7.   Komisija, dalībvalstis un saņēmējinstitūcijas piemēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar Finanšu regulas 26. pantu.

7.   Komisija, dalībvalstis un saņēmējinstitūcijas piemēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar Finanšu regulas 26. pantu.

8.   Komisija un dalībvalstis nodrošina Fonda efektivitāti, jo īpaši veicot uzraudzību, ziņošanu un izvērtēšanu.

8.   Komisija un dalībvalstis nodrošina Fonda efektivitāti, jo īpaši veicot uzraudzību, ziņošanu un izvērtēšanu
  , kā arī cieši un regulāri apspriežoties ar vietējām un reģionālām iestādēm un partnerorganizācijām, kas īsteno Fonda pasākumus saskaņā ar ietekmes novērtējumu
  .

9.   Komisija un dalībvalstis veic savus attiecīgos uzdevumus, kas saistīti ar Fondu, tiecoties mazināt administratīvo slogu saņēmējinstitūcijām.

9.   Komisija un dalībvalstis
  rīkojas, lai garantētu Fonda darbības efektivitāti,
  un veic savus attiecīgos ar Fondu saistītos uzdevumus, tiecoties mazināt administratīvo slogu saņēmējinstitūcijām.

10.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai
  tiktu veicināta vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu perspektīvas integrēšana dažādos Fonda īstenošanas posmos
  . Komisija un dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nepieļautu, ka iegūstot piekļuvi Fondam, tiek pieļauta diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

10.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai
  dažādos Fonda sagatavošanas, plānošanas, pārvaldības un īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmos, kā arī informatīvajās un izpratnes veidošanas kampaņās un apmaiņā ar labāko praksi tiktu ņemta vērā vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu perspektīvas integrēšana, kad vien iespējams, izmantojot pa dzimumiem dalītus datus
  . Komisija un dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nepieļautu, ka, iegūstot piekļuvi Fondam
  un ar to saistītām programmām un darbībām
  , tiek pieļauta diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

11.   Fonda finansētās darbības atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Proti, Fondu var izmantot vienīgi tam, lai atbalstītu tādas pārtikas
  vai preču
  izdalīšanu,
  kuras
  atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa produktu drošumu.

11.   Fonda finansētās darbības atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Proti, Fondu var izmantot vienīgi tam, lai atbalstītu tādas pārtikas izdalīšanu
  vai pamata materiālās palīdzības sniegšanu
  ,
  kas
  atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču drošumu.

11.a
     
  Attiecīgā gadījumā pārtikas produktus izvēlas, pamatojoties uz līdzsvarota uztura principiem un kvalitatīvu pārtiku, kurā tiek iekļauti svaigi produkti, un sekmējot galīgo saņēmēju veselīgu uzturu.

12.   Dalībvalstis un saņēmējinstitūcijas izvēlas pārtikas produktus un
  preces
  pēc objektīviem kritērijiem.
  Pārtikas produktu un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī klimata un vides aspektus, tiecoties mazināt pārtikas atkritumu daudzumu.

12.   Dalībvalstis un saņēmējinstitūcijas izvēlas pārtikas produktus un
  pamata materiālo palīdzību
  pēc objektīviem kritērijiem
  , kas saistīti ar vistrūcīgāko personu vajadzībām
  .

12.a
     
  Attiecīgos gadījumos par prioritāti būtu jānosaka vietēju un reģionālu produktu izmantošana, ņemot vērā klimata un vides apsvērumus, jo īpaši nolūku visos izplatīšanas ķēdes posmos samazināt pārtikas nelietderīgu izmantošanu. Šajā sakarībā uzņēmumu sociālās atbildības garā var tikt veidotas partnerības ar uzņēmumiem visā pārtikas piegādes ķēdē.

12.b
     
  Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka, piešķirot atbalstu no šā Fonda, tiek ievērota vistrūcīgāko personu cieņa.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kopējie resursi, kas laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam pieejami budžeta saistībām no Fonda,
  ir EUR 2 500 000 000 2011. gada cenās, sadalīti pa gadiem atbilstīgi II pielikumā norādītajam
  . | 1.   Kopējie resursi, kas laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam
  (2011. gada cenās)

  ir pieejami budžeta saistībām no Fonda,
  reālā izteiksmē nav mazāki par septiņkāršotu budžeta dotāciju, kas 2011. gada budžetā tika piešķirta trūcīgajām personām paredzētajai palīdzības programmai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Kopējie resursi, kas laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam pieejami budžeta saistībām no Fonda,
  ir EUR 2 500 000 000 2011. gada cenās, sadalīti pa gadiem atbilstīgi II pielikumā norādītajam
  .

1.   Kopējie resursi, kas laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam
  (2011. gada cenās)

  ir pieejami budžeta saistībām no Fonda,
  reālā izteiksmē nav mazāki par septiņkāršotu budžeta dotāciju, kas 2011. gada budžetā tika piešķirta trūcīgajām personām paredzētajai palīdzības programmai
  .

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Neskarot šā panta 4. punktu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, kurā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... (CPR) 84. panta 5. punktu nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm, ņemot vērā
  šādus
  Eurostat noteiktos rādītājus: | 3.   Neskarot šā panta 4. punktu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, kurā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... (CPR) 84. panta 5. punktu nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm, ņemot vērā
  jaunākos
  Eurostat noteiktos rādītājus: |
| (a) | to iedzīvotāju skaits, kuri cieš no dziļas materiālās nenodrošinātības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Neskarot šā panta 4. punktu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, kurā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... (CPR) 84. panta 5. punktu nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm, ņemot vērā
  šādus
  Eurostat noteiktos rādītājus:

3.   Neskarot šā panta 4. punktu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, kurā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... (CPR) 84. panta 5. punktu nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm, ņemot vērā
  jaunākos
  Eurostat noteiktos rādītājus:

(a)

to iedzīvotāju skaits, kuri cieš no dziļas materiālās nenodrošinātības;

| (a) | to iedzīvotāju skaits, kuri cieš no ārkārtīgas materiālās nenodrošinātības
  , kā procentuālā daļa no kopējā iedzīvotāju skaita
  ; |
| --- | --- |

(a)

to iedzīvotāju skaits, kuri cieš no ārkārtīgas materiālās nenodrošinātības
  , kā procentuālā daļa no kopējā iedzīvotāju skaita
  ;

| (b) | to iedzīvotāju
  skaits
  , kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti. |
| --- | --- |

(b)

to iedzīvotāju
  skaits
  , kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti.

| (b) | izmaiņas
  to iedzīvotāju
  skaitā
  , kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti. |
| --- | --- |

(b)

izmaiņas
  to iedzīvotāju
  skaitā
  , kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Triju mēnešu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts iesniedz Komisijai vienu darbības programmu, kas aptver laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ietverot šādu informāciju: | 1.   Triju mēnešu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts iesniedz Komisijai vienu darbības programmu, kas aptver laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ietverot šādu informāciju: |
| | (-a) | tai piešķirtās un izmantojamās atbalsta daļas precīzs apmērs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Triju mēnešu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts iesniedz Komisijai vienu darbības programmu, kas aptver laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ietverot šādu informāciju:

1.   Triju mēnešu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts iesniedz Komisijai vienu darbības programmu, kas aptver laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ietverot šādu informāciju:

(-a)

tai piešķirtās un izmantojamās atbalsta daļas precīzs apmērs;

| (a
  ) | ņemot vērā saskaņā ar 14. pantu veiktās ex ante izvērtēšanas rezultātus, to

  izraudzīto risināmo materiālās nenodrošinātības veidu norāde un atlasīšanas pamatojums
  , uz kuriem attiecas
  darbības
  programma, un katra šā risināmā materiālās nenodrošinātības veida
  galveno īpatnību apraksts
  , un pārtikas vai preču izdalīšanas mērķi, un nodrošināmie papildpasākumi
  ; |
| --- | --- |

(a
  )

ņemot vērā saskaņā ar 14. pantu veiktās ex ante izvērtēšanas rezultātus, to

  izraudzīto risināmo materiālās nenodrošinātības veidu norāde un atlasīšanas pamatojums
  , uz kuriem attiecas
  darbības
  programma, un katra šā risināmā materiālās nenodrošinātības veida
  galveno īpatnību apraksts
  , un pārtikas vai preču izdalīšanas mērķi, un nodrošināmie papildpasākumi
  ;

| (a) | izraudzītā(-o) risināmā(-o) materiālās nenodrošinātības veida(-u) norāde un atlasīšanas pamatojums
  un
  darbības
  programmas
  galveno īpatnību apraksts,
  ņemot vērā saskaņā ar 14. pantu veiktās ex ante izvērtēšanas rezultātus
  ; |
| --- | --- |

(a)

izraudzītā(-o) risināmā(-o) materiālās nenodrošinātības veida(-u) norāde un atlasīšanas pamatojums
  un
  darbības
  programmas
  galveno īpatnību apraksts,
  ņemot vērā saskaņā ar 14. pantu veiktās ex ante izvērtēšanas rezultātus
  ;

| (b) | attiecīgās(-o) valsts shēmas(-u) apraksts katram materiālās nenodrošinātības veidam; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgās(-o) valsts shēmas(-u) apraksts katram materiālās nenodrošinātības veidam;

| (b) | attiecīgās(-o) valsts shēmas(-u) apraksts katram materiālās nenodrošinātības veidam; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgās(-o) valsts shēmas(-u) apraksts katram materiālās nenodrošinātības veidam;

| (c) | tā mehānisma apraksts, kas nosaka attiecināmības kritērijus vistrūcīgākajām personām, vajadzības gadījumā diferencēts pēc risināmā materiālās nenodrošinātības veida; |
| --- | --- |

(c)

tā mehānisma apraksts, kas nosaka attiecināmības kritērijus vistrūcīgākajām personām, vajadzības gadījumā diferencēts pēc risināmā materiālās nenodrošinātības veida;

| (c) | tā mehānisma apraksts, kas nosaka attiecināmības kritērijus vistrūcīgākajām personām, vajadzības gadījumā diferencēts pēc risināmā materiālās nenodrošinātības veida; |
| --- | --- |

(c)

tā mehānisma apraksts, kas nosaka attiecināmības kritērijus vistrūcīgākajām personām, vajadzības gadījumā diferencēts pēc risināmā materiālās nenodrošinātības veida;

| (d) | darbību atlases kritēriji un atlases mehānisma apraksts, vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināma materiālās nenodrošinātības veida; |
| --- | --- |

(d)

darbību atlases kritēriji un atlases mehānisma apraksts, vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināma materiālās nenodrošinātības veida;

| (d) | darbību atlases kritēriji un atlases mehānisma apraksts, vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināma materiālās nenodrošinātības veida; |
| --- | --- |

(d)

darbību atlases kritēriji un atlases mehānisma apraksts, vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināma materiālās nenodrošinātības veida;

| (e) | partnerorganizāciju atlases kritēriji, vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināmā materiālās nenodrošinātības veida; |
| --- | --- |

(e)

partnerorganizāciju atlases kritēriji, vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināmā materiālās nenodrošinātības veida;

| (e) | partnerorganizāciju atlases kritēriji, vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināmā materiālās nenodrošinātības veida; |
| --- | --- |

(e)

partnerorganizāciju atlases kritēriji, vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināmā materiālās nenodrošinātības veida;

| (f) | tā mehānisma apraksts, kuru izmanto, lai nodrošinātu papildināmību ar Eiropas Sociālo fondu; |
| --- | --- |

(f)

tā mehānisma apraksts, kuru izmanto, lai nodrošinātu papildināmību ar Eiropas Sociālo fondu;

| (f) | tā mehānisma apraksts, kuru izmanto, lai nodrošinātu papildināmību ar Eiropas Sociālo fondu
  , skaidri nodalot abu fondu pasākumus; |
| --- | --- |

(f)

tā mehānisma apraksts, kuru izmanto, lai nodrošinātu papildināmību ar Eiropas Sociālo fondu
  , skaidri nodalot abu fondu pasākumus;

| (fa) | konkrētu paredzēto pasākumu un piešķirtā finansējuma apraksts, lai ievērotu 5. pantā noteiktos principus; |
| --- | --- |

(fa)

konkrētu paredzēto pasākumu un piešķirtā finansējuma apraksts, lai ievērotu 5. pantā noteiktos principus;

| (g) | darbības programmas īstenošanas noteikumu apraksts, kurā norādīta vadošā iestāde, pēc vajadzības – sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde un institūcija, kurai Komisija veic maksājumus, un uzraudzības procedūras apraksts; |
| --- | --- |

(g)

darbības programmas īstenošanas noteikumu apraksts, kurā norādīta vadošā iestāde, pēc vajadzības – sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde un institūcija, kurai Komisija veic maksājumus, un uzraudzības procedūras apraksts;

| (g) | darbības programmas īstenošanas noteikumu apraksts, kurā norādīta vadošā iestāde, pēc vajadzības – sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde un institūcija, kurai Komisija veic maksājumus, un uzraudzības procedūras apraksts; |
| --- | --- |

(g)

darbības programmas īstenošanas noteikumu apraksts, kurā norādīta vadošā iestāde, pēc vajadzības – sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde un institūcija, kurai Komisija veic maksājumus, un uzraudzības procedūras apraksts;

| (h) | to pasākumu apraksts, kas veikti, lai iesaistītu kompetentās reģionālās, vietējās un citas publiskā sektora iestādes, kā arī institūcijas, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, un institūcijas, kas atbild par līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu darbības programmas sagatavošanā; |
| --- | --- |

(h)

to pasākumu apraksts, kas veikti, lai iesaistītu kompetentās reģionālās, vietējās un citas publiskā sektora iestādes, kā arī institūcijas, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, un institūcijas, kas atbild par līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu darbības programmas sagatavošanā;

| (h) | to pasākumu apraksts, kas veikti, lai iesaistītu kompetentās reģionālās, vietējās un citas publiskā sektora iestādes, kā arī institūcijas, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, un institūcijas, kas atbild par līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu darbības programmas sagatavošanā; |
| --- | --- |

(h)

to pasākumu apraksts, kas veikti, lai iesaistītu kompetentās reģionālās, vietējās un citas publiskā sektora iestādes, kā arī institūcijas, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, un institūcijas, kas atbild par līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu darbības programmas sagatavošanā;

| (i) | tehniskās palīdzības plānotā izmantojuma apraksts saskaņā ar 25. panta 2. punktu, ieskaitot darbības, kuru uzdevums ir stiprināt saņēmējinstitūciju administratīvās spējas attiecībā uz darbības programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

(i)

tehniskās palīdzības plānotā izmantojuma apraksts saskaņā ar 25. panta 2. punktu, ieskaitot darbības, kuru uzdevums ir stiprināt saņēmējinstitūciju administratīvās spējas attiecībā uz darbības programmu īstenošanu;

| (i) | tehniskās palīdzības plānotā izmantojuma apraksts saskaņā ar 25. panta 2. punktu, ieskaitot darbības, kuru uzdevums ir stiprināt saņēmējinstitūciju administratīvās spējas attiecībā uz darbības programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

(i)

tehniskās palīdzības plānotā izmantojuma apraksts saskaņā ar 25. panta 2. punktu, ieskaitot darbības, kuru uzdevums ir stiprināt saņēmējinstitūciju administratīvās spējas attiecībā uz darbības programmu īstenošanu;

| (j) | finansēšanas plāns, kurā ir šādas divas tabulas: |
| --- | --- |

(j)

finansēšanas plāns, kurā ir šādas divas tabulas:

| (j) | finansēšanas plāns, kurā ir šādas divas tabulas: |
| --- | --- |

(j)

finansēšanas plāns, kurā ir šādas divas tabulas:

| | (i) | tabula, kurā katram gadam norāda finanšu apropriāciju summu, kas saskaņā ar 18. pantu paredzēta atbalstam no Fonda, un līdzfinansējumu saskaņā ar 18. pantu; |
| --- | --- | --- |

(i)

tabula, kurā katram gadam norāda finanšu apropriāciju summu, kas saskaņā ar 18. pantu paredzēta atbalstam no Fonda, un līdzfinansējumu saskaņā ar 18. pantu;

| | (i) | tabula, kurā katram gadam norāda finanšu apropriāciju summu, kas saskaņā ar 18. pantu paredzēta atbalstam no Fonda, un līdzfinansējumu saskaņā ar 18. pantu; |
| --- | --- | --- |

(i)

tabula, kurā katram gadam norāda finanšu apropriāciju summu, kas saskaņā ar 18. pantu paredzēta atbalstam no Fonda, un līdzfinansējumu saskaņā ar 18. pantu;

| | (ii) | tabula, kurā visam plānošanas periodam norāda kopējās finanšu apropriācijas summu attiecībā uz atbalstu no darbības programmas katrai risināmajai materiālās nenodrošinātības formai, kā arī attiecīgos papildpasākumus. |
| --- | --- | --- |

(ii)

tabula, kurā visam plānošanas periodam norāda kopējās finanšu apropriācijas summu attiecībā uz atbalstu no darbības programmas katrai risināmajai materiālās nenodrošinātības formai, kā arī attiecīgos papildpasākumus.

| | (ii) | tabula, kurā visam plānošanas periodam norāda kopējās finanšu apropriācijas summu attiecībā uz atbalstu no darbības programmas katrai risināmajai materiālās nenodrošinātības formai, kā arī attiecīgos papildpasākumus. |
| --- | --- | --- |

(ii)

tabula, kurā visam plānošanas periodam norāda kopējās finanšu apropriācijas summu attiecībā uz atbalstu no darbības programmas katrai risināmajai materiālās nenodrošinātības formai, kā arī attiecīgos papildpasākumus.

Partnerorganizācijas, kas minētas e) punktā un kas tieši piegādā pārtiku vai preces, pašas veic pasākumus, kuri papildina materiālās palīdzības sniegšanu ar mērķi panākt vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību, neatkarīgi no tā, vai šos pasākumus atbalsta Fonds.

Partnerorganizācijas, kas minētas e) apakšpunktā un kas tieši piegādā pārtiku
  un/
  vai
  sniedz pamata materiālo palīdzību
  , pašas
  vai sadarbībā ar citām organizācijām
  veic pasākumus, kuri papildina materiālās palīdzības sniegšanu ar mērķi panākt vistrūcīgāko personu sociālo iekļaušanu, neatkarīgi no tā, vai šos pasākumus atbalsta Fonds.

2.   Dalībvalstis vai kāda to norīkota iestāde sadarbībā ar kompetentajām reģionālajām, vietējām un citām publiska sektora iestādēm, kā arī
  pilsoniskās sabiedrības pārstāvības institūcijām un līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanas institūcijām
  izstrādā darbības programmas.

2.   Dalībvalstis vai kāda to norīkota iestāde sadarbībā ar kompetentajām reģionālajām, vietējām un citām publiska sektora iestādēm
  , kā arī visas attiecīgās ieinteresētās personas
  izstrādā darbības programmas.
  Dalībvalstis nodrošina, ka darbības programmas ir cieši saistītas ar valsts politiku sociālās iekļaušanas jomā.

3.   Dalībvalstis izstrādā darbības programmas saskaņā ar I pielikumā iekļauto šablonu.

3.   Dalībvalstis izstrādā darbības programmas saskaņā ar I pielikumā iekļauto šablonu.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalsts var iesniegt pieprasījumu grozīt darbības programmu. Tam pievieno pārstrādāto darbības programmu, kā arī grozījumu pamatojumu. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalsts var iesniegt pieprasījumu grozīt darbības programmu. Tam pievieno pārstrādāto darbības programmu, kā arī grozījumu pamatojumu.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Platforma | Labas prakses apmaiņa |
| Komisija
  izveido Savienības līmeņa platformu, kuras uzdevums ir veicināt
  pieredzes apmaiņu, spēju veidošanu
  un
  sakarus
  , kā arī izplatīt attiecīgos rezultātus vistrūcīgākajām personām paredzētās nefinansiālās palīdzības jomā
  . | Komisija
  veicina
  pieredzes apmaiņu, spēju veidošanu, sakarus
  un sociālo inovāciju Savienības līmenī, tādējādi veidojot saikni starp partnerorganizācijām un citām ieinteresētām personām visās dalībvalstīs
  . |
| Turklāt par to, kā tiek īstenots atbalsts no Fonda, vismaz reizi gadā Komisija apspriežas ar organizācijām, kuras pārstāv partnerorganizācijas Savienības līmenī. | Turklāt par to, kā tiek īstenots atbalsts no Fonda, vismaz reizi gadā Komisija apspriežas ar organizācijām, kuras pārstāv partnerorganizācijas Savienības līmenī
  , un pēc tam pienācīgā laikā par to ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
  . |
| | Komisija arī veicina ar Fondu saistītu attiecīgu rezultātu, ziņojumu un informācijas izplatīšanu tiešsaistē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Platforma

Labas prakses apmaiņa

Komisija
  izveido Savienības līmeņa platformu, kuras uzdevums ir veicināt
  pieredzes apmaiņu, spēju veidošanu
  un
  sakarus
  , kā arī izplatīt attiecīgos rezultātus vistrūcīgākajām personām paredzētās nefinansiālās palīdzības jomā
  .

Komisija
  veicina
  pieredzes apmaiņu, spēju veidošanu, sakarus
  un sociālo inovāciju Savienības līmenī, tādējādi veidojot saikni starp partnerorganizācijām un citām ieinteresētām personām visās dalībvalstīs
  .

Turklāt par to, kā tiek īstenots atbalsts no Fonda, vismaz reizi gadā Komisija apspriežas ar organizācijām, kuras pārstāv partnerorganizācijas Savienības līmenī.

Turklāt par to, kā tiek īstenots atbalsts no Fonda, vismaz reizi gadā Komisija apspriežas ar organizācijām, kuras pārstāv partnerorganizācijas Savienības līmenī
  , un pēc tam pienācīgā laikā par to ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
  .

Komisija arī veicina ar Fondu saistītu attiecīgu rezultātu, ziņojumu un informācijas izplatīšanu tiešsaistē.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   No 2015. līdz 2022. gadam ik gadu līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par iepriekšējā finanšu gada darbības programmu. | 1.   No 2015. līdz 2022. gadam ik gadu līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par iepriekšējā finanšu gada darbības programmu. |
| 2.   Atbilstīgi Komisijas pieņemtajam šablonam dalībvalstis izstrādā gada īstenošanas ziņojumu, tostarp kopējo ieguldījuma un iznākuma rādītāju sarakstu. | 2.   Atbilstīgi Komisijas pieņemtajam šablonam dalībvalstis izstrādā gada īstenošanas ziņojumu, tostarp kopējo ieguldījuma un iznākuma rādītāju sarakstu. |
| | Rādītājos ietver: |
| | (a) | jaunākās izmaiņas attiecībā uz sociālās politikas izdevumiem, ar kuriem mazina ārkārtīgu materiālo nenodrošinātību, absolūtajā izteiksmē attiecībā pret IKP un pret kopējiem valsts izdevumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   No 2015. līdz 2022. gadam ik gadu līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par iepriekšējā finanšu gada darbības programmu.

1.   No 2015. līdz 2022. gadam ik gadu līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par iepriekšējā finanšu gada darbības programmu.

2.   Atbilstīgi Komisijas pieņemtajam šablonam dalībvalstis izstrādā gada īstenošanas ziņojumu, tostarp kopējo ieguldījuma un iznākuma rādītāju sarakstu.

2.   Atbilstīgi Komisijas pieņemtajam šablonam dalībvalstis izstrādā gada īstenošanas ziņojumu, tostarp kopējo ieguldījuma un iznākuma rādītāju sarakstu.

Rādītājos ietver:

(a)

jaunākās izmaiņas attiecībā uz sociālās politikas izdevumiem, ar kuriem mazina ārkārtīgu materiālo nenodrošinātību, absolūtajā izteiksmē attiecībā pret IKP un pret kopējiem valsts izdevumiem;

| (b) | jaunākās izmaiņas sociālās politikas jomas tiesību aktos, ar kuriem risina jautājumu par finansējuma pieejamību saņēmējinstitūcijām un citām organizācijām, kuras mazina ārkārtīgu materiālo nenodrošinātību. |
| --- | --- |

(b)

jaunākās izmaiņas sociālās politikas jomas tiesību aktos, ar kuriem risina jautājumu par finansējuma pieejamību saņēmējinstitūcijām un citām organizācijām, kuras mazina ārkārtīgu materiālo nenodrošinātību.

3.   Gada īstenošanas ziņojumi ir pieņemami, ja tajos ir ietverta visa vajadzīgā informācija, kas norādīta 2. punktā minētajā šablonā, tostarp kopīgie rādītāji. Ja gada īstenošanas ziņojums nav pieņemams, 15 darba dienu laikā no tā saņemšanas Komisija informē attiecīgo dalībvalsti. Ja Komisija nav nosūtījusi šo informāciju noteiktajā termiņā, ziņojumu uzskata par pieņemamu.

3.   Gada īstenošanas ziņojumi ir pieņemami, ja tajos ir ietverta visa vajadzīgā informācija, kas norādīta 2. punktā minētajā šablonā, tostarp kopīgie rādītāji. Ja gada īstenošanas ziņojums nav pieņemams, 15 darba dienu laikā no tā saņemšanas Komisija informē attiecīgo dalībvalsti. Ja Komisija nav nosūtījusi šo informāciju noteiktajā termiņā, ziņojumu uzskata par pieņemamu.

4.   Komisija pārbauda gada īstenošanas ziņojumu un divu mēnešu laikā no gada īstenošanas ziņojuma saņemšanas nosūta dalībvalstij piezīmes.

4.   Komisija pārbauda gada īstenošanas ziņojumu un divu mēnešu laikā no gada īstenošanas ziņojuma saņemšanas nosūta dalībvalstij piezīmes.

Ja Komisija nenosūta piezīmes šajā termiņā, ziņojumi uzskatāmi par akceptētiem.

Ja Komisija nenosūta piezīmes šajā termiņā, ziņojumi uzskatāmi par akceptētiem.

5.   
  Dalībvalsts
  līdz 2023. gada 30. septembrim iesniedz darbības programmas īstenošanas nobeiguma ziņojumu.

5.   
  Dalībvalstis
  līdz 2023. gada 30. septembrim iesniedz darbības programmas īstenošanas nobeiguma ziņojumu.

Dalībvalstis saskaņā ar Komisijas pieņemto šablonu sagatavo īstenošanas nobeiguma ziņojumu.

Dalībvalstis saskaņā ar Komisijas pieņemto šablonu sagatavo īstenošanas nobeiguma ziņojumu.

Komisija pārbauda īstenošanas nobeiguma ziņojumu un piecu mēnešu laikā no nobeiguma ziņojuma saņemšanas nosūta dalībvalstij piezīmes.

Komisija pārbauda īstenošanas nobeiguma ziņojumu un piecu mēnešu laikā no nobeiguma ziņojuma saņemšanas nosūta dalībvalstij piezīmes.

Ja Komisija nenosūta piezīmes šajā termiņā, ziņojumi uzskatāmi par akceptētiem.

Ja Komisija nenosūta piezīmes šajā termiņā, ziņojumi uzskatāmi par akceptētiem.

6.   Komisija pieņem gada īstenošanas ziņojuma šablonu, tostarp kopīgo rādītāju šablonu, un ar īstenošanas aktu pieņem īstenošanas nobeiguma ziņojuma šablonu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

6.   Komisija pieņem gada īstenošanas ziņojuma šablonu, tostarp kopīgo rādītāju šablonu, un ar īstenošanas aktu pieņem īstenošanas nobeiguma ziņojuma šablonu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

7.   Komisija var izteikt piezīmes dalībvalstij par darbības programmas īstenošanu. Vadošā iestāde trīs mēnešu laikā informē Komisiju par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

7.   Komisija var izteikt piezīmes dalībvalstij par darbības programmas īstenošanu. Vadošā iestāde trīs mēnešu laikā informē Komisiju par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

8.   Katram gada un nobeiguma īstenošanas ziņojumam vadošā iestāde publisko kopsavilkumu.

8.   Vadošā iestāde publisko katra gada un nobeiguma īstenošanas ziņojuma kopsavilkumu.

8.a
     
  Komisija pienācīgā laikā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējo īstenošanas ziņojumu un nobeiguma īstenošanas ziņojumu kopsavilkumu.

8.b
     
  Īstenošanas ziņojumu procedūra nedrīkst būt pārmērīgi sarežģīta salīdzinājumā ar piešķirtajiem līdzekļiem un atbalsta raksturu un nedrīkst radīt nevajadzīgu administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Divpusējās pārskatīšanas
  sanāksme | Divpusējās pārskatīšanas
  sanāksmes |
| 1.   Ja vien nav citāda vienošanās, Komisija un katra dalībvalsts no 2014. līdz 2022. gadam ik gadu tiekas sanāksmē, lai, ņemot vērā gada īstenošanas ziņojumu un attiecīgā gadījumā 11. panta 7. punktā minētās Komisijas piezīmes, izvērtētu darbības programmas īstenošanas gaitu. | 1.   Ja vien nav citādas vienošanās, Komisija un katra dalībvalsts no 2014. līdz 2022. gadam ik gadu tiekas sanāksmē, lai, ņemot vērā gada īstenošanas ziņojumu un attiecīgā gadījumā 11. panta 7. punktā minētās Komisijas piezīmes, izvērtētu darbības programmas īstenošanas gaitu. |
| 2.   Divpusējo pārskatīšanas sanāksmi vada Komisija. | 2.   Divpusējo pārskatīšanas sanāksmi vada Komisija. |
| 3.   Dalībvalsts nodrošina, lai pēc sanāksmes tiktu ņemti vērā Komisijas norādījumi. | 3.   Dalībvalsts nodrošina, lai pēc sanāksmes tiktu ņemti vērā Komisijas norādījumi
  , un informāciju par to iekļauj nākamā gada vai attiecīgā gadījumā nākamo gadu īstenošanas ziņojumos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Divpusējās pārskatīšanas
  sanāksme

Divpusējās pārskatīšanas
  sanāksmes

1.   Ja vien nav citāda vienošanās, Komisija un katra dalībvalsts no 2014. līdz 2022. gadam ik gadu tiekas sanāksmē, lai, ņemot vērā gada īstenošanas ziņojumu un attiecīgā gadījumā 11. panta 7. punktā minētās Komisijas piezīmes, izvērtētu darbības programmas īstenošanas gaitu.

1.   Ja vien nav citādas vienošanās, Komisija un katra dalībvalsts no 2014. līdz 2022. gadam ik gadu tiekas sanāksmē, lai, ņemot vērā gada īstenošanas ziņojumu un attiecīgā gadījumā 11. panta 7. punktā minētās Komisijas piezīmes, izvērtētu darbības programmas īstenošanas gaitu.

2.   Divpusējo pārskatīšanas sanāksmi vada Komisija.

2.   Divpusējo pārskatīšanas sanāksmi vada Komisija.

3.   Dalībvalsts nodrošina, lai pēc sanāksmes tiktu ņemti vērā Komisijas norādījumi.

3.   Dalībvalsts nodrošina, lai pēc sanāksmes tiktu ņemti vērā Komisijas norādījumi
  , un informāciju par to iekļauj nākamā gada vai attiecīgā gadījumā nākamo gadu īstenošanas ziņojumos
  .

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina resursus, kas vajadzīgi izvērtēšanai, un nodrošina, lai tiktu piemērotas procedūras izvērtēšanai vajadzīgo datu izveidei un vākšanai, ieskaitot datus, kas saistīti ar 11. pantā minētajiem kopīgajiem rādītājiem. | 1.   Dalībvalstis nodrošina resursus, kas vajadzīgi izvērtēšanai, un nodrošina, lai tiktu piemērotas procedūras izvērtēšanai vajadzīgo datu izveidei un vākšanai, ieskaitot datus, kas saistīti ar 11. pantā minētajiem kopīgajiem rādītājiem. |
| 2.   Izvērtēšanu veic eksperti, kas ir funkcionāli neatkarīgi no iestādēm, kuras atbild par darbības programmas īstenošanu. Visus izvērtējumus dara pilnībā publiski pieejamus. | 2.   Izvērtēšanu veic eksperti, kas ir funkcionāli neatkarīgi no iestādēm, kuras atbild par darbības programmas īstenošanu. Visus izvērtējumus dara pilnībā publiski pieejamus
  , taču nekādā ziņā tajos neiekļauj informāciju par galīgo saņēmēju identitāti
  . |
| | 2.a
     
  Izvērtējumi nedrīkst būt pārmērīgi sarežģīti salīdzinājumā ar piešķirtajiem līdzekļiem vai atbalsta raksturu un nedrīkst radīt nevajadzīgu administratīvo slogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina resursus, kas vajadzīgi izvērtēšanai, un nodrošina, lai tiktu piemērotas procedūras izvērtēšanai vajadzīgo datu izveidei un vākšanai, ieskaitot datus, kas saistīti ar 11. pantā minētajiem kopīgajiem rādītājiem.

1.   Dalībvalstis nodrošina resursus, kas vajadzīgi izvērtēšanai, un nodrošina, lai tiktu piemērotas procedūras izvērtēšanai vajadzīgo datu izveidei un vākšanai, ieskaitot datus, kas saistīti ar 11. pantā minētajiem kopīgajiem rādītājiem.

2.   Izvērtēšanu veic eksperti, kas ir funkcionāli neatkarīgi no iestādēm, kuras atbild par darbības programmas īstenošanu. Visus izvērtējumus dara pilnībā publiski pieejamus.

2.   Izvērtēšanu veic eksperti, kas ir funkcionāli neatkarīgi no iestādēm, kuras atbild par darbības programmas īstenošanu. Visus izvērtējumus dara pilnībā publiski pieejamus
  , taču nekādā ziņā tajos neiekļauj informāciju par galīgo saņēmēju identitāti
  .

2.a
     
  Izvērtējumi nedrīkst būt pārmērīgi sarežģīti salīdzinājumā ar piešķirtajiem līdzekļiem vai atbalsta raksturu un nedrīkst radīt nevajadzīgu administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis veic darbības programmas ex ante izvērtēšanu. | 1.   Dalībvalstis veic darbības programmas ex ante izvērtēšanu. |
| 2.   Ex ante izvērtēšanu veic tās iestādes atbildībā, kas atbild par darbības programmu sagatavošanu. Izvērtējumu kopā ar kopsavilkumu iesniedz Komisijai vienlaikus ar darbības programmu. | 2.   Ex ante izvērtēšanu veic tās iestādes atbildībā, kas atbild par darbības programmu sagatavošanu. Izvērtējumu kopā ar kopsavilkumu iesniedz Komisijai vienlaikus ar darbības programmu. |
| 3.   Ex ante izvērtēšanā pārbauda šādus elementus: | 3.   Ex ante izvērtēšanā pārbauda šādus elementus: |
| (a) | devums tā Savienības mērķa īstenošanā, kurš paredz līdz 2020. gadam par vismaz 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks, ņemot vērā atlasītos risināmos materiālās nenodrošinātības veidus un konkrētos apstākļus valstī nabadzības, sociālās atstumtības un materiālās nenodrošinātības ziņā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis veic darbības programmas ex ante izvērtēšanu.

1.   Dalībvalstis veic darbības programmas ex ante izvērtēšanu.

2.   Ex ante izvērtēšanu veic tās iestādes atbildībā, kas atbild par darbības programmu sagatavošanu. Izvērtējumu kopā ar kopsavilkumu iesniedz Komisijai vienlaikus ar darbības programmu.

2.   Ex ante izvērtēšanu veic tās iestādes atbildībā, kas atbild par darbības programmu sagatavošanu. Izvērtējumu kopā ar kopsavilkumu iesniedz Komisijai vienlaikus ar darbības programmu.

3.   Ex ante izvērtēšanā pārbauda šādus elementus:

3.   Ex ante izvērtēšanā pārbauda šādus elementus:

(a)

devums tā Savienības mērķa īstenošanā, kurš paredz līdz 2020. gadam par vismaz 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks, ņemot vērā atlasītos risināmos materiālās nenodrošinātības veidus un konkrētos apstākļus valstī nabadzības, sociālās atstumtības un materiālās nenodrošinātības ziņā;

| (a) | devums tā Savienības mērķa īstenošanā, kurš paredz līdz 2020. gadam par vismaz 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu,
  kuri nonākuši nabadzībā vai
  kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks, ņemot vērā atlasītos risināmos materiālās nenodrošinātības veidus un konkrētos apstākļus valstī nabadzības, sociālās atstumtības un materiālās nenodrošinātības ziņā; |
| --- | --- |

(a)

devums tā Savienības mērķa īstenošanā, kurš paredz līdz 2020. gadam par vismaz 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu,
  kuri nonākuši nabadzībā vai
  kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks, ņemot vērā atlasītos risināmos materiālās nenodrošinātības veidus un konkrētos apstākļus valstī nabadzības, sociālās atstumtības un materiālās nenodrošinātības ziņā;

| (
  aa) | devums pārtikas nelietderīgas izmantošanas samazināšanā; |
| --- | --- |

(
  aa)

devums pārtikas nelietderīgas izmantošanas samazināšanā;

| (b) | ierosinātās darbības programmas iekšējā saskaņotība un saistība ar citiem attiecīgiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

(b)

ierosinātās darbības programmas iekšējā saskaņotība un saistība ar citiem attiecīgiem finanšu instrumentiem;

| (b) | ierosinātās darbības programmas iekšējā saskaņotība un saistība ar citiem attiecīgiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

(b)

ierosinātās darbības programmas iekšējā saskaņotība un saistība ar citiem attiecīgiem finanšu instrumentiem;

| (c) | budžeta līdzekļu piešķīruma saskaņotība ar darbības programmas
  mērķiem
  ; |
| --- | --- |

(c)

budžeta līdzekļu piešķīruma saskaņotība ar darbības programmas
  mērķiem
  ;

| (c) | budžeta līdzekļu piešķīruma saskaņotība ar darbības programmas
  mērķi
  ; |
| --- | --- |

(c)

budžeta līdzekļu piešķīruma saskaņotība ar darbības programmas
  mērķi
  ;

| (d) | gaidāmo rezultātu devums mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

(d)

gaidāmo rezultātu devums mērķu sasniegšanā;

| (d) | gaidāmo rezultātu devums
  Fonda
  mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

(d)

gaidāmo rezultātu devums
  Fonda
  mērķu sasniegšanā;

| (da) | attiecīgo ieinteresēto personu efektīva iesaiste darbības programmas izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

(da)

attiecīgo ieinteresēto personu efektīva iesaiste darbības programmas izstrādē un īstenošanā;

| (e) | to procedūru piemērotība, kas paredzētas darbības programmas uzraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgo datu vākšanai. |
| --- | --- |

(e)

to procedūru piemērotība, kas paredzētas darbības programmas uzraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgo datu vākšanai.

| (e) | to procedūru piemērotība, kas paredzētas darbības programmas uzraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgo datu vākšanai. |
| --- | --- |

(e)

to procedūru piemērotība, kas paredzētas darbības programmas uzraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgo datu vākšanai.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Plānošanas periodā
  vadošā iestāde var veikt izvērtēšanu, lai novērtētu
  darbības programmas lietderību un efektivitāti. | 1.   Plānošanas periodā
  vadošā iestāde novērtē
  darbības programmas lietderību un efektivitāti. |
| 2.   No 2017. līdz 2021. gadam vadošā iestāde atbilstīgi Komisijas izstrādātajam šablonam veic galīgo saņēmēju strukturētu apsekojumu. Komisija pieņem
  šablonu ar
  īstenošanas
  aktu
  . Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. | 2.   No 2017. līdz 2021. gadam vadošā iestāde atbilstīgi Komisijas izstrādātajam šablonam veic galīgo saņēmēju strukturētu apsekojumu. Komisija
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām
  pieņem īstenošanas
  aktus, ar kuriem ievieš šablonu
  . Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā norādīto konsultēšanās procedūru. |
| 3.   Komisija pēc savas iniciatīvas var izvērtēt darbības programmu. | 3.   Komisija pēc savas iniciatīvas var izvērtēt darbības programmas. |
| | 3.a
     
  Komisija vēlākais līdz 2018. gada martam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Fonda vidusposma novērtējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Plānošanas periodā
  vadošā iestāde var veikt izvērtēšanu, lai novērtētu
  darbības programmas lietderību un efektivitāti.

1.   Plānošanas periodā
  vadošā iestāde novērtē
  darbības programmas lietderību un efektivitāti.

2.   No 2017. līdz 2021. gadam vadošā iestāde atbilstīgi Komisijas izstrādātajam šablonam veic galīgo saņēmēju strukturētu apsekojumu. Komisija pieņem
  šablonu ar
  īstenošanas
  aktu
  . Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2.   No 2017. līdz 2021. gadam vadošā iestāde atbilstīgi Komisijas izstrādātajam šablonam veic galīgo saņēmēju strukturētu apsekojumu. Komisija
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām
  pieņem īstenošanas
  aktus, ar kuriem ievieš šablonu
  . Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā norādīto konsultēšanās procedūru.

3.   Komisija pēc savas iniciatīvas var izvērtēt darbības programmu.

3.   Komisija pēc savas iniciatīvas var izvērtēt darbības programmas.

3.a
     
  Komisija vēlākais līdz 2018. gada martam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Fonda vidusposma novērtējumu.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

16. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pēc savas iniciatīvas un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija ar ārējo ekspertu palīdzību veic ex-post izvērtēšanu, lai novērtētu sasniegto
  rezultātu
  efektivitāti un ilgtspēju, kā arī lai novērtētu Fonda pievienoto vērtību. Ex post izvērtēšanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. | Pēc savas iniciatīvas un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija ar ārējo ekspertu palīdzību veic ex post izvērtēšanu, lai novērtētu
  Fonda
  efektivitāti un
  lietderību un rezultātu
  ilgtspēju, kā arī lai novērtētu Fonda pievienoto vērtību. Ex post izvērtēšanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pēc savas iniciatīvas un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija ar ārējo ekspertu palīdzību veic ex-post izvērtēšanu, lai novērtētu sasniegto
  rezultātu
  efektivitāti un ilgtspēju, kā arī lai novērtētu Fonda pievienoto vērtību. Ex post izvērtēšanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim.

Pēc savas iniciatīvas un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija ar ārējo ekspertu palīdzību veic ex post izvērtēšanu, lai novērtētu
  Fonda
  efektivitāti un
  lietderību un rezultātu
  ilgtspēju, kā arī lai novērtētu Fonda pievienoto vērtību. Ex post izvērtēšanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

17. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis sniedz informāciju par Fonda atbalstītajiem pasākumiem un popularizē tos. Informāciju adresē vistrūcīgākajām personām,
  plašsaziņas līdzekļiem un
  plašai sabiedrībai. Tajā norāda Savienības lomu un parāda Fonda ieguldījumu. | 1.   
  Komisija un
  dalībvalstis sniedz informāciju par Fonda atbalstītajiem pasākumiem un popularizē tos. Informāciju
  jo īpaši
  adresē vistrūcīgākajām personām,
  kā arī
  plašai sabiedrībai
  un plašsaziņas līdzekļiem
  . Tajā norāda Savienības lomu un parāda Fonda
  , dalībvalstu un partnerorganizāciju
  ieguldījumu
  Savienības sociālās kohēzijas mērķu sasniegšanā, nestigmatizējot galīgos saņēmējus
  . |
| 2.   Lai nodrošinātu caurredzamību, vadošā iestāde Fonda vajadzībām uztur Fonda atbalstīto darbību sarakstu CSV vai XML formātā, kurš ir pieejams arī tīmekļa vietnē. Sarakstā iekļauj vismaz šādu informāciju: saņēmējinstitūcijas nosaukums, adrese un piešķirtā Savienības finansējuma summa, kā arī materiālās nenodrošinātības veids. | 2.   Lai nodrošinātu pārredzamību, vadošā iestāde Fonda vajadzībām uztur Fonda atbalstīto darbību sarakstu CSV vai XML formātā, kurš ir pieejams arī tīmekļa vietnē. Sarakstā iekļauj vismaz šādu informāciju: saņēmējinstitūcijas nosaukums, adrese un piešķirtā Savienības finansējuma summa, kā arī materiālās nenodrošinātības veids. |
| Darbību sarakstu atjaunina vismaz ik pēc divpadsmit mēnešiem. | Darbību sarakstu atjaunina vismaz ik pēc divpadsmit mēnešiem. |
| 3.   Īstenojot darbību, saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas informē sabiedrību par Fonda atbalstu, labi redzamā vietā, katrā pārtikas un
  preču
  izdalīšanas vietā un papildpasākumu veikšanas vietā izvietojot vismaz vienu plakātu ar informāciju par darbību (minimālais izmērs A3), tostarp par Savienības finansiālo atbalstu, izņemot gadījumus, kad konkrētajos apstākļos tas nav iespējams. | 3.   Īstenojot darbību, saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas
  , nestigmatizējot galīgos saņēmējus,
  informē sabiedrību par Fonda atbalstu, labi redzamā veidā katrā pārtikas un
  /vai pamata materiālās palīdzības
  izdalīšanas vietā un papildpasākumu veikšanas vietā izvietojot
  vai nu
  vismaz vienu plakātu ar informāciju par darbību (minimālais izmērs – A3 formāts), tostarp par Savienības finansiālo atbalstu,
  vai atbilstīga izmēra Savienības karogu,
  izņemot gadījumus, kad konkrētajos apstākļos tas nav iespējams. |
| Saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas, kam ir tīmekļa vietnes, sniedz tur īsu darbības aprakstu, ieskaitot tās mērķus un rezultātus, un norāda, ka saņem atbalstu no Savienības. | Saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas, kam ir tīmekļa vietnes, sniedz tajās īsu darbības aprakstu, ieskaitot tās mērķus un rezultātus, un norāda, ka saņem atbalstu no Savienības. |
| 4.   Visos informācijas un saziņas pasākumos, ko veic saņēmējinstitūcija, apliecina, ka darbība saņem atbalstu no Fonda, darot redzamu Savienības emblēmu un atsaucoties uz Savienību un Fondu. | 4.   Visos informācijas un saziņas pasākumos, ko veic saņēmējinstitūcija, apliecina, ka darbība saņem atbalstu no Fonda, darot redzamu Savienības emblēmu un atsaucoties uz Savienību un Fondu. |
| 5.   Vadošā iestāde informē saņēmējinstitūcijas par to, ka saskaņā ar 2. punktu publicēts darbību saraksts. Vadošā iestāde nodrošina informācijas un reklāmas komplektus, tostarp elektroniskus šablonus, lai saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas varētu izpildītu 3. punktā noteiktos pienākumus. | 5.   Vadošā iestāde informē saņēmējinstitūcijas par to, ka saskaņā ar 2. punktu ir publicēts darbību saraksts. Vadošā iestāde nodrošina informācijas un reklāmas komplektus, tostarp elektroniskus šablonus, lai saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas varētu izpildītu 3. punktā noteiktos pienākumus. |
| 6.   Apstrādājot personas datus saskaņā ar
  šo
  pantu, vadošā iestāde, kā arī saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas nodrošina atbilstību Direktīvai 95/46/EK. | 6.   Apstrādājot personas datus saskaņā ar
  13.–17. pantu
  , vadošā iestāde, kā arī saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas nodrošina atbilstību Direktīvai 95/46/EK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis sniedz informāciju par Fonda atbalstītajiem pasākumiem un popularizē tos. Informāciju adresē vistrūcīgākajām personām,
  plašsaziņas līdzekļiem un
  plašai sabiedrībai. Tajā norāda Savienības lomu un parāda Fonda ieguldījumu.

1.   
  Komisija un
  dalībvalstis sniedz informāciju par Fonda atbalstītajiem pasākumiem un popularizē tos. Informāciju
  jo īpaši
  adresē vistrūcīgākajām personām,
  kā arī
  plašai sabiedrībai
  un plašsaziņas līdzekļiem
  . Tajā norāda Savienības lomu un parāda Fonda
  , dalībvalstu un partnerorganizāciju
  ieguldījumu
  Savienības sociālās kohēzijas mērķu sasniegšanā, nestigmatizējot galīgos saņēmējus
  .

2.   Lai nodrošinātu caurredzamību, vadošā iestāde Fonda vajadzībām uztur Fonda atbalstīto darbību sarakstu CSV vai XML formātā, kurš ir pieejams arī tīmekļa vietnē. Sarakstā iekļauj vismaz šādu informāciju: saņēmējinstitūcijas nosaukums, adrese un piešķirtā Savienības finansējuma summa, kā arī materiālās nenodrošinātības veids.

2.   Lai nodrošinātu pārredzamību, vadošā iestāde Fonda vajadzībām uztur Fonda atbalstīto darbību sarakstu CSV vai XML formātā, kurš ir pieejams arī tīmekļa vietnē. Sarakstā iekļauj vismaz šādu informāciju: saņēmējinstitūcijas nosaukums, adrese un piešķirtā Savienības finansējuma summa, kā arī materiālās nenodrošinātības veids.

Darbību sarakstu atjaunina vismaz ik pēc divpadsmit mēnešiem.

Darbību sarakstu atjaunina vismaz ik pēc divpadsmit mēnešiem.

3.   Īstenojot darbību, saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas informē sabiedrību par Fonda atbalstu, labi redzamā vietā, katrā pārtikas un
  preču
  izdalīšanas vietā un papildpasākumu veikšanas vietā izvietojot vismaz vienu plakātu ar informāciju par darbību (minimālais izmērs A3), tostarp par Savienības finansiālo atbalstu, izņemot gadījumus, kad konkrētajos apstākļos tas nav iespējams.

3.   Īstenojot darbību, saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas
  , nestigmatizējot galīgos saņēmējus,
  informē sabiedrību par Fonda atbalstu, labi redzamā veidā katrā pārtikas un
  /vai pamata materiālās palīdzības
  izdalīšanas vietā un papildpasākumu veikšanas vietā izvietojot
  vai nu
  vismaz vienu plakātu ar informāciju par darbību (minimālais izmērs – A3 formāts), tostarp par Savienības finansiālo atbalstu,
  vai atbilstīga izmēra Savienības karogu,
  izņemot gadījumus, kad konkrētajos apstākļos tas nav iespējams.

Saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas, kam ir tīmekļa vietnes, sniedz tur īsu darbības aprakstu, ieskaitot tās mērķus un rezultātus, un norāda, ka saņem atbalstu no Savienības.

Saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas, kam ir tīmekļa vietnes, sniedz tajās īsu darbības aprakstu, ieskaitot tās mērķus un rezultātus, un norāda, ka saņem atbalstu no Savienības.

4.   Visos informācijas un saziņas pasākumos, ko veic saņēmējinstitūcija, apliecina, ka darbība saņem atbalstu no Fonda, darot redzamu Savienības emblēmu un atsaucoties uz Savienību un Fondu.

4.   Visos informācijas un saziņas pasākumos, ko veic saņēmējinstitūcija, apliecina, ka darbība saņem atbalstu no Fonda, darot redzamu Savienības emblēmu un atsaucoties uz Savienību un Fondu.

5.   Vadošā iestāde informē saņēmējinstitūcijas par to, ka saskaņā ar 2. punktu publicēts darbību saraksts. Vadošā iestāde nodrošina informācijas un reklāmas komplektus, tostarp elektroniskus šablonus, lai saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas varētu izpildītu 3. punktā noteiktos pienākumus.

5.   Vadošā iestāde informē saņēmējinstitūcijas par to, ka saskaņā ar 2. punktu ir publicēts darbību saraksts. Vadošā iestāde nodrošina informācijas un reklāmas komplektus, tostarp elektroniskus šablonus, lai saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas varētu izpildītu 3. punktā noteiktos pienākumus.

6.   Apstrādājot personas datus saskaņā ar
  šo
  pantu, vadošā iestāde, kā arī saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas nodrošina atbilstību Direktīvai 95/46/EK.

6.   Apstrādājot personas datus saskaņā ar
  13.–17. pantu
  , vadošā iestāde, kā arī saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas nodrošina atbilstību Direktīvai 95/46/EK.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

18. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdzfinansējuma likme darbības programmas līmenī
  nepārsniedz
  85 % no attiecināmajiem publiskā sektora izdevumiem. | 1.   Līdzfinansējuma likme darbības programmas līmenī
  ir
  85 % no attiecināmajiem publiskā sektora izdevumiem.
  19. panta 1. punktā aprakstītajos apstākļos to var palielināt. Katra dalībvalsts var brīvi izvēlēties, vai atbalstīt Fonda pasākumus, piešķirot papildu valsts līdzekļus. |
| | 1.a
     
  Saņēmējinstitūcijas nekādā gadījumā nenodrošina līdzfinansējumu Fonda darbībām. |
| 2.   Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi, kas piemērojama darbības programmai, un no Fonda piešķirtā atbalsta maksimālo summu. | 2.   Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi, kas piemērojama darbības programmai, un no Fonda piešķirtā atbalsta maksimālo summu. |
| 3.   Tehniskās palīdzības pasākumus, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā, var finansēt 100 % apmērā. | 3.   Tehniskās palīdzības pasākumus, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā, var finansēt 100 % apmērā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Līdzfinansējuma likme darbības programmas līmenī
  nepārsniedz
  85 % no attiecināmajiem publiskā sektora izdevumiem.

1.   Līdzfinansējuma likme darbības programmas līmenī
  ir
  85 % no attiecināmajiem publiskā sektora izdevumiem.
  19. panta 1. punktā aprakstītajos apstākļos to var palielināt. Katra dalībvalsts var brīvi izvēlēties, vai atbalstīt Fonda pasākumus, piešķirot papildu valsts līdzekļus.

1.a
     
  Saņēmējinstitūcijas nekādā gadījumā nenodrošina līdzfinansējumu Fonda darbībām.

2.   Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi, kas piemērojama darbības programmai, un no Fonda piešķirtā atbalsta maksimālo summu.

2.   Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi, kas piemērojama darbības programmai, un no Fonda piešķirtā atbalsta maksimālo summu.

3.   Tehniskās palīdzības pasākumus, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā, var finansēt 100 % apmērā.

3.   Tehniskās palīdzības pasākumus, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā, var finansēt 100 % apmērā.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

19. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma starpposma maksājumus un galīgā atlikuma maksājumus var palielināt par 10 procentu punktiem virs līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama darbības programmai. Palielināto likmi, kas nevar būt lielāka par 100 %, piemēro maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pārskata periodu, kurā dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu, un uz nākamajiem pārskata periodiem, kuru laikā, dalībvalsts atbilst vienam no šādiem nosacījumiem: | 1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma starpposma maksājumus un galīgā atlikuma maksājumus var palielināt par 10 procentu punktiem virs līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama darbības programmai. Palielināto likmi, kas nevar būt lielāka par 100 %, piemēro maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pārskata periodu, kurā dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu, un uz nākamajiem pārskata periodiem, kuru laikā, dalībvalsts atbilst vienam no šādiem nosacījumiem: |
| (a) | . ja attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi euro, tā saņem makrofinansiālo atbalstu no Savienības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma starpposma maksājumus un galīgā atlikuma maksājumus var palielināt par 10 procentu punktiem virs līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama darbības programmai. Palielināto likmi, kas nevar būt lielāka par 100 %, piemēro maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pārskata periodu, kurā dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu, un uz nākamajiem pārskata periodiem, kuru laikā, dalībvalsts atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

1.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma starpposma maksājumus un galīgā atlikuma maksājumus var palielināt par 10 procentu punktiem virs līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama darbības programmai. Palielināto likmi, kas nevar būt lielāka par 100 %, piemēro maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pārskata periodu, kurā dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu, un uz nākamajiem pārskata periodiem, kuru laikā, dalībvalsts atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

(a)

. ja attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi euro, tā saņem makrofinansiālo atbalstu no Savienības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010;

| (a) | ja attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi euro, tā saņem makrofinansiālo atbalstu no Savienības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010; |
| --- | --- |

(a)

ja attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi euro, tā saņem makrofinansiālo atbalstu no Savienības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010;

| (b) | ja attiecīgā dalībvalsts nav ieviesusi euro, tā saņem vidēja termiņa finansiālo palīdzību saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002; |
| --- | --- |

(b)

ja attiecīgā dalībvalsts nav ieviesusi euro, tā saņem vidēja termiņa finansiālo palīdzību saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002;

| (b) | ja attiecīgā dalībvalsts nav ieviesusi euro, tā saņem vidēja termiņa finansiālo palīdzību saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002; |
| --- | --- |

(b)

ja attiecīgā dalībvalsts nav ieviesusi euro, tā saņem vidēja termiņa finansiālo palīdzību saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002;

| (c) | finanšu palīdzību dara pieejamu dalībvalstij saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. |
| --- | --- |

(c)

finanšu palīdzību dara pieejamu dalībvalstij saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.

| (c) | finanšu palīdzību dara pieejamu dalībvalstij saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. |
| --- | --- |

(c)

finanšu palīdzību dara pieejamu dalībvalstij saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta Savienības atbalsts, ko sniedz ar starpposma maksājumiem un galīgā atlikuma maksājumiem, nepārsniedz publiskā sektora atbalstu un maksimālo Fonda atbalsta summu, kas noteikts Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina darbības programmu.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta Savienības atbalsts, ko sniedz ar starpposma maksājumiem un galīgā atlikuma maksājumiem, nepārsniedz publiskā
  un/vai privātā
  sektora atbalstu un maksimālo Fonda atbalsta summu, kas noteikts Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina darbības programmu.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

21. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Darbības, ko atbalsta darbības programma, notiek dalībvalstī, uz kuru attiecas darbības programma. | 1.   Darbības, ko atbalsta darbības programma, notiek dalībvalstī, uz kuru attiecas darbības programma. |
| 2.   Darbības var saņemt atbalstu no darbības programmas ar noteikumu, ka tās ir atlasītas saskaņā ar taisnīgu un caurredzamu procedūru, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti darbības programmā. | 2.   Darbības var saņemt atbalstu no darbības programmas ar noteikumu, ka tās ir atlasītas saskaņā ar taisnīgu un pārredzamu procedūru, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti darbības programmā. |
| 3.   Pārtiku un preces bezpajumtniekiem vai bērniem var pirkt pašas partnerorganizācijas. | 3.   Pārtiku un
  /vai pamata materiālās palīdzības priekšmetus galīgo saņēmēju personīgai lietošanai
  var pirkt pašas partnerorganizācijas. |
| Pārtiku un preces var pirkt arī publiska sektora institūcija un bez maksas darīt pieejamas partnerorganizācijām.
  Tādā gadījumā pārtiku var iegūt no to
  intervences
  krājumos esošo produktu izmantošanas, apstrādes vai pārdošanas
  , kuri darīti pieejami saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KTO] 15. pantu
  , ja vien tas ir ekonomiski vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas produktu piegādi partnerorganizācijām
  .
  Visas summas, kas iegūtas darījumos ar šiem krājumiem, izmanto vistrūcīgāko personu labā, un tās neizmanto, lai mazinātu šīs regulas 18. pantā dalībvalstīm noteikto pienākumu līdzfinansēt programmu. | Pārtiku un preces var pirkt arī publiskā sektora institūcija un bez maksas darīt pieejamas partnerorganizācijām.
  Turklāt partnerorganizācijas var izsniegt papildu pārtikas krājumus, kas gūti no citiem avotiem, tai skaitā no
  intervences krājumiem, kuri darīti pieejami saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [TKO] 15. pantu. |
| Lai intervences krājumu un no tiem gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisija piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KTO] 19. panta e) punktu pieņemtās procedūras, ar kurām var izmantot, apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem. | Lai intervences krājumu un no tiem gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisija piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [TKO] 19. panta e) punktu pieņemtās procedūras, ar kurām var izmantot, apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem. |
| 4.   Šo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām sniedz bez maksas. | 4.   
  Pārtiku un/vai materiālās palīdzības priekšmetus bez izņēmuma
  vistrūcīgākajām personām sniedz bez maksas. |
| 5.   Fonda atbalstīta darbība nesaņem atbalstu no citiem Savienības instrumentiem. | 5.   Fonda atbalstīta darbība nesaņem atbalstu no citiem Savienības instrumentiem
  , lai izvairītos no dubultas finansēšanas
  .
  Tomēr saņēmējinstitūcijām netiek radīti šķēršļi pieteikties citu Eiropas fondu, piemēram, ESF, finansējuma saņemšanai, lai veiktu papildu pasākumus, kuru mērķis ir mazināt nabadzību un veicināt sociālo iekļaušanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Darbības, ko atbalsta darbības programma, notiek dalībvalstī, uz kuru attiecas darbības programma.

1.   Darbības, ko atbalsta darbības programma, notiek dalībvalstī, uz kuru attiecas darbības programma.

2.   Darbības var saņemt atbalstu no darbības programmas ar noteikumu, ka tās ir atlasītas saskaņā ar taisnīgu un caurredzamu procedūru, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti darbības programmā.

2.   Darbības var saņemt atbalstu no darbības programmas ar noteikumu, ka tās ir atlasītas saskaņā ar taisnīgu un pārredzamu procedūru, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti darbības programmā.

3.   Pārtiku un preces bezpajumtniekiem vai bērniem var pirkt pašas partnerorganizācijas.

3.   Pārtiku un
  /vai pamata materiālās palīdzības priekšmetus galīgo saņēmēju personīgai lietošanai
  var pirkt pašas partnerorganizācijas.

Pārtiku un preces var pirkt arī publiska sektora institūcija un bez maksas darīt pieejamas partnerorganizācijām.
  Tādā gadījumā pārtiku var iegūt no to
  intervences
  krājumos esošo produktu izmantošanas, apstrādes vai pārdošanas
  , kuri darīti pieejami saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KTO] 15. pantu
  , ja vien tas ir ekonomiski vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas produktu piegādi partnerorganizācijām
  .
  Visas summas, kas iegūtas darījumos ar šiem krājumiem, izmanto vistrūcīgāko personu labā, un tās neizmanto, lai mazinātu šīs regulas 18. pantā dalībvalstīm noteikto pienākumu līdzfinansēt programmu.

Pārtiku un preces var pirkt arī publiskā sektora institūcija un bez maksas darīt pieejamas partnerorganizācijām.
  Turklāt partnerorganizācijas var izsniegt papildu pārtikas krājumus, kas gūti no citiem avotiem, tai skaitā no
  intervences krājumiem, kuri darīti pieejami saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [TKO] 15. pantu.

Lai intervences krājumu un no tiem gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisija piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KTO] 19. panta e) punktu pieņemtās procedūras, ar kurām var izmantot, apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem.

Lai intervences krājumu un no tiem gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisija piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [TKO] 19. panta e) punktu pieņemtās procedūras, ar kurām var izmantot, apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem.

4.   Šo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām sniedz bez maksas.

4.   
  Pārtiku un/vai materiālās palīdzības priekšmetus bez izņēmuma
  vistrūcīgākajām personām sniedz bez maksas.

5.   Fonda atbalstīta darbība nesaņem atbalstu no citiem Savienības instrumentiem.

5.   Fonda atbalstīta darbība nesaņem atbalstu no citiem Savienības instrumentiem
  , lai izvairītos no dubultas finansēšanas
  .
  Tomēr saņēmējinstitūcijām netiek radīti šķēršļi pieteikties citu Eiropas fondu, piemēram, ESF, finansējuma saņemšanai, lai veiktu papildu pasākumus, kuru mērķis ir mazināt nabadzību un veicināt sociālo iekļaušanu.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

24. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izmaksas, uz kuram attiecināms atbalsts no darbības programmas, ir: | 1.   Izmaksas, uz kuram attiecināms atbalsts no darbības programmas, ir: |
| (a) | bezpajumtniekiem un bērniem
  personīgai lietošanai paredzētās pārtikas un pirmās nepieciešamības preču pirkšanas izmaksas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Izmaksas, uz kuram attiecināms atbalsts no darbības programmas, ir:

1.   Izmaksas, uz kuram attiecināms atbalsts no darbības programmas, ir:

(a)

bezpajumtniekiem un bērniem
  personīgai lietošanai paredzētās pārtikas un pirmās nepieciešamības preču pirkšanas izmaksas;

| (a) | galīgo saņēmēju
  personīgai lietošanai paredzētās pārtikas un
  pamata materiālās palīdzības priekšmetu
  pirkšanas izmaksas; |
| --- | --- |

(a)

galīgo saņēmēju
  personīgai lietošanai paredzētās pārtikas un
  pamata materiālās palīdzības priekšmetu
  pirkšanas izmaksas;

| (b) | ja publiskā sektora institūcija pērk
  bezpajumtniekiem un bērniem
  personīgai lietošanai paredzēto pārtiku vai pirmās nepieciešamības preces un nodrošina ar tām partnerorganizācijas – izmaksas, kas rodas, pārtiku vai preces transportējot uz partnerorganizāciju noliktavām, pēc vienotas likmes 1 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(b)

ja publiskā sektora institūcija pērk
  bezpajumtniekiem un bērniem
  personīgai lietošanai paredzēto pārtiku vai pirmās nepieciešamības preces un nodrošina ar tām partnerorganizācijas – izmaksas, kas rodas, pārtiku vai preces transportējot uz partnerorganizāciju noliktavām, pēc vienotas likmes 1 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā;

| (b) | ja publiskā sektora institūcija pērk
  galīgo saņēmēju
  personīgai lietošanai paredzēto pārtiku vai
  pamata materiālās palīdzības priekšmetus
  un nodrošina ar tām partnerorganizācijas – izmaksas, kas rodas, pārtiku vai preces transportējot uz partnerorganizāciju noliktavām, pēc vienotas likmes 1 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(b)

ja publiskā sektora institūcija pērk
  galīgo saņēmēju
  personīgai lietošanai paredzēto pārtiku vai
  pamata materiālās palīdzības priekšmetus
  un nodrošina ar tām partnerorganizācijas – izmaksas, kas rodas, pārtiku vai preces transportējot uz partnerorganizāciju noliktavām, pēc vienotas likmes 1 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā;

| (c) | administratīvās, transporta un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās partnerorganizācijām, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(c)

administratīvās, transporta un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās partnerorganizācijām, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā;

| (c) | administratīvās, transporta un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās partnerorganizācijām, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā,
  vai 5 % no to intervences pārtikas krājumu vērtības, kas nodoti lietošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [TKO] 15. pantu; |
| --- | --- |

(c)

administratīvās, transporta un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās partnerorganizācijām, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā,
  vai 5 % no to intervences pārtikas krājumu vērtības, kas nodoti lietošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [TKO] 15. pantu;

| (ca) | administratīvās, transporta un uzglabāšanas izmaksas, kas partnerorganizācijām radušās saistībā ar pārtikas atkritumu savākšanu; |
| --- | --- |

(ca)

administratīvās, transporta un uzglabāšanas izmaksas, kas partnerorganizācijām radušās saistībā ar pārtikas atkritumu savākšanu;

| (d) | to sociālās iekļautības pasākumu izmaksas, kurus veikušas un deklarējušas partnerorganizācijas, kas tieši sniedz materiālo palīdzība
  vistrūcīgākajām personām
  , pēc vienotas likmes 5 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(d)

to sociālās iekļautības pasākumu izmaksas, kurus veikušas un deklarējušas partnerorganizācijas, kas tieši sniedz materiālo palīdzība
  vistrūcīgākajām personām
  , pēc vienotas likmes 5 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā;

| (d) | to sociālās iekļaušanas pasākumu izmaksas, kurus veikušas un deklarējušas partnerorganizācijas, kas tieši
  vai netieši
  sniedz
  pamata
  materiālo palīdzība
  galīgajiem saņēmējiem
  , pēc vienotas likmes 5 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(d)

to sociālās iekļaušanas pasākumu izmaksas, kurus veikušas un deklarējušas partnerorganizācijas, kas tieši
  vai netieši
  sniedz
  pamata
  materiālo palīdzība
  galīgajiem saņēmējiem
  , pēc vienotas likmes 5 % apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā;

| (e) | izmaksas, kas radušās, izpildot 25. pantu. |
| --- | --- |

(e)

izmaksas, kas radušās, izpildot 25. pantu.

| (e) | izmaksas, kas radušās, izpildot 25. pantu. |
| --- | --- |

(e)

izmaksas, kas radušās, izpildot 25. pantu.

2.   Izmaksas, uz kurām nav attiecināms atbalsts no darbības programmas, ir:

2.   Izmaksas, uz kurām nav attiecināms atbalsts no darbības programmas, ir:

| (a) | parāda pprocenti; |
| --- | --- |

(a)

parāda pprocenti;

| (a) | parāda procenti; |
| --- | --- |

(a)

parāda procenti;

| (b) | lietotu preču izmaksas; |
| --- | --- |

(b)

lietotu preču izmaksas;

| (b) | lietotu preču izmaksas; |
| --- | --- |

(b)

lietotu preču izmaksas;

| (c) | pievienotās vērtības nodoklis. Tomēr attiecināmas ir PVN summas, ja tās saskaņā ar valsts PVN tiesību aktiem nav atgūstamas un ja tās maksā saņēmējinstitūcija, kas nav Padomes Direktīvas 2006/112/EK 13. panta 1. punktā definētais nodokļa maksātājs. |
| --- | --- |

(c)

pievienotās vērtības nodoklis. Tomēr attiecināmas ir PVN summas, ja tās saskaņā ar valsts PVN tiesību aktiem nav atgūstamas un ja tās maksā saņēmējinstitūcija, kas nav Padomes Direktīvas 2006/112/EK 13. panta 1. punktā definētais nodokļa maksātājs.

| (c) | pievienotās vērtības nodoklis. Tomēr attiecināmas ir PVN summas, ja tās saskaņā ar valsts PVN tiesību aktiem nav atgūstamas un ja tās maksā saņēmējinstitūcija, kas nav Padomes Direktīvas 2006/112/EK 13. panta 1. punktā definētais nodokļa maksātājs. |
| --- | --- |

(c)

pievienotās vērtības nodoklis. Tomēr attiecināmas ir PVN summas, ja tās saskaņā ar valsts PVN tiesību aktiem nav atgūstamas un ja tās maksā saņēmējinstitūcija, kas nav Padomes Direktīvas 2006/112/EK 13. panta 1. punktā definētais nodokļa maksātājs.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

28. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalsts norīko valsts publiskā sektora iestādi vai institūciju, kas ir funkcionāli neatkarīga no vadošās iestādes un sertifikācijas iestādes, par revīzijas iestādi. | 4.   Dalībvalsts norīko valsts publiskā sektora iestādi vai institūciju, kas ir funkcionāli neatkarīga no vadošās iestādes un sertifikācijas iestādes, par revīzijas iestādi.
  Par revīzijas iestādi var iecelt valsts revīzijas iestādi vai valsts revīzijas palātu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Dalībvalsts norīko valsts publiskā sektora iestādi vai institūciju, kas ir funkcionāli neatkarīga no vadošās iestādes un sertifikācijas iestādes, par revīzijas iestādi.

4.   Dalībvalsts norīko valsts publiskā sektora iestādi vai institūciju, kas ir funkcionāli neatkarīga no vadošās iestādes un sertifikācijas iestādes, par revīzijas iestādi.
  Par revīzijas iestādi var iecelt valsts revīzijas iestādi vai valsts revīzijas palātu.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

29. pants – 4. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (o) | izstrādā Finanšu regulas
  56. panta
  5. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju un gada kopsavilkumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(o)

izstrādā Finanšu regulas
  56. panta
  5. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju un gada kopsavilkumu.

| (e) | izstrādā Finanšu regulas
  59. panta
  5. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju un gada kopsavilkumu. |
| --- | --- |

(e)

izstrādā Finanšu regulas
  59. panta
  5. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju un gada kopsavilkumu.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   sagatavot Finanšu regulas
  56. panta
  5. punkta a) apakšpunktā minētos gada pārskatus; | 2.   sagatavot Finanšu regulas
  59. panta
  5. punkta a) apakšpunktā minētos gada pārskatus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   sagatavot Finanšu regulas
  56. panta
  5. punkta a) apakšpunktā minētos gada pārskatus;

2.   sagatavot Finanšu regulas
  59. panta
  5. punkta a) apakšpunktā minētos gada pārskatus;

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. daļa – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   vest uzskaiti par atgūstamajām summām un summām, kas atsauktas pēc visa darbībai piešķirtā ieguldījuma vai tā daļas atcelšanas. Atgūtās summas pirms darbības programmas slēgšanas atmaksā
  Savienības vispārējā budžetā
  , tās atskaitot no nākamās izdevumu deklarācijas. | 8.   vest uzskaiti par atgūstamajām summām un summām, kas atsauktas pēc visa darbībai piešķirtā ieguldījuma vai tā daļas atcelšanas. Atgūtās summas pirms darbības programmas slēgšanas atmaksā
  Fondam
  , tās atskaitot no nākamās izdevumu deklarācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   vest uzskaiti par atgūstamajām summām un summām, kas atsauktas pēc visa darbībai piešķirtā ieguldījuma vai tā daļas atcelšanas. Atgūtās summas pirms darbības programmas slēgšanas atmaksā
  Savienības vispārējā budžetā
  , tās atskaitot no nākamās izdevumu deklarācijas.

8.   vest uzskaiti par atgūstamajām summām un summām, kas atsauktas pēc visa darbībai piešķirtā ieguldījuma vai tā daļas atcelšanas. Atgūtās summas pirms darbības programmas slēgšanas atmaksā
  Fondam
  , tās atskaitot no nākamās izdevumu deklarācijas.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

31. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Sešu mēnešu laikā no darbības programmas pieņemšanas revīzijas iestāde sagatavo revīzijas stratēģiju revīziju veikšanai. Revīzijas stratēģijā izklāsta revīzijas metodiku, metodi revidējamo darbību atlasei un revīziju plānošanu saistībā ar kārtējo pārskata gadu un diviem nākamajiem pārskata gadiem. No 2016. līdz 2022. gadam ieskaitot ik gadu atjaunina revīzijas stratēģiju. Revīzijas iestāde
  pēc pieprasījuma
  iesniedz revīzijas stratēģiju Komisijai. | 4.   Sešu mēnešu laikā no darbības programmas pieņemšanas revīzijas iestāde sagatavo revīzijas stratēģiju revīziju veikšanai. Revīzijas stratēģijā izklāsta revīzijas metodiku, metodi revidējamo darbību atlasei un revīziju plānošanu saistībā ar kārtējo pārskata gadu un diviem nākamajiem pārskata gadiem. No 2016. līdz 2022. gadam ieskaitot ik gadu atjaunina revīzijas stratēģiju. Revīzijas iestāde iesniedz revīzijas stratēģiju Komisijai.
  Komisiju pilnvaro pieprasīt, lai revīzijas iestāde savā revīzijas stratēģijā veiktu izmaiņas, kuras Komisijas skatījumā ir nepieciešamas, lai nodrošinātu revīzijas pareizu veikšanu, ievērojot starptautiski pieņemtos revīzijas standartus. Šajā sakarībā Komisija pārliecinās, lai pietiekamā mērā tiktu ņemta vērā lietderības revīzija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Sešu mēnešu laikā no darbības programmas pieņemšanas revīzijas iestāde sagatavo revīzijas stratēģiju revīziju veikšanai. Revīzijas stratēģijā izklāsta revīzijas metodiku, metodi revidējamo darbību atlasei un revīziju plānošanu saistībā ar kārtējo pārskata gadu un diviem nākamajiem pārskata gadiem. No 2016. līdz 2022. gadam ieskaitot ik gadu atjaunina revīzijas stratēģiju. Revīzijas iestāde
  pēc pieprasījuma
  iesniedz revīzijas stratēģiju Komisijai.

4.   Sešu mēnešu laikā no darbības programmas pieņemšanas revīzijas iestāde sagatavo revīzijas stratēģiju revīziju veikšanai. Revīzijas stratēģijā izklāsta revīzijas metodiku, metodi revidējamo darbību atlasei un revīziju plānošanu saistībā ar kārtējo pārskata gadu un diviem nākamajiem pārskata gadiem. No 2016. līdz 2022. gadam ieskaitot ik gadu atjaunina revīzijas stratēģiju. Revīzijas iestāde iesniedz revīzijas stratēģiju Komisijai.
  Komisiju pilnvaro pieprasīt, lai revīzijas iestāde savā revīzijas stratēģijā veiktu izmaiņas, kuras Komisijas skatījumā ir nepieciešamas, lai nodrošinātu revīzijas pareizu veikšanu, ievērojot starptautiski pieņemtos revīzijas standartus. Šajā sakarībā Komisija pārliecinās, lai pietiekamā mērā tiktu ņemta vērā lietderības revīzija.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

31. pants – 5. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (r) | revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas
  56. panta
  5. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(r)

revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas
  56. panta
  5. punktu;

| (a) | revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas
  59. panta
  5. punktu; |
| --- | --- |

(a)

revīzijas atzinumu saskaņā ar Finanšu regulas
  59. panta
  5. punktu;

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

33. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  var prasīt, lai dalībvalsts veiktu
  nepieciešamos pasākumus, kas nodrošina to pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību vai izdevumu pareizību saskaņā ar šo regulu. | 3.   Komisija
  prasa dalībvalstīm
  veikt nepieciešamos pasākumus, kas nodrošina to pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību vai izdevumu pareizību saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Komisija
  var prasīt, lai dalībvalsts veiktu
  nepieciešamos pasākumus, kas nodrošina to pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību vai izdevumu pareizību saskaņā ar šo regulu.

3.   Komisija
  prasa dalībvalstīm
  veikt nepieciešamos pasākumus, kas nodrošina to pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību vai izdevumu pareizību saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru darbības programmu izpilda gada maksājumu veidā laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas
  81. panta
  2. punkta nozīmē un, sākot no brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā dalībvalsts,— juridiskas saistības minētās regulas nozīmē. | Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru darbības programmu izpilda gada maksājumu veidā laika posmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas
  84. panta
  2. punkta nozīmē un, sākot no brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā dalībvalsts,— juridiskas saistības minētās regulas nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru darbības programmu izpilda gada maksājumu veidā laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas
  81. panta
  2. punkta nozīmē un, sākot no brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā dalībvalsts,— juridiskas saistības minētās regulas nozīmē.

Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru darbības programmu izpilda gada maksājumu veidā laika posmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas
  84. panta
  2. punkta nozīmē un, sākot no brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā dalībvalsts,— juridiskas saistības minētās regulas nozīmē.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Par katru gadu, sākot no 2015. gada līdz 2022. gadam ieskaitot, līdz 15. februārim nākamajā gadā pēc pārskata perioda beigām saskaņā ar Finanšu regulas
  56. pantu
  dalībvalsts iesniedz Komisijai šādus dokumentus un informāciju: | 1.   Par katru gadu, sākot no 2015. gada līdz 2022. gadam ieskaitot, līdz 15. februārim nākamajā gadā pēc pārskata perioda beigām saskaņā ar Finanšu regulas
  59. pantu
  dalībvalsts iesniedz Komisijai šādus dokumentus un informāciju: |
| (dd) | saskaņā ar 32. pantu norīkotās Finanšu regulas
  56. panta
  5. punktā minētās attiecīgās institūcijas (struktūras) apliecinātu gada pārskatu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Par katru gadu, sākot no 2015. gada līdz 2022. gadam ieskaitot, līdz 15. februārim nākamajā gadā pēc pārskata perioda beigām saskaņā ar Finanšu regulas
  56. pantu
  dalībvalsts iesniedz Komisijai šādus dokumentus un informāciju:

1.   Par katru gadu, sākot no 2015. gada līdz 2022. gadam ieskaitot, līdz 15. februārim nākamajā gadā pēc pārskata perioda beigām saskaņā ar Finanšu regulas
  59. pantu
  dalībvalsts iesniedz Komisijai šādus dokumentus un informāciju:

(dd)

saskaņā ar 32. pantu norīkotās Finanšu regulas
  56. panta
  5. punktā minētās attiecīgās institūcijas (struktūras) apliecinātu gada pārskatu;

| (a) | saskaņā ar 32. pantu norīkotās Finanšu regulas
  59. panta
  5. punktā minētās attiecīgās institūcijas (struktūras) apliecinātu gada pārskatu; |
| --- | --- |

(a)

saskaņā ar 32. pantu norīkotās Finanšu regulas
  59. panta
  5. punktā minētās attiecīgās institūcijas (struktūras) apliecinātu gada pārskatu;

| (ee) | Finanšu regulas
  56. panta
  5. apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju; |
| --- | --- |

(ee)

Finanšu regulas
  56. panta
  5. apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju;

| (b) | Finanšu regulas
  59. panta
  5. punktā minēto pārvaldības deklarāciju; |
| --- | --- |

(b)

Finanšu regulas
  59. panta
  5. punktā minēto pārvaldības deklarāciju;

| (ff) | revīzijas nobeiguma un kontroļu ziņojumu gada kopsavilkumu, ieskaitot analīzi par kļūdu un vājo punktu raksturu un apmēru un veiktajiem vai plānotajiem koriģējošajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

(ff)

revīzijas nobeiguma un kontroļu ziņojumu gada kopsavilkumu, ieskaitot analīzi par kļūdu un vājo punktu raksturu un apmēru un veiktajiem vai plānotajiem koriģējošajiem pasākumiem;

| (c) | revīzijas nobeiguma un kontroles ziņojumu gada kopsavilkumu, ieskaitot analīzi par kļūdu un vājo punktu raksturu un apmēru un veiktajiem vai plānotajiem koriģējošajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

(c)

revīzijas nobeiguma un kontroles ziņojumu gada kopsavilkumu, ieskaitot analīzi par kļūdu un vājo punktu raksturu un apmēru un veiktajiem vai plānotajiem koriģējošajiem pasākumiem;

| (gg) | revīzijas atzinumu, ko sniegusi norīkota neatkarīga Finanšu regulas
  56. panta
  5. punktā minēta revīzijas institūcija, kam pievienots kontroles ziņojums, kurā izklāstīts tajās revīzijās konstatētais, kas veiktas saistībā ar pārskata gadu, uz kuru attiecas atzinums. |
| --- | --- |

(gg)

revīzijas atzinumu, ko sniegusi norīkota neatkarīga Finanšu regulas
  56. panta
  5. punktā minēta revīzijas institūcija, kam pievienots kontroles ziņojums, kurā izklāstīts tajās revīzijās konstatētais, kas veiktas saistībā ar pārskata gadu, uz kuru attiecas atzinums.

| (d) | revīzijas atzinumu, ko sniegusi norīkota neatkarīga Finanšu regulas
  59. panta
  5. punktā minēta revīzijas institūcija, kam pievienots kontroles ziņojums, kurā izklāstīts tajās revīzijās konstatētais, kas veiktas saistībā ar pārskata gadu, uz kuru attiecas atzinums. |
| --- | --- |

(d)

revīzijas atzinumu, ko sniegusi norīkota neatkarīga Finanšu regulas
  59. panta
  5. punktā minēta revīzijas institūcija, kam pievienots kontroles ziņojums, kurā izklāstīts tajās revīzijās konstatētais, kas veiktas saistībā ar pārskata gadu, uz kuru attiecas atzinums.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Vadošā iestāde nodrošina, lai pēc pieprasījuma Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai būtu pieejami visi attaisnojošie dokumenti par darbībām attiecībā uz
  triju
  gadu laikposmu. Minētais triju gadu laikposms sākas 31. decembrī gadā, kad Komisija saskaņā ar 47. pantu pieņēmusi pārskatu akceptēšanas lēmumu vai vēlākais – galīga atlikuma maksājuma dienā. | 1.   Vadošā iestāde nodrošina, lai pēc pieprasījuma Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai būtu pieejami visi attaisnojošie dokumenti par darbībām attiecībā uz
  piecu
  gadu laika posmu. Minētais
  piecu
  gadu laika posms sākas galīga atlikuma maksājuma dienā. |
| Šo triju gadu laikposmu pārtrauc tiesvedības vai administratīvas procedūras gadījumā vai pēc pienācīgi pamatota Komisijas pieprasījuma. | Šo
  piecu
  gadu laika posmu pārtrauc tiesvedības vai administratīvas procedūras gadījumā vai pēc pienācīgi pamatota Komisijas pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Vadošā iestāde nodrošina, lai pēc pieprasījuma Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai būtu pieejami visi attaisnojošie dokumenti par darbībām attiecībā uz
  triju
  gadu laikposmu. Minētais triju gadu laikposms sākas 31. decembrī gadā, kad Komisija saskaņā ar 47. pantu pieņēmusi pārskatu akceptēšanas lēmumu vai vēlākais – galīga atlikuma maksājuma dienā.

1.   Vadošā iestāde nodrošina, lai pēc pieprasījuma Komisijai un Eiropas Revīzijas palātai būtu pieejami visi attaisnojošie dokumenti par darbībām attiecībā uz
  piecu
  gadu laika posmu. Minētais
  piecu
  gadu laika posms sākas galīga atlikuma maksājuma dienā.

Šo triju gadu laikposmu pārtrauc tiesvedības vai administratīvas procedūras gadījumā vai pēc pienācīgi pamatota Komisijas pieprasījuma.

Šo
  piecu
  gadu laika posmu pārtrauc tiesvedības vai administratīvas procedūras gadījumā vai pēc pienācīgi pamatota Komisijas pieprasījuma.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

60.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 60.a
   
  pants |
| | Pagaidu pasākumi |
| | Komisija un dalībvalstis ar pārejas noteikumiem nodrošina, ka darbības, kurām var piešķirt atbalstu, var sākt 2014. gada 1. janvārī, pat ja darbības programmas vēl nav iesniegtas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

60.a
   
  pants

Pagaidu pasākumi

Komisija un dalībvalstis ar pārejas noteikumiem nodrošina, ka darbības, kurām var piešķirt atbalstu, var sākt 2014. gada 1. janvārī, pat ja darbības programmas vēl nav iesniegtas.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

61. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula stājas spēkā
  divdesmitajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Šī regula stājas spēkā
  nākamajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula stājas spēkā
  divdesmitajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula stājas spēkā
  nākamajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai atbilstīgi 57. panta 2. punkta otrajai daļai (A7-0183/2013).

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/246 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/246

---

P7_TA(2013)0258

Pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas “Eurodac” izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar EURODAC datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādātā redakcija) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2016/C 065/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0254), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0254),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ar kuriem saskaņā Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ar kuriem saskaņā Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C7-0148/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra Nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra Nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 20. septembra vēstuli, kas nosūtīta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 20. septembra vēstuli, kas nosūtīta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 27. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 27. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0432/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0432/2012),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem atzīti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienīgi spēkā esošo aktu kodifikācija, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem atzīti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienīgi spēkā esošo aktu kodifikācija, nemainot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2008)0242

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 603/2013.)

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/247

---

P7_TA(2013)0259

Robežkontroles pagaidu atjaunošana pie iekšējām robežām ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 065/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0560), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0560),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 1. un 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 1. un 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C7-0248/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Francijas Nacionālā Asambleja, Nīderlandes Senāts, Nīderlandes Pārstāvju palāta, Portugāles Parlaments, Rumānijas Senāts, Slovākijas Parlaments un Zviedrijas Parlaments un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Francijas Nacionālā Asambleja, Nīderlandes Senāts, Nīderlandes Pārstāvju palāta, Portugāles Parlaments, Rumānijas Senāts, Slovākijas Parlaments un Zviedrijas Parlaments un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 30. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 30. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0200/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2011)0242

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1051/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pauž gandarījumu par to, ka ir pieņemta Regula, ar ko groza Šengenas Robežu kodeksu, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos, un Regula par novērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu. Tās uzskata, ka šie jaunie mehānismi ir pienācīgs risinājums Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumos paustajam aicinājumam uzlabot sadarbību un savstarpējo uzticēšanos starp Šengenas zonas dalībvalstīm un izveidot efektīvu un uzticamu uzraudzības un novērtējuma sistēmu, lai nodrošinātu kopējo noteikumu ievērošanu un uz ES acquis balstīto kritēriju stiprināšanu, pielāgošanu un paplašināšanu, vienlaikus atgādinot, ka Eiropas ārējās robežas ir efektīvi un konsekventi jāpārvalda, pamatojoties uz kopīgu atbildību, solidaritāti un praktisko sadarbību.

Tās paziņo, ka šis Šengenas Robežu kodeksa grozījums pastiprinās koordināciju un sadarbību Savienības līmenī, paredzot, no vienas puses, kritērijus jebkādai dalībvalstu veiktai robežkontroles atjaunošanai un, no otras puses, ES mehānismu, lai reaģētu uz patiešām kritiskām situācijām, kad tiek radīts nopietns apdraudējums zonas vispārējai funkcionēšanai bez iekšējo robežu kontrolēm.

Tās uzsver, ka šī jaunā novērtēšanas sistēma ir ES mehānisms un ka tā attieksies uz visiem Šengenas acquis aspektiem, un tajā tiks iesaistīti dalībvalstu, Komisijas un attiecīgo ES aģentūru eksperti.

Tās saprot, ka jebkurš turpmāks Komisijas priekšlikums grozīt šo novērtēšanas sistēmu tiktu iesniegts apspriešanai ar Eiropas Parlamentu, lai cik pilnīgi vien iespējams ņemtu vērā tā atzinumu, pirms pieņem teksta galīgo redakciju.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/249

---

P7_TA(2013)0260

Novērtēšanas mehānisma izveide, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās)

(2016/C 065/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (10273/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (10273/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 70. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 70. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt atzinumu (C7-0160/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt atzinumu (C7-0160/2013),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 30. maija vēstulē pausto apņemšanos pieņemt aktu tādā formā, kādā tas nosūtīts Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 30. maija vēstulē pausto apņemšanos pieņemt aktu tādā formā, kādā tas nosūtīts Parlamentam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0215/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0215/2013),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes projektu;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pauž gandarījumu par to, ka ir pieņemta Regula, ar ko groza Šengenas Robežu kodeksu, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos, un Regula par novērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu. Tās uzskata, ka šie jaunie mehānismi ir pienācīgs risinājums Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumos paustajam aicinājumam uzlabot sadarbību un savstarpējo uzticēšanos starp Šengenas zonas dalībvalstīm un izveidot efektīvu un uzticamu uzraudzības un novērtējuma sistēmu, lai nodrošinātu kopējo noteikumu ievērošanu un uz ES acquis balstīto kritēriju stiprināšanu, pielāgošanu un paplašināšanu, vienlaikus atgādinot, ka Eiropas ārējās robežas ir efektīvi un konsekventi jāpārvalda, pamatojoties uz kopīgu atbildību, solidaritāti un praktisko sadarbību.

Tās paziņo, ka šis Šengenas Robežu kodeksa grozījums pastiprinās koordināciju un sadarbību Savienības līmenī, paredzot, no vienas puses, kritērijus jebkādai dalībvalstu veiktai robežkontroles atjaunošanai un, no otras puses, ES mehānismu, lai reaģētu uz patiešām kritiskām situācijām, kad tiek radīts nopietns apdraudējums zonas vispārējai funkcionēšanai bez iekšējo robežu kontrolēm.

Tās uzsver, ka šī jaunā novērtēšanas sistēma ir ES mehānisms un ka tā attieksies uz visiem Šengenas acquis aspektiem, un tajā tiks iesaistīti dalībvalstu, Komisijas un attiecīgo ES aģentūru eksperti.

Tās saprot, ka jebkurš turpmāks Komisijas priekšlikums grozīt šo novērtēšanas sistēmu tiktu iesniegts apspriešanai ar Eiropas Parlamentu, lai cik pilnīgi vien iespējams ņemtu vērā tā atzinumu, pirms pieņem teksta galīgo redakciju.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/250

---

P7_TA(2013)0261

Noteiktu veidu uzņēmumu finanšu pārskati un ar tiem saistītie ziņojumi ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 065/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0684), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0684),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, kā arī 50. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0393/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, kā arī 50. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0393/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 29. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 29. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 17. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 17. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A7-0278/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A7-0278/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 84. lpp.

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 171. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0308

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2013/34/ES.)

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/251 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/251

---

P7_TA(2013)0262

Atklātības prasības attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 065/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0683), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0683),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 50. un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0380/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 50. un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0380/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 10. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 10. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 29. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 29. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A7–0292/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A7–0292/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 93, 30.3.2012., 2. lpp.

(2)  OV C 143, 22.5.2012, 78. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0307

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK atsevišķu noteikumu īstenošanai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2013/50/ES.)

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/252

---

P7_TA(2013)0263

Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētā tiešo maksājumu korekcijas likme attiecībā uz 2013. kalendāro gadu ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 065/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2013)0159), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2013)0159),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0079/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0079/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0186/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0186/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P7_TC1-COD(2013)0087

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulas (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), 11. panta 1. punktā ir noteikts, ka 2014. finanšu gadā summas ar tirgu saistītu izdevumu finansēšanai un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) tiešajiem maksājumiem nedrīkst pārsniegt maksimāli pieļaujamos gada apjomus, kas noteikti, piemērojot regulu, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punktu. Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta 1. punktā ir noteikts arī, ka tiešo maksājumu korekcija (finanšu disciplīna) jānosaka, ja prognozes attiecībā uz tiešo maksājumu un ar tirgu saistīto izdevumu finansēšanu, kuras palielina par summām, ko iegūst, piemērojot minētās regulas 10.b pantu un 136. pantu, bet pirms minētās regulas 10.a panta piemērošanas un neņemot vērā EUR 300 000 000 rezervi, liecina, ka gada maksimāli pieļaujamais apjoms tiks pārsniegts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta 2. punktu Eiropas Parlamentam un Padomei minētā korekcija jānosaka līdz 30. jūnijam, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ko iesniedz ne vēlāk kā tā kalendārā gada 31. martā, uz kuru korekcija attiecas. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulas (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), 11. panta 1. punktā ir noteikts, ka 2014. finanšu gadā summas ar tirgu saistītu izdevumu finansēšanai un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) tiešajiem maksājumiem nedrīkst pārsniegt maksimāli pieļaujamos gada apjomus, kas noteikti, piemērojot regulu, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punktu. Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta 1. punktā ir noteikts arī, ka tiešo maksājumu korekcija (finanšu disciplīna) jānosaka, ja prognozes attiecībā uz tiešo maksājumu un ar tirgu saistīto izdevumu finansēšanu, kuras palielina par summām, ko iegūst, piemērojot minētās regulas 10.b pantu un 136. pantu, bet pirms minētās regulas 10.a panta piemērošanas un neņemot vērā EUR 300 000 000 rezervi, liecina, ka gada maksimāli pieļaujamais apjoms tiks pārsniegts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta 2. punktu Eiropas Parlamentam un Padomei minētā korekcija jānosaka līdz 30. jūnijam, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ko iesniedz ne vēlāk kā tā kalendārā gada 31. martā, uz kuru korekcija attiecas.

| (2) | Līdz brīdim, kad, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punktu, tiks pieņemta regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014. gadam, piemērojamais maksimāli pieļaujamais apjoms nav zināms. Kamēr nav precizēts piemērojamais maksimāli pieļaujamais apjoms, nav iespējams noteikt, vai ir jākoriģē tiešie maksājumi attiecībā uz 2013. gadu, un gadījumā, ja šāda korekcija ir nepieciešama, kādai vajadzētu būt korekcijas likmei. Nepieciešamā finanšu disciplīnas summa budžeta lēmējiestādei būtu jāpārskata saistībā ar 2014. gada budžeta pieņemšanu, cita starpā pamatojoties uz 2014. gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli, ar ko Komisija iesniedz atjauninātu tāmi, norādot ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem vajadzīgās summas. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Līdz brīdim, kad, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punktu, tiks pieņemta regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014. gadam, piemērojamais maksimāli pieļaujamais apjoms nav zināms. Kamēr nav precizēts piemērojamais maksimāli pieļaujamais apjoms, nav iespējams noteikt, vai ir jākoriģē tiešie maksājumi attiecībā uz 2013. gadu, un gadījumā, ja šāda korekcija ir nepieciešama, kādai vajadzētu būt korekcijas likmei. Nepieciešamā finanšu disciplīnas summa budžeta lēmējiestādei būtu jāpārskata saistībā ar 2014. gada budžeta pieņemšanu, cita starpā pamatojoties uz 2014. gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli, ar ko Komisija iesniedz atjauninātu tāmi, norādot ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem vajadzīgās summas. [Gr. 1]

| (3) | Parasti lauksaimnieki, kuri iesniedz atbalsta pieteikumu tiešajiem maksājumiem vienam kalendārajam gadam (N), maksājumu saņem noteikta maksājumu perioda laikā finanšu gadā (N+1). Tomēr dalībvalstīm ir iespēja zināmās robežās veikt novēlotus maksājumus lauksaimniekiem pēc šī maksājumu perioda. Šādi novēloti maksājumi var notikt turpmākā finanšu gadā neierobežotu laiku. Piemērojot finanšu disciplīnu konkrētam kalendārajam gadam, korekcijas likmi nevajadzētu piemērot maksājumiem, attiecībā uz kuriem atbalsta pieteikumi ir iesniegti nevis tajā kalendārajā gadā, kuram piemēro finanšu disciplīnu, bet citos kalendārajos gados. Tāpēc, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem, ir piemēroti noteikt, ka korekcijas likme būtu piemērojama maksājumiem, attiecībā uz kuriem atbalsta pieteikumi ir iesniegti tajā kalendārajā gadā, kuram piemēro finanšu disciplīnu, neatkarīgi no tā, kad atbalstu izmaksā lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(3)

Parasti lauksaimnieki, kuri iesniedz atbalsta pieteikumu tiešajiem maksājumiem vienam kalendārajam gadam (N), maksājumu saņem noteikta maksājumu perioda laikā finanšu gadā (N+1). Tomēr dalībvalstīm ir iespēja zināmās robežās veikt novēlotus maksājumus lauksaimniekiem pēc šī maksājumu perioda. Šādi novēloti maksājumi var notikt turpmākā finanšu gadā neierobežotu laiku. Piemērojot finanšu disciplīnu konkrētam kalendārajam gadam, korekcijas likmi nevajadzētu piemērot maksājumiem, attiecībā uz kuriem atbalsta pieteikumi ir iesniegti nevis tajā kalendārajā gadā, kuram piemēro finanšu disciplīnu, bet citos kalendārajos gados. Tāpēc, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem, ir piemēroti noteikt, ka korekcijas likme būtu piemērojama maksājumiem, attiecībā uz kuriem atbalsta pieteikumi ir iesniegti tajā kalendārajā gadā, kuram piemēro finanšu disciplīnu, neatkarīgi no tā, kad atbalstu izmaksā lauksaimniekiem.

| (4) | Finanšu disciplīnas mehānisms līdz ar modulāciju tika ieviests ar 2003. gada KLP reformu. Abi instrumenti paredzēja lauksaimniekiem piešķiramo tiešo maksājumu summas lineāru samazinājumu. Ņemot vērā ietekmi, ko rada tiešo maksājumu nevienlīdzīgais sadalījums starp maziem un lieliem saņēmējiem, summām, kas pārsniedz EUR 5 000, ir piemērota modulācija, lai panāktu maksājumu līdzsvarotāku sadalījumu. Attiecībā uz 2013. kalendāro gadu Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.a pantā minētajā tiešo maksājumu korekcijā joprojām paredzēts tāds pats izņēmums kā modulācijā. Finanšu disciplīna būtu jāpiemēro tādā pašā veidā, lai arī tā palīdzētu virzīties uz maksājumu līdzsvarotāku sadalījumu, tāpēc ir piemēroti noteikt, ka korekcijas likmi piemēro tikai summām, kas pārsniedz EUR 5 000. |
| --- | --- |

(4)

Finanšu disciplīnas mehānisms līdz ar modulāciju tika ieviests ar 2003. gada KLP reformu. Abi instrumenti paredzēja lauksaimniekiem piešķiramo tiešo maksājumu summas lineāru samazinājumu. Ņemot vērā ietekmi, ko rada tiešo maksājumu nevienlīdzīgais sadalījums starp maziem un lieliem saņēmējiem, summām, kas pārsniedz EUR 5 000, ir piemērota modulācija, lai panāktu maksājumu līdzsvarotāku sadalījumu. Attiecībā uz 2013. kalendāro gadu Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.a pantā minētajā tiešo maksājumu korekcijā joprojām paredzēts tāds pats izņēmums kā modulācijā. Finanšu disciplīna būtu jāpiemēro tādā pašā veidā, lai arī tā palīdzētu virzīties uz maksājumu līdzsvarotāku sadalījumu, tāpēc ir piemēroti noteikt, ka korekcijas likmi piemēro tikai summām, kas pārsniedz EUR 5 000.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta 3. punktā noteikts, ka saskaņā ar minētās regulas 121. pantā paredzēto palielinājumu grafika piemērošanu visiem tiešajiem maksājumiem, kas piešķirti jaunajās dalībvalstīs minētās regulas 2. panta g) punkta izpratnē, finanšu disciplīnu jaunajām dalībvalstīm nevajadzētu piemērot līdz tā kalendārā gada sākumam, attiecībā uz kuru jaunajās dalībvalstīs piemērojamais tiešo maksājumu līmenis ir vismaz vienāds ar šādu tad piemērojamo maksājumu līmeni pārējās dalībvalstīs. Uz tiešajiem maksājumiem 2013. kalendārajā gadā Bulgārijā un Rumānijā joprojām attiecas palielinājumu grafika piemērošana, tāpēc ar šo regulu nosakāmo korekcijas likmi nevajadzētu piemērot maksājumiem lauksaimniekiem minētajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta 3. punktā noteikts, ka saskaņā ar minētās regulas 121. pantā paredzēto palielinājumu grafika piemērošanu visiem tiešajiem maksājumiem, kas piešķirti jaunajās dalībvalstīs minētās regulas 2. panta g) punkta izpratnē, finanšu disciplīnu jaunajām dalībvalstīm nevajadzētu piemērot līdz tā kalendārā gada sākumam, attiecībā uz kuru jaunajās dalībvalstīs piemērojamais tiešo maksājumu līmenis ir vismaz vienāds ar šādu tad piemērojamo maksājumu līmeni pārējās dalībvalstīs. Uz tiešajiem maksājumiem 2013. kalendārajā gadā Bulgārijā un Rumānijā joprojām attiecas palielinājumu grafika piemērošana, tāpēc ar šo regulu nosakāmo korekcijas likmi nevajadzētu piemērot maksājumiem lauksaimniekiem minētajās dalībvalstīs.

| (6) | Regula (EK) Nr. 73/2009 ir pielāgota saistībā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta nosacījumiem. Grozījumi, kurus izraisa minētā pielāgošana, stāsies spēkā tikai tad, kad stāsies spēkā Līgums saistība ar Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un to spēkā stāšanās diena ir minētā līguma spēkā stāšanās diena. Uz Horvātiju 2013. kalendārajā gadā attiecas Regulas (EK) Nr. 73/2009 121. pantā paredzētā palielinājumu grafika piemērošana, tāpēc ar šo regulu nosakāmo korekcijas likmi nevajadzētu piemērot maksājumiem Horvātijas lauksaimniekiem, kad tā pievienosies ES un sākot ar pievienošanās dienu, |
| --- | --- |

(6)

Regula (EK) Nr. 73/2009 ir pielāgota saistībā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta nosacījumiem. Grozījumi, kurus izraisa minētā pielāgošana, stāsies spēkā tikai tad, kad stāsies spēkā Līgums saistība ar Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un to spēkā stāšanās diena ir minētā līguma spēkā stāšanās diena. Uz Horvātiju 2013. kalendārajā gadā attiecas Regulas (EK) Nr. 73/2009 121. pantā paredzētā palielinājumu grafika piemērošana, tāpēc ar šo regulu nosakāmo korekcijas likmi nevajadzētu piemērot maksājumiem Horvātijas lauksaimniekiem, kad tā pievienosies ES un sākot ar pievienošanās dienu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tās lauksaimniekiem piešķiramās tiešo maksājumu summas Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta d) punkta izpratnē, kas attiecībā uz 2013. kalendārajam gadam iesniegtiem atbalsta pieteikumiem pārsniedz EUR 5 000, samazina par
  0,748005
   %. [Gr. 2]

1.a
     
  Ja vienošanās par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam netiek panākta, 2014. gadam finanšu disciplīnu nepiemēro, jo kopējo summu aprēķinās, pamatojoties uz 2013. gada budžeta rādītājiem, kam pieskaita 2 % inflāciju. [Gr. 3]

2.   Šā panta 1. punktā minētais samazinājums neattiecas uz Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju.

2.a
     
  Panta 1. punktā paredzēto samazinājumu nepiemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem un tām Egejas jūras nelielajām salām, kuru definīcija minēta 1. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regulā (ES) Nr. 229/2013, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām

   (4)
  . [Gr. 12]

1.a pants

1.
     
  Noteikumus, kas minēti 1. un 2. pantā, pieņem, neskarot vēlāk pieņemto [...] Regulu (ES) [Nr. XX/XX, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam] un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.

2.
     
  Ja pēc 1. punktā minētās regulas un Iestāžu nolīguma pieņemšanas ir jāpielāgo 1. panta 1. punktā noteiktā korekcijas likme, Eiropas Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par jaunas korekcijas likmes noteikšanu.

3.
     
  Nepieciešamā finanšu disciplīnas summa budžeta lēmējiestādei ir jāpārskata saistībā ar 2014. gada budžeta pieņemšanu, cita starpā pamatojoties uz 2014. gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli, ar ko Komisija iesniedz atjauninātu tāmi, norādot ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem vajadzīgās summas. [Am. 4]

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 2. punktu Horvātijai piemēro, stājoties spēkā Horvātijas Pievienošanās līgumam un no tā spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  2013. gada 22. maija atzinums (Oficiālaja Vēstnesī vel nav publicēts).

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija nostāja.

2

(3)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

3

(4)  

  OV L 78, 20.3.2013., 41. lpp.

4

OV L 78, 20.3.2013., 41. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/255 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/255

---

P7_TA(2013)0264

Grozījumi Šengenas Robežu kodeksā un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām, (Šengenas Robežu kodekss) un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 065/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0118),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 1. un 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C7–0070/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 1. un 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C7–0070/2011),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vēra Padomes pārstāvja 2012. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Padomes pārstāvja 2012. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0206/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0206/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2011)0051

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 610/2013.)

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/256

---

P7_TA(2013)0265

Projekts Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 065/50)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (00110/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (00110/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Eiropadome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punkta otro daļu (C7-0166/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Eiropadome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punkta otro daļu (C7-0166/2013),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu 2014. gada vēlēšanu perspektīvā un tam pievienoto priekšlikumu Eiropadomes lēmumam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu 2014. gada vēlēšanu perspektīvā un tam pievienoto priekšlikumu Eiropadomes lēmumam (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 74.f pantu un 81. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 74.f pantu un 81. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A7-0213/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A7-0213/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu Eiropadomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Eiropadomes lēmuma projektam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Eiropadomei un Horvātijas Republikas valdībai un parlamentam, kā arī informācijas nolūkā Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Eiropadomei un Horvātijas Republikas valdībai un parlamentam, kā arī informācijas nolūkā Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0082.

---

Ceturtdiena, 2013. gada 13. jūnijs

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/257

---

P7_TA(2013)0272

Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums starp EK un Centrālo Āfriku ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko noslēdz pagaidu nolīgumu, pirms noslēdz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 065/51)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14757/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14757/2012),

| — | ņemot vērā projektu pagaidu nolīgumam ceļā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumu Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (13485/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu pagaidu nolīgumam ceļā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumu Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (13485/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 211. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 211. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0369/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0190/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0190/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kamerūnas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kamerūnas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/257

---

P7_TA(2013)0273

Otrie grozījumi 2000. gada 23. jūnijā nolēgtajā Kotonū nolīgumā ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 065/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (16894/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (16894/2011),

| — | ņemot vērā nolīgumu, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (09565/2010) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (09565/2010) (1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0469/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0469/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0110/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | pauž stingrus iebildumus saistībā ar tām nolīguma daļām, kuras neatspoguļo Eiropas Parlamenta nostāju un Savienības vērtības; |
| --- | --- |

2.

pauž stingrus iebildumus saistībā ar tām nolīguma daļām, kuras neatspoguļo Eiropas Parlamenta nostāju un Savienības vērtības;

| 3. | mudina visas puses nolīguma trešās pārskatīšanas laikā attiecīgi pārskatīt neapmierinošās klauzulas, 8. panta 4. punktā iekļaujot skaidru norādi par nediskrimināciju, pamatojoties uz seksuālo orientāciju; |
| --- | --- |

3.

mudina visas puses nolīguma trešās pārskatīšanas laikā attiecīgi pārskatīt neapmierinošās klauzulas, 8. panta 4. punktā iekļaujot skaidru norādi par nediskrimināciju, pamatojoties uz seksuālo orientāciju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

---

| 19.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 65/258 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 65/258

---

P7_TA(2013)0275

Valsts sektora informācijas atkalizmantošana ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 065/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0877), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0877),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0502/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0502/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 19. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 19. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0404/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0404/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012, 129. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0430

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2013/37/ES.)

---