# Den Europæiske Unions C 75/26.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 75 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang26. februar 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 75

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang26. februar 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2013-2014Mødeperioden fra den 1. til 4. juli 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 319 E af 5.11.2013 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2013-2014Mødeperioden fra den 1. til 4. juli 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 319 E af 5.11.2013 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 319 E af 5.11.2013 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 2. juli 2013 |
| 2016/C 75/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om EU's luftfartspolitik over for tredjelande — indsats i forbindelse med fremtidige udfordringer (2012/2299(INI)) | 2 |
| 2016/C 75/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om den første årsrapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet om aktiviteterne i medlemsstaternes eksportkreditinstitutter (2012/2320(INI)) | 7 |
| 2016/C 75/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE) (COM(2012)0035 — 2012/0022(APP)) | 11 |
| 2016/C 75/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om blå vækst — fremme af bæredygtig vækst inden for skibsfart, søtransport og turisme i EU (2012/2297(INI)) | 24 |
| 2016/C 75/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om andelsselskabers bidrag til løsning af krisen (2012/2321(INI)) | 34 |
| 2016/C 75/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa (2012/2295(INI)) | 41 |
| | Onsdag den 3. juli 2013 |
| 2016/C 75/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (2012/2799(RSP)) | 47 |
| 2016/C 75/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om trafiksikkerhed 2011–2020 — den første milepæl på vej mod en strategi for at undgå kvæstelser (2013/2670(RSP)) | 49 |
| 2016/C 75/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om situationen for grundlæggende rettigheder: standarder og praksis i Ungarn (jf. Europa-Parlamentets beslutning af 16. februar 2012) (2012/2130(INI)) | 52 |
| 2016/C 75/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om oversvømmelserne i Europa (2013/2683(RSP)) | 78 |
| 2016/C 75/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om reform af banksektorens struktur i EU (2013/2021(INI)) | 80 |
| 2016/C 75/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om årsrapport 2011 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig (2012/2285(INI)) | 88 |
| 2016/C 75/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om den integrerede struktur for intern kontrol (2012/2291(INI)) | 100 |
| | Torsdag den 4. juli 2013 |
| 2016/C 75/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om den amerikanske nationale sikkerhedsmyndighed NSA's overvågningsprogram og overvågningsmyndigheder i forskellige medlemsstater samt indvirkningen på privatlivets fred for EU-borgere (2013/2682(RSP)) | 105 |
| 2016/C 75/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forbedring af de praktiske retningslinjer for tilrettelæggelsen af valget til Europa-Parlamentet i 2014 (2013/2102(INI)) | 109 |
| 2016/C 75/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om våbeneksport: gennemførelse af Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (2013/2657(RSP)) | 111 |
| 2016/C 75/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om indledning af forhandlingerne om en plurilateral aftale om tjenesteydelser (2013/2583(RSP)) | 114 |
| 2016/C 75/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forhøjelsen af norsk told på landbrugsprodukter (2013/2547(RSP)) | 118 |
| 2016/C 75/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om fuldførelsen af det digitale indre marked (2013/2655(RSP)) | 120 |
| 2016/C 75/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje (2013/2044(INI)) | 130 |
| 2016/C 75/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om internetforbundet TV (2012/2300(INI)) | 141 |
| 2016/C 75/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (COM(2013)0157 — C7-0074/2013 — 2013/2055(ACI)) | 148 |
| 2016/C 75/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om Europa-Parlamentets prioriteringer for Kommissionens arbejdsprogram for 2014 (2013/2679(RSP)) | 150 |
| 2016/C 75/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om krisen i Egypten (2013/2697(RSP)) | 159 |
| 2016/C 75/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om situationen i Djibouti (2013/2690(RSP)) | 160 |
| 2016/C 75/26 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om situationen i Nigeria (2013/2691(RSP)) | 163 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 2. juli 2013

2016/C 75/01

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om EU's luftfartspolitik over for tredjelande — indsats i forbindelse med fremtidige udfordringer (2012/2299(INI))

2

2016/C 75/02

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om den første årsrapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet om aktiviteterne i medlemsstaternes eksportkreditinstitutter (2012/2320(INI))

7

2016/C 75/03

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE) (COM(2012)0035 — 2012/0022(APP))

11

2016/C 75/04

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om blå vækst — fremme af bæredygtig vækst inden for skibsfart, søtransport og turisme i EU (2012/2297(INI))

24

2016/C 75/05

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om andelsselskabers bidrag til løsning af krisen (2012/2321(INI))

34

2016/C 75/06

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa (2012/2295(INI))

41

Onsdag den 3. juli 2013

2016/C 75/07

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (2012/2799(RSP))

47

2016/C 75/08

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om trafiksikkerhed 2011–2020 — den første milepæl på vej mod en strategi for at undgå kvæstelser (2013/2670(RSP))

49

2016/C 75/09

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om situationen for grundlæggende rettigheder: standarder og praksis i Ungarn (jf. Europa-Parlamentets beslutning af 16. februar 2012) (2012/2130(INI))

52

2016/C 75/10

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om oversvømmelserne i Europa (2013/2683(RSP))

78

2016/C 75/11

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om reform af banksektorens struktur i EU (2013/2021(INI))

80

2016/C 75/12

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om årsrapport 2011 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig (2012/2285(INI))

88

2016/C 75/13

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om den integrerede struktur for intern kontrol (2012/2291(INI))

100

Torsdag den 4. juli 2013

2016/C 75/14

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om den amerikanske nationale sikkerhedsmyndighed NSA's overvågningsprogram og overvågningsmyndigheder i forskellige medlemsstater samt indvirkningen på privatlivets fred for EU-borgere (2013/2682(RSP))

105

2016/C 75/15

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forbedring af de praktiske retningslinjer for tilrettelæggelsen af valget til Europa-Parlamentet i 2014 (2013/2102(INI))

109

2016/C 75/16

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om våbeneksport: gennemførelse af Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (2013/2657(RSP))

111

2016/C 75/17

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om indledning af forhandlingerne om en plurilateral aftale om tjenesteydelser (2013/2583(RSP))

114

2016/C 75/18

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forhøjelsen af norsk told på landbrugsprodukter (2013/2547(RSP))

118

2016/C 75/19

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om fuldførelsen af det digitale indre marked (2013/2655(RSP))

120

2016/C 75/20

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje (2013/2044(INI))

130

2016/C 75/21

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om internetforbundet TV (2012/2300(INI))

141

2016/C 75/22

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (COM(2013)0157 — C7-0074/2013 — 2013/2055(ACI))

148

2016/C 75/23

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om Europa-Parlamentets prioriteringer for Kommissionens arbejdsprogram for 2014 (2013/2679(RSP))

150

2016/C 75/24

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om krisen i Egypten (2013/2697(RSP))

159

2016/C 75/25

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om situationen i Djibouti (2013/2690(RSP))

160

2016/C 75/26

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om situationen i Nigeria (2013/2691(RSP))

163

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 2. juli 2013 |
| 2016/C 75/27 | Europa-Parlamentets afgørelse af 2. juli 2013 om anmodning om ophævelse af Marine Le Pens immunitet (2012/2325(IMM)) | 169 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 2. juli 2013

2016/C 75/27

Europa-Parlamentets afgørelse af 2. juli 2013 om anmodning om ophævelse af Marine Le Pens immunitet (2012/2325(IMM))

169

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 2. juli 2013 |
| 2016/C 75/28 | P7_TA(2013)0287Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union (COM(2011)0890 — C7-0507/2011 — 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. .../2013 om ændring af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union | 171 |
| 2016/C 75/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af visse medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at ratificere eller tiltræde protokollen om ændring af Wienkonventionen af 21. maj 1963 om civilretligt ansvar for nuklear skade og til at fremsætte en erklæring om anvendelsen af de relevante interne EU-retlige regler (06206/2013 — C7-0063/2013 — 2012/0262(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (COM(2012)0725 — C7-0004/2013 — 2012/0342(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/31 | P7_TA(2013)0294Havnestatskontrol ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol (COM(2012)0129 — C7-0081/2012 — 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol | 186 |
| 2016/C 75/32 | Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 1999/37/EF om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (COM(2012)0381 — C7-0187/2012 — 2012/0185(COD)) | 187 |
| 2016/C 75/33 | Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Unionens område, og om ophævelse af direktiv 2000/30/EF (COM(2012)0382 — C7-0188/2012 — 2012/0186(COD)) | 192 |
| 2016/C 75/34 | Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF (COM(2012)0380 — C7-0186/2012 — 2012/0184(COD)) | 214 |
| 2016/C 75/35 | P7_TA(2013)0298Miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2000/60/EF og 2008/105/EF for så vidt angår miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken (COM(2011)0876 — C7-0026/2012 — 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2000/60/EF og 2008/105/EF for så vidt angår prioriterede stoffer inden for vandpolitikken | 261 |
| 2016/C 75/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (COM(2012)0730 — C7-0005/2013 — 2012/0344(NLE)) | 262 |
| | Onsdag den 3. juli 2013 |
| 2016/C 75/37 | Europa-Parlamentets afgørelse af 3. juli 2013 om valg af Den Europæiske Ombudsmand | 274 |
| 2016/C 75/38 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 97/836/EF om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (overenskomst af 1958 som revideret) (05978/2013 — C7-0069/2013 — 2012/0099(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/39 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/125/EF af 31. januar 2000 om indgåelse af aftalen om etablering af globale tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, der kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer (parallelaftalen) (05975/2013 — C7-0071/2013 — 2012/0098(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/40 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2013/000 TA 2013 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (COM(2013)0291 — C7-0126/2013 — 2013/2087(BUD)) | 276 |
| 2016/C 75/41 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (17427/1/2012 — C7-0051/2013 — 2006/0084(COD)) | 279 |
| 2016/C 75/42 | Europa-Parlamentets ændringer af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) for så vidt angår depositarer, aflønningspolitik og sanktioner (COM(2012)0350 — C7-0178/2012 — 2012/0168(COD)) | 280 |
| 2016/C 75/43 | Europa-Parlamentets ændringer af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på præcisering af bestemmelserne om det tidsmæssige forløb for auktioner med kvoter for drivhusgasemissioner (COM(2012)0416 — C7-0203/2012 — 2012/0202(COD)) | 300 |
| 2016/C 75/44 | P7_TA(2013)0311Alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler (COM(2011)0866 — C7-0488/2011 — 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) nr. .../2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og ophævelse af afgørelse nr. 2119/98/EF | 300 |
| 2016/C 75/45 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af forstærket samarbejde på området for afgift på finansielle transaktioner (COM(2013)0071 — C7-0049/2013 — 2013/0045(CNS)) | 301 |
| 2016/C 75/46 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om Letlands indførelse af euroen den 1. januar 2014 (COM(2013)0345 — C7-0183/2013 — 2013/0190(NLE)) | 322 |
| | Torsdag den 4. juli 2013 |
| 2016/C 75/47 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. juli 2013 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (PE-CONS 00038/2013 — C7-0168/2013 — 2010/0390(COD)) | 325 |
| 2016/C 75/48 | P7_TA(2013)0321Angreb på informationssystemer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om angreb på informationssystemer og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA (COM(2010)0517 — C7-0293/2010 — 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om angreb på informationssystemer og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA | 331 |
| 2016/C 75/49 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11607/2013 — C7-0199/2013 — 2013/2054(BUD)) | 332 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 2. juli 2013

2016/C 75/28

P7_TA(2013)0287Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union (COM(2011)0890 — C7-0507/2011 — 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. .../2013 om ændring af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union

171

2016/C 75/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af visse medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at ratificere eller tiltræde protokollen om ændring af Wienkonventionen af 21. maj 1963 om civilretligt ansvar for nuklear skade og til at fremsætte en erklæring om anvendelsen af de relevante interne EU-retlige regler (06206/2013 — C7-0063/2013 — 2012/0262(NLE))

172

2016/C 75/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (COM(2012)0725 — C7-0004/2013 — 2012/0342(NLE))

172

2016/C 75/31

P7_TA(2013)0294Havnestatskontrol ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol (COM(2012)0129 — C7-0081/2012 — 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol

186

2016/C 75/32

Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 1999/37/EF om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (COM(2012)0381 — C7-0187/2012 — 2012/0185(COD))

187

2016/C 75/33

Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Unionens område, og om ophævelse af direktiv 2000/30/EF (COM(2012)0382 — C7-0188/2012 — 2012/0186(COD))

192

2016/C 75/34

Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF (COM(2012)0380 — C7-0186/2012 — 2012/0184(COD))

214

2016/C 75/35

P7_TA(2013)0298Miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2000/60/EF og 2008/105/EF for så vidt angår miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken (COM(2011)0876 — C7-0026/2012 — 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2000/60/EF og 2008/105/EF for så vidt angår prioriterede stoffer inden for vandpolitikken

261

2016/C 75/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (COM(2012)0730 — C7-0005/2013 — 2012/0344(NLE))

262

Onsdag den 3. juli 2013

2016/C 75/37

Europa-Parlamentets afgørelse af 3. juli 2013 om valg af Den Europæiske Ombudsmand

274

2016/C 75/38

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 97/836/EF om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (overenskomst af 1958 som revideret) (05978/2013 — C7-0069/2013 — 2012/0099(NLE))

275

2016/C 75/39

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/125/EF af 31. januar 2000 om indgåelse af aftalen om etablering af globale tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, der kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer (parallelaftalen) (05975/2013 — C7-0071/2013 — 2012/0098(NLE))

275

2016/C 75/40

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2013/000 TA 2013 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (COM(2013)0291 — C7-0126/2013 — 2013/2087(BUD))

276

2016/C 75/41

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (17427/1/2012 — C7-0051/2013 — 2006/0084(COD))

279

2016/C 75/42

Europa-Parlamentets ændringer af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) for så vidt angår depositarer, aflønningspolitik og sanktioner (COM(2012)0350 — C7-0178/2012 — 2012/0168(COD))

280

2016/C 75/43

Europa-Parlamentets ændringer af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på præcisering af bestemmelserne om det tidsmæssige forløb for auktioner med kvoter for drivhusgasemissioner (COM(2012)0416 — C7-0203/2012 — 2012/0202(COD))

300

2016/C 75/44

P7_TA(2013)0311Alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler (COM(2011)0866 — C7-0488/2011 — 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) nr. .../2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og ophævelse af afgørelse nr. 2119/98/EF

300

2016/C 75/45

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af forstærket samarbejde på området for afgift på finansielle transaktioner (COM(2013)0071 — C7-0049/2013 — 2013/0045(CNS))

301

2016/C 75/46

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om Letlands indførelse af euroen den 1. januar 2014 (COM(2013)0345 — C7-0183/2013 — 2013/0190(NLE))

322

Torsdag den 4. juli 2013

2016/C 75/47

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. juli 2013 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (PE-CONS 00038/2013 — C7-0168/2013 — 2010/0390(COD))

325

2016/C 75/48

P7_TA(2013)0321Angreb på informationssystemer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om angreb på informationssystemer og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA (COM(2010)0517 — C7-0293/2010 — 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om angreb på informationssystemer og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA

331

2016/C 75/49

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11607/2013 — C7-0199/2013 — 2013/2054(BUD))

332

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

26.2.2016

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2013-2014

Mødeperioden fra den 1. til 4. juli 2013

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 319 E af 5.11.2013.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 2. juli 2013

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/2

---

P7_TA(2013)0290

EU's luftfartspolitik over for tredjelande

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om EU's luftfartspolitik over for tredjelande — indsats i forbindelse med fremtidige udfordringer (2012/2299(INI))

(2016/C 075/01)

Europa-Parlamentet,

| — | som henviser til Kommissionens meddelelse »EU's luftfartspolitik over for tredjelande — indsats i forbindelse med fremtidige udfordringer« (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

som henviser til Kommissionens meddelelse »EU's luftfartspolitik over for tredjelande — indsats i forbindelse med fremtidige udfordringer« (COM(2012)0556),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2011 om internationale luftfartsaftaler efter Lissabontraktaten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2011 om internationale luftfartsaftaler efter Lissabontraktaten (1),

| — | der henviser til sin afgørelse af 20. oktober 2010 om revision af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (»rammeaftalen«) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 20. oktober 2010 om revision af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (»rammeaftalen«) (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om lufttransportaftalen mellem EU og USA (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om lufttransportaftalen mellem EU og USA (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. april 2007 om oprettelse af et fælleseuropæisk luftfartsområde (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. april 2007 om oprettelse af et fælleseuropæisk luftfartsområde (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. januar 2006 om en dagsorden for Fællesskabets luftfartspolitik over for tredjelande (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2006 om en dagsorden for Fællesskabets luftfartspolitik over for tredjelande (5),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 90, artikel 100, stk. 2, og artikel 218, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 90, artikel 100, stk. 2, og artikel 218,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0172/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0172/2013),

| A. | der henviser til, at luftfart udgør en hurtigt voksende del af økonomien, både inden for og uden for Unionen, navnlig i Asien og Mellemøsten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at luftfart udgør en hurtigt voksende del af økonomien, både inden for og uden for Unionen, navnlig i Asien og Mellemøsten;

| B. | der henviser til, at luftfarten spiller en vigtig rolle, idet den forbinder mennesker og virksomheder, både inden for Unionen og på verdensplan, navnlig med udviklingsmarkeder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at luftfarten spiller en vigtig rolle, idet den forbinder mennesker og virksomheder, både inden for Unionen og på verdensplan, navnlig med udviklingsmarkeder;

| C. | der henviser til, at antallet af gennemførte og planlagte jobnedskæringer inden for de europæiske luftfartsselskaber siden 2012 beløber sig til flere end 20 000; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at antallet af gennemførte og planlagte jobnedskæringer inden for de europæiske luftfartsselskaber siden 2012 beløber sig til flere end 20 000;

| D. | der henviser til, at de europæiske arbejdsmarkedsparter i luftfartssektoren inden for rammerne af en dialog om den globale krises indvirkninger på civilluftfarten afholdt den 29. januar 2013 blev enige om, at der kræves en samordnet og omfattende respons på internationalt plan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de europæiske arbejdsmarkedsparter i luftfartssektoren inden for rammerne af en dialog om den globale krises indvirkninger på civilluftfarten afholdt den 29. januar 2013 blev enige om, at der kræves en samordnet og omfattende respons på internationalt plan;

| E. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse fra 2005 spillede en vigtig rolle i udviklingen af Unionens luftfartspolitik over for tredjelande; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse fra 2005 spillede en vigtig rolle i udviklingen af Unionens luftfartspolitik over for tredjelande;

| F. | der henviser til, at udviklingen de seneste syv år betyder, at en yderligere gennemgang er hensigtsmæssig; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udviklingen de seneste syv år betyder, at en yderligere gennemgang er hensigtsmæssig;

Generelt

| 1. | understreger de opnåede fremskridt i etableringen af et fælles og åbent regionalt EU-marked og samtidig hermed i opbygningen af en fælles EU-tilgang til luftfartspolitikken over for tredjelande; |
| --- | --- |

1.

understreger de opnåede fremskridt i etableringen af et fælles og åbent regionalt EU-marked og samtidig hermed i opbygningen af en fælles EU-tilgang til luftfartspolitikken over for tredjelande;

| 2. | glæder sig over Kommissionens meddelelse, som giver en rettidig analyse af den aktuelle situation og de fremskridt, der er opnået inden for luftfartspolitikken over for tredjelande siden 2005, samt af de udfordringer, som EU's luftfartssektor står over for i et yderst konkurrencepræget globalt marked for luftfart; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Kommissionens meddelelse, som giver en rettidig analyse af den aktuelle situation og de fremskridt, der er opnået inden for luftfartspolitikken over for tredjelande siden 2005, samt af de udfordringer, som EU's luftfartssektor står over for i et yderst konkurrencepræget globalt marked for luftfart;

| 3. | understreger den essentielle rolle, som luftfartssektoren indtager i EU's økonomi, især med hensyn til vækst og beskæftigelse, eftersom branchen er grundlag for mere end 5 mio. arbejdspladser i EU og tegner sig for 2,4 % af EU's BNP samt bidrager til Unionens forbundethed med resten af verden; understreger nødvendigheden af at opretholde en stærk og konkurrencedygtig luftfartssektor i EU; |
| --- | --- |

3.

understreger den essentielle rolle, som luftfartssektoren indtager i EU's økonomi, især med hensyn til vækst og beskæftigelse, eftersom branchen er grundlag for mere end 5 mio. arbejdspladser i EU og tegner sig for 2,4 % af EU's BNP samt bidrager til Unionens forbundethed med resten af verden; understreger nødvendigheden af at opretholde en stærk og konkurrencedygtig luftfartssektor i EU;

| 4. | mener, at der er sket betydelige fremskridt med hensyn til udformningen og gennemførelsen af Unionens mekanismer og systemer, såsom det fælles europæiske luftrum, forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR), Clean Sky-initiativet, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) og det globale satellitnavigationssystem (GNSS), for at øge sikkerheden og imødekomme passagerernes behov; mener, at der skal ske yderligere fremskridt inden for disse områder; |
| --- | --- |

4.

mener, at der er sket betydelige fremskridt med hensyn til udformningen og gennemførelsen af Unionens mekanismer og systemer, såsom det fælles europæiske luftrum, forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR), Clean Sky-initiativet, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) og det globale satellitnavigationssystem (GNSS), for at øge sikkerheden og imødekomme passagerernes behov; mener, at der skal ske yderligere fremskridt inden for disse områder;

| 5. | er ikke desto mindre bekymret over forsinkelserne i gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum og SESAR på grund af de unødvendige omkostninger, som forsinkelserne skaber for luftfartsselskaberne og deres kunder; giver sin tilslutning til, at Kommissionen træffer sanktionsforanstaltninger over for medlemsstater, der ikke har overholdt december 2012-fristen og som ikke har formået at gøre nogen fremskridt vedrørende funktionelle luftrumsblokke; |
| --- | --- |

5.

er ikke desto mindre bekymret over forsinkelserne i gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum og SESAR på grund af de unødvendige omkostninger, som forsinkelserne skaber for luftfartsselskaberne og deres kunder; giver sin tilslutning til, at Kommissionen træffer sanktionsforanstaltninger over for medlemsstater, der ikke har overholdt december 2012-fristen og som ikke har formået at gøre nogen fremskridt vedrørende funktionelle luftrumsblokke;

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå i gang med gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum og SESAR; bemærker, at udviklingen af det fælles europæiske luftrum, når det er gennemført fuldt ud, vil skabe betydelige direkte og indirekte beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå i gang med gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum og SESAR; bemærker, at udviklingen af det fælles europæiske luftrum, når det er gennemført fuldt ud, vil skabe betydelige direkte og indirekte beskæftigelsesmuligheder;

| 7. | understreger, at disse EU-programmer er vigtige, ikke blot for det indre marked, men også for politikken udadtil; mener, at færdiggørelsen og ibrugtagningen af disse instrumenter vil bidrage til at befæste den EU-baserede branches position på det konkurrenceprægede globale marked; |
| --- | --- |

7.

understreger, at disse EU-programmer er vigtige, ikke blot for det indre marked, men også for politikken udadtil; mener, at færdiggørelsen og ibrugtagningen af disse instrumenter vil bidrage til at befæste den EU-baserede branches position på det konkurrenceprægede globale marked;

| 8. | fremhæver betydningen af den igangværende revision af forordningen om flypassagerers rettigheder, og støtter en stærk og yderst forbrugervenlig EU-lovgivning; |
| --- | --- |

8.

fremhæver betydningen af den igangværende revision af forordningen om flypassagerers rettigheder, og støtter en stærk og yderst forbrugervenlig EU-lovgivning;

| 9. | er klar over, at den finansielle krises virkninger varierer mellem de forskellige dele af verden; mener, at dette har ført til, at EU-luftfartsselskaber står over for konkurrencemæssige udfordringer, og at bilaterale lufttrafikaftaler ikke altid er den mest hensigtsmæssige løsning til at bekæmpe markedsbegrænsninger og unfair støtte; |
| --- | --- |

9.

er klar over, at den finansielle krises virkninger varierer mellem de forskellige dele af verden; mener, at dette har ført til, at EU-luftfartsselskaber står over for konkurrencemæssige udfordringer, og at bilaterale lufttrafikaftaler ikke altid er den mest hensigtsmæssige løsning til at bekæmpe markedsbegrænsninger og unfair støtte;

| 10. | mener, at der, eftersom det endnu ikke er lykkedes at skabe en samlet luftfartspolitik over for tredjelande til trods for de seneste syv års indsats, bør gennemføres en mere samordnet EU-tilgang med større ambitioner så hurtigt som muligt for at skabe rimelig og åben konkurrence; |
| --- | --- |

10.

mener, at der, eftersom det endnu ikke er lykkedes at skabe en samlet luftfartspolitik over for tredjelande til trods for de seneste syv års indsats, bør gennemføres en mere samordnet EU-tilgang med større ambitioner så hurtigt som muligt for at skabe rimelig og åben konkurrence;

| 11. | er af den opfattelse, at lovgivningsmæssig konvergens i EU er et vigtigt element for, at EU kan opnå en stærk position på det globale marked og for interaktion med tredjelande; |
| --- | --- |

11.

er af den opfattelse, at lovgivningsmæssig konvergens i EU er et vigtigt element for, at EU kan opnå en stærk position på det globale marked og for interaktion med tredjelande;

Meddelelsen fra 2005 og Parlamentets beslutning

| 12. | glæder sig over de fremskridt, der er sket, for så vidt angår de tre søjler i 2005-politikken; noterer sig, at princippet om EU-udpegelse anerkendes nu i flere end 100 lande; konstaterer, at næsten 1 000 bilaterale lufttrafikaftaler er blevet bragt i overensstemmelse med EU-retten, hvorved der sikres retssikkerhed; beklager, at vigtige partnere, herunder Kina, Indien og Sydafrika, endnu ikke har accepteret disse principper; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over de fremskridt, der er sket, for så vidt angår de tre søjler i 2005-politikken; noterer sig, at princippet om EU-udpegelse anerkendes nu i flere end 100 lande; konstaterer, at næsten 1 000 bilaterale lufttrafikaftaler er blevet bragt i overensstemmelse med EU-retten, hvorved der sikres retssikkerhed; beklager, at vigtige partnere, herunder Kina, Indien og Sydafrika, endnu ikke har accepteret disse principper;

| 13. | gør opmærksom på, at gennemførelsen af EU’s luftfartspolitik over for tredjelande har medvirket til at maksimere det indre markeds potentiale, for så vidt som det har gjort den EU-baserede luftfartsbranches konsolidering nemmere på et tidspunkt, hvor globaliseringen har nødvendiggjort stærkere økonomiske aktører til at modstå den udenlandske konkurrence; |
| --- | --- |

13.

gør opmærksom på, at gennemførelsen af EU’s luftfartspolitik over for tredjelande har medvirket til at maksimere det indre markeds potentiale, for så vidt som det har gjort den EU-baserede luftfartsbranches konsolidering nemmere på et tidspunkt, hvor globaliseringen har nødvendiggjort stærkere økonomiske aktører til at modstå den udenlandske konkurrence;

| 14. | understreger, at det voksende fælles luftfartsområde er blevet udviklet sammen med en række nabolande; mener, at disse aftaler har skabt betydelige økonomiske fordele; glæder sig over de omfattende bestræbelser, der er iværksat for at tilpasse forskellige lovgivningsmæssige rammer til EU-retten på områder såsom sikkerhed, lufttrafikstyring, miljøet, passagerrettigheder, økonomisk regulering og sociale aspekter; |
| --- | --- |

14.

understreger, at det voksende fælles luftfartsområde er blevet udviklet sammen med en række nabolande; mener, at disse aftaler har skabt betydelige økonomiske fordele; glæder sig over de omfattende bestræbelser, der er iværksat for at tilpasse forskellige lovgivningsmæssige rammer til EU-retten på områder såsom sikkerhed, lufttrafikstyring, miljøet, passagerrettigheder, økonomisk regulering og sociale aspekter;

| 15. | glæder sig over den omfattende luftfartsaftale, som EU har indgået med USA, og aftalens positive indvirkninger på begge økonomier såvel som over de anslåede 80 000 nye arbejdspladser, som er blevet genereret i løbet af de første fem år; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over den omfattende luftfartsaftale, som EU har indgået med USA, og aftalens positive indvirkninger på begge økonomier såvel som over de anslåede 80 000 nye arbejdspladser, som er blevet genereret i løbet af de første fem år;

| 16. | mener, at en stærk EU-luftfartspolitik over for tredjelande, som tager sigte på de vigtigste vækstmarkeder inden for langdistanceflyvning, vil åbne nye økonomiske muligheder for EU's luftfartsselskaber, navnlig i Asien-Stillehavsområdet; |
| --- | --- |

16.

mener, at en stærk EU-luftfartspolitik over for tredjelande, som tager sigte på de vigtigste vækstmarkeder inden for langdistanceflyvning, vil åbne nye økonomiske muligheder for EU's luftfartsselskaber, navnlig i Asien-Stillehavsområdet;

| 17. | understreger, at forhandlingerne med nogle af de vigtigste partnere, herunder Brasilien, endnu ikke er afsluttet, og at omfattende luftfartsaftaler med sådanne lande vil kunne medføre betydelige økonomiske fordele; |
| --- | --- |

17.

understreger, at forhandlingerne med nogle af de vigtigste partnere, herunder Brasilien, endnu ikke er afsluttet, og at omfattende luftfartsaftaler med sådanne lande vil kunne medføre betydelige økonomiske fordele;

| 18. | understreger, at nogle af anmodningerne i Parlamentets beslutning fra 2006 endnu ikke er blevet efterkommet; understeger navnlig nødvendigheden af at fremme hensigtsmæssige internationale sikkerhedsstandarder med henblik på at sikre ligebehandling af luftfartsselskaber baseret både inden og uden for EU og begrænse de negative indvirkninger på miljøet; |
| --- | --- |

18.

understreger, at nogle af anmodningerne i Parlamentets beslutning fra 2006 endnu ikke er blevet efterkommet; understeger navnlig nødvendigheden af at fremme hensigtsmæssige internationale sikkerhedsstandarder med henblik på at sikre ligebehandling af luftfartsselskaber baseret både inden og uden for EU og begrænse de negative indvirkninger på miljøet;

| 19. | understreger betydningen af redskaber, såsom det fælles udvalgssystem, til at skabe fælles tilgange til luftfartsspecifikke spørgsmål; |
| --- | --- |

19.

understreger betydningen af redskaber, såsom det fælles udvalgssystem, til at skabe fælles tilgange til luftfartsspecifikke spørgsmål;

| 20. | glæder sig over gennemførelsen af andre af punkterne i beslutningen fra 2006, såsom udvidelsen af EASA’s ansvarsområder; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over gennemførelsen af andre af punkterne i beslutningen fra 2006, såsom udvidelsen af EASA’s ansvarsområder;

Markedet

| 21. | bemærker en væsentlig stigning i trafikken til, fra og inden for Asien-Stillehavsområdet, som afspejler tendensen til økonomisk vækst i regionen; er bekymret over muligheden for, at både EU-baserede luftfartsselskaber og virksomheder risikerer at gå glip af store muligheder i denne del af verden og miste evnen til at skabe overskud, hvis der ikke gøres noget; |
| --- | --- |

21.

bemærker en væsentlig stigning i trafikken til, fra og inden for Asien-Stillehavsområdet, som afspejler tendensen til økonomisk vækst i regionen; er bekymret over muligheden for, at både EU-baserede luftfartsselskaber og virksomheder risikerer at gå glip af store muligheder i denne del af verden og miste evnen til at skabe overskud, hvis der ikke gøres noget;

| 22. | bemærker også, at tredjelandsbaserede luftfartsselskabers globale position er blevet styrket gennem omfattende nye investeringer i fly og infrastruktur, der er blevet foretaget i forskellige dele af Mellemøsten, Fjernøsten og Sydamerika; |
| --- | --- |

22.

bemærker også, at tredjelandsbaserede luftfartsselskabers globale position er blevet styrket gennem omfattende nye investeringer i fly og infrastruktur, der er blevet foretaget i forskellige dele af Mellemøsten, Fjernøsten og Sydamerika;

| 23. | understreger de betydelige ændringer på Unionens indre marked, der er sket som følge af den øgede andel af lavprisselskaber; er af den opfattelse, at de to forretningsmodeller, konkurrencen til trods, vil kunne finde måder at supplere hinanden på, når de står over for udefrakommende markedsudfordringer; |
| --- | --- |

23.

understreger de betydelige ændringer på Unionens indre marked, der er sket som følge af den øgede andel af lavprisselskaber; er af den opfattelse, at de to forretningsmodeller, konkurrencen til trods, vil kunne finde måder at supplere hinanden på, når de står over for udefrakommende markedsudfordringer;

| 24. | bemærker, at de udbyder ekstremt lave billetpriser, som visse europæiske lavprisselskaber tilbyder, opvejes af selskaberne gennem urimelige praksisser vedrørende arbejdsforhold, f.eks. dårlige sociale og arbejdsretlige standarder for medarbejderne; bemærker desuden, at minimale investeringer i sikkerhedsstandarder og urimelige regionale tilskud lader til at spille ind i prisfastsættelsen; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at de udbyder ekstremt lave billetpriser, som visse europæiske lavprisselskaber tilbyder, opvejes af selskaberne gennem urimelige praksisser vedrørende arbejdsforhold, f.eks. dårlige sociale og arbejdsretlige standarder for medarbejderne; bemærker desuden, at minimale investeringer i sikkerhedsstandarder og urimelige regionale tilskud lader til at spille ind i prisfastsættelsen;

| 25. | gør opmærksom på, at der hersker hård konkurrence blandt luftfartsselskaberne som følge af lavprisflyselskaberne, der tegner sig for 40 % af luftfartsmarkedet i EU; understreger, at hvis en medlemsstat har ratificeret ILO konvention nr. 87 og 98, skal luftfartsselskaber overholde bestemmelserne heri om grundlæggende rettigheder vedrørende foreningsfrihed og anerkendelse af arbejdstagerrepræsentanter og lønoverenskomster, og at det er nødvendigt at føre tilsyn med overholdelsen heraf og straffe overtrædelser; |
| --- | --- |

25.

gør opmærksom på, at der hersker hård konkurrence blandt luftfartsselskaberne som følge af lavprisflyselskaberne, der tegner sig for 40 % af luftfartsmarkedet i EU; understreger, at hvis en medlemsstat har ratificeret ILO konvention nr. 87 og 98, skal luftfartsselskaber overholde bestemmelserne heri om grundlæggende rettigheder vedrørende foreningsfrihed og anerkendelse af arbejdstagerrepræsentanter og lønoverenskomster, og at det er nødvendigt at føre tilsyn med overholdelsen heraf og straffe overtrædelser;

| 26. | fremhæver betydningen af lufttrafikknudepunkter, herunder opbygningen af sekundære knudepunkter, specialiserede knudepunkter og benyttelse af flere knudepunkter såvel som af det presserende behov for både offentlige og private, langsigtede investeringer i lufthavnsinfrastruktur for at øge kapaciteten, eksempelvis ved at bygge nye start- og landingsbaner, såvel som for en mere effektiv anvendelse af den eksisterende infrastruktur — herunder regionale lufthavne, f.eks. ved Middelhavet og ved EU’s østlige grænser — gennem bedre slotallokering; |
| --- | --- |

26.

fremhæver betydningen af lufttrafikknudepunkter, herunder opbygningen af sekundære knudepunkter, specialiserede knudepunkter og benyttelse af flere knudepunkter såvel som af det presserende behov for både offentlige og private, langsigtede investeringer i lufthavnsinfrastruktur for at øge kapaciteten, eksempelvis ved at bygge nye start- og landingsbaner, såvel som for en mere effektiv anvendelse af den eksisterende infrastruktur — herunder regionale lufthavne, f.eks. ved Middelhavet og ved EU’s østlige grænser — gennem bedre slotallokering;

| 27. | understreger, at Unionens luftfartsselskabers konkurrenceevne hæmmes på globalt plan af faktorer såsom manglen på lige konkurrencevilkår, der eksempelvis skyldes forskellige nationale afgifter, overbelastede lufthavne, høje ATM- og lufthavnsafgifter, statsstøtte til konkurrenter, omkostningerne ved kulstofemissioner, gældende lavere arbejdstagerstandarder og uens regler for statsstøtte uden for EU; |
| --- | --- |

27.

understreger, at Unionens luftfartsselskabers konkurrenceevne hæmmes på globalt plan af faktorer såsom manglen på lige konkurrencevilkår, der eksempelvis skyldes forskellige nationale afgifter, overbelastede lufthavne, høje ATM- og lufthavnsafgifter, statsstøtte til konkurrenter, omkostningerne ved kulstofemissioner, gældende lavere arbejdstagerstandarder og uens regler for statsstøtte uden for EU;

| 28. | mener, at disse faktorer udgør potentielle hindringer for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

28.

mener, at disse faktorer udgør potentielle hindringer for vækst og beskæftigelse;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af medlemsstaternes uensartede luftfartsgebyrer, -afgifter og -skatter og disses indvirkning på billetpriserne og flyselskabernes overskud såvel som en undersøgelse af eventuel statsstøtte, som konkurrenter på verdensplan modtager, og indvirkningen heraf på EU's luftfartsselskaber; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af medlemsstaternes uensartede luftfartsgebyrer, -afgifter og -skatter og disses indvirkning på billetpriserne og flyselskabernes overskud såvel som en undersøgelse af eventuel statsstøtte, som konkurrenter på verdensplan modtager, og indvirkningen heraf på EU's luftfartsselskaber;

| 30. | glæder sig over de nye EU-regler om social sikring for mobile arbejdstagere; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over de nye EU-regler om social sikring for mobile arbejdstagere;

Fremtidige tiltag

| 31. | mener, at luftfartspolitikken over for tredjelande bør bygge på principperne om gensidighed, herunder ved markedsadgang, åbenhed og lige konkurrence med lige vilkår og bør have to hovedformål: Den skal være til gavn for forbrugerne og virksomhederne og støtte EU-luftfartsselskaber og -lufthavne i deres bestræbelser på at bevare deres position blandt de førende i verden; |
| --- | --- |

31.

mener, at luftfartspolitikken over for tredjelande bør bygge på principperne om gensidighed, herunder ved markedsadgang, åbenhed og lige konkurrence med lige vilkår og bør have to hovedformål: Den skal være til gavn for forbrugerne og virksomhederne og støtte EU-luftfartsselskaber og -lufthavne i deres bestræbelser på at bevare deres position blandt de førende i verden;

| 32. | understreger derfor, at luftfartsaftaler med nabolandene og ligesindede partnere skal indeholde retlige rammer for fair konkurrence; |
| --- | --- |

32.

understreger derfor, at luftfartsaftaler med nabolandene og ligesindede partnere skal indeholde retlige rammer for fair konkurrence;

| 33. | opfordrer til, at der fortsat bruges procedurer til at forhandle omfattende luftfartsaftaler på EU-niveau med udgangspunkt i europæisk enhed og efter godkendelse fra Rådet; |
| --- | --- |

33.

opfordrer til, at der fortsat bruges procedurer til at forhandle omfattende luftfartsaftaler på EU-niveau med udgangspunkt i europæisk enhed og efter godkendelse fra Rådet;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at fremme og forsvare EU’s interesser inden for disse aftaler og foreslå og udbrede EU’s standarder, værdier og bedste praksis; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at fremme og forsvare EU’s interesser inden for disse aftaler og foreslå og udbrede EU’s standarder, værdier og bedste praksis;

| 35. | opfordrer til øget samarbejde og samordning mellem Kommissionen og medlemsstaterne, når der forhandles luftfartsaftaler med de vigtigste partnere, med henblik på at øge EU's indflydelse og dens chancer for at få adgang til nye markeder; |
| --- | --- |

35.

opfordrer til øget samarbejde og samordning mellem Kommissionen og medlemsstaterne, når der forhandles luftfartsaftaler med de vigtigste partnere, med henblik på at øge EU's indflydelse og dens chancer for at få adgang til nye markeder;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at medtage de lovgivningsmæssige betingelser for sikkerhed, passagerrettigheder, uddannelse af personale og certificering i samlede aftaler; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at medtage de lovgivningsmæssige betingelser for sikkerhed, passagerrettigheder, uddannelse af personale og certificering i samlede aftaler;

| 37. | opfordrer Kommissionen til at færdiggøre de igangværende forhandlinger med nabolande såsom Ukraine, Libanon, Tunesien, Aserbajdsjan og Algeriet; påpeger, at disse landes nære beliggenhed, deres markeder og den økonomiske vækst, der har fundet sted i nogle af dem inden for det senere år, kan opfattes som en vækstmulighed for regionale og sekundære lufthavne i EU; er af den opfattelse, at regionale lufthavne i kraft af deres store kapacitet kan spille en rolle i at reducere overbelastningen ved de primære europæiske luftknudepunkter, hvorved de kan blive mere konkurrencedygtige på verdensplan; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til at færdiggøre de igangværende forhandlinger med nabolande såsom Ukraine, Libanon, Tunesien, Aserbajdsjan og Algeriet; påpeger, at disse landes nære beliggenhed, deres markeder og den økonomiske vækst, der har fundet sted i nogle af dem inden for det senere år, kan opfattes som en vækstmulighed for regionale og sekundære lufthavne i EU; er af den opfattelse, at regionale lufthavne i kraft af deres store kapacitet kan spille en rolle i at reducere overbelastningen ved de primære europæiske luftknudepunkter, hvorved de kan blive mere konkurrencedygtige på verdensplan;

| 38. | opfordrer Rådet til fra sag til sag at give Kommissionen mandat til at forhandle med andre nabolande såsom Tyrkiet, Armenien og Libyen; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Rådet til fra sag til sag at give Kommissionen mandat til at forhandle med andre nabolande såsom Tyrkiet, Armenien og Libyen;

| 39. | er af den opfattelse, at EU bør anlægge en individuelt afpasset tilgang til sine forbindelser med nøglepartnerne, og opfordrer Kommissionen til så snart som muligt at fuldende forhandlingerne om omfattende lufttrafikaftaler, herunder med Australien og Brasilien, og opfordrer Rådet til at give Kommissionen mandat til at forhandle sådanne aftaler med hurtigt voksende økonomier såsom Kina, Indien, ASEAN og Golfstaterne; |
| --- | --- |

39.

er af den opfattelse, at EU bør anlægge en individuelt afpasset tilgang til sine forbindelser med nøglepartnerne, og opfordrer Kommissionen til så snart som muligt at fuldende forhandlingerne om omfattende lufttrafikaftaler, herunder med Australien og Brasilien, og opfordrer Rådet til at give Kommissionen mandat til at forhandle sådanne aftaler med hurtigt voksende økonomier såsom Kina, Indien, ASEAN og Golfstaterne;

| 40. | mener, at en mulig fremtidig handels- og investeringsaftale mellem EU og USA også vil få betydning for luftfartssektoren; finder derfor, at Kommissionen bør forelægge tilstrækkelige oplysninger, så Parlamentet kan følge de forestående forhandlinger tæt; |
| --- | --- |

40.

mener, at en mulig fremtidig handels- og investeringsaftale mellem EU og USA også vil få betydning for luftfartssektoren; finder derfor, at Kommissionen bør forelægge tilstrækkelige oplysninger, så Parlamentet kan følge de forestående forhandlinger tæt;

| 41. | understreger behovet for fuldt ud at nå de mål, der er fastsat i luftfartsaftalerne med vigtige partnere, især USA og Canada, herunder fjernelsen af restriktioner på udenlandsk ejerskab af og kontrol over luftfartselskaber; opfordrer til foranstaltninger til at overvinde den nuværende ubalance mellem EU-baserede luftfartselskabers mulighed for at foretage cabotage på det amerikanske marked og amerikanske luftfartselskabers mulighed for at gøre det samme i Europa; påpeger, at internationale krydsinvesteringer medvirker til at øge luftfartssektorens økonomiske dynamik, og opfordrer Kommissionen til at fremme et internationalt juridisk miljø, som er gunstigt for udvikling af og støtte til sådanne investeringer, såvel som er beregnet til at fremme en aktiv politik, der tager sigte på at etablere normer og bedste praksis for internationale investeringer; |
| --- | --- |

41.

understreger behovet for fuldt ud at nå de mål, der er fastsat i luftfartsaftalerne med vigtige partnere, især USA og Canada, herunder fjernelsen af restriktioner på udenlandsk ejerskab af og kontrol over luftfartselskaber; opfordrer til foranstaltninger til at overvinde den nuværende ubalance mellem EU-baserede luftfartselskabers mulighed for at foretage cabotage på det amerikanske marked og amerikanske luftfartselskabers mulighed for at gøre det samme i Europa; påpeger, at internationale krydsinvesteringer medvirker til at øge luftfartssektorens økonomiske dynamik, og opfordrer Kommissionen til at fremme et internationalt juridisk miljø, som er gunstigt for udvikling af og støtte til sådanne investeringer, såvel som er beregnet til at fremme en aktiv politik, der tager sigte på at etablere normer og bedste praksis for internationale investeringer;

| 42. | mener, at bilaterale aftaler kan yde et vigtigt bidrag til udviklingen af en luftfartspolitik over for tredjelande, men understreger samtidig betydningen af en fælles EU-tilgang; |
| --- | --- |

42.

mener, at bilaterale aftaler kan yde et vigtigt bidrag til udviklingen af en luftfartspolitik over for tredjelande, men understreger samtidig betydningen af en fælles EU-tilgang;

| 43. | understreger betydningen af fair og åben konkurrence inden for alle luftfartsrelaterede aktiviteter; opfordrer til, at der inkluderes standardklausuler om fair konkurrence i bilaterale lufttrafikaftaler; |
| --- | --- |

43.

understreger betydningen af fair og åben konkurrence inden for alle luftfartsrelaterede aktiviteter; opfordrer til, at der inkluderes standardklausuler om fair konkurrence i bilaterale lufttrafikaftaler;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at definere og medlemsstaterne til at anvende et minimumssæt med EU-standardretskrav, navnlig med hensyn til reguleringsmæssigt samarbejde, arbejdstager- og miljøstandarder og passagerrettigheder, som skal indgå i bilaterale aftaler, med den klare målsætning at skabe muligheder og fjerne hindringerne for EU-luftfartsselskaberne; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at definere og medlemsstaterne til at anvende et minimumssæt med EU-standardretskrav, navnlig med hensyn til reguleringsmæssigt samarbejde, arbejdstager- og miljøstandarder og passagerrettigheder, som skal indgå i bilaterale aftaler, med den klare målsætning at skabe muligheder og fjerne hindringerne for EU-luftfartsselskaberne;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en hasterevision eller udskiftning af forordning (EF) nr. 868/2004 om beskyttelse mod støtte og illoyal priskonkurrence til skade for EF-luftfartsselskaber (6); |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en hasterevision eller udskiftning af forordning (EF) nr. 868/2004 om beskyttelse mod støtte og illoyal priskonkurrence til skade for EF-luftfartsselskaber (6);

| 46. | støtter Kommissionens forslag til sikring af fri og fair konkurrence i forbindelser og aftaler med tredjelande og udvikling af mere effektive nye handelsmæssige beskyttelsesforanstaltninger, der er bedre tilpasset til håndtering af illoyal praksis, såsom forskelsbehandling, inkonsekvent anvendelse af regelsættet og manglende gennemsigtighed i virksomhedernes regnskabsaflæggelse, som kan føre til markedsforvridninger; |
| --- | --- |

46.

støtter Kommissionens forslag til sikring af fri og fair konkurrence i forbindelser og aftaler med tredjelande og udvikling af mere effektive nye handelsmæssige beskyttelsesforanstaltninger, der er bedre tilpasset til håndtering af illoyal praksis, såsom forskelsbehandling, inkonsekvent anvendelse af regelsættet og manglende gennemsigtighed i virksomhedernes regnskabsaflæggelse, som kan føre til markedsforvridninger;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at gå i dialog med Golfstaterne med henblik på at skabe øget gennemsigtighed og sikre lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at gå i dialog med Golfstaterne med henblik på at skabe øget gennemsigtighed og sikre lige konkurrencevilkår;

| 48. | bemærker, at Den Russiske Føderation nægter at overholde den aftale om udfasning af royalties for overflyvning af Sibirien, der blev indgået inden for rammerne af Den Russiske Føderations WTO-tiltrædelse i 2011; finder, at når EU-luftfartsselskaber underlægges længerevarende diskriminerende vilkår i form af disse ulovlige transitafgifter, har EU ret til at træffe tilsvarende foranstaltninger — ved at nægte eller begrænse transitflyvning over sit territorium eller, mere generelt, ved at træffe enhver foranstaltning vedrørende russiske flyselskabers brug af EU's luftrum — med henblik på at formå den Russiske Føderation til at fjerne de ovennævnte afgifter, der er ulovlige, idet de er i modstrid med internationale aftaler (Chicagokonventionen); opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at undersøge mulige foranstaltninger for at sikre gensidigheden i forhold til anvendelse af luftrummet mellem Den Russiske Føderation og EU; |
| --- | --- |

48.

bemærker, at Den Russiske Føderation nægter at overholde den aftale om udfasning af royalties for overflyvning af Sibirien, der blev indgået inden for rammerne af Den Russiske Føderations WTO-tiltrædelse i 2011; finder, at når EU-luftfartsselskaber underlægges længerevarende diskriminerende vilkår i form af disse ulovlige transitafgifter, har EU ret til at træffe tilsvarende foranstaltninger — ved at nægte eller begrænse transitflyvning over sit territorium eller, mere generelt, ved at træffe enhver foranstaltning vedrørende russiske flyselskabers brug af EU's luftrum — med henblik på at formå den Russiske Føderation til at fjerne de ovennævnte afgifter, der er ulovlige, idet de er i modstrid med internationale aftaler (Chicagokonventionen); opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at undersøge mulige foranstaltninger for at sikre gensidigheden i forhold til anvendelse af luftrummet mellem Den Russiske Føderation og EU;

| 49. | understreger, at en ambitiøs EU-politik vedrørende beskyttelse af flypassagerers rettigheder kan give luftfartsselskaberne i EU en kvalitetsfordel i den globale konkurrence; opfordrer Kommissionen til at tage yderligere skridt til at fremme de høje EU-standarder gældende for flypassagerers rettigheder og til at sikre gennemførelse og anvendelse heraf; |
| --- | --- |

49.

understreger, at en ambitiøs EU-politik vedrørende beskyttelse af flypassagerers rettigheder kan give luftfartsselskaberne i EU en kvalitetsfordel i den globale konkurrence; opfordrer Kommissionen til at tage yderligere skridt til at fremme de høje EU-standarder gældende for flypassagerers rettigheder og til at sikre gennemførelse og anvendelse heraf;

| 50. | opfordrer Kommissionen til så snart som muligt at udarbejde en ny lovgivningsmæssig ramme for gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum, der er baseret på en top-down-metode, herunder en bedre mekanisme for samarbejde mellem europæiske luftfartstjenesteudøvere, og tilvejebringe de nødvendige betingelser for at starte ibrugtagningen af SESAR; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til så snart som muligt at udarbejde en ny lovgivningsmæssig ramme for gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum, der er baseret på en top-down-metode, herunder en bedre mekanisme for samarbejde mellem europæiske luftfartstjenesteudøvere, og tilvejebringe de nødvendige betingelser for at starte ibrugtagningen af SESAR;

| 51. | opfordrer Rådet til omsider at vedtage en holdning til Parlamentets holdning af 5. maj 2010 om forslag til direktiv om luftfartssikkerhedsafgifter (7), der blev vedtaget af Parlamentet med et overvældende flertal på 96 %, men til trods herfor stadig blokeres i Rådet; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Rådet til omsider at vedtage en holdning til Parlamentets holdning af 5. maj 2010 om forslag til direktiv om luftfartssikkerhedsafgifter (7), der blev vedtaget af Parlamentet med et overvældende flertal på 96 %, men til trods herfor stadig blokeres i Rådet;

| 52. | mener, at Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) har en vigtig rolle at spille i udviklingen af lovgivningsmæssige rammer for den globale luftfartssektor, for eksempel i liberaliseringen af ejerskab af og kontrol med luftfartsselskaber og sikring af global interoperabilitet i lufttrafikstyringen; tilskynder ICAO til at fortsætte med at udvikle globale, markedsbaserede foranstaltninger til at begrænse lufthavnes støjniveau og al relevant udledning af drivhusgasser; finder det afgørende, at der i ICAO-regi så hurtigt som muligt indgås en aftale om en global tilgang; |
| --- | --- |

52.

mener, at Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) har en vigtig rolle at spille i udviklingen af lovgivningsmæssige rammer for den globale luftfartssektor, for eksempel i liberaliseringen af ejerskab af og kontrol med luftfartsselskaber og sikring af global interoperabilitet i lufttrafikstyringen; tilskynder ICAO til at fortsætte med at udvikle globale, markedsbaserede foranstaltninger til at begrænse lufthavnes støjniveau og al relevant udledning af drivhusgasser; finder det afgørende, at der i ICAO-regi så hurtigt som muligt indgås en aftale om en global tilgang;

| 53. | opfordrer til, at der gives forhandlingsmandater til Kommissionen til afklaring og styrkelse af EU’s repræsentation inden for ICAO; |
| --- | --- |

53.

opfordrer til, at der gives forhandlingsmandater til Kommissionen til afklaring og styrkelse af EU’s repræsentation inden for ICAO;

o

o o

| 54. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

54.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 5.

(2)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 98.

(3)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 121.

(4)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 506.

(5)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 84.

(6)  EUT L 162 af 30.4.2004, s. 1.

(7)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 164.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/7

---

P7_TA(2013)0291

Medlemsstaternes eksportkreditinstitutter

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om den første årsrapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet om aktiviteterne i medlemsstaternes eksportkreditinstitutter (2012/2320(INI))

(2016/C 075/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2011 af 16. november 2011 om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter og om ophævelse af Rådets afgørelse 2001/76/EF og 2001/77/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2011 af 16. november 2011 om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter og om ophævelse af Rådets afgørelse 2001/76/EF og 2001/77/EF (1),

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning af 14. marts 2013 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2011 om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter (C(2013)1378), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning af 14. marts 2013 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2011 om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter (C(2013)1378),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om finansiering af små og mellemstore EU-virksomheders handel og investeringer: lettere adgang til kredit til støtte af internationalisering (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om finansiering af små og mellemstore EU-virksomheders handel og investeringer: lettere adgang til kredit til støtte af internationalisering (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om en ny handelspolitik for Europa i forbindelse med Europa 2020-strategien (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om en ny handelspolitik for Europa i forbindelse med Europa 2020-strategien (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om etablering af en samlet EU-politik for internationale investeringer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om etablering af en samlet EU-politik for internationale investeringer (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (7),

| — | der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder (2010/C 83/02), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder (2010/C 83/02),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 12. december 2011 (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 12. december 2011 (COM(2011)0886),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2010»Strategi for den effektive gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder« (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2010»Strategi for den effektive gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder« (COM(2010)0573),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds erklæring af 26. juni 2012»Menneskerettigheder og demokrati: EU's strategiramme og EU's handlingsplan« (11855/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds erklæring af 26. juni 2012»Menneskerettigheder og demokrati: EU's strategiramme og EU's handlingsplan« (11855/2012),

| — | der henviser til briefingdokumentet fra Parlamentets Temaafdeling »Menneskerettighedsbenchmarks for EU's udenrigspolitik« (EXPO/B/DROI/2011/15), |
| --- | --- |

—

der henviser til briefingdokumentet fra Parlamentets Temaafdeling »Menneskerettighedsbenchmarks for EU's udenrigspolitik« (EXPO/B/DROI/2011/15),

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder af 16. juni 2011 (HR/PUB/11/04, 2011 De Forenede Nationer), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder af 16. juni 2011 (HR/PUB/11/04, 2011 De Forenede Nationer),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger om diversitet for visse store selskaber og grupper (COM(2013)0207) af 16. april 2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger om diversitet for visse store selskaber og grupper (COM(2013)0207) af 16. april 2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0193/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0193/2013),

| A. | der henviser til, at medlemsstaternes eksportkreditprogrammer udgør et vigtigt instrument for at fremme handels- og forretningsmuligheder for europæiske virksomheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaternes eksportkreditprogrammer udgør et vigtigt instrument for at fremme handels- og forretningsmuligheder for europæiske virksomheder;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2011 om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter fastsætter årlige rapporteringskrav for medlemsstater over for Kommissionen og samtidigt giver Kommissionen delegeringsbeføjelser med henblik på at opnå den hurtigst mulige gennemførelse af ændringerne i de respektive OECD-arrangementer i EU-retten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2011 om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter fastsætter årlige rapporteringskrav for medlemsstater over for Kommissionen og samtidigt giver Kommissionen delegeringsbeføjelser med henblik på at opnå den hurtigst mulige gennemførelse af ændringerne i de respektive OECD-arrangementer i EU-retten;

| C. | der henviser til, at artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastsætter, at »Den fælles handelspolitik føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastsætter, at »Den fælles handelspolitik føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil«;

| D. | der henviser til, at de vejledende principper for, hvordan Unionen skal tilrettelægge sine forbindelser med den øvrige verden og de vejledende principper for Unionens handlinger på den internationale scene, findes i artikel 3 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), der er en bindende aftale mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de vejledende principper for, hvordan Unionen skal tilrettelægge sine forbindelser med den øvrige verden og de vejledende principper for Unionens handlinger på den internationale scene, findes i artikel 3 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), der er en bindende aftale mellem medlemsstaterne;

| E. | der henviser til, at det i meddelelsen fra december 2011 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bekræftes, at »Europæiske virksomheder bør tilskyndes til at drage omsorg for, at deres aktiviteter overholder menneskerettighederne, uanset hvor de finder sted«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i meddelelsen fra december 2011 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bekræftes, at »Europæiske virksomheder bør tilskyndes til at drage omsorg for, at deres aktiviteter overholder menneskerettighederne, uanset hvor de finder sted«;

| F. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i dokumentet »Menneskerettigheder og demokrati: EU's strategiramme og EU's handlingsplan«, bekræfter, at »EU vil fremme menneskerettigheder på alle områder af sin optræden udadtil uden undtagelse«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i dokumentet »Menneskerettigheder og demokrati: EU's strategiramme og EU's handlingsplan«, bekræfter, at »EU vil fremme menneskerettigheder på alle områder af sin optræden udadtil uden undtagelse«;

| G. | der henviser til, at EU's charter om grundlæggende rettigheder er juridisk bindende for EU-institutionerne og -medlemsstaterne — bortset fra de medlemsstater, som har en opt-out -mulighed — når de gennemfører EU-retten, og at der i Kommissionens strategi for den effektive gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder udtrykkeligt erkendes, at chartret finder anvendelse på EU's optræden udadtil; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU's charter om grundlæggende rettigheder er juridisk bindende for EU-institutionerne og -medlemsstaterne — bortset fra de medlemsstater, som har en opt-out -mulighed — når de gennemfører EU-retten, og at der i Kommissionens strategi for den effektive gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder udtrykkeligt erkendes, at chartret finder anvendelse på EU's optræden udadtil;

| H. | der henviser til, at Unionen og dens medlemsstater hilste FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder velkommen, hvori der i princip 4 om forbindelserne mellem stater og virksomheder udtrykkeligt henvises til eksportkreditinstitutter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Unionen og dens medlemsstater hilste FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder velkommen, hvori der i princip 4 om forbindelserne mellem stater og virksomheder udtrykkeligt henvises til eksportkreditinstitutter;

| I. | der henviser til, at støtte i form af eksportkreditter ofte gives til store projekter, der har vanskeligheder med at opnå kommerciel kredit som følge af en høj kommerciel, politisk, økonomisk og miljømæssige risiko, som eksportkreditinstitutterne derfor bliver nødt til at vurdere og prisfastsætte; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at støtte i form af eksportkreditter ofte gives til store projekter, der har vanskeligheder med at opnå kommerciel kredit som følge af en høj kommerciel, politisk, økonomisk og miljømæssige risiko, som eksportkreditinstitutterne derfor bliver nødt til at vurdere og prisfastsætte;

| J. | der henviser til, at Kommissionen den 14. marts 2013 udarbejdede et forslag til en delegeret forordning om ændring af bilag II i forordning (EU) nr. 1233/2011; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen den 14. marts 2013 udarbejdede et forslag til en delegeret forordning om ændring af bilag II i forordning (EU) nr. 1233/2011;

| 1. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at etablere en ramme for medlemsstaternes årlige rapportering om deres eksportkreditvirksomhed i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1233/2011 for at øge gennemsigtigheden på EU-plan; understreger, at hovedformålet med denne rapportering er at overvåge, om medlemsstaternes eksportkreditinstitutter overholder de internationale regler for eksportkreditter og EU-traktatens forpligtelser; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at etablere en ramme for medlemsstaternes årlige rapportering om deres eksportkreditvirksomhed i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1233/2011 for at øge gennemsigtigheden på EU-plan; understreger, at hovedformålet med denne rapportering er at overvåge, om medlemsstaternes eksportkreditinstitutter overholder de internationale regler for eksportkreditter og EU-traktatens forpligtelser;

| 2. | anerkender den uformelle modtagelse af Kommissionens første årsrapport om aktiviteterne i medlemsstaternes eksportkreditinstitutter den 14. december 2012 med en evaluering af svarene fra 20 af de 27 medlemsstater, som har aktive eksportkreditprogrammer såvel som modtagelsen af disse medlemsstaters rapporter i form af bilag; minder om, at Kommissionen siden har godkendt, at disse dokumenter offentliggøres for at opfylde grundforordningens mål om at øge gennemsigtigheden; |
| --- | --- |

2.

anerkender den uformelle modtagelse af Kommissionens første årsrapport om aktiviteterne i medlemsstaternes eksportkreditinstitutter den 14. december 2012 med en evaluering af svarene fra 20 af de 27 medlemsstater, som har aktive eksportkreditprogrammer såvel som modtagelsen af disse medlemsstaters rapporter i form af bilag; minder om, at Kommissionen siden har godkendt, at disse dokumenter offentliggøres for at opfylde grundforordningens mål om at øge gennemsigtigheden;

| 3. | finder det prisværdigt, at Kommissionens rapport klart viser omfanget og betydningen af medlemsstaternes eksportkreditvirksomhed i løbet af 2011, som svarer til en samlet eksponering på mere end 250 mia. EUR — herunder 260 transaktioner med rapporterede betydelige indvirkninger på miljøet — og som giver mulighed for betydelige handels- og forretningsmuligheder for europæiske virksomheder; |
| --- | --- |

3.

finder det prisværdigt, at Kommissionens rapport klart viser omfanget og betydningen af medlemsstaternes eksportkreditvirksomhed i løbet af 2011, som svarer til en samlet eksponering på mere end 250 mia. EUR — herunder 260 transaktioner med rapporterede betydelige indvirkninger på miljøet — og som giver mulighed for betydelige handels- og forretningsmuligheder for europæiske virksomheder;

| 4. | anerkender, at medlemsstaterne i deres årlige aktivitetsrapporter har forelagt Kommissionen de finansielle og operationelle oplysninger om eksportkreditvirksomhed, som kræves i henhold til første afsnit i bilag I til forordning (EU) nr. 1233/2011; |
| --- | --- |

4.

anerkender, at medlemsstaterne i deres årlige aktivitetsrapporter har forelagt Kommissionen de finansielle og operationelle oplysninger om eksportkreditvirksomhed, som kræves i henhold til første afsnit i bilag I til forordning (EU) nr. 1233/2011;

| 5. | understreger i lyset af omfanget af medlemsstaternes eksportkreditvirksomhed betydningen af betragtning 4 i forordning (EU) nr. 1233/2011 ved at kræve overholdelse af Unionens generelle bestemmelser om optræden udadtil som f.eks. konsolidering af demokratiet, respekt for menneskerettigheder, udviklingsvenlig politikkohærens og bekæmpelse af klimaændringer; minder i denne forbindelse om betydningen af specifikke rapporteringskrav, der er fastsat i bilag I til forordningen, for at sikre at Kommissionen og Parlamentet kan vurdere denne overholdelse; |
| --- | --- |

5.

understreger i lyset af omfanget af medlemsstaternes eksportkreditvirksomhed betydningen af betragtning 4 i forordning (EU) nr. 1233/2011 ved at kræve overholdelse af Unionens generelle bestemmelser om optræden udadtil som f.eks. konsolidering af demokratiet, respekt for menneskerettigheder, udviklingsvenlig politikkohærens og bekæmpelse af klimaændringer; minder i denne forbindelse om betydningen af specifikke rapporteringskrav, der er fastsat i bilag I til forordningen, for at sikre at Kommissionen og Parlamentet kan vurdere denne overholdelse;

| 6. | understreger, at medlemsstaternes årsrapporter og Kommissionens vurdering af disse rapporter ikke på nuværende tidspunkt opfylder Parlamentets ønske om at foretage en vurdering af, hvorvidt medlemsstaternes eksportkreditvirksomhed er i overensstemmelse med Unionens udenrigspolitiske mål, som er forankret i artikel 3 og 21 i TEU, og behandlingen af miljørisici i forbindelse med beregningen af eksportkreditinstitutternes præmier; |
| --- | --- |

6.

understreger, at medlemsstaternes årsrapporter og Kommissionens vurdering af disse rapporter ikke på nuværende tidspunkt opfylder Parlamentets ønske om at foretage en vurdering af, hvorvidt medlemsstaternes eksportkreditvirksomhed er i overensstemmelse med Unionens udenrigspolitiske mål, som er forankret i artikel 3 og 21 i TEU, og behandlingen af miljørisici i forbindelse med beregningen af eksportkreditinstitutternes præmier;

| 7. | glæder sig over den klare generelle vilje fra medlemsstaternes side — der fremgår af Kommissionens nuværende årsrapport — til at anvende politikker for deres eksportkreditprogrammer, hvis mål er i overensstemmelse med den generelle ordlyd i artikel 3 og 21; finder det prisværdigt, at nogle medlemsstater, herunder Tyskland, Italien, Belgien, Nederlandene har gjort en indsats for at foretage en mere hensigtsmæssig rapportering om overholdelsen af nogle af målene for Unionens optræden udadtil; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over den klare generelle vilje fra medlemsstaternes side — der fremgår af Kommissionens nuværende årsrapport — til at anvende politikker for deres eksportkreditprogrammer, hvis mål er i overensstemmelse med den generelle ordlyd i artikel 3 og 21; finder det prisværdigt, at nogle medlemsstater, herunder Tyskland, Italien, Belgien, Nederlandene har gjort en indsats for at foretage en mere hensigtsmæssig rapportering om overholdelsen af nogle af målene for Unionens optræden udadtil;

| 8. | erkender, at Kommissionen har et behov for at kunne vurdere, om medlemsstaternes eksportkreditvirksomhed er i overensstemmelse med målene for Unionens optræden udadtil, og anbefaler derfor, at overensstemmelsestesten bør bestå i at undersøge, hvorvidt offentligt støttede og ikke-offentligt støttede eksportkreditinstitutter har indført politikker, som effektivt sikrer, at deres aktiviteter er i overensstemmelse med Unionens udenrigspolitiske mål; |
| --- | --- |

8.

erkender, at Kommissionen har et behov for at kunne vurdere, om medlemsstaternes eksportkreditvirksomhed er i overensstemmelse med målene for Unionens optræden udadtil, og anbefaler derfor, at overensstemmelsestesten bør bestå i at undersøge, hvorvidt offentligt støttede og ikke-offentligt støttede eksportkreditinstitutter har indført politikker, som effektivt sikrer, at deres aktiviteter er i overensstemmelse med Unionens udenrigspolitiske mål;

Benchmarking af eksportkreditinstitutternes overholdelse af målene for Unionens optræden udadtil

| 9. | tilslutter sig Kommissionens bemærkning i årsrapporten om, at det er vanskeligt at fastsætte præcise benchmarks for at måle overholdelsen af EU-retten; gentager, at bestemmelserne i artikel 21 stadig udgør den vigtigste målestok for vurderingen af de politikker, som anvendes på eksportkredittransaktioner; |
| --- | --- |

9.

tilslutter sig Kommissionens bemærkning i årsrapporten om, at det er vanskeligt at fastsætte præcise benchmarks for at måle overholdelsen af EU-retten; gentager, at bestemmelserne i artikel 21 stadig udgør den vigtigste målestok for vurderingen af de politikker, som anvendes på eksportkredittransaktioner;

| 10. | understreger, at Unionen kun vil være en troværdig og stærk global aktør, hvis medlemsstaterne og EU-institutionerne fører en konsekvent ekstern politik; |
| --- | --- |

10.

understreger, at Unionen kun vil være en troværdig og stærk global aktør, hvis medlemsstaterne og EU-institutionerne fører en konsekvent ekstern politik;

| 11. | anbefaler, at Rådets Arbejdsgruppe om Eksportkreditter og Kommissionen hører Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om udvikling af en metode til en hensigtsmæssig rapportering om overholdelse af artikel 21 og om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter i EU inden næste årsrapport; insisterer på, at denne proces skal være genstand for en offentlig høring; |
| --- | --- |

11.

anbefaler, at Rådets Arbejdsgruppe om Eksportkreditter og Kommissionen hører Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om udvikling af en metode til en hensigtsmæssig rapportering om overholdelse af artikel 21 og om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter i EU inden næste årsrapport; insisterer på, at denne proces skal være genstand for en offentlig høring;

| 12. | mener, at det er af største vigtighed om at opfordre alle medlemsstaterne til at overvåge og rapportere om eksistensen, resultatet og effektiviteten af procedurerne, der skal garantere fornøden omhu, i forbindelse med projekter, hvori der indgår offentligt støttede eksportkreditter, med hensyn til deres mulige indvirkning på menneskerettigheder; |
| --- | --- |

12.

mener, at det er af største vigtighed om at opfordre alle medlemsstaterne til at overvåge og rapportere om eksistensen, resultatet og effektiviteten af procedurerne, der skal garantere fornøden omhu, i forbindelse med projekter, hvori der indgår offentligt støttede eksportkreditter, med hensyn til deres mulige indvirkning på menneskerettigheder;

| 13. | er klar over, at eksportkreditinstitutter baserer sig på oplysninger, som de har modtaget fra deres projektpartnere; er overbevist om, at hvis det kræves af eksportkreditinstitutterne, at de har en struktureret tilgang til procedurer, der skal garantere fornøden omhu, for at de er berettiget til at modtage projektfinansiering, vil projektpartnere selv foretrække at gennemføre dem og dermed mindske de yderligere administrative udgifter for eksportkreditinstitutterne; |
| --- | --- |

13.

er klar over, at eksportkreditinstitutter baserer sig på oplysninger, som de har modtaget fra deres projektpartnere; er overbevist om, at hvis det kræves af eksportkreditinstitutterne, at de har en struktureret tilgang til procedurer, der skal garantere fornøden omhu, for at de er berettiget til at modtage projektfinansiering, vil projektpartnere selv foretrække at gennemføre dem og dermed mindske de yderligere administrative udgifter for eksportkreditinstitutterne;

| 14. | mener, at eksportkreditinstitutternes fremskridt med rapportering af overholdelse af menneskerettigheder skal være et forstadie for bedre rapportering af andre mål for EU's optræden udadtil, som er forankret i artikel 21, som f.eks. fattigdomsudryddelse, og behandling af miljørisici; |
| --- | --- |

14.

mener, at eksportkreditinstitutternes fremskridt med rapportering af overholdelse af menneskerettigheder skal være et forstadie for bedre rapportering af andre mål for EU's optræden udadtil, som er forankret i artikel 21, som f.eks. fattigdomsudryddelse, og behandling af miljørisici;

Rapportering af behandling af miljørisici ved beregning af eksportkreditinstitutternes præmier

| 15. | foreslår, at medlemsstaternes eksportkreditinstitutter fortsat rapporterer om deres vurdering af miljørisici, og anser denne rapportering fra alle OECD-eksportkreditinstitutter og ikke-OECD-eksportkreditinstitutter for at være af afgørende betydning for at sikre lige vilkår; |
| --- | --- |

15.

foreslår, at medlemsstaternes eksportkreditinstitutter fortsat rapporterer om deres vurdering af miljørisici, og anser denne rapportering fra alle OECD-eksportkreditinstitutter og ikke-OECD-eksportkreditinstitutter for at være af afgørende betydning for at sikre lige vilkår;

Rapportering af eventualforpligtelser

| 16. | bemærker, at medlemsstaternes eksportkreditinstitutter for øjeblikket rapporterer om eksponeringen over for eventualforpligtelser på forskellige måder; anmoder Kommissionen om at udarbejde en fælles definition, som afspejler Parlamentets ønske om at være orienteret om ikke-balanceførte eksponeringer; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at medlemsstaternes eksportkreditinstitutter for øjeblikket rapporterer om eksponeringen over for eventualforpligtelser på forskellige måder; anmoder Kommissionen om at udarbejde en fælles definition, som afspejler Parlamentets ønske om at være orienteret om ikke-balanceførte eksponeringer;

Kommissionens vejledning og evaluering

| 17. | opfordrer Kommissionen at vejlede medlemsstaterne i den næste rapporteringsperiode, bl.a. om hvordan der skal rapporteres om eksistensen og effektiviteten af procedurer, der garanterer fornøden omhu, med hensyn til deres politikker for menneskerettigheder, og hvordan der skal rapporteres om behandling af miljørisici; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen at vejlede medlemsstaterne i den næste rapporteringsperiode, bl.a. om hvordan der skal rapporteres om eksistensen og effektiviteten af procedurer, der garanterer fornøden omhu, med hensyn til deres politikker for menneskerettigheder, og hvordan der skal rapporteres om behandling af miljørisici;

| 18. | forventer, at Kommissionens næste årsrapport indeholder en redegørelse for, om den har været i stand til at vurdere medlemsstaternes overholdelse af Unionens målsætninger og forpligtelser og — såfremt svaret er negativt — indeholder henstillinger om, hvordan rapporteringen kan forbedres med henblik på dette; |
| --- | --- |

18.

forventer, at Kommissionens næste årsrapport indeholder en redegørelse for, om den har været i stand til at vurdere medlemsstaternes overholdelse af Unionens målsætninger og forpligtelser og — såfremt svaret er negativt — indeholder henstillinger om, hvordan rapporteringen kan forbedres med henblik på dette;

Kommissionens rapport om engagementet i forhold til ikke-OECD-lande

| 19. | glæder sig over de bestræbelser, som Kommissionen i 2012 har gjort sammen med USA for at engagere Kina, Brasilien, Rusland og andre betydelige nye vækstøkonomier i nedsættelsen af den internationale arbejdsgruppe af betydelige udbydere af eksportfinansiering (IWG); |
| --- | --- |

19.

glæder sig over de bestræbelser, som Kommissionen i 2012 har gjort sammen med USA for at engagere Kina, Brasilien, Rusland og andre betydelige nye vækstøkonomier i nedsættelsen af den internationale arbejdsgruppe af betydelige udbydere af eksportfinansiering (IWG);

| 20. | foreslår, at der foretages en undersøgelse af relevansen en sektorspecifik tilgang ved etableringen af IWG for at skabe grundlaget for horisontale bestemmelser i den næste fase, som vil sikre, at der i fællesskab vedtages effektive og høje standarder og nye internationale bestemmelser om eksportkreditinstitutter af alle OECD- og ikke-OECD-lande med henblik på at sikre lige vilkår; |
| --- | --- |

20.

foreslår, at der foretages en undersøgelse af relevansen en sektorspecifik tilgang ved etableringen af IWG for at skabe grundlaget for horisontale bestemmelser i den næste fase, som vil sikre, at der i fællesskab vedtages effektive og høje standarder og nye internationale bestemmelser om eksportkreditinstitutter af alle OECD- og ikke-OECD-lande med henblik på at sikre lige vilkår;

o

o o

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og OECD-sekretariatet. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og OECD-sekretariatet.

---

(1)  EUT L 326 af 8.12.2011, s. 45.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0469.

(3)  EUT C 56 E af 26.2.2013, s. 87.

(4)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 34.

(5)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 94.

(6)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 31.

(7)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 101.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/11

---

P7_TA(2013)0293

Statut for den europæiske almennyttige fond

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE) (COM(2012)0035 — 2012/0022(APP))

(2016/C 075/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (COM(2012)0035),

| — | der henviser til Kommissionens konsekvensanalyse af forslag til Rådets forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens konsekvensanalyse af forslag til Rådets forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets erklæring af 10. marts 2011 om etablering af en europæisk statut for gensidige selskaber, foreninger og fonde (1),

| — | der henviser til feasibilityundersøgelsen om indførelse af en statut for europæiske fonde, som Max-Planck-instituttet for komparativ og international privatret og Heidelberg universitet gennemførte i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til feasibilityundersøgelsen om indførelse af en statut for europæiske fonde, som Max-Planck-instituttet for komparativ og international privatret og Heidelberg universitet gennemførte i 2008,

| — | der henviser til Domstolens domme i sag C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer mod Finanzamt München für Körperschaften (2) , sag C-318/07, Hein Persche mod Finanzamt Lüdenscheid (3) og sag C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV mod den belgiske stat (4) , |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens domme i sag C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer mod Finanzamt München für Körperschaften (2) , sag C-318/07, Hein Persche mod Finanzamt Lüdenscheid (3) og sag C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV mod den belgiske stat (4) ,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (europæisk medborgerskab) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (europæisk medborgerskab) (5),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg af 18. september 2012 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg af 18. september 2012 (6),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 29. november 2012 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 29. november 2012 (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, stk. 3,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0223/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0223/2013),

| A. | der henviser til, at der i Unionen findes ca. 110 000 almennyttige fonde, hvis samlede formue anslås til ca. 350 mia. EUR, og hvis samlede udgifter udgør ca. 83 mia. EUR, og som beskæftiger mellem 750 000 og 1 000 000 europæiske arbejdstagere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i Unionen findes ca. 110 000 almennyttige fonde, hvis samlede formue anslås til ca. 350 mia. EUR, og hvis samlede udgifter udgør ca. 83 mia. EUR, og som beskæftiger mellem 750 000 og 1 000 000 europæiske arbejdstagere;

| B. | der dog henviser til, at en del af de personer, der arbejder i fondene, er frivillige, som ikke aflønnes for deres arbejde; |
| --- | --- |

B.

der dog henviser til, at en del af de personer, der arbejder i fondene, er frivillige, som ikke aflønnes for deres arbejde;

| C. | der henviser til, at de fonde i Unionen, der arbejder for almenvellet, med deres tilstedeværelse og aktiviteter inden for uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning, det sociale område og sundhedsområdet, miljøbeskyttelse, ungdom og sport samt kunst og kultur er vigtige for borgerne, og at en stor del af deres projekter rækker langt ud over de nationale grænser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de fonde i Unionen, der arbejder for almenvellet, med deres tilstedeværelse og aktiviteter inden for uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning, det sociale område og sundhedsområdet, miljøbeskyttelse, ungdom og sport samt kunst og kultur er vigtige for borgerne, og at en stor del af deres projekter rækker langt ud over de nationale grænser;

| D. | der henviser til, at der i Unionen findes over 50 forskellige civil- og skatteretlige retsakter for fonde og adskillige komplicerede administrative procedurer, der skønnes at medføre udgifter til rådgivning på indtil 100 mio. EUR årligt — penge som dermed ikke længere kan anvendes til almennyttige formål; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i Unionen findes over 50 forskellige civil- og skatteretlige retsakter for fonde og adskillige komplicerede administrative procedurer, der skønnes at medføre udgifter til rådgivning på indtil 100 mio. EUR årligt — penge som dermed ikke længere kan anvendes til almennyttige formål;

| E. | der henviser til, at navnlig retlige, skatteretlige og administrative hindringer, der medfører omkostnings- og tidkrævende procedurer og manglende retlige værktøjer indebærer, at fonde hindres i eller har problemer med at udøve virksomhed i en anden medlemsstat eller i større grad at engagere sig der; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at navnlig retlige, skatteretlige og administrative hindringer, der medfører omkostnings- og tidkrævende procedurer og manglende retlige værktøjer indebærer, at fonde hindres i eller har problemer med at udøve virksomhed i en anden medlemsstat eller i større grad at engagere sig der;

| F. | der henviser til, at fondes finansielle og sociale engagement er helt nødvendigt i en tid med stramme nationale budgetter, navnlig til kulturelle og kunstneriske aktiviteter samt uddannelse og sport, selv om fonde kun kan støtte, men ikke erstatte den statslige indsats til gavn for almenvellet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at fondes finansielle og sociale engagement er helt nødvendigt i en tid med stramme nationale budgetter, navnlig til kulturelle og kunstneriske aktiviteter samt uddannelse og sport, selv om fonde kun kan støtte, men ikke erstatte den statslige indsats til gavn for almenvellet;

| G. | der henviser til, at det i forbindelse med den skatteretlige behandling ikke drejer sig om en harmonisering af skattelovgivningen, men om anvendelse af forbuddet mod forskelsbehandling, der betyder, at den europæiske almennyttige fond og dens donorer i princippet automatisk er underlagt de samme skattebestemmelser og skattefordele som nationale almennyttige fonde; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i forbindelse med den skatteretlige behandling ikke drejer sig om en harmonisering af skattelovgivningen, men om anvendelse af forbuddet mod forskelsbehandling, der betyder, at den europæiske almennyttige fond og dens donorer i princippet automatisk er underlagt de samme skattebestemmelser og skattefordele som nationale almennyttige fonde;

| H. | der henviser til, at indførelse af en fælles statut for en europæisk almennyttig fond i betydelig grad ville kunne gøre det lettere for fonde at sammenlægge og overføre ressourcer, viden og donationer og gennemføre aktiviteter overalt i EU; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at indførelse af en fælles statut for en europæisk almennyttig fond i betydelig grad ville kunne gøre det lettere for fonde at sammenlægge og overføre ressourcer, viden og donationer og gennemføre aktiviteter overalt i EU;

| I. | der henviser til, Europa-Parlamentet glæder sig over Kommissionens forslag som et vigtigt skridt i retning af at gøre det lettere for fonde at støtte almennyttige formål i hele EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, Europa-Parlamentet glæder sig over Kommissionens forslag som et vigtigt skridt i retning af at gøre det lettere for fonde at støtte almennyttige formål i hele EU;

| J. | der henviser til, at den foreslåede statut er en valgfri europæisk retlig form, som vil være til rådighed for fonde og bidragydere med aktiviteter i mere end én medlemsstat, men vil hverken erstatte eller harmonisere de gældende love om fonde; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den foreslåede statut er en valgfri europæisk retlig form, som vil være til rådighed for fonde og bidragydere med aktiviteter i mere end én medlemsstat, men vil hverken erstatte eller harmonisere de gældende love om fonde;

| K. | der henviser til, at det i tider med økonomiske vanskeligheder er stadigt vigtigere, at fonde har de rette værktøjer, der kan sætte dem i stand til at forfølge almennyttige formål på europæisk plan og forene ressourcerne, samtidig med at omkostningerne og retsusikkerheden reduceres; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i tider med økonomiske vanskeligheder er stadigt vigtigere, at fonde har de rette værktøjer, der kan sætte dem i stand til at forfølge almennyttige formål på europæisk plan og forene ressourcerne, samtidig med at omkostningerne og retsusikkerheden reduceres;

| L. | der henviser til, at det er afgørende, at europæiske fonde (FE) opererer på et bæredygtigt og langsigtet grundlag og rent faktisk er aktive i mindst to medlemsstater, eftersom deres særlige status ellers ville ikke være berettiget; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er afgørende, at europæiske fonde (FE) opererer på et bæredygtigt og langsigtet grundlag og rent faktisk er aktive i mindst to medlemsstater, eftersom deres særlige status ellers ville ikke være berettiget;

| M. | der henviser til, at det er nødvendigt at præcisere dele af terminologien og definitionerne i Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er nødvendigt at præcisere dele af terminologien og definitionerne i Kommissionens forslag;

| N. | der henviser til, at det synes nødvendigt at foretage nogle tilføjelser til og tilpasninger af Kommissionens forslag for at øge FE’ers pålidelighed og troværdighed, for eksempel med hensyn til overholdelsen af de retlige og etiske regler, det almennyttige formåls eksklusivitet, det grænseoverskridende aspekt, minimumsaktiver og behovet for i princippet at bevare disse i hele FE’s levetid, en regel om rettidig udbetaling, den minimale varighed og udbetaling af vederlag til medlemmer af FE’ens bestyrelse og organer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det synes nødvendigt at foretage nogle tilføjelser til og tilpasninger af Kommissionens forslag for at øge FE’ers pålidelighed og troværdighed, for eksempel med hensyn til overholdelsen af de retlige og etiske regler, det almennyttige formåls eksklusivitet, det grænseoverskridende aspekt, minimumsaktiver og behovet for i princippet at bevare disse i hele FE’s levetid, en regel om rettidig udbetaling, den minimale varighed og udbetaling af vederlag til medlemmer af FE’ens bestyrelse og organer;

| O. | der henviser til, at beskyttelse af kreditorerne og medarbejderne er af afgørende betydning og skal opretholdes i hele levetiden for en FE; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at beskyttelse af kreditorerne og medarbejderne er af afgørende betydning og skal opretholdes i hele levetiden for en FE;

| P. | der henviser til, at for så vidt repræsentation af medarbejdere angår, bør henvisningen til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (omarbejdning) (8) styrkes for at gøre det klart, at de processuelle regler i dette direktiv finder anvendelse; der endvidere henviser til, at der bør være større sanktioner mod overtrædelser, for eksempel ved at gøre registreringen af en FE betinget af opfyldelse af kravene i direktiv 2009/38/EF i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE) (9); der henviser til, at der ud over dette er behov for bestemmelser vedrørende inddragelse af medarbejdere i en FE’s organer i overensstemmelse med Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse (10), således at en FE’s form ikke kan misbruges med det formål at fratage medarbejderne deres ret til medarbejdermedindflydelse eller nægte dem en sådan ret; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at for så vidt repræsentation af medarbejdere angår, bør henvisningen til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (omarbejdning) (8) styrkes for at gøre det klart, at de processuelle regler i dette direktiv finder anvendelse; der endvidere henviser til, at der bør være større sanktioner mod overtrædelser, for eksempel ved at gøre registreringen af en FE betinget af opfyldelse af kravene i direktiv 2009/38/EF i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE) (9); der henviser til, at der ud over dette er behov for bestemmelser vedrørende inddragelse af medarbejdere i en FE’s organer i overensstemmelse med Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse (10), således at en FE’s form ikke kan misbruges med det formål at fratage medarbejderne deres ret til medarbejdermedindflydelse eller nægte dem en sådan ret;

| Q. | der henviser til, at en bestemmelse om repræsentation af frivillige i FE’er må hilses velkommen, eftersom at der er 2,5 millioner aktive frivillige i sektoren; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en bestemmelse om repræsentation af frivillige i FE’er må hilses velkommen, eftersom at der er 2,5 millioner aktive frivillige i sektoren;

| R. | der henviser til, at den stigende indsats og værdifulde bidrag fra frivillige i fondenes arbejde bidrager til virkeliggørelsen af de almennyttige mål, som de forfølger; efterhånden som flere og flere unge er nødt til at udføre frivilligt arbejde for at opnå deres første erhvervserfaring kunne det være nyttigt for fondene at overveje, hvordan de kan få adgang til de oplysninger, de har brug for for at kunne arbejde på en mere effektiv måde, f.eks. gennem Det Europæiske Arbejdstagerråd; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den stigende indsats og værdifulde bidrag fra frivillige i fondenes arbejde bidrager til virkeliggørelsen af de almennyttige mål, som de forfølger; efterhånden som flere og flere unge er nødt til at udføre frivilligt arbejde for at opnå deres første erhvervserfaring kunne det være nyttigt for fondene at overveje, hvordan de kan få adgang til de oplysninger, de har brug for for at kunne arbejde på en mere effektiv måde, f.eks. gennem Det Europæiske Arbejdstagerråd;

| S. | der henviser til, at det er nødvendigt at præcisere, at en FE’s registrerede hjemsted og centrale hovedkontor skal befinde sig i samme medlemsstat med henblik på at forhindre en adskillelse af hjemsted og den centrale administration eller hovedaktivitetssted og også med henblik på at lette tilsynet, da en FE vil blive overvåget af tilsynsmyndigheden i den medlemsstat, hvor den har sit vedtægtsmæssige hjemsted; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det er nødvendigt at præcisere, at en FE’s registrerede hjemsted og centrale hovedkontor skal befinde sig i samme medlemsstat med henblik på at forhindre en adskillelse af hjemsted og den centrale administration eller hovedaktivitetssted og også med henblik på at lette tilsynet, da en FE vil blive overvåget af tilsynsmyndigheden i den medlemsstat, hvor den har sit vedtægtsmæssige hjemsted;

| T. | der henviser til, at det ikke bør være formålet med en FE at finansiere europæiske politiske partier; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det ikke bør være formålet med en FE at finansiere europæiske politiske partier;

| U. | der henviser til, at hvad angår beskatning skal anvendelsen af princippet om ikkeforskelsbehandling, som fastlagt i EU-Domstolens retspraksis, være udgangspunktet; der henviser til, at det er blevet anerkendt af sektoren, at den foreslåede metode med at indrømme automatisk anvendelse af skattemæssig ligebehandling vil øge interessen for FE-statutten ved at nedbringe den skattemæssige og administrative byrde betragteligt, hvilket gør den til mere end et rent civilretligt instrument; der imidlertid henviser til, at fremgangsmåden forekommer at være meget omstridt i Rådet, hvor medlemsstaterne er tilbageholdende med at tillade indgreb i deres nationale skattelovgivning; der henviser til, at det derfor ikke forekomme hensigtsmæssigt at afvise mulige alternative scenarier; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at hvad angår beskatning skal anvendelsen af princippet om ikkeforskelsbehandling, som fastlagt i EU-Domstolens retspraksis, være udgangspunktet; der henviser til, at det er blevet anerkendt af sektoren, at den foreslåede metode med at indrømme automatisk anvendelse af skattemæssig ligebehandling vil øge interessen for FE-statutten ved at nedbringe den skattemæssige og administrative byrde betragteligt, hvilket gør den til mere end et rent civilretligt instrument; der imidlertid henviser til, at fremgangsmåden forekommer at være meget omstridt i Rådet, hvor medlemsstaterne er tilbageholdende med at tillade indgreb i deres nationale skattelovgivning; der henviser til, at det derfor ikke forekomme hensigtsmæssigt at afvise mulige alternative scenarier;

| V. | der henviser til, at det er vigtigt, at forhandlingerne om denne vigtige retsakt skrider hurtigt fremad for at udstyre fondssektoren med dette nye instrument, som sektoren tydeligvis finder særdeles nødvendigt; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det er vigtigt, at forhandlingerne om denne vigtige retsakt skrider hurtigt fremad for at udstyre fondssektoren med dette nye instrument, som sektoren tydeligvis finder særdeles nødvendigt;

| 1. | opfordrer medlemsstaterne til at udnytte fremdriften med henblik på at arbejde for en hurtig og omfattende indførelse af statutten, fjerne hindringer for fondes grænseoverskridende aktiviteter og fremme oprettelsen af nye fonde, der opfylder de behov, som personer, der er bosiddende på EU's område eller udfører arbejde med almennyttige formål eller af almen interesse, har; understreger, at indførelsen af en sådan statut vil bidrage til indførelsen af et ægte europæisk medborgerskab og bør ledsages af en statut for den europæiske forening; |
| --- | --- |

1.

opfordrer medlemsstaterne til at udnytte fremdriften med henblik på at arbejde for en hurtig og omfattende indførelse af statutten, fjerne hindringer for fondes grænseoverskridende aktiviteter og fremme oprettelsen af nye fonde, der opfylder de behov, som personer, der er bosiddende på EU's område eller udfører arbejde med almennyttige formål eller af almen interesse, har; understreger, at indførelsen af en sådan statut vil bidrage til indførelsen af et ægte europæisk medborgerskab og bør ledsages af en statut for den europæiske forening;

| 2. | understreger, at europæiske almennyttige fonde bør bidrage til udviklingen af en ægte europæisk kultur og identitet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at europæiske almennyttige fonde bør bidrage til udviklingen af en ægte europæisk kultur og identitet;

| 3. | minder om, at der med den europæiske almennyttige fond ganske vist skabes en ny retlig form, men at gennemførelsen ifølge forslaget skal ske via eksisterende strukturer i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

3.

minder om, at der med den europæiske almennyttige fond ganske vist skabes en ny retlig form, men at gennemførelsen ifølge forslaget skal ske via eksisterende strukturer i medlemsstaterne;

| 4. | glæder sig over, at statutten fastlægger mindstenormer vedrørende gennemsigtighed, ansvarlighed, tilsyn og anvendelse af midler, som kan tjene som kvalitetsmærke for både borgere og donorer og derved sikre tilliden til den europæiske almennyttige fond og sætte skub i udviklingen af EU-aktiviteter inden for fondens rammer til fordel for alle borgere; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over, at statutten fastlægger mindstenormer vedrørende gennemsigtighed, ansvarlighed, tilsyn og anvendelse af midler, som kan tjene som kvalitetsmærke for både borgere og donorer og derved sikre tilliden til den europæiske almennyttige fond og sætte skub i udviklingen af EU-aktiviteter inden for fondens rammer til fordel for alle borgere;

| 5. | understreger det potentiale, fondene besidder med hensyn til at skaffe job til de unge, idet ungdomsarbejdsløsheden har nået et alarmerende niveau; |
| --- | --- |

5.

understreger det potentiale, fondene besidder med hensyn til at skaffe job til de unge, idet ungdomsarbejdsløsheden har nået et alarmerende niveau;

| 6. | opfordrer til, at det i forordningen bestemmes, at den medlemsstat, der har den finansielle myndighed over fonden, skal have ansvaret for at sikre, at den i praksis forvaltes i nøje overensstemmelse med dens statut; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til, at det i forordningen bestemmes, at den medlemsstat, der har den finansielle myndighed over fonden, skal have ansvaret for at sikre, at den i praksis forvaltes i nøje overensstemmelse med dens statut;

| 7. | bemærker, at der endnu ikke er blevet åbnet mulighed for at fusionere eksisterende europæiske almennyttige fonde; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at der endnu ikke er blevet åbnet mulighed for at fusionere eksisterende europæiske almennyttige fonde;

| 8. | påpeger, at stabilitet, seriøsitet og bæredygtighed samt et effektivt tilsyn i forbindelse med den europæiske almennyttige fond skal være de essentielle kriterier for at sikre tillid til dem, og kræver derfor, at Rådet ager hensyn til følgende henstillinger og ændringer:






  i) | minimumskapitalen på 25 000 EUR fastholdes under hele fondens levetid, |
| --- | --- | --- |

8.

påpeger, at stabilitet, seriøsitet og bæredygtighed samt et effektivt tilsyn i forbindelse med den europæiske almennyttige fond skal være de essentielle kriterier for at sikre tillid til dem, og kræver derfor, at Rådet ager hensyn til følgende henstillinger og ændringer:

i)

minimumskapitalen på 25 000 EUR fastholdes under hele fondens levetid,

| ii) | europæiske almennyttige fonde i alle medlemsstater skal stiftes for en ubegrænset periode eller hvis det kræves i lovgivningen for en bestemt periode på mindst fire år; fastsættelse af en tidsbegrænsning på ikke mindre end to år bør kun tillades, hvis denne er behørigt begrundet, og hvis opfyldelsen af stiftelsesformålet derved sikres til fulde, |
| --- | --- |

ii)

europæiske almennyttige fonde i alle medlemsstater skal stiftes for en ubegrænset periode eller hvis det kræves i lovgivningen for en bestemt periode på mindst fire år; fastsættelse af en tidsbegrænsning på ikke mindre end to år bør kun tillades, hvis denne er behørigt begrundet, og hvis opfyldelsen af stiftelsesformålet derved sikres til fulde,

| iii) | ændringer i fondens statut med den begrundelse, at den gældende statut er blevet uhensigtsmæssig for fondens drift, skal være tilladt, hvis de foretages af fondens bestyrelse, såfremt fonden i henhold til artikel 31 har yderligere organer, skal disse inddrages i beslutningen om ændringen af vedtægterne, |
| --- | --- |

iii)

ændringer i fondens statut med den begrundelse, at den gældende statut er blevet uhensigtsmæssig for fondens drift, skal være tilladt, hvis de foretages af fondens bestyrelse, såfremt fonden i henhold til artikel 31 har yderligere organer, skal disse inddrages i beslutningen om ændringen af vedtægterne,

| iv) | interessekonflikter skal forebygges via organer, der er uafhængige af stifteren, dvs. organer, der ikke har familiemæssige eller forretningsmæssige forbindelser til stifteren, i fonde som omhandlet i Kommissionens forslag; der skal dog tages hensyn til, at fonde kan stiftes i en familiemæssig sammenhæng, og at en forudsætning herfor er en stor tillid mellem stifteren og medlemmer af de styrende organer, således at stifteren nærer tiltro til, at stiftelsesformålet opretholdes efter hans død |
| --- | --- |

iv)

interessekonflikter skal forebygges via organer, der er uafhængige af stifteren, dvs. organer, der ikke har familiemæssige eller forretningsmæssige forbindelser til stifteren, i fonde som omhandlet i Kommissionens forslag; der skal dog tages hensyn til, at fonde kan stiftes i en familiemæssig sammenhæng, og at en forudsætning herfor er en stor tillid mellem stifteren og medlemmer af de styrende organer, således at stifteren nærer tiltro til, at stiftelsesformålet opretholdes efter hans død

| v) | ved fastsættelse af tærsklen for fonde, der skal have revideret deres regnskab, skal der tages hensyn til den samlede kapital, årsomsætning og antal ansatte i fonden, for fonde under denne tærskel er det nok med en uafhængig undersøgelse af regnskabet, |
| --- | --- |

v)

ved fastsættelse af tærsklen for fonde, der skal have revideret deres regnskab, skal der tages hensyn til den samlede kapital, årsomsætning og antal ansatte i fonden, for fonde under denne tærskel er det nok med en uafhængig undersøgelse af regnskabet,

| vi) | vedtægten skal indeholde bestemmelser om orientering af de frivillige; vedtægten skal også tilskynde til at indgå i frivilligt arbejde som et ledende princip; |
| --- | --- |

vi)

vedtægten skal indeholde bestemmelser om orientering af de frivillige; vedtægten skal også tilskynde til at indgå i frivilligt arbejde som et ledende princip;

| vii) | der skal indføjes en bestemmelse om, at al aflønning af medlemmer af bestyrelsen eller andre af fondens organer skal være fornuftige og forholdsmæssige; der skal fastsættes specifikke kriterier for at definere fornuftig og forholdsmæssig aflønning; |
| --- | --- |

vii)

der skal indføjes en bestemmelse om, at al aflønning af medlemmer af bestyrelsen eller andre af fondens organer skal være fornuftige og forholdsmæssige; der skal fastsættes specifikke kriterier for at definere fornuftig og forholdsmæssig aflønning;

| viii) | hvad medarbejderrepræsentation angår bør den forhandlingsprocedure, som i henhold til forslagets artikel 38 og 39 udelukkende henviser til information til og høring af medarbejderne i EU, udvides til at omfatte medarbejderdeltagelse i en FE’s organer. I lighed med den henvisning, der på nuværende tidspunkt foretages til forslagets artikel 38 og 39 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg, bør der med henblik på inddragelsen af medarbejderne i en FE's organer henvises til procedurerne i Rådets direktiv 2001/86/EF; |
| --- | --- |

viii)

hvad medarbejderrepræsentation angår bør den forhandlingsprocedure, som i henhold til forslagets artikel 38 og 39 udelukkende henviser til information til og høring af medarbejderne i EU, udvides til at omfatte medarbejderdeltagelse i en FE’s organer. I lighed med den henvisning, der på nuværende tidspunkt foretages til forslagets artikel 38 og 39 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg, bør der med henblik på inddragelsen af medarbejderne i en FE's organer henvises til procedurerne i Rådets direktiv 2001/86/EF;

| ix) | bestemmelsen om medarbejderrepræsentation i forslagets artikel 38 bør bevares; betydningen af begreberne »frivillige« og »frivillige aktiviteter« bør præciseres yderligere; |
| --- | --- |

ix)

bestemmelsen om medarbejderrepræsentation i forslagets artikel 38 bør bevares; betydningen af begreberne »frivillige« og »frivillige aktiviteter« bør præciseres yderligere;

| x) | både fondens vedtægtsmæssige hjemsted og dens faktiske hjemsted placeres i den medlemsstat, hvor den er oprettet, af hensyn til et effektivt tilsyn; |
| --- | --- |

x)

både fondens vedtægtsmæssige hjemsted og dens faktiske hjemsted placeres i den medlemsstat, hvor den er oprettet, af hensyn til et effektivt tilsyn;

| xi) | forslaget skal efter indstilling fra sektoren begrænses til et civilretligt instrument og samtidig i overensstemmelse med Parlamentets forslag styrke en række af de centrale elementer i begrebet almennyttighed, som det anvendes i medlemsstaterne for at lette ækvivalensanerkendelsen i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

xi)

forslaget skal efter indstilling fra sektoren begrænses til et civilretligt instrument og samtidig i overensstemmelse med Parlamentets forslag styrke en række af de centrale elementer i begrebet almennyttighed, som det anvendes i medlemsstaterne for at lette ækvivalensanerkendelsen i medlemsstaterne;

| xii) | forslaget til Rådets forordning bør ændres som følger: |
| --- | --- |

xii)

forslaget til Rådets forordning bør ændres som følger:

Modifikation 1

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | (15a) | Medlemmerne af bestyrelsen bør sikre overholdelsen af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, og vedtægterne samt alle de juridiske og etiske adfærdsregler, der er relevante for FE’en. Til dette formål bør de udarbejde organisationsstrukturer og interne foranstaltninger for at forebygge og afsløre regelbrud. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(15a)

Medlemmerne af bestyrelsen bør sikre overholdelsen af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, og vedtægterne samt alle de juridiske og etiske adfærdsregler, der er relevante for FE’en. Til dette formål bør de udarbejde organisationsstrukturer og interne foranstaltninger for at forebygge og afsløre regelbrud.

Modifikation 2

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| (18) | For at FE kan få det fulde udbytte af det indre marked, bør den kunne flytte sit hjemsted fra én medlemsstat til en anden. |

Kommissionens forslag

Modifikation

(18)

For at FE kan få det fulde udbytte af det indre marked, bør den kunne flytte sit hjemsted fra én medlemsstat til en anden.

(Denne ændring vedrører ikke den danske tekst)

Modifikation 3

Forslag til forordning

Artikel 2 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1) | »aktiver«: enhver materiel eller immateriel ressource, der kan ejes eller kontrolleres for at producere værdi |

Kommissionens forslag

Modifikation

1)

»aktiver«: enhver materiel eller immateriel ressource, der kan ejes eller kontrolleres for at producere værdi

| 1) | »aktiver«: enhver materiel eller immateriel ressource, der kan ejes eller kontrolleres for at producere
  økonomisk og/eller social
  værdi |
| --- | --- |

1)

»aktiver«: enhver materiel eller immateriel ressource, der kan ejes eller kontrolleres for at producere
  økonomisk og/eller social
  værdi

Modifikation 4

Forslag til forordning

Artikel 2 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2) | »uafhængig økonomisk aktivitet«: en økonomisk aktivitet i FE, der ikke direkte tjener den almennyttige enheds almennyttige formål |

Kommissionens forslag

Modifikation

2)

»uafhængig økonomisk aktivitet«: en økonomisk aktivitet i FE, der ikke direkte tjener den almennyttige enheds almennyttige formål

| 2) | »uafhængig økonomisk aktivitet«: en økonomisk aktivitet i FE, der ikke direkte tjener den almennyttige enheds almennyttige formål,
  undtagen almindelig administration af aktiver såsom investeringer i obligationer, aktier og fast ejendom |
| --- | --- |

2)

»uafhængig økonomisk aktivitet«: en økonomisk aktivitet i FE, der ikke direkte tjener den almennyttige enheds almennyttige formål,
  undtagen almindelig administration af aktiver såsom investeringer i obligationer, aktier og fast ejendom

Modifikation 5

Forslag til forordning

Artikel 2 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 5) | »almennyttig enhed«: en fond med et almennyttigt formål og/eller en lignende almennyttig juridisk person uden medlemskab oprettet i henhold til en af medlemsstaternes love |

Kommissionens forslag

Modifikation

5)

»almennyttig enhed«: en fond med et almennyttigt formål og/eller en lignende almennyttig juridisk person uden medlemskab oprettet i henhold til en af medlemsstaternes love

| 5) | »almennyttig enhed«: en fond med et
  udelukkende
  almennyttigt formål og/eller en lignende almennyttig juridisk person uden medlemskab oprettet i henhold til en af medlemsstaternes love |
| --- | --- |

5)

»almennyttig enhed«: en fond med et
  udelukkende
  almennyttigt formål og/eller en lignende almennyttig juridisk person uden medlemskab oprettet i henhold til en af medlemsstaternes love

Modifikation 6

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | ba) | navnene på de administrerende direktører, der er udpeget i overensstemmelse med artikel 30 |

Kommissionens forslag

Modifikation

ba)

navnene på de administrerende direktører, der er udpeget i overensstemmelse med artikel 30

Modifikation 9

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Den må kun oprettes med følgende formål, som fondens aktiver skal være uløseligt bundet til: | Den må kun oprettes
  med ét eller flere af
  følgende formål, som fondens aktiver skal være uløseligt bundet til: |

Kommissionens forslag

Modifikation

Den må kun oprettes med følgende formål, som fondens aktiver skal være uløseligt bundet til:

Den må kun oprettes
  med ét eller flere af
  følgende formål, som fondens aktiver skal være uløseligt bundet til:

Modifikation 7

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 2 — litra s a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | sa) | støtte til ofre for terrorisme og voldshandlinger |

Kommissionens forslag

Modifikation

sa)

støtte til ofre for terrorisme og voldshandlinger

Modifikation 8

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 2 — litra s b (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | sb) | fremme af en dialog mellem religionerne |

Kommissionens forslag

Modifikation

sb)

fremme af en dialog mellem religionerne

Modifikation 10

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  FE begunstiger ingen personer via uforholdsmæssige godtgørelser eller udgifter, der ikke er i overensstemmelse med FE's almennyttige formål. FE opfylder især ikke sit almennyttige formål, hvis det blot kommer et begrænset antal personer til gode. |

Kommissionens forslag

Modifikation

2a.
     
  FE begunstiger ingen personer via uforholdsmæssige godtgørelser eller udgifter, der ikke er i overensstemmelse med FE's almennyttige formål. FE opfylder især ikke sit almennyttige formål, hvis det blot kommer et begrænset antal personer til gode.

Modifikation 11

Forslag til forordning

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| På registreringstidspunktet skal FE have aktiviteter eller have et lovbestemt formål om at gennemføre aktiviteter i mindst to medlemsstater. | På registreringstidspunktet skal FE have aktiviteter eller
  i det mindste
  have et lovbestemt formål om at gennemføre aktiviteter i mindst to medlemsstater
  Såfremt FE på tidspunktet for registreringen blot har et vedtægtsbestemt formål om at udføre aktiviteter i mindst to medlemsstater, skal den på det tidspunkt på troværdig vis demonstrere, at den i løbet af to år vil udføre aktiviteter i mindst to medlemsstater. Denne tidsfrist gælder ikke, hvis det, for at FE kan udføre sit formål, viser sig berettiget og forholdsmæssigt at iværksætte dens aktiviteter på et senere tidspunkt. FE er under alle omstændigheder forpligtet til at påbegynde og opretholde sine aktiviteter i mindst to medlemsstater i løbet af sin levetid. |

Kommissionens forslag

Modifikation

På registreringstidspunktet skal FE have aktiviteter eller have et lovbestemt formål om at gennemføre aktiviteter i mindst to medlemsstater.

På registreringstidspunktet skal FE have aktiviteter eller
  i det mindste
  have et lovbestemt formål om at gennemføre aktiviteter i mindst to medlemsstater
  Såfremt FE på tidspunktet for registreringen blot har et vedtægtsbestemt formål om at udføre aktiviteter i mindst to medlemsstater, skal den på det tidspunkt på troværdig vis demonstrere, at den i løbet af to år vil udføre aktiviteter i mindst to medlemsstater. Denne tidsfrist gælder ikke, hvis det, for at FE kan udføre sit formål, viser sig berettiget og forholdsmæssigt at iværksætte dens aktiviteter på et senere tidspunkt. FE er under alle omstændigheder forpligtet til at påbegynde og opretholde sine aktiviteter i mindst to medlemsstater i løbet af sin levetid.

Modifikation 12

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2.   FE har aktiver svarende til mindst 25 000  EUR. | 2.   FE har aktiver svarende til mindst 25 000  EUR.
  Den bevarer disse minimumsaktiver i hele sin levetid, medmindre den er blevet etableret for en bestemt periode i henhold til artikel 12, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Modifikation

2.   FE har aktiver svarende til mindst 25 000  EUR.

2.   FE har aktiver svarende til mindst 25 000  EUR.
  Den bevarer disse minimumsaktiver i hele sin levetid, medmindre den er blevet etableret for en bestemt periode i henhold til artikel 12, stk. 2.

Modifikation 13

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | FE anvender 70 % af indtægterne fra et regnskabsår i de følgende fire år, medmindre der i vedtægterne er identificeret et konkret projekt, som vil blive udført i de følgende seks år. |

Kommissionens forslag

Modifikation

FE anvender 70 % af indtægterne fra et regnskabsår i de følgende fire år, medmindre der i vedtægterne er identificeret et konkret projekt, som vil blive udført i de følgende seks år.

Modifikation 14

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2.   FE oprettes for en ubegrænset periode eller, hvis det er udtrykkeligt fastsat i dens vedtægter, for en bestemt periode på mindst to år. | 2.   FE oprettes for en ubegrænset periode eller, hvis det er udtrykkeligt fastsat i dens vedtægter, for en bestemt periode på mindst to år.
  I tilfælde, hvor en begrænset periode er passende for at nå en FE’s mål, og dette er rimeligt begrundet, kan FE oprettes for en periode på ikke mindre end to år |

Kommissionens forslag

Modifikation

2.   FE oprettes for en ubegrænset periode eller, hvis det er udtrykkeligt fastsat i dens vedtægter, for en bestemt periode på mindst to år.

2.   FE oprettes for en ubegrænset periode eller, hvis det er udtrykkeligt fastsat i dens vedtægter, for en bestemt periode på mindst to år.
  I tilfælde, hvor en begrænset periode er passende for at nå en FE’s mål, og dette er rimeligt begrundet, kan FE oprettes for en periode på ikke mindre end to år

Modifikation 15

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | da) | oplysninger om den procedure, hvorved aftalen om medarbejderinddragelse indgås i henhold til direktiv 2009/38/EF. |

Kommissionens forslag

Modifikation

da)

oplysninger om den procedure, hvorved aftalen om medarbejderinddragelse indgås i henhold til direktiv 2009/38/EF.

Modifikation 16

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 3.   Hver kompetent myndighed behandler anmodningen om en fusion efter de samme procedurer og principper, som hvis det havde været en anmodning om en fusion, der ville resultere i en national almennyttig enhed. | 3.   Hver kompetent myndighed behandler anmodningen om en fusion efter de samme procedurer og principper, som hvis det havde været en anmodning om en fusion, der ville resultere i en national almennyttig enhed.
  Den ansvarlige myndighed afviser obligatorisk anmodningen om en grænseoverskridende fusion og udelukkende med den begrundelse, at de i stk. 2 omhandlede dokumenter ikke er i overensstemmelse med denne forordning, eller at kreditorernes og medarbejdernes rettigheder ikke er tilstrækkeligt beskyttet. |

Kommissionens forslag

Modifikation

3.   Hver kompetent myndighed behandler anmodningen om en fusion efter de samme procedurer og principper, som hvis det havde været en anmodning om en fusion, der ville resultere i en national almennyttig enhed.

3.   Hver kompetent myndighed behandler anmodningen om en fusion efter de samme procedurer og principper, som hvis det havde været en anmodning om en fusion, der ville resultere i en national almennyttig enhed.
  Den ansvarlige myndighed afviser obligatorisk anmodningen om en grænseoverskridende fusion og udelukkende med den begrundelse, at de i stk. 2 omhandlede dokumenter ikke er i overensstemmelse med denne forordning, eller at kreditorernes og medarbejdernes rettigheder ikke er tilstrækkeligt beskyttet.

Modifikation 17

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1.   FE kan stiftes ved at omdanne en almennyttig enhed, der er lovligt etableret i en medlemsstat, forudsat at det er tilladt i henhold til den omdannende enheds vedtægter. | 1.   FE kan stiftes ved at omdanne en almennyttig enhed, der er lovligt etableret i en medlemsstat, forudsat at det
  ikke forbydes udtrykkeligt
  i
  vedtægterne, og at det ikke strider imod stifterens vilje. |

Kommissionens forslag

Modifikation

1.   FE kan stiftes ved at omdanne en almennyttig enhed, der er lovligt etableret i en medlemsstat, forudsat at det er tilladt i henhold til den omdannende enheds vedtægter.

1.   FE kan stiftes ved at omdanne en almennyttig enhed, der er lovligt etableret i en medlemsstat, forudsat at det
  ikke forbydes udtrykkeligt
  i
  vedtægterne, og at det ikke strider imod stifterens vilje.

Modifikation 18

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 3.   Den kompetente myndighed behandler anmodningen om omdannelse efter de samme procedurer og principper, som hvis det havde været en anmodning om at ændre den almennyttige enheds vedtægter. | 3.   Den kompetente myndighed behandler anmodningen om omdannelse efter de samme procedurer og principper, som hvis det havde været en anmodning om at ændre den almennyttige enheds vedtægter.
  Den ansvarlige myndighed afviser obligatorisk anmodningen om omdannelse og udelukkende med den begrundelse, at de i stk. 2 omhandlede dokumenter ikke er i overensstemmelse med denne forordning, eller at kreditorernes og medarbejdernes rettigheder ikke er tilstrækkeligt beskyttet. |

Kommissionens forslag

Modifikation

3.   Den kompetente myndighed behandler anmodningen om omdannelse efter de samme procedurer og principper, som hvis det havde været en anmodning om at ændre den almennyttige enheds vedtægter.

3.   Den kompetente myndighed behandler anmodningen om omdannelse efter de samme procedurer og principper, som hvis det havde været en anmodning om at ændre den almennyttige enheds vedtægter.
  Den ansvarlige myndighed afviser obligatorisk anmodningen om omdannelse og udelukkende med den begrundelse, at de i stk. 2 omhandlede dokumenter ikke er i overensstemmelse med denne forordning, eller at kreditorernes og medarbejdernes rettigheder ikke er tilstrækkeligt beskyttet.

Modifikation 19

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1.   Såfremt de gældende vedtægter er blevet uhensigtsmæssige for FE's funktionsmåde, kan bestyrelsen beslutte at ændre vedtægterne. | 1.   Såfremt de gældende vedtægter er blevet uhensigtsmæssige for FE's funktionsmåde, kan bestyrelsen beslutte at ændre vedtægterne.
  Såfremt FE i henhold til artikel 31 har yderligere organer, skal disse inddrages i beslutningen om ændringen af vedtægterne, |

Kommissionens forslag

Modifikation

1.   Såfremt de gældende vedtægter er blevet uhensigtsmæssige for FE's funktionsmåde, kan bestyrelsen beslutte at ændre vedtægterne.

1.   Såfremt de gældende vedtægter er blevet uhensigtsmæssige for FE's funktionsmåde, kan bestyrelsen beslutte at ændre vedtægterne.
  Såfremt FE i henhold til artikel 31 har yderligere organer, skal disse inddrages i beslutningen om ændringen af vedtægterne,

Modifikation 20

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| g) | navne, formål og adresser for stiftende organisationer, hvis disse har status af juridiske personer, eller lignende relevante oplysninger vedrørende offentlige organer |

Kommissionens forslag

Modifikation

g)

navne, formål og adresser for stiftende organisationer, hvis disse har status af juridiske personer, eller lignende relevante oplysninger vedrørende offentlige organer

| g) | stifternes fulde navn og adresse, hvis disse er fysiske personer;
  navne, formål og adresser for stiftende organisationer, hvis disse har status af juridiske personer, eller lignende relevante oplysninger vedrørende offentlige organer |
| --- | --- |

g)

stifternes fulde navn og adresse, hvis disse er fysiske personer;
  navne, formål og adresser for stiftende organisationer, hvis disse har status af juridiske personer, eller lignende relevante oplysninger vedrørende offentlige organer

Modifikation 21

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  En FE kan først registreres, når det er påvist, at den overholder forpligtelserne i henhold til kapitel V i denne forordning om medarbejderinddragelse i FE. |

Kommissionens forslag

Modifikation

2a.
     
  En FE kan først registreres, når det er påvist, at den overholder forpligtelserne i henhold til kapitel V i denne forordning om medarbejderinddragelse i FE.

Modifikation 22

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 1.   Stifteren og eventuelt andre bestyrelsesmedlemmer, der kan have forretningsmæssige, familiemæssige eller andre forbindelser til stifteren eller til hinanden, som kunne skabe en
  faktisk eller potentiel
  interessekonflikt af en sådan art, at den kan påvirke hans/hendes dømmekraft, må ikke udgøre flertallet i bestyrelsen. | 1.   Stifteren og eventuelt andre bestyrelsesmedlemmer, der kan have forretningsmæssige, familiemæssige eller andre forbindelser til stifteren eller til hinanden, som kunne skabe en interessekonflikt af en sådan art, at den kan påvirke vedkommendes dømmekraft, må ikke udgøre flertallet i bestyrelsen. |

Kommissionens forslag

Modifikation

1.   Stifteren og eventuelt andre bestyrelsesmedlemmer, der kan have forretningsmæssige, familiemæssige eller andre forbindelser til stifteren eller til hinanden, som kunne skabe en
  faktisk eller potentiel
  interessekonflikt af en sådan art, at den kan påvirke hans/hendes dømmekraft, må ikke udgøre flertallet i bestyrelsen.

1.   Stifteren og eventuelt andre bestyrelsesmedlemmer, der kan have forretningsmæssige, familiemæssige eller andre forbindelser til stifteren eller til hinanden, som kunne skabe en interessekonflikt af en sådan art, at den kan påvirke vedkommendes dømmekraft, må ikke udgøre flertallet i bestyrelsen.

Modifikation 23

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 3.   Ingen,
  hverken direkte eller indirekte
  , fortjeneste må udloddes til en stifter, et medlem af bestyrelsen eller tilsynsrådet, en administrerende direktør eller en revisor eller udvides til en person, der har et virksomhedsmæssigt eller tæt familiemæssigt forhold til dem, medmindre det er for udførelsen af deres opgaver i FE. | 3.   Ingen fortjeneste må udloddes til en stifter, et medlem af bestyrelsen eller tilsynsrådet, en administrerende direktør eller en revisor eller udvides til en person, der har et virksomhedsmæssigt eller tæt familiemæssigt forhold til dem, medmindre det er for udførelsen af deres opgaver i FE. |

Kommissionens forslag

Modifikation

3.   Ingen,
  hverken direkte eller indirekte
  , fortjeneste må udloddes til en stifter, et medlem af bestyrelsen eller tilsynsrådet, en administrerende direktør eller en revisor eller udvides til en person, der har et virksomhedsmæssigt eller tæt familiemæssigt forhold til dem, medmindre det er for udførelsen af deres opgaver i FE.

3.   Ingen fortjeneste må udloddes til en stifter, et medlem af bestyrelsen eller tilsynsrådet, en administrerende direktør eller en revisor eller udvides til en person, der har et virksomhedsmæssigt eller tæt familiemæssigt forhold til dem, medmindre det er for udførelsen af deres opgaver i FE.

Modifikation 24

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2.   FE udarbejder og fremsender årsregnskaber og en årlig aktivitetsrapport til det kompetente nationale registreringskontor og til tilsynsmyndigheden senest seks måneder efter regnskabsårets afslutning. | (Denne ændring vedrører ikke den danske tekst) |

Kommissionens forslag

Modifikation

2.   FE udarbejder og fremsender årsregnskaber og en årlig aktivitetsrapport til det kompetente nationale registreringskontor og til tilsynsmyndigheden senest seks måneder efter regnskabsårets afslutning.

(Denne ændring vedrører ikke den danske tekst)

Modifikation 25

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 4.   FE's årsregnskab revideres af en eller flere personer, som er godkendt til at foretage lovpligtig revision i overensstemmelse med de nationale regler, der er vedtaget i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF. | 4.   FE's årsregnskab revideres af en eller flere personer, som er godkendt til at foretage lovpligtig revision i overensstemmelse med de nationale regler, der er vedtaget i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF, hvis FE overskrider et af følgende kriterier: |
| | a) | en årlig indtægt på 2 millioner EUR eller |

Kommissionens forslag

Modifikation

4.   FE's årsregnskab revideres af en eller flere personer, som er godkendt til at foretage lovpligtig revision i overensstemmelse med de nationale regler, der er vedtaget i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF.

4.   FE's årsregnskab revideres af en eller flere personer, som er godkendt til at foretage lovpligtig revision i overensstemmelse med de nationale regler, der er vedtaget i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF, hvis FE overskrider et af følgende kriterier:

a)

en årlig indtægt på 2 millioner EUR eller

| b) | aktiver på 200 000 EUR eller |
| --- | --- |

b)

aktiver på 200 000 EUR eller

| c) | et gennemsnitligt antal medarbejdere i løbet af regnskabsåret på 50. |
| --- | --- |

c)

et gennemsnitligt antal medarbejdere i løbet af regnskabsåret på 50.

For FE’er, som ikke overskrider nogen af disse kriterier, kan der anvendes en uafhængig inspektør i stedet for en revisor.

Modifikation 26

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 5.   Det af bestyrelsen behørigt godkendte årsregnskab
  samt udtalelsen fra den person, der er ansvarlig for at revidere regnskabet
  , offentliggøres sammen med aktivitetsrapporten. | 5.   Det af bestyrelsen behørigt godkendte årsregnskab offentliggøres sammen med aktivitetsrapporten.
  Udtalelsen fra den person, der er ansvarlig for at revidere regnskabet, offentliggøres i overensstemmelse med bestemmelserne i den medlemsstat, hvor FE har sit vedtægtsmæssige hjemsted. |

Kommissionens forslag

Modifikation

5.   Det af bestyrelsen behørigt godkendte årsregnskab
  samt udtalelsen fra den person, der er ansvarlig for at revidere regnskabet
  , offentliggøres sammen med aktivitetsrapporten.

5.   Det af bestyrelsen behørigt godkendte årsregnskab offentliggøres sammen med aktivitetsrapporten.
  Udtalelsen fra den person, der er ansvarlig for at revidere regnskabet, offentliggøres i overensstemmelse med bestemmelserne i den medlemsstat, hvor FE har sit vedtægtsmæssige hjemsted.

Modifikation 27

Forslag til forordning

Artikel 35

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| FE har sit vedtægtsmæssige hjemsted
  og
  sit hovedkontor eller hovedaktivitetssted
  i EU. | FE har sit vedtægtsmæssige hjemsted
  i Den Europæiske Union og i samme medlemsstat som
  sit hovedkontor eller hovedaktivitetssted.
  FE skal have aktiviteter i mindst to medlemsstater, herunder relevante aktiviteter i den medlemsstat, hvor den har sit vedtægtsmæssige hjemsted og hovedkontor, men den kan også udøve virksomhed uden for EU. |

Kommissionens forslag

Modifikation

FE har sit vedtægtsmæssige hjemsted
  og
  sit hovedkontor eller hovedaktivitetssted
  i EU.

FE har sit vedtægtsmæssige hjemsted
  i Den Europæiske Union og i samme medlemsstat som
  sit hovedkontor eller hovedaktivitetssted.
  FE skal have aktiviteter i mindst to medlemsstater, herunder relevante aktiviteter i den medlemsstat, hvor den har sit vedtægtsmæssige hjemsted og hovedkontor, men den kan også udøve virksomhed uden for EU.

Modifikation 28

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| | ea) | eventuelle følger af flytningen for medarbejderdeltagelsen. |

Kommissionens forslag

Modifikation

ea)

eventuelle følger af flytningen for medarbejderdeltagelsen.

Modifikation 29

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 5 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Den kompetente myndighed i værtsmedlemsstaten kan kun afvise flytningen, hvis betingelserne i første afsnit ikke er opfyldt. | Den kompetente myndighed i værtsmedlemsstaten kan kun afvise flytningen, hvis betingelserne i første afsnit ikke er opfyldt.
  Den kan desuden afvise flytningen, hvis kreditorernes og medarbejdernes rettigheder ikke er tilstrækkeligt beskyttet. |

Kommissionens forslag

Modifikation

Den kompetente myndighed i værtsmedlemsstaten kan kun afvise flytningen, hvis betingelserne i første afsnit ikke er opfyldt.

Den kompetente myndighed i værtsmedlemsstaten kan kun afvise flytningen, hvis betingelserne i første afsnit ikke er opfyldt.
  Den kan desuden afvise flytningen, hvis kreditorernes og medarbejdernes rettigheder ikke er tilstrækkeligt beskyttet.

Modifikation 30

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 2 — afsnit 1 og 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2.   
  Når
  FE
  har op til 200 medarbejdere
  , opretter
  den
  et europæisk samarbejdsudvalg,
  hvis mindst 20 medarbejdere eller deres repræsentanter i mindst to medlemsstater anmoder herom
  . | 2.   FE opretter et europæisk samarbejdsudvalg, når mindst 10 % af medarbejderne i mindst to medlemsstater eller repræsentanter for de pågældende medarbejdere anmoder herom. |
| Når FE har over 200 medarbejdere, opretter den et europæisk samarbejdsudvalg
  , når mindst 10 % af medarbejderne i mindst to medlemsstater eller repræsentanter for de pågældende medarbejdere anmoder herom. | |

Kommissionens forslag

Modifikation

2.   
  Når
  FE
  har op til 200 medarbejdere
  , opretter
  den
  et europæisk samarbejdsudvalg,
  hvis mindst 20 medarbejdere eller deres repræsentanter i mindst to medlemsstater anmoder herom
  .

2.   FE opretter et europæisk samarbejdsudvalg, når mindst 10 % af medarbejderne i mindst to medlemsstater eller repræsentanter for de pågældende medarbejdere anmoder herom.

Når FE har over 200 medarbejdere, opretter den et europæisk samarbejdsudvalg
  , når mindst 10 % af medarbejderne i mindst to medlemsstater eller repræsentanter for de pågældende medarbejdere anmoder herom.

Modifikation 31

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 2 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| De nationale foranstaltninger vedrørende de subsidiære forskrifter, jf. punkt 1, litra a)-e), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF, finder anvendelse på nedsættelse af det europæiske samarbejdsudvalg. | Artikel 5 og 6 i direktiv 2009/38/EF og
  de nationale foranstaltninger vedrørende de subsidiære forskrifter, jf. punkt 1, litra a)-e), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF, finder anvendelse på nedsættelse af det europæiske samarbejdsudvalg. |

Kommissionens forslag

Modifikation

De nationale foranstaltninger vedrørende de subsidiære forskrifter, jf. punkt 1, litra a)-e), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF, finder anvendelse på nedsættelse af det europæiske samarbejdsudvalg.

Artikel 5 og 6 i direktiv 2009/38/EF og
  de nationale foranstaltninger vedrørende de subsidiære forskrifter, jf. punkt 1, litra a)-e), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF, finder anvendelse på nedsættelse af det europæiske samarbejdsudvalg.

Modifikation 32

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 3.
     
  Repræsentanter for frivillige, der deltager i formelle frivillige aktiviteter i FE i en længere periode, har observatørstatus i det europæiske samarbejdsudvalg. Antallet af repræsentanter skal være mindst én pr. medlemsstat, hvor der er mindst 10 frivillige til stede. | udgår |

Kommissionens forslag

Modifikation

3.
     
  Repræsentanter for frivillige, der deltager i formelle frivillige aktiviteter i FE i en længere periode, har observatørstatus i det europæiske samarbejdsudvalg. Antallet af repræsentanter skal være mindst én pr. medlemsstat, hvor der er mindst 10 frivillige til stede.

udgår

Modifikation 33

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| 2.   Når FE's kreditorer har opnået fyldestgørelse, overføres FE's eventuelt tilbageværende aktiver til en anden almennyttig enhed med et lignende almennyttigt formål eller anvendes ellers til almennyttige formål, der ligger så tæt som muligt på dem, FE blev oprettet for. | 2.   Når FE's kreditorer har opnået fyldestgørelse, overføres FE's eventuelt tilbageværende aktiver til en anden almennyttig enhed med et lignende almennyttigt formål
  , som har hjemsted i samme medlemsstat, hvor fonden er registreret,
  eller anvendes ellers til almennyttige formål, der ligger så tæt som muligt på dem, FE blev oprettet for. |

Kommissionens forslag

Modifikation

2.   Når FE's kreditorer har opnået fyldestgørelse, overføres FE's eventuelt tilbageværende aktiver til en anden almennyttig enhed med et lignende almennyttigt formål eller anvendes ellers til almennyttige formål, der ligger så tæt som muligt på dem, FE blev oprettet for.

2.   Når FE's kreditorer har opnået fyldestgørelse, overføres FE's eventuelt tilbageværende aktiver til en anden almennyttig enhed med et lignende almennyttigt formål
  , som har hjemsted i samme medlemsstat, hvor fonden er registreret,
  eller anvendes ellers til almennyttige formål, der ligger så tæt som muligt på dem, FE blev oprettet for.

Modifikation 34

Forslag til forordning

Artikel 45

| Kommissionens forslag | Modifikation |
| --- | --- |
| Hver medlemsstat udpeger
  en tilsynsmyndighed til varetagelse af
  tilsyn med de FE'er, som er registreret i den pågældende medlemsstat, og underretter Kommissionen herom. | Hver medlemsstat udpeger
  efter eget skøn en eller flere myndigheder, som har ansvaret for at føre effektivt
  tilsyn med de FE'er, som er registreret i den pågældende medlemsstat, og underretter Kommissionen herom |

Kommissionens forslag

Modifikation

Hver medlemsstat udpeger
  en tilsynsmyndighed til varetagelse af
  tilsyn med de FE'er, som er registreret i den pågældende medlemsstat, og underretter Kommissionen herom.

Hver medlemsstat udpeger
  efter eget skøn en eller flere myndigheder, som har ansvaret for at føre effektivt
  tilsyn med de FE'er, som er registreret i den pågældende medlemsstat, og underretter Kommissionen herom

| 9. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 187.

(2)  Sml. 2006, s. I-8203.

(3)  Sml. 2009, s. I-359.

(4)  Sml. 2011, s. I-497.

(5)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(6)  EUT C 351 af 15.11.2012, s. 57.

(7)  EUT C 17 af 19.1.2013, s. 81.

(8)  EUT L 122 af 16.5.2009, s. 28.

(9)  EUT L 207 af 18.8.2003, s. 1.

(10)  EUT L 294 af 10.11.2001, s. 22.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/24

---

P7_TA(2013)0300

Blå vækst — Fremme af bæredygtig vækst inden for skibsfart, søtransport og turisme i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om blå vækst — fremme af bæredygtig vækst inden for skibsfart, søtransport og turisme i EU (2012/2297(INI))

(2016/C 075/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2012 om blå vækst — mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2012 om blå vækst — mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi (COM(2012)0494),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 11. september 2012 om status over EU's integrerede havpolitik (COM(2012)0491) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2012)0255), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 11. september 2012 om status over EU's integrerede havpolitik (COM(2012)0491) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2012)0255),

| — | der henviser til Limassolerklæringen af 8. oktober 2012 om en havdagsorden og en maritim dagsorden for vækst og beskæftigelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Limassolerklæringen af 8. oktober 2012 om en havdagsorden og en maritim dagsorden for vækst og beskæftigelse,

| — | der henviser til FN's havretskonvention (UNCLOS), der trådte i kraft den 16. november 1994, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's havretskonvention (UNCLOS), der trådte i kraft den 16. november 1994,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning (COM(2013)0133),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 31. oktober 2012 om »oversigt over EU-politikker, -lovgivning og — initiativer« vedrørende affald i havet (SWD(2012)0365), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 31. oktober 2012 om »oversigt over EU-politikker, -lovgivning og — initiativer« vedrørende affald i havet (SWD(2012)0365),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 29. august 2012 om viden om havene 2020: fra kortlægning af havbunden til oceanografiske prognoser (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 29. august 2012 om viden om havene 2020: fra kortlægning af havbunden til oceanografiske prognoser (COM(2012)0473),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 28. marts 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 28. marts 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. juni 2010 om en ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. juni 2010 om en ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål (COM(2010)0352),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. januar 2009 om meddelelse og handlingsplan: etablering af et europæisk søtransportområde uden barrierer (COM(2009)0010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. januar 2009 om meddelelse og handlingsplan: etablering af et europæisk søtransportområde uden barrierer (COM(2009)0010),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2007 om en integreret EU-havpolitik (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2007 om en integreret EU-havpolitik (COM(2007)0575),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 7. juni 2006 om en fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 7. juni 2006 om en fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene (COM(2006)0275),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om en ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om en ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik — Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik — Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om EU's søtransportpolitik frem til 2018 — strategiske mål og anbefalinger (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om EU's søtransportpolitik frem til 2018 — strategiske mål og anbefalinger (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2008 om regionale udviklingsaspekter ved turismens indvirkning på kystområder (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2008 om regionale udviklingsaspekter ved turismens indvirkning på kystområder (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2008 om en integreret EU-havpolitik (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2008 om en integreret EU-havpolitik (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om en fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om en fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene (6),

| — | der henviser til udtalelse af 20. marts 2013 fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Blå vækst: mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. marts 2013 fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Blå vækst: mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi«,

| — | der henviser til udtalelse af 31. januar 2013 fra Regionsudvalget om blå vækst: mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 31. januar 2013 fra Regionsudvalget om blå vækst: mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Fiskeriudvalget (A7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Fiskeriudvalget (A7-0209/2013),

| A. | der henviser til, at over 70 % af jordens overflade er dækket af hav, hvilket kan spille en afgørende rolle ved imødegåelsen af de langsigtede udfordringer, som EU står over for, såsom klimaændring og den verdensomspændende konkurrence; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at over 70 % af jordens overflade er dækket af hav, hvilket kan spille en afgørende rolle ved imødegåelsen af de langsigtede udfordringer, som EU står over for, såsom klimaændring og den verdensomspændende konkurrence;

| B. | der henviser til, at der er seks store kystzoner i EU (Atlanterhavet, Nordsøen, Østersøen, Sortehavet, Middelhavet og regionerne i den yderste periferi), der er forskellige, hvad angår deres territoriale ressourcer og arten af de aktiviteter, der udfoldes der; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er seks store kystzoner i EU (Atlanterhavet, Nordsøen, Østersøen, Sortehavet, Middelhavet og regionerne i den yderste periferi), der er forskellige, hvad angår deres territoriale ressourcer og arten af de aktiviteter, der udfoldes der;

| C. | der henviser til, at ca. halvdelen af Europas befolkning bor langs de 89 000 km, der udgør Europas kyststrækning, og at det derfor er vigtigt, at regionale og lokale myndigheder tager hensyn til dette demografiske pres, når de gennemfører offentlige politikker; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ca. halvdelen af Europas befolkning bor langs de 89 000 km, der udgør Europas kyststrækning, og at det derfor er vigtigt, at regionale og lokale myndigheder tager hensyn til dette demografiske pres, når de gennemfører offentlige politikker;

| D. | der henviser til, at de teknologiske fremskridt og søgen efter nye kilder til bæredygtig vækst forventes at forøge omfanget af den maritime økonomi til 590 milliarder EUR inden 2020, hvilket vil sikre i alt 7 millioner arbejdspladser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de teknologiske fremskridt og søgen efter nye kilder til bæredygtig vækst forventes at forøge omfanget af den maritime økonomi til 590 milliarder EUR inden 2020, hvilket vil sikre i alt 7 millioner arbejdspladser;

| E. | der henviser til, at den forventede stigning i menneskelig aktivitet vil ske i et sårbart maritimt miljø, hvor kun 10 % af de maritime levesteder og 2 % af havarterne er i en sund tilstand, hvilket viser, at maritime økonomiske aktiviteter ikke bør undergrave maritim bæredygtighed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den forventede stigning i menneskelig aktivitet vil ske i et sårbart maritimt miljø, hvor kun 10 % af de maritime levesteder og 2 % af havarterne er i en sund tilstand, hvilket viser, at maritime økonomiske aktiviteter ikke bør undergrave maritim bæredygtighed;

| F. | der henviser til, at investering i naturlig og menneskelig kapital er væsentlig for at imødegå de nuværende udfordringer, navnlig udfordringen med at gøre menneskelige aktiviteter økonomisk og socialt bæredygtige, sikre miljømæssigt forsvarlige betingelser og tilpasse sig til klimaændringerne med henblik på at bekæmpe kysterosion og forsuring af havene samt bevare biodiversiteten, idet der tages i betragtning, at sunde, produktive økosystemer er vitale for udviklingen af en bæredygtig og konkurrencedygtig blå økonomi; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at investering i naturlig og menneskelig kapital er væsentlig for at imødegå de nuværende udfordringer, navnlig udfordringen med at gøre menneskelige aktiviteter økonomisk og socialt bæredygtige, sikre miljømæssigt forsvarlige betingelser og tilpasse sig til klimaændringerne med henblik på at bekæmpe kysterosion og forsuring af havene samt bevare biodiversiteten, idet der tages i betragtning, at sunde, produktive økosystemer er vitale for udviklingen af en bæredygtig og konkurrencedygtig blå økonomi;

| G. | der henviser til, at størrelsen og omfanget af de miljømæssige konsekvenser af blå vækst-fokusområder er højst usikker og potentiel skadelig på grund vores begrænsede viden om de marine økosystemers indviklede kompleksitet, og der henviser til, at den hertilhørende beslutningstagen derfor skal ske på grundlag af forsigtighedsprincippet, der er nedfældet i artikel 191, stk. 2, i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at størrelsen og omfanget af de miljømæssige konsekvenser af blå vækst-fokusområder er højst usikker og potentiel skadelig på grund vores begrænsede viden om de marine økosystemers indviklede kompleksitet, og der henviser til, at den hertilhørende beslutningstagen derfor skal ske på grundlag af forsigtighedsprincippet, der er nedfældet i artikel 191, stk. 2, i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF);

| H. | der henviser til, at kyst- og havpolitik bør medtages i den generelle ramme for programmeringsperioden 2014-2020, også med henblik på at opfylde målene i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kyst- og havpolitik bør medtages i den generelle ramme for programmeringsperioden 2014-2020, også med henblik på at opfylde målene i Europa 2020-strategien;

| I. | der henviser til, at målet om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst for kyst- og ø-områder skal understøttes af en omhyggelig analyse af de systemiske og strukturelle handicap, som kendetegner disse områder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at målet om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst for kyst- og ø-områder skal understøttes af en omhyggelig analyse af de systemiske og strukturelle handicap, som kendetegner disse områder;

| J. | der henviser til, at EU's ø-system med hensyn til søtransport må bære væsentligt højere omkostninger end andre kystområder i EU; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU's ø-system med hensyn til søtransport må bære væsentligt højere omkostninger end andre kystområder i EU;

| K. | der henviser til, at turismens sæsonbetonede natur i høj grad går ud over udviklingen af kyst- og ø-områder, og at der bør udvikles en ad hoc-strategi til at imødegå dette problem; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at turismens sæsonbetonede natur i høj grad går ud over udviklingen af kyst- og ø-områder, og at der bør udvikles en ad hoc-strategi til at imødegå dette problem;

| L. | der henviser til, at der er behov for koordination mellem de makroregionale strategier og de respektive handlingsplaner for Unionens havområder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er behov for koordination mellem de makroregionale strategier og de respektive handlingsplaner for Unionens havområder;

| M. | der henviser til, at denne betænkning er Parlamentets køreplan for yderligere fremskridt inden for blå vækst; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at denne betænkning er Parlamentets køreplan for yderligere fremskridt inden for blå vækst;

Den generelle ramme

| 1. | bifalder Kommissionens meddelelse om blå vækst, der udgør den maritime dimension af Europa 2020-strategien og klart viser de muligheder, som den maritime økonomi rummer for at skabe en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens meddelelse om blå vækst, der udgør den maritime dimension af Europa 2020-strategien og klart viser de muligheder, som den maritime økonomi rummer for at skabe en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og beskæftigelsesmuligheder;

| 2. | bifalder Kommissionens rapport om fremskridtet i EU's integrerede maritime politik (IMP), gentager sin støtte til IMP og understreger, at fremme af denne politik fortsat er det primære middel til styrkelse af den blå vækst; |
| --- | --- |

2.

bifalder Kommissionens rapport om fremskridtet i EU's integrerede maritime politik (IMP), gentager sin støtte til IMP og understreger, at fremme af denne politik fortsat er det primære middel til styrkelse af den blå vækst;

| 3. | anerkender, at havene og oceanerne fremover vil spille en stadig mere afgørende rolle i den økonomiske vækst på verdensplan; mener, at blå vækst-strategien som del af den integrerede maritime politik vil tilskynde til udvikling af synergier og koordinerede politikker og dermed skabe europæisk merværdi og bidrage til jobskabelse i de maritime sektorer; |
| --- | --- |

3.

anerkender, at havene og oceanerne fremover vil spille en stadig mere afgørende rolle i den økonomiske vækst på verdensplan; mener, at blå vækst-strategien som del af den integrerede maritime politik vil tilskynde til udvikling af synergier og koordinerede politikker og dermed skabe europæisk merværdi og bidrage til jobskabelse i de maritime sektorer;

| 4. | mener, at for at styrke Unionens maritime økonomiske sektorers konkurrenceevne på verdensmarkedet, må de lokale, regionale, nationale og europæiske myndigheder skabe de nødvendige betingelser for bæredygtig vækst, navnlig ved indførelse af systemer for maritim fysisk planlægning, forbedring af infrastrukturen, skabelse af adgang til opnåelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og sikring af finansiering; påpeger, at det er vigtigt at udveksle viden og bedste praksis mellem de forskellige niveauer af offentlige myndigheder gennem oprettelse af en specifik EU-platform; |
| --- | --- |

4.

mener, at for at styrke Unionens maritime økonomiske sektorers konkurrenceevne på verdensmarkedet, må de lokale, regionale, nationale og europæiske myndigheder skabe de nødvendige betingelser for bæredygtig vækst, navnlig ved indførelse af systemer for maritim fysisk planlægning, forbedring af infrastrukturen, skabelse af adgang til opnåelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og sikring af finansiering; påpeger, at det er vigtigt at udveksle viden og bedste praksis mellem de forskellige niveauer af offentlige myndigheder gennem oprettelse af en specifik EU-platform;

| 5. | påpeger, at sikring af tilstrækkelig finansiering vil udgøre en udfordring for de små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der er aktive i sektorer forbundet med blå vækst, og hilser derfor initiativer såsom nye EU-regler for risikokapitalfonde, der vil lette SMV'ernes adgang til finansiering, velkommen; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at sikring af tilstrækkelig finansiering vil udgøre en udfordring for de små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der er aktive i sektorer forbundet med blå vækst, og hilser derfor initiativer såsom nye EU-regler for risikokapitalfonde, der vil lette SMV'ernes adgang til finansiering, velkommen;

| 6. | er af den opfattelse, at det i en tid, hvor medlemsstaterne må skære ned på deres offentlige investeringer, er tvingende nødvendigt, at udviklingspolitikker og frem for alt projekter med store omkostninger, såsom transportprojekter og energi- og kommunikationsinfrastrukturprojekter får tilstrækkelig finansiering i programmeringsperioden 2014-2020 og herudover; opfordrer medlemsstaterne til at kanalisere tilgængelige finansielle instrumenter og europæisk finansiering til projekter inden for blå økonomi; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at det i en tid, hvor medlemsstaterne må skære ned på deres offentlige investeringer, er tvingende nødvendigt, at udviklingspolitikker og frem for alt projekter med store omkostninger, såsom transportprojekter og energi- og kommunikationsinfrastrukturprojekter får tilstrækkelig finansiering i programmeringsperioden 2014-2020 og herudover; opfordrer medlemsstaterne til at kanalisere tilgængelige finansielle instrumenter og europæisk finansiering til projekter inden for blå økonomi;

| 7. | understreger vigtigheden af, at der især inden for den flerårige finansielle ramme 2014-2020 tages hensyn til de specifikke behov hos de medlemsstater, der har modtaget hjælp, og som står over for stadig større problemer ved at påtage sig omkostningstunge projekter, såvel som behovene hos regionerne i den yderste periferi og ø-regionerne, som har strukturproblemer på grund af deres fjerne beliggenhed og naturmæssige karakteristika; |
| --- | --- |

7.

understreger vigtigheden af, at der især inden for den flerårige finansielle ramme 2014-2020 tages hensyn til de specifikke behov hos de medlemsstater, der har modtaget hjælp, og som står over for stadig større problemer ved at påtage sig omkostningstunge projekter, såvel som behovene hos regionerne i den yderste periferi og ø-regionerne, som har strukturproblemer på grund af deres fjerne beliggenhed og naturmæssige karakteristika;

| 8. | bemærker den økonomiske krises vilkår og de sociale problemer, der berører mange områder, især øer, frem for alt i Middelhavsområdet og særlig dem, der ligger meget langt fra fastlandet; understreger, at øernes fjerne beliggenhed i forhold til det indre marked udsætter dem for industriel og økonomisk stagnation og affolkning, hvilket må være målet for specifikke foranstaltninger fra EU-institutionernes side; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at overveje at indføre frizoner som et redskab, der ved at nedbringe skattebyrden og tiltrække udenlandske direkte investeringer kan standse den nedadgående spiral, der påvirker ø-områderne, ved at fremme vækst og udvikling; |
| --- | --- |

8.

bemærker den økonomiske krises vilkår og de sociale problemer, der berører mange områder, især øer, frem for alt i Middelhavsområdet og særlig dem, der ligger meget langt fra fastlandet; understreger, at øernes fjerne beliggenhed i forhold til det indre marked udsætter dem for industriel og økonomisk stagnation og affolkning, hvilket må være målet for specifikke foranstaltninger fra EU-institutionernes side; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at overveje at indføre frizoner som et redskab, der ved at nedbringe skattebyrden og tiltrække udenlandske direkte investeringer kan standse den nedadgående spiral, der påvirker ø-områderne, ved at fremme vækst og udvikling;

| 9. | fremhæver den rolle, som havområdestrategierne spiller med hensyn til at fremme regional udvikling og økonomisk, territorial og social samhørighed, sætte gang i den europæiske økonomi, fremme inklusiv blå vækst, skabe arbejdspladser og beskytte biodiversiteten i havene og kystområderne; opfordrer til, at sådanne strategier, der er knyttet til nuværende og fremtidige makro-regionale strategier, gennemføres effektivt for alle europæiske havområder, og til, at passende finansielle og administrative ressourcer fra EU og andre steder anvendes til gennemførelsen heraf; mener, at den rolle, som regionerne spiller med hensyn til udarbejdelsen af havområdestrategier, er nød til at blive styrket; anerkender i denne henseende bidrag fra territorialt og grænseoverskridende samarbejde til at behandle problemerne, som kyst- og havregioner står overfor; |
| --- | --- |

9.

fremhæver den rolle, som havområdestrategierne spiller med hensyn til at fremme regional udvikling og økonomisk, territorial og social samhørighed, sætte gang i den europæiske økonomi, fremme inklusiv blå vækst, skabe arbejdspladser og beskytte biodiversiteten i havene og kystområderne; opfordrer til, at sådanne strategier, der er knyttet til nuværende og fremtidige makro-regionale strategier, gennemføres effektivt for alle europæiske havområder, og til, at passende finansielle og administrative ressourcer fra EU og andre steder anvendes til gennemførelsen heraf; mener, at den rolle, som regionerne spiller med hensyn til udarbejdelsen af havområdestrategier, er nød til at blive styrket; anerkender i denne henseende bidrag fra territorialt og grænseoverskridende samarbejde til at behandle problemerne, som kyst- og havregioner står overfor;

| 10. | glæder sig over fremskridtene i forbindelse med gennemførelsen af EU-strategien for Østersø- og Atlanterhavsområderne og gentager sin opfordring til Kommissionen om at udarbejde en EU-strategi for Sortehavsområdet; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over fremskridtene i forbindelse med gennemførelsen af EU-strategien for Østersø- og Atlanterhavsområderne og gentager sin opfordring til Kommissionen om at udarbejde en EU-strategi for Sortehavsområdet;

| 11. | opfordrer Unionen og medlemsstaterne til at yde en stærk støtte til oprettelsen af regionale og grænseoverskridende maritime klynger; understreger sådanne klyngers strategiske betydning som ekspertisecentre for økonomisk aktivitet med relation til blå vækst; mener, at udviklingen af disse vil fremme udvekslingen af viden og god praksis, skabe synergier mellem forskellige sektorer inden for den blå økonomi og bidrage til at tiltrække investering; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Unionen og medlemsstaterne til at yde en stærk støtte til oprettelsen af regionale og grænseoverskridende maritime klynger; understreger sådanne klyngers strategiske betydning som ekspertisecentre for økonomisk aktivitet med relation til blå vækst; mener, at udviklingen af disse vil fremme udvekslingen af viden og god praksis, skabe synergier mellem forskellige sektorer inden for den blå økonomi og bidrage til at tiltrække investering;

| 12. | understreger den iboende sammenkædning mellem økonomisk vækst og klimaændringer og påpeger, at alle maritime aktiviteter skal være i overensstemmelse med EU's strategi for tilpasning til klimaændringerne med henblik på at bidrage til et Europa, der er mere modstandsdygtig over for klimaændringer; |
| --- | --- |

12.

understreger den iboende sammenkædning mellem økonomisk vækst og klimaændringer og påpeger, at alle maritime aktiviteter skal være i overensstemmelse med EU's strategi for tilpasning til klimaændringerne med henblik på at bidrage til et Europa, der er mere modstandsdygtig over for klimaændringer;

| 13. | understreger især, at den stigende økonomiske aktivitet i forbindelse med blå vækst skal ikke komme på bekostning af marine- og kystnære økosystemer, som er yderst følsomme og er blandt de første, der lider under følgerne af klimaændringerne; påpeger, at blå vækst skal være tilpasset de miljømæssige mål og økosystemtilgangen i havstrategirammedirektivet og direktivet om strategisk miljøvurdering, idet der mindes om, at forsigtighedsprincippet skal overholdes i tilfælde af usikkerhed; understreger, at alle økonomiske aktiviteter i forbindelse med blå vækst bør garantere maritim sikkerhed; |
| --- | --- |

13.

understreger især, at den stigende økonomiske aktivitet i forbindelse med blå vækst skal ikke komme på bekostning af marine- og kystnære økosystemer, som er yderst følsomme og er blandt de første, der lider under følgerne af klimaændringerne; påpeger, at blå vækst skal være tilpasset de miljømæssige mål og økosystemtilgangen i havstrategirammedirektivet og direktivet om strategisk miljøvurdering, idet der mindes om, at forsigtighedsprincippet skal overholdes i tilfælde af usikkerhed; understreger, at alle økonomiske aktiviteter i forbindelse med blå vækst bør garantere maritim sikkerhed;

| 14. | bemærker med bekymring miljøindvirkningerne af affald i alle de europæiske have og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at koncentrere sig om fuldstændig gennemførelse og håndhævelse af de relevante EU-direktiver såsom direktiverne om affaldsforvaltning, modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe, vandkvalitet og maritim strategi; |
| --- | --- |

14.

bemærker med bekymring miljøindvirkningerne af affald i alle de europæiske have og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at koncentrere sig om fuldstændig gennemførelse og håndhævelse af de relevante EU-direktiver såsom direktiverne om affaldsforvaltning, modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe, vandkvalitet og maritim strategi;

| 15. | understreger, at alle maritime aktiviteter, herunder alle dem, der udføres inden for rammerne af den integrerede havpolitik, bør udføres i overensstemmelse med FN's havretskonvention (UNCLOS); understreger behovet for en fælles EU-tilgang til udforskningen, udnyttelsen og forvaltningen af havets naturressourcer, der garanterer en effektiv og sikker afgrænsning af eksklusive økonomiske zoner (EØZ) mellem EU's medlemsstater og tredjelande i overensstemmelse med international ret; |
| --- | --- |

15.

understreger, at alle maritime aktiviteter, herunder alle dem, der udføres inden for rammerne af den integrerede havpolitik, bør udføres i overensstemmelse med FN's havretskonvention (UNCLOS); understreger behovet for en fælles EU-tilgang til udforskningen, udnyttelsen og forvaltningen af havets naturressourcer, der garanterer en effektiv og sikker afgrænsning af eksklusive økonomiske zoner (EØZ) mellem EU's medlemsstater og tredjelande i overensstemmelse med international ret;

| 16. | understreger i den forbindelse, at der er behov for retssikkerhed for alle relevante aktører, der investerer i maritime områder, og støtter nye incitamenter til at fremme udnyttelsen af medlemsstaternes eksklusive økonomiske zoner; |
| --- | --- |

16.

understreger i den forbindelse, at der er behov for retssikkerhed for alle relevante aktører, der investerer i maritime områder, og støtter nye incitamenter til at fremme udnyttelsen af medlemsstaternes eksklusive økonomiske zoner;

Maritim fysisk planlægning og integreret kystforvaltning

| 17. | bifalder Kommissionens lovgivningsforslag om maritim fysisk planlægning og integreret kystforvaltning som nødvendige foranstaltninger for forvaltning af det voksende antal hav- og kystaktiviteter og beskyttelse af havmiljøet, samtidig med at man sikrer, at forskellige aktiviteter kan eksistere harmonisk side om side, og at man undgår konflikter om anvendelsen af kyst- og havområder; anser det for nødvendigt i denne henseende at vælge en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter i kystområder og til havs; |
| --- | --- |

17.

bifalder Kommissionens lovgivningsforslag om maritim fysisk planlægning og integreret kystforvaltning som nødvendige foranstaltninger for forvaltning af det voksende antal hav- og kystaktiviteter og beskyttelse af havmiljøet, samtidig med at man sikrer, at forskellige aktiviteter kan eksistere harmonisk side om side, og at man undgår konflikter om anvendelsen af kyst- og havområder; anser det for nødvendigt i denne henseende at vælge en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter i kystområder og til havs;

| 18. | påpeger, at maritim fysisk planlægning forventes at medføre et fald i virksomhedernes omkostninger og forbedre investeringsklimaet, mens den integrerede kystforvaltning vil lette koordineringen af aktiviteter i kystzonen og medføre en samlet forbedring af forvaltningen af denne zone; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at maritim fysisk planlægning forventes at medføre et fald i virksomhedernes omkostninger og forbedre investeringsklimaet, mens den integrerede kystforvaltning vil lette koordineringen af aktiviteter i kystzonen og medføre en samlet forbedring af forvaltningen af denne zone;

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre udbredelse af bedste praksis, og at man lærer af de erfaringer, der er gjort ved de forberedende aktioner på dette område, eftersom der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til udvikling af systemer for forvaltning af hav- og kystzoner; mener dog, at der er behov for en skræddersyet strategi, således at medlemsstaterne får mulighed for at gennemføre EU's retningslinjer for hav- og kystplanlægning under hensyntagen til lokale særlige forhold og behov i samarbejde med de lokale myndigheder; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre udbredelse af bedste praksis, og at man lærer af de erfaringer, der er gjort ved de forberedende aktioner på dette område, eftersom der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til udvikling af systemer for forvaltning af hav- og kystzoner; mener dog, at der er behov for en skræddersyet strategi, således at medlemsstaterne får mulighed for at gennemføre EU's retningslinjer for hav- og kystplanlægning under hensyntagen til lokale særlige forhold og behov i samarbejde med de lokale myndigheder;

| 20. | mener, at det er nødvendigt at styrke grænsefladen mellem land og hav i forbindelse med fysisk planlægning for at sikre kontinuitet i de menneskelige aktiviteter og i forsyningskæden og at sikre, at kystområderne er ordentligt forbundet med deres bagland; mener, at dette kan bidrage til at hindre fænomenet med kyster, der behandles som grænser; |
| --- | --- |

20.

mener, at det er nødvendigt at styrke grænsefladen mellem land og hav i forbindelse med fysisk planlægning for at sikre kontinuitet i de menneskelige aktiviteter og i forsyningskæden og at sikre, at kystområderne er ordentligt forbundet med deres bagland; mener, at dette kan bidrage til at hindre fænomenet med kyster, der behandles som grænser;

| 21. | understreger, at hullerne i den videnskabelige viden om de maritime aktiviteter og deres miljø udgør hindringer for den fysiske planlægning, og fremlægger betydningen af initiativet »Viden om havene 2020« og dets konkrete mål såsom kortlægning af havbunden i de europæiske have inden 2020; mener, at havbunden bør kortlægges på ensartet vis, så interesserede europæiske organer kan have adgang til oplysningerne, særlig forskningscentre, universiteter og offentlige institutioner; |
| --- | --- |

21.

understreger, at hullerne i den videnskabelige viden om de maritime aktiviteter og deres miljø udgør hindringer for den fysiske planlægning, og fremlægger betydningen af initiativet »Viden om havene 2020« og dets konkrete mål såsom kortlægning af havbunden i de europæiske have inden 2020; mener, at havbunden bør kortlægges på ensartet vis, så interesserede europæiske organer kan have adgang til oplysningerne, særlig forskningscentre, universiteter og offentlige institutioner;

| 22. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med iværksættelsen af en plan for kortlægning og overvågning af skibsvrag og undersøiske arkæologiske fundsteder, som er en vigtig del af Unionens historiske og kulturelle arv; understreger behovet for at lette forståelsen og undersøgelsen af sådanne steder samt bidrage til at hindre den udplyndring, de udsættes for, således at de kan bevares korrekt; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med iværksættelsen af en plan for kortlægning og overvågning af skibsvrag og undersøiske arkæologiske fundsteder, som er en vigtig del af Unionens historiske og kulturelle arv; understreger behovet for at lette forståelsen og undersøgelsen af sådanne steder samt bidrage til at hindre den udplyndring, de udsættes for, således at de kan bevares korrekt;

Maritime færdigheder og beskæftigelse

| 23. | mener, at den samlede beskæftigelse i den blå økonomi kan overskride det skønnede antal på 7 millioner arbejdspladser inden 2020, hvis den understøttes af uddannelsespolitikker med det formål at sikre tilstedeværelsen af en mobil arbejdsstyrke med tilstrækkelige kvalifikationer og erfaringer; |
| --- | --- |

23.

mener, at den samlede beskæftigelse i den blå økonomi kan overskride det skønnede antal på 7 millioner arbejdspladser inden 2020, hvis den understøttes af uddannelsespolitikker med det formål at sikre tilstedeværelsen af en mobil arbejdsstyrke med tilstrækkelige kvalifikationer og erfaringer;

| 24. | gentager sin opfordring til at sikre en væsentlig forbedring af arbejds-, sundheds- og sikkerhedsvilkårene inden for de maritime erhverv; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på dette område for at forbedre jobsikkerheden og gøre job i den blå økonomi og beslægtede sektorer mere attraktive; |
| --- | --- |

24.

gentager sin opfordring til at sikre en væsentlig forbedring af arbejds-, sundheds- og sikkerhedsvilkårene inden for de maritime erhverv; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på dette område for at forbedre jobsikkerheden og gøre job i den blå økonomi og beslægtede sektorer mere attraktive;

| 25. | understreger behovet for at forbedre søfarendes arbejdsforhold gennem hensigtsmæssige tiltag, til at integrere ILO's konvention om søfarendes arbejdsforhold i EU-retten og til at foreslå et program for søfarendes kvalifikationer og uddannelse, særligt rekruttering af unge, herunder unge fra tredjelande; |
| --- | --- |

25.

understreger behovet for at forbedre søfarendes arbejdsforhold gennem hensigtsmæssige tiltag, til at integrere ILO's konvention om søfarendes arbejdsforhold i EU-retten og til at foreslå et program for søfarendes kvalifikationer og uddannelse, særligt rekruttering af unge, herunder unge fra tredjelande;

| 26. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og understøtte bestræbelser på regionalt plan for at vurdere de kvalifikationer og erhverv, der vil blive efterspurgt i de blå økonomiske sektorer, og til at sikre, at initiativer såsom »EU Skills Panorama« afspejler den blå økonomis behov; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og understøtte bestræbelser på regionalt plan for at vurdere de kvalifikationer og erhverv, der vil blive efterspurgt i de blå økonomiske sektorer, og til at sikre, at initiativer såsom »EU Skills Panorama« afspejler den blå økonomis behov;

| 27. | mener, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne bør udarbejde en handlingsplan med det formål at fremme erhverv, der er direkte eller indirekte knyttet til den blå økonomi, for at tiltrække folk hertil; |
| --- | --- |

27.

mener, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne bør udarbejde en handlingsplan med det formål at fremme erhverv, der er direkte eller indirekte knyttet til den blå økonomi, for at tiltrække folk hertil;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at fremme initiativer til fordel for arbejdstagernes bevægelighed mellem de økonomiske sektorer og medlemsstaterne, såsom en flerårig indsats for udveksling af studerende, undervisere og unge fagfolk efter Erasmusmodellen; støtter samarbejde mellem virksomheder og uddannelsesudbydere med det formål at forberede kandidater på arbejdspladser i nye sektorer; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at fremme initiativer til fordel for arbejdstagernes bevægelighed mellem de økonomiske sektorer og medlemsstaterne, såsom en flerårig indsats for udveksling af studerende, undervisere og unge fagfolk efter Erasmusmodellen; støtter samarbejde mellem virksomheder og uddannelsesudbydere med det formål at forberede kandidater på arbejdspladser i nye sektorer;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med repræsentanter for de maritime økonomiske sektorer og med uddannelsesudbydere med henblik på at oprette og finansiere europæiske sektorråd for kvalifikationer og beskæftigelse med henblik på at registrere arbejdspladser, ændringer i de nødvendige jobkvalifikationer og de dermed forbundne uddannelsesbehov; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at samarbejde med repræsentanter for de maritime økonomiske sektorer og med uddannelsesudbydere med henblik på at oprette og finansiere europæiske sektorråd for kvalifikationer og beskæftigelse med henblik på at registrere arbejdspladser, ændringer i de nødvendige jobkvalifikationer og de dermed forbundne uddannelsesbehov;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at udvikle et initiativ, der i tråd med Erasmus skal tilskynde forskningspersonale til mobilitet, navnlig i kystområder, med særlig henvisning til områder med turisme, energi og bioteknologi, og som skal gennemføres som en prioritet i lavsæsonen for turisme for på en bæredygtig måde at afbalancere menneskestrømmene i følsomme økosystemer og samtidig optimere anvendelsen af infrastrukturen i kystområder og på øer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at udvikle et initiativ, der i tråd med Erasmus skal tilskynde forskningspersonale til mobilitet, navnlig i kystområder, med særlig henvisning til områder med turisme, energi og bioteknologi, og som skal gennemføres som en prioritet i lavsæsonen for turisme for på en bæredygtig måde at afbalancere menneskestrømmene i følsomme økosystemer og samtidig optimere anvendelsen af infrastrukturen i kystområder og på øer;

Forskning og innovation

| 31. | bemærker EU's forskningskapacitet i verdensklasse på søfartsområdet og dens betydning for en velunderbygget politikudformning og et innovationsdrevet erhvervsliv, men også vanskelighederne for erhvervslivet med at udnytte forskningsresultater kommercielt; |
| --- | --- |

31.

bemærker EU's forskningskapacitet i verdensklasse på søfartsområdet og dens betydning for en velunderbygget politikudformning og et innovationsdrevet erhvervsliv, men også vanskelighederne for erhvervslivet med at udnytte forskningsresultater kommercielt;

| 32. | understreger, at Horisont 2020-programmet med enklere procedurer og bedre støtte til innovation vil kunne yde væsentlig støtte til havforskning med henblik på at styrke udbredelsen på markedet med udgangspunkt i erfaringen fra »Ocean of Tomorrow«-projekterne; |
| --- | --- |

32.

understreger, at Horisont 2020-programmet med enklere procedurer og bedre støtte til innovation vil kunne yde væsentlig støtte til havforskning med henblik på at styrke udbredelsen på markedet med udgangspunkt i erfaringen fra »Ocean of Tomorrow«-projekterne;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre sin strategi for havforskning og maritim forskning inden 2014 og foreslå konkrete foranstaltninger til at forbedre synergierne og videnspredning blandt forskere i EU; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at ajourføre sin strategi for havforskning og maritim forskning inden 2014 og foreslå konkrete foranstaltninger til at forbedre synergierne og videnspredning blandt forskere i EU;

| 34. | bemærker, at det kun er sunde havøkosystemer, der kan danne grundlag for en forsvarlig og bæredygtig blå økonomi; opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at forske i de kumulative følger af menneskers anvendelse af havmiljøet og af maritime aktiviteter inden for alle sektorer; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at det kun er sunde havøkosystemer, der kan danne grundlag for en forsvarlig og bæredygtig blå økonomi; opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at forske i de kumulative følger af menneskers anvendelse af havmiljøet og af maritime aktiviteter inden for alle sektorer;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at sikre passende langsigtet miljøovervågning og gennemføre forskning i systemer for tidlig varsling; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at sikre passende langsigtet miljøovervågning og gennemføre forskning i systemer for tidlig varsling;

| 36. | understreger betydningen af projekter som Det Europæiske Havobservations- og Datanetværk (EMODNET) for det at lette udvekslingen og tilgængeligheden af forskningsdata; |
| --- | --- |

36.

understreger betydningen af projekter som Det Europæiske Havobservations- og Datanetværk (EMODNET) for det at lette udvekslingen og tilgængeligheden af forskningsdata;

Skibsfart og skibsbygning

| 37. | konstaterer med bekymring, at skibsfart inden for EU fortsat hæmmes af overmåde besværlige administrative procedurer og toldprocedurer, der truer visionen om et europæisk søtransportområde og forhindrer denne sektors vækst, særligt inden for cabotagesejlads og havets motorveje; mener, at der skal udvikles et ensartet regelsæt for søfart inden for Unionen, da det er afgørende at sikre fri bevægelighed for varer og personer i EU's farvande; |
| --- | --- |

37.

konstaterer med bekymring, at skibsfart inden for EU fortsat hæmmes af overmåde besværlige administrative procedurer og toldprocedurer, der truer visionen om et europæisk søtransportområde og forhindrer denne sektors vækst, særligt inden for cabotagesejlads og havets motorveje; mener, at der skal udvikles et ensartet regelsæt for søfart inden for Unionen, da det er afgørende at sikre fri bevægelighed for varer og personer i EU's farvande;

| 38. | giver udtryk for sin tilfredshed med det vellykkede »Blue Belt«-pilotprojekt og opfordrer Kommissionen til at fremsætte de nødvendige lovgivningsforslag til skabelse af »Blue Belt«, herunder den nødvendige revision af EU’s toldkodeks, før udgangen af 2013; |
| --- | --- |

38.

giver udtryk for sin tilfredshed med det vellykkede »Blue Belt«-pilotprojekt og opfordrer Kommissionen til at fremsætte de nødvendige lovgivningsforslag til skabelse af »Blue Belt«, herunder den nødvendige revision af EU’s toldkodeks, før udgangen af 2013;

| 39. | påpeger, at fremme af søtransport ikke alene vil bidrage til den økonomiske vækst og beskæftigelsen, men også til det mål, som er opstillet i hvidbogen om »en køreplan for et fælles europæisk transportområde«, om at flytte 50 % af vejtransporten over på jernbanetransport og søtransport inden 2050; |
| --- | --- |

39.

påpeger, at fremme af søtransport ikke alene vil bidrage til den økonomiske vækst og beskæftigelsen, men også til det mål, som er opstillet i hvidbogen om »en køreplan for et fælles europæisk transportområde«, om at flytte 50 % af vejtransporten over på jernbanetransport og søtransport inden 2050;

| 40. | understreger behovet for at udvide den rolle, som havets motorveje har i deres egenskab af de vigtigste europæiske korridorer og fremhæver, at det for at sikre den europæiske søtransports konkurrenceevne på lang sigt er afgørende at etablere gnidningsløse transportkæder for passagerer og gods på tværs af transportformer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en meddelelse om fremskridt for, udvikling af og fremtid for havets motorveje; mener, at større øer bør fuldt integreres i havets motorveje med henblik på at forbedre deres tilgængelighed og styrke deres økonomiske konkurrenceevne; |
| --- | --- |

40.

understreger behovet for at udvide den rolle, som havets motorveje har i deres egenskab af de vigtigste europæiske korridorer og fremhæver, at det for at sikre den europæiske søtransports konkurrenceevne på lang sigt er afgørende at etablere gnidningsløse transportkæder for passagerer og gods på tværs af transportformer; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en meddelelse om fremskridt for, udvikling af og fremtid for havets motorveje; mener, at større øer bør fuldt integreres i havets motorveje med henblik på at forbedre deres tilgængelighed og styrke deres økonomiske konkurrenceevne;

| 41. | understreger, at søfartssikkerheden er afgørende for bæredygtig fremme af søtransport, bæredygtig økonomisk vækst, maritim beskæftigelse og bæredygtige miljøstandarder inden for denne sektor; understreger, at princippet om forebyggelse bør anvendes for at imødegå nye risici og forebygge alle typer af katastrofer i forbindelse med søtransport; bemærker, at der må træffes foranstaltninger i denne forbindelse ikke kun inden for EU, men også på internationalt plan, og navnlig inden for Den Internationale Søfartsorganisation; |
| --- | --- |

41.

understreger, at søfartssikkerheden er afgørende for bæredygtig fremme af søtransport, bæredygtig økonomisk vækst, maritim beskæftigelse og bæredygtige miljøstandarder inden for denne sektor; understreger, at princippet om forebyggelse bør anvendes for at imødegå nye risici og forebygge alle typer af katastrofer i forbindelse med søtransport; bemærker, at der må træffes foranstaltninger i denne forbindelse ikke kun inden for EU, men også på internationalt plan, og navnlig inden for Den Internationale Søfartsorganisation;

| 42. | understreger, at gennemførelsen af den tredje pakke om sikkerhed til søs forbedrer kvaliteten af europæiske flagstater, klassifikationsselskabers arbejde, inspektion af fartøjer i havne, trafikovervågning af skibsfart, undersøgelse af ulykker og beskyttelse af ofre; opfordrer medlemsstaterne til at sætte gang i den effektive gennemførelse af denne lovpakke; |
| --- | --- |

42.

understreger, at gennemførelsen af den tredje pakke om sikkerhed til søs forbedrer kvaliteten af europæiske flagstater, klassifikationsselskabers arbejde, inspektion af fartøjer i havne, trafikovervågning af skibsfart, undersøgelse af ulykker og beskyttelse af ofre; opfordrer medlemsstaterne til at sætte gang i den effektive gennemførelse af denne lovpakke;

| 43. | understreger, at søtransportpolitikken bør tage hensyn til alle relevante spørgsmål vedrørende økonomi, miljø og offentlig sundhed; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge EU's skibsfartssektors overholdelse af kravene til miljø og offentlig sundhed, og, hvor det er hensigtsmæssigt foreslå specifikke foranstaltninger til imødegåelse af negative virkninger på dens konkurrenceevne; bemærker, at de lovgivningsmæssige krav til ophugning af skibe og sulfatindholdet i skibsbrændstoffer bør sikre et højt niveau af miljøbeskyttelse, samtidig med at målet om flytning af transport fra vej til hav sikres effektivt i tråd med Unionens klimaændringsmål; |
| --- | --- |

43.

understreger, at søtransportpolitikken bør tage hensyn til alle relevante spørgsmål vedrørende økonomi, miljø og offentlig sundhed; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge EU's skibsfartssektors overholdelse af kravene til miljø og offentlig sundhed, og, hvor det er hensigtsmæssigt foreslå specifikke foranstaltninger til imødegåelse af negative virkninger på dens konkurrenceevne; bemærker, at de lovgivningsmæssige krav til ophugning af skibe og sulfatindholdet i skibsbrændstoffer bør sikre et højt niveau af miljøbeskyttelse, samtidig med at målet om flytning af transport fra vej til hav sikres effektivt i tråd med Unionens klimaændringsmål;

| 44. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i større grad at øge deres bestræbelser på at opnå en international aftale om at nedbringe drivhusgasemissioner fra søtransport under hensyntagen til de stadig større konsekvenser af drivhusgasemissioner fra skibe; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i større grad at øge deres bestræbelser på at opnå en international aftale om at nedbringe drivhusgasemissioner fra søtransport under hensyntagen til de stadig større konsekvenser af drivhusgasemissioner fra skibe;

| 45. | påpeger, at miljøvenlige brændstoffer såsom LNG kan spille en vigtig rolle for at nå målet om at bringe EU's CO2-emissioner fra brændselsolie til skibe ned på mindst 40 % inden 2050; |
| --- | --- |

45.

påpeger, at miljøvenlige brændstoffer såsom LNG kan spille en vigtig rolle for at nå målet om at bringe EU's CO2-emissioner fra brændselsolie til skibe ned på mindst 40 % inden 2050;

| 46. | understreger behovet for at støtte udviklingen af effektive og bæredygtige havnetjenester og infrastruktur, der kan klare udfordringer som den forventede stigning i skibstrafikken, og for at mindske miljø- og støjforurening ved at flytte trafikken fra land til hav samt sikre den problemfri overgang for passagerer og varer fra et transportmiddel til et andet; går ind for sideløbende udvikling i de europæiske havne af reparation og ophugning af skibe; |
| --- | --- |

46.

understreger behovet for at støtte udviklingen af effektive og bæredygtige havnetjenester og infrastruktur, der kan klare udfordringer som den forventede stigning i skibstrafikken, og for at mindske miljø- og støjforurening ved at flytte trafikken fra land til hav samt sikre den problemfri overgang for passagerer og varer fra et transportmiddel til et andet; går ind for sideløbende udvikling i de europæiske havne af reparation og ophugning af skibe;

| 47. | henleder opmærksomheden på muligheden for at oprette logistiske platforme for at lette varetransporten mellem Europa og andre globale økonomier; fremhæver den strategiske betydning af søtransport og forbindelser mellem regionerne i den yderste periferi og de andre kontinentale områder; |
| --- | --- |

47.

henleder opmærksomheden på muligheden for at oprette logistiske platforme for at lette varetransporten mellem Europa og andre globale økonomier; fremhæver den strategiske betydning af søtransport og forbindelser mellem regionerne i den yderste periferi og de andre kontinentale områder;

| 48. | understreger, at EU’s skibsbygningsindustri har mulighed for at øge sit bidrag til væksten og beskæftigelsen gennem udnyttelse af de muligheder, der ligger i efterspørgslen efter »rene skibe« (øget energieffektivitet og mindskede SOx- og NOx-emissioner) samt fartøjer og strukturer, der er egnede til bygning, installation og drift af offshore vindmølleparker; opfordrer EU's skibsbygningsindustri til at gribe denne mulighed, især i betragtning af den forventede stigning i nærskibsfart langs EU's kystlinje; |
| --- | --- |

48.

understreger, at EU’s skibsbygningsindustri har mulighed for at øge sit bidrag til væksten og beskæftigelsen gennem udnyttelse af de muligheder, der ligger i efterspørgslen efter »rene skibe« (øget energieffektivitet og mindskede SOx- og NOx-emissioner) samt fartøjer og strukturer, der er egnede til bygning, installation og drift af offshore vindmølleparker; opfordrer EU's skibsbygningsindustri til at gribe denne mulighed, især i betragtning af den forventede stigning i nærskibsfart langs EU's kystlinje;

| 49. | opfordrer indtrængende Rådet til at indgå en aftale med Europa-Parlamentet med henblik på at vedtage en forordning, der giver fartøjer mulighed for at blive ophugget på en måde, der respekterer miljøet og arbejdstagernes arbejdsvilkår og dermed giver EU's skibsbygningsindustri mulighed for at genanvende materialer på en mere konkurrencedygtig måde; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende Rådet til at indgå en aftale med Europa-Parlamentet med henblik på at vedtage en forordning, der giver fartøjer mulighed for at blive ophugget på en måde, der respekterer miljøet og arbejdstagernes arbejdsvilkår og dermed giver EU's skibsbygningsindustri mulighed for at genanvende materialer på en mere konkurrencedygtig måde;

| 50. | opfordrer Kommissionen til at lette gennemførelsen af »LeaderSHIP 2020«-strategien ved at støtte de identificerede aktioner til imødegåelse af de udfordringer, som den europæiske skibsbygningsindustri står over for, såsom adgangen til finansiering, kvalifikationer og international konkurrenceevne; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til at lette gennemførelsen af »LeaderSHIP 2020«-strategien ved at støtte de identificerede aktioner til imødegåelse af de udfordringer, som den europæiske skibsbygningsindustri står over for, såsom adgangen til finansiering, kvalifikationer og international konkurrenceevne;

Hav- og kystturisme

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til under direkte inddragelse af de lokale og regionale myndigheder samt civilsamfundsorganisationer at støtte initiativer til udvikling og forbedring af bæredygtige turismeinfrastrukturer, med særlig vægt på handicappedes og bevægelseshæmmedes behov, og gøre alt, hvad de kan, for at fjerne bureaukrati og mangel på gennemsigtighed i denne sektor og samtidig overholde miljølovgivningen; |
| --- | --- |

51.

opfordrer medlemsstaterne til under direkte inddragelse af de lokale og regionale myndigheder samt civilsamfundsorganisationer at støtte initiativer til udvikling og forbedring af bæredygtige turismeinfrastrukturer, med særlig vægt på handicappedes og bevægelseshæmmedes behov, og gøre alt, hvad de kan, for at fjerne bureaukrati og mangel på gennemsigtighed i denne sektor og samtidig overholde miljølovgivningen;

| 52. | opfordrer til, at turismen fremmes og opretholdes som en drivkraft for vækst og beskæftigelse i kystområderne; mener, at et sundt miljø er afgørende for alle former for turisme i kystområderne, og at der derfor skal gøres alt for at beskytte det; understreger behovet for, at der tilvejebringes en bæredygtig infrastruktur til udvikling af nye former for turisme, navnlig turismesektorer med stort vækstpotentiale som f.eks. landbo-, øko- og fiskeriturisme samt bæredygtig vandsport; bifalder initiativer til fremme af grænseoverskridende turismestrategier på grundlag af havene; |
| --- | --- |

52.

opfordrer til, at turismen fremmes og opretholdes som en drivkraft for vækst og beskæftigelse i kystområderne; mener, at et sundt miljø er afgørende for alle former for turisme i kystområderne, og at der derfor skal gøres alt for at beskytte det; understreger behovet for, at der tilvejebringes en bæredygtig infrastruktur til udvikling af nye former for turisme, navnlig turismesektorer med stort vækstpotentiale som f.eks. landbo-, øko- og fiskeriturisme samt bæredygtig vandsport; bifalder initiativer til fremme af grænseoverskridende turismestrategier på grundlag af havene;

| 53. | understreger, at erosionen af de europæiske kyster, beskyttelsen af Europas miljø- og faunaarv og forbedringen af vandkvaliteten fortsat er vigtige emner, der skal håndteres; understreger derfor, at det er nødvendigt med reelle investeringer i disse områder med henblik på at udvikle en bæredygtig strand- og undervandsturisme af høj kvalitet; |
| --- | --- |

53.

understreger, at erosionen af de europæiske kyster, beskyttelsen af Europas miljø- og faunaarv og forbedringen af vandkvaliteten fortsat er vigtige emner, der skal håndteres; understreger derfor, at det er nødvendigt med reelle investeringer i disse områder med henblik på at udvikle en bæredygtig strand- og undervandsturisme af høj kvalitet;

| 54. | understrege, at foranstaltninger til udnyttelse og udvikling af kystarven og den maritime arv skal planlægges sideløbende med foranstaltninger til bevarelse og genopretning; |
| --- | --- |

54.

understrege, at foranstaltninger til udnyttelse og udvikling af kystarven og den maritime arv skal planlægges sideløbende med foranstaltninger til bevarelse og genopretning;

| 55. | påpeger dog, at det er vigtigt at skabe eller forbedre specialiserede skoler på højt niveau med henblik på turismevirksomheders drift og økonomi, turismeerhverv, søfartsskoler, kokkeskoler m.m. og forbedre uddannelsesbestemmelserne med henblik på at øge kvaliteten af turistservice og -produkter, anvendelse af nye teknologier og processen med tilpasning til klimaændringerne; |
| --- | --- |

55.

påpeger dog, at det er vigtigt at skabe eller forbedre specialiserede skoler på højt niveau med henblik på turismevirksomheders drift og økonomi, turismeerhverv, søfartsskoler, kokkeskoler m.m. og forbedre uddannelsesbestemmelserne med henblik på at øge kvaliteten af turistservice og -produkter, anvendelse af nye teknologier og processen med tilpasning til klimaændringerne;

| 56. | understreger nødvendigheden af at forenkle visumprocedurerne, mindske de dermed forbundne omkostninger samt at udstede flergangsvisa til besøgende fra tredjelande, især fra BRIK-landene; opfordrer Kommissionen til at undersøge og straks gennemføre nye »intelligente« metoder til udstedelse af turistvisa med henblik på at tiltrække så mange turister som muligt; |
| --- | --- |

56.

understreger nødvendigheden af at forenkle visumprocedurerne, mindske de dermed forbundne omkostninger samt at udstede flergangsvisa til besøgende fra tredjelande, især fra BRIK-landene; opfordrer Kommissionen til at undersøge og straks gennemføre nye »intelligente« metoder til udstedelse af turistvisa med henblik på at tiltrække så mange turister som muligt;

| 57. | understreger, at krydstogtindustrien udgør en vigtig økonomisk ressource for de europæiske havne og de omgivende lokalsamfund, hvilket også er afgørende for udviklingen og anvendelsen af mere energieffektive skibe med lavere emissioner; tilskynder til planlægning af attraktive turistprogrammer, der tager sigte på at øge de besøgendes erfaringer ved at fremhæve havnedestinationernes maritime, kulturelle og historiske betydning; |
| --- | --- |

57.

understreger, at krydstogtindustrien udgør en vigtig økonomisk ressource for de europæiske havne og de omgivende lokalsamfund, hvilket også er afgørende for udviklingen og anvendelsen af mere energieffektive skibe med lavere emissioner; tilskynder til planlægning af attraktive turistprogrammer, der tager sigte på at øge de besøgendes erfaringer ved at fremhæve havnedestinationernes maritime, kulturelle og historiske betydning;

| 58. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at øge de europæiske havnes konkurrenceevne ved at støtte og koordinere havneinfrastrukturernes kapaciteter og forbedre den service, der tilbydes (f.eks. ved at bringe dem i overensstemmelse med Schengen-kravene), med henblik på at gøre europæiske havne mere attraktive for krydstogtskibe og mere fordelagtige for lokal- og fiskersamfundene og herved give dem mulighed for at variere deres aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til særlige havneforhold på øer og i perifere regioner; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at øge de europæiske havnes konkurrenceevne ved at støtte og koordinere havneinfrastrukturernes kapaciteter og forbedre den service, der tilbydes (f.eks. ved at bringe dem i overensstemmelse med Schengen-kravene), med henblik på at gøre europæiske havne mere attraktive for krydstogtskibe og mere fordelagtige for lokal- og fiskersamfundene og herved give dem mulighed for at variere deres aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til særlige havneforhold på øer og i perifere regioner;

| 59. | anmoder om, at det i forbindelse med projekter vedrørende modernisering og udvidelse af havne gøres obligatorisk at udstyre passagerterminaler og nye passagerskibe med faciliteter til bevægelseshæmmede personer; |
| --- | --- |

59.

anmoder om, at det i forbindelse med projekter vedrørende modernisering og udvidelse af havne gøres obligatorisk at udstyre passagerterminaler og nye passagerskibe med faciliteter til bevægelseshæmmede personer;

| 60. | gentager betydningen af kyst- og søgående passagertransport, særligt med færger og krydstogtskibe, og henviser til ikrafttrædelsen af forordning (EU) nr. 1177/2010 om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje, som bør bidrage til at øge havturisme af god kvalitet; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at iværksætte en kampagne med henblik på at forbedre kvaliteten af passager- og krydstogtskibe med hensyn til passagerernes rettigheder på baggrund af operatørernes bedste praksis; |
| --- | --- |

60.

gentager betydningen af kyst- og søgående passagertransport, særligt med færger og krydstogtskibe, og henviser til ikrafttrædelsen af forordning (EU) nr. 1177/2010 om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje, som bør bidrage til at øge havturisme af god kvalitet; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at iværksætte en kampagne med henblik på at forbedre kvaliteten af passager- og krydstogtskibe med hensyn til passagerernes rettigheder på baggrund af operatørernes bedste praksis;

| 61. | understreger betydningen af lystyachtsejlads og anden form for sejlads for havturismen; opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af den kommende meddelelse om havturisme at undersøge denne sektors sociale og økonomiske betydning, mulighederne for på EU-plan at harmonisere og forenkle reglerne for udstedelse af driftstilladelser, navigerings- og driftsforhold, sikkerhedskrav, vedligeholdelse og reparationer på lystyachter samt den gensidige anerkendelse af erhvervskvalifikationer i denne sektor; |
| --- | --- |

61.

understreger betydningen af lystyachtsejlads og anden form for sejlads for havturismen; opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af den kommende meddelelse om havturisme at undersøge denne sektors sociale og økonomiske betydning, mulighederne for på EU-plan at harmonisere og forenkle reglerne for udstedelse af driftstilladelser, navigerings- og driftsforhold, sikkerhedskrav, vedligeholdelse og reparationer på lystyachter samt den gensidige anerkendelse af erhvervskvalifikationer i denne sektor;

| 62. | fastholder betydningen af strandturismen som et særtræk ved nogle af de europæiske kystregioner; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse for at undersøge, om direktiv 2006/123/EF har en negativ indvirkning på SMV'er i denne sektor, og til om nødvendigt at foreslå foranstaltninger til at mindske denne indvirkning og sikre, at der tages højde for de særlige karakteristika for denne erhvervskategori ved gennemførelsen af direktivet; |
| --- | --- |

62.

fastholder betydningen af strandturismen som et særtræk ved nogle af de europæiske kystregioner; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse for at undersøge, om direktiv 2006/123/EF har en negativ indvirkning på SMV'er i denne sektor, og til om nødvendigt at foreslå foranstaltninger til at mindske denne indvirkning og sikre, at der tages højde for de særlige karakteristika for denne erhvervskategori ved gennemførelsen af direktivet;

| 63. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne, regionerne, autonome samfund og andre aktører i kyst- og øområder til på systematisk vis at udvikle og gennemføre initiativet om de gamle handelsruter, der blev godkendt af Europa-Parlamentet i 2013-budgettet, både i Middelhavsområdet og i andre europæiske farvande, især med henblik på at diversificere turismeprodukter og mindske turismens sæsonbetonede karakter; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne, regionerne, autonome samfund og andre aktører i kyst- og øområder til på systematisk vis at udvikle og gennemføre initiativet om de gamle handelsruter, der blev godkendt af Europa-Parlamentet i 2013-budgettet, både i Middelhavsområdet og i andre europæiske farvande, især med henblik på at diversificere turismeprodukter og mindske turismens sæsonbetonede karakter;

| 64. | opfordrer Kommissionen til at optage bæredygtig hav-, ø- og kystturisme i tilknyttede foranstaltninger og programmer såsom EDEN-programmet (fremtrædende europæiske rejsemål) og Calypso-programmet, og til at støtte initiativer, der fremmer diversificering af kyst- og havturisme, bidrager til at gøre aktiviteter og beskæftigelse inden for turisme mindre sæsonbetonet og stimulerer tilpasning til klimaændringer; mener i denne forbindelse, at en diversificering af turismen kan bidrage til at øge interessen for maritime regioner og give dem mulighed for at gå videre end den traditionelle 'sol, hav og sand'-model; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen til at optage bæredygtig hav-, ø- og kystturisme i tilknyttede foranstaltninger og programmer såsom EDEN-programmet (fremtrædende europæiske rejsemål) og Calypso-programmet, og til at støtte initiativer, der fremmer diversificering af kyst- og havturisme, bidrager til at gøre aktiviteter og beskæftigelse inden for turisme mindre sæsonbetonet og stimulerer tilpasning til klimaændringer; mener i denne forbindelse, at en diversificering af turismen kan bidrage til at øge interessen for maritime regioner og give dem mulighed for at gå videre end den traditionelle 'sol, hav og sand'-model;

| 65. | opfordrer til fremme af maritime resorts, da disse kan reducere sæsonudsving og skabe en multiplikatoreffekt på de lokale og regionale økonomier ved at integrere fiskersamfund og finde en balance mellem økonomisk vækst og bæredygtighed; |
| --- | --- |

65.

opfordrer til fremme af maritime resorts, da disse kan reducere sæsonudsving og skabe en multiplikatoreffekt på de lokale og regionale økonomier ved at integrere fiskersamfund og finde en balance mellem økonomisk vækst og bæredygtighed;

| 66. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til den lokale kulturs og håndværksmæssige gastronomis bidrag til og rolle i udviklingen af den europæiske kystturisme; anser det for nødvendigt at bruge og koordinere de eksisterende politikker og værktøjer samt at udarbejde nye programmer og foranstaltninger for at tilskynde til synergier mellem især SMV'er i den primære og den tertiære sektor i EU’s kystområder; |
| --- | --- |

66.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til den lokale kulturs og håndværksmæssige gastronomis bidrag til og rolle i udviklingen af den europæiske kystturisme; anser det for nødvendigt at bruge og koordinere de eksisterende politikker og værktøjer samt at udarbejde nye programmer og foranstaltninger for at tilskynde til synergier mellem især SMV'er i den primære og den tertiære sektor i EU’s kystområder;

| 67. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i det »virtuelle turismeobservatorium« at medtage en sektion dedikeret til hav- og kystturisme, der sikrer forbindelser mellem forskningsinstitutter, virksomheder og offentlige myndigheder med henblik på at fremme markedsforskning, levere fremsynede oplysninger til virksomheder og offentlige myndigheder om udviklingen i udbud og efterspørgsel samt skaber gunstigere forretningsvilkår; |
| --- | --- |

67.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i det »virtuelle turismeobservatorium« at medtage en sektion dedikeret til hav- og kystturisme, der sikrer forbindelser mellem forskningsinstitutter, virksomheder og offentlige myndigheder med henblik på at fremme markedsforskning, levere fremsynede oplysninger til virksomheder og offentlige myndigheder om udviklingen i udbud og efterspørgsel samt skaber gunstigere forretningsvilkår;

Blå energi

| 68. | bemærker, at klimaforandringerne er en af de største trusler mod havets biodiversitet på verdensplan, og at energiaspekterne af en strategi for blå vækst skal være baseret på vedvarende energikilder og energieffektivitet; |
| --- | --- |

68.

bemærker, at klimaforandringerne er en af de største trusler mod havets biodiversitet på verdensplan, og at energiaspekterne af en strategi for blå vækst skal være baseret på vedvarende energikilder og energieffektivitet;

| 69. | anerkender i denne henseende vigtigheden af Europas søer og have for EU's energisikkerhed og variationen i dens energikilder og forsyningsruter; |
| --- | --- |

69.

anerkender i denne henseende vigtigheden af Europas søer og have for EU's energisikkerhed og variationen i dens energikilder og forsyningsruter;

| 70. | noterer sig, at offshore vind-, tidevands-, bølge- og termisk havenergi, såvel som den konventionelle offshoreenergisektor, kan skabe bæredygtige arbejdspladser i kystregionerne, nedbringe emissionerne og bidrage til opfyldelsen af EU's energimål på mellemlang og lang sigt; fremhæver, at der for at kunne udnytte dette potentiale vil være behov for betydelige investeringer i omlægning af netforbindelserne og i transmissionskapacitet; |
| --- | --- |

70.

noterer sig, at offshore vind-, tidevands-, bølge- og termisk havenergi, såvel som den konventionelle offshoreenergisektor, kan skabe bæredygtige arbejdspladser i kystregionerne, nedbringe emissionerne og bidrage til opfyldelsen af EU's energimål på mellemlang og lang sigt; fremhæver, at der for at kunne udnytte dette potentiale vil være behov for betydelige investeringer i omlægning af netforbindelserne og i transmissionskapacitet;

| 71. | fremhæver, at blå energi er et aktiv for europæisk maritim økonomi; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at bidrage til realisering af potentialet i den blå energi ved at anvende havområdestrategier, idet man er særlig opmærksom på de muligheder, som perifere regioners placering og naturlige karakteristika giver; |
| --- | --- |

71.

fremhæver, at blå energi er et aktiv for europæisk maritim økonomi; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at bidrage til realisering af potentialet i den blå energi ved at anvende havområdestrategier, idet man er særlig opmærksom på de muligheder, som perifere regioners placering og naturlige karakteristika giver;

| 72. | opfordrer Kommissionen til aktivt at støtte EU's førerskab på verdensplan på dette område ved at udvikle en europæisk industriel strategi for blå energi, som den tidligere har gjort for andre sektorer; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kommissionen til aktivt at støtte EU's førerskab på verdensplan på dette område ved at udvikle en europæisk industriel strategi for blå energi, som den tidligere har gjort for andre sektorer;

| 73. | opfordrer Kommissionen til i sin kommende meddelelse at vedtage en integreret tilgang til udvikling af marine energikilder, hvorved man udnytter synergierne mellem offshore-vindenergi og andre former for vedvarende energi, der kan udvindes på havet; understreger, at en sådan tilgang skal gøre det muligt at levere energi fra en bred og bæredygtig række kilder i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet og med garanti for maritim sikring og sikkerhed, og at den også skal omfatte planer for en passende infrastruktur til at transportere energi, der er genereret til havs, ind i landet og sikre forenelighed med det konventionelle elnet; |
| --- | --- |

73.

opfordrer Kommissionen til i sin kommende meddelelse at vedtage en integreret tilgang til udvikling af marine energikilder, hvorved man udnytter synergierne mellem offshore-vindenergi og andre former for vedvarende energi, der kan udvindes på havet; understreger, at en sådan tilgang skal gøre det muligt at levere energi fra en bred og bæredygtig række kilder i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet og med garanti for maritim sikring og sikkerhed, og at den også skal omfatte planer for en passende infrastruktur til at transportere energi, der er genereret til havs, ind i landet og sikre forenelighed med det konventionelle elnet;

| 74. | opfordrer medlemsstaterne til at arbejde sammen for at fremme en bæredygtig konstruktion af Nordsønettet (North Sea Offshore Grid) for vedvarende energi; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om en dertil svarende lovgivningsmæssig ramme; |
| --- | --- |

74.

opfordrer medlemsstaterne til at arbejde sammen for at fremme en bæredygtig konstruktion af Nordsønettet (North Sea Offshore Grid) for vedvarende energi; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om en dertil svarende lovgivningsmæssig ramme;

Fiskeri- og akvakultur

| 75. | understreger, at akvakultur og fiskeri bør bidrage til fødevareproduktionen på et bæredygtigt grundlag i hele Unionen og til langsigtet fødevaresikkerhed og forbrugerbeskyttelse; mener, at udvikling og innovation af en bæredygtig akvakultur og fiskeforarbejdningsindustri bør fremmes ved at skære ned på bureaukratiet og fremme beskæftigelsesmulighederne i disse sektorer og forbedre livskvaliteten i både kystområder og landdistrikter; |
| --- | --- |

75.

understreger, at akvakultur og fiskeri bør bidrage til fødevareproduktionen på et bæredygtigt grundlag i hele Unionen og til langsigtet fødevaresikkerhed og forbrugerbeskyttelse; mener, at udvikling og innovation af en bæredygtig akvakultur og fiskeforarbejdningsindustri bør fremmes ved at skære ned på bureaukratiet og fremme beskæftigelsesmulighederne i disse sektorer og forbedre livskvaliteten i både kystområder og landdistrikter;

| 76. | understreger vigtigheden af en voksende bæredygtig akvakultur med henblik på at mindske overfiskning af de europæiske fiskebestande og afhængigheden af import af fisk fra tredjelande, som tegner sig for over 60 % af fiskeforbruget i EU; |
| --- | --- |

76.

understreger vigtigheden af en voksende bæredygtig akvakultur med henblik på at mindske overfiskning af de europæiske fiskebestande og afhængigheden af import af fisk fra tredjelande, som tegner sig for over 60 % af fiskeforbruget i EU;

| 77. | understreger, at akvakulturen i EU allerede har skabt 80 000 arbejdspladser og har mulighed for væsentligt at forbedre kystsamfundenes økonomi, under henvisning til, at produktionen af opdrættede fisk ifølge FN's skøn vil overstige det konventionelle fiskeri senest i 2019; |
| --- | --- |

77.

understreger, at akvakulturen i EU allerede har skabt 80 000 arbejdspladser og har mulighed for væsentligt at forbedre kystsamfundenes økonomi, under henvisning til, at produktionen af opdrættede fisk ifølge FN's skøn vil overstige det konventionelle fiskeri senest i 2019;

| 78. | opfordrer Kommissionen til i de kommende strategiske retningslinjer for akvakulturen i EU at fremme offshore akvakultur, som kan kombineres med faciliteter for blå energi med henblik på at reducere det pres, som den overintensive akvakultur udøver på kystøkosystemerne og på andre aktiviteter; fremhæver behovet for, at medlemsstaternes respektive integrerede forvaltningsplaner letter de administrative byrder og sikrer tildelingen af egnet plads til udviklingen af disse aktiviteter; |
| --- | --- |

78.

opfordrer Kommissionen til i de kommende strategiske retningslinjer for akvakulturen i EU at fremme offshore akvakultur, som kan kombineres med faciliteter for blå energi med henblik på at reducere det pres, som den overintensive akvakultur udøver på kystøkosystemerne og på andre aktiviteter; fremhæver behovet for, at medlemsstaternes respektive integrerede forvaltningsplaner letter de administrative byrder og sikrer tildelingen af egnet plads til udviklingen af disse aktiviteter;

| 79. | understreger betydningen af den kommende Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), der for første gang forener den integrerede maritime politik og fiskeripolitikken, og af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i bestræbelserne på at støtte en bæredygtig og miljøvenlig udvikling af fiskeri, akvakultur og fiskeforarbejdningsindustri samt indkomstspredning i fiskersamfund, der er afhængige af disse sektorer, navnlig med hensyn til kystfiskeri af mindre omfang, faglig uddannelse af kvinder og unge og inddragelse af nye iværksættere i denne sektor; |
| --- | --- |

79.

understreger betydningen af den kommende Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), der for første gang forener den integrerede maritime politik og fiskeripolitikken, og af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i bestræbelserne på at støtte en bæredygtig og miljøvenlig udvikling af fiskeri, akvakultur og fiskeforarbejdningsindustri samt indkomstspredning i fiskersamfund, der er afhængige af disse sektorer, navnlig med hensyn til kystfiskeri af mindre omfang, faglig uddannelse af kvinder og unge og inddragelse af nye iværksættere i denne sektor;

| 80. | anerkender, at beskyttelse af Europas havgrænser er en udfordring for medlemsstaterne; mener, at en vellykket blå økonomi kræver sikring af EU's havgrænser med henblik på at sikre beskyttelsen af havmiljøet, fiskerikontroller, bekæmpelse af illegalt fiskeri og retshåndhævelse; understreger derfor vigtigheden af at indføre en europæisk kystvagt til koordinering af indsatsen og overvågning på havet; understreger desuden vigtigheden af at intensivere regionale samarbejdsinitiativer vedrørende fiskerisektoren; |
| --- | --- |

80.

anerkender, at beskyttelse af Europas havgrænser er en udfordring for medlemsstaterne; mener, at en vellykket blå økonomi kræver sikring af EU's havgrænser med henblik på at sikre beskyttelsen af havmiljøet, fiskerikontroller, bekæmpelse af illegalt fiskeri og retshåndhævelse; understreger derfor vigtigheden af at indføre en europæisk kystvagt til koordinering af indsatsen og overvågning på havet; understreger desuden vigtigheden af at intensivere regionale samarbejdsinitiativer vedrørende fiskerisektoren;

Mineraludvinding til havs

| 81. | anerkender, at der hersker gunstige betingelser for mineraludvinding til havs; understreger imidlertid, at havbundsmiljøet er forbundet med resten af planeten gennem udvekslinger af materiale, energi og biologisk mangfoldighed, som, hvis de forstyrres, kan forårsage uforudsigelige ændringer i fiskebestandene og tab af biodiversitet; |
| --- | --- |

81.

anerkender, at der hersker gunstige betingelser for mineraludvinding til havs; understreger imidlertid, at havbundsmiljøet er forbundet med resten af planeten gennem udvekslinger af materiale, energi og biologisk mangfoldighed, som, hvis de forstyrres, kan forårsage uforudsigelige ændringer i fiskebestandene og tab af biodiversitet;

| 82. | opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på de miljømæssige følger af mineraludvinding fra havbunden, særligt i meget følsomme havmiljøer, at støtte relevante forskningsprojekter, at anvende forsigtighedsprincippet og at samarbejde med myndighederne i tredjelande, der er involveret i denne sektor, i bestræbelser på at afhjælpe de bestående mangler inden for den videnskabelige viden hurtigere; |
| --- | --- |

82.

opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på de miljømæssige følger af mineraludvinding fra havbunden, særligt i meget følsomme havmiljøer, at støtte relevante forskningsprojekter, at anvende forsigtighedsprincippet og at samarbejde med myndighederne i tredjelande, der er involveret i denne sektor, i bestræbelser på at afhjælpe de bestående mangler inden for den videnskabelige viden hurtigere;

| 83. | erkender, at en mere effektiv ressourceudnyttelse kombineret med forbedrede genanvendelsespolitikker er en langt mere omkostningseffektiv og bæredygtig tilgang til at dække vores behov for mineraler end den intense udnyttelse af undervandsressourcer; beklager, at mangler i genanvendelsen af råmaterialer og sjældne jordmaterialer forårsager øgede affaldsmængde, og efterlyser derfor foranstaltninger til at sætte skub i genbrugsindustrien for at kunne tilbyde et alternativ til minedrift til havs; bemærker de beskæftigelsesmuligheder på lang sigt, som denne tilgang giver; |
| --- | --- |

83.

erkender, at en mere effektiv ressourceudnyttelse kombineret med forbedrede genanvendelsespolitikker er en langt mere omkostningseffektiv og bæredygtig tilgang til at dække vores behov for mineraler end den intense udnyttelse af undervandsressourcer; beklager, at mangler i genanvendelsen af råmaterialer og sjældne jordmaterialer forårsager øgede affaldsmængde, og efterlyser derfor foranstaltninger til at sætte skub i genbrugsindustrien for at kunne tilbyde et alternativ til minedrift til havs; bemærker de beskæftigelsesmuligheder på lang sigt, som denne tilgang giver;

Blå bioteknologi

| 84. | anerkender, at den blå bioteknologi kan skabe højt kvalificeret beskæftigelse og har meget at tilbyde på afgørende områder såsom sundhed, ernæring og innovation; bifalder Kommissionens hensigt om at støtte den forskning og innovation, der er nødvendig for at fremme denne aktivitet på iværksætterområdet; |
| --- | --- |

84.

anerkender, at den blå bioteknologi kan skabe højt kvalificeret beskæftigelse og har meget at tilbyde på afgørende områder såsom sundhed, ernæring og innovation; bifalder Kommissionens hensigt om at støtte den forskning og innovation, der er nødvendig for at fremme denne aktivitet på iværksætterområdet;

| 85. | understreger det potentiale, der ligger i havets biodiversitet, for den blå bioteknologiske sektor, navnlig i det stadig i vid udstrækning uopdagede dybe hav, men fremhæver nødvendigheden af en forsigtig udforskning af dette meget følsomme økosystem; |
| --- | --- |

85.

understreger det potentiale, der ligger i havets biodiversitet, for den blå bioteknologiske sektor, navnlig i det stadig i vid udstrækning uopdagede dybe hav, men fremhæver nødvendigheden af en forsigtig udforskning af dette meget følsomme økosystem;

| 86. | opfordrer Kommissionen til klart at definere de problemer og udfordringer, der er forbundet med blå bioteknologi (f.eks. bio-nanoteknologi, biomaterialer og indførelsen af genetisk modificerede fisk, skaldyr og mikroorganismer), og til at benytte en videnskabeligt forsvarlig tilgang på grundlag af forsigtighedsprincippet med henblik på at identificere, vurdere og forvalte de dermed forbundne miljø- og sundhedsrisici; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Kommissionen til klart at definere de problemer og udfordringer, der er forbundet med blå bioteknologi (f.eks. bio-nanoteknologi, biomaterialer og indførelsen af genetisk modificerede fisk, skaldyr og mikroorganismer), og til at benytte en videnskabeligt forsvarlig tilgang på grundlag af forsigtighedsprincippet med henblik på at identificere, vurdere og forvalte de dermed forbundne miljø- og sundhedsrisici;

| 87. | opfordrer Kommissionen til at fremme partnerskaber mellem den private sektor og forskningsinstitutter samt grænseoverskridende partnerskaber, såsom Det Europæiske Center for Havbiologisk Forskning, da havbioteknologi og adgang til havets biologiske mangfoldighed kræver videnskabelig knowhow og avanceret og dyr udstyr; |
| --- | --- |

87.

opfordrer Kommissionen til at fremme partnerskaber mellem den private sektor og forskningsinstitutter samt grænseoverskridende partnerskaber, såsom Det Europæiske Center for Havbiologisk Forskning, da havbioteknologi og adgang til havets biologiske mangfoldighed kræver videnskabelig knowhow og avanceret og dyr udstyr;

o

o o

| 88. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

88.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 56 E af 26.2.2013, s. 41.

(2)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 70.

(3)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 10.

(4)  EUT C 45 E af 23.2.2010, s. 1.

(5)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 30.

(6)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 531.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/34

---

P7_TA(2013)0301

Andelsselskabers bidrag til løsning af krisen

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om andelsselskabers bidrag til løsning af krisen (2012/2321(INI))

(2016/C 075/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 54,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 3, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 3, stk. 3,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere, foregribelse og styring af omstruktureringer (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE) (4),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 94/1069/EF af 7. december 1994 vedrørende overdragelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 94/1069/EF af 7. december 1994 vedrørende overdragelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om overdragelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om overdragelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om fremme af andelsselskaber i Europa (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om fremme af andelsselskaber i Europa (COM(2004)0018),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om initiativ for socialt iværksætteri (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om initiativ for socialt iværksætteri (COM(2011)0682),

| — | der henviser til udtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om kooperativer og omstruktureringer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om kooperativer og omstruktureringer (7),

| — | der henviser til ILO's henstilling nr. 193 om fremme af kooperativer, som blev godkendt af regeringerne i alle 27 nuværende medlemsstater, til FN's Generalforsamlings resolution af 2001 »Cooperatives in Human Development« og til det faktum, at FN erklærede 2012 for det internationale år for kooperativer, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's henstilling nr. 193 om fremme af kooperativer, som blev godkendt af regeringerne i alle 27 nuværende medlemsstater, til FN's Generalforsamlings resolution af 2001 »Cooperatives in Human Development« og til det faktum, at FN erklærede 2012 for det internationale år for kooperativer,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0222/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0222/2013),

Indledning

| 1. | påpeger, at andelsselskaber, sammen med andre virksomheder i den sociale økonomi, især i krisetider spiller en afgørende rolle for den europæiske økonomi ved at kombinere lønsomhed med solidaritet, skabe arbejdspladser af høj kvalitet, styrke social, økonomisk og regional samhørighed og skabe social kapital; anerkender endvidere, at virksomheder i den sociale økonomi bør drage fordel af en klarere og mere sammenhængende lovgivningsramme, der tager behørigt hensyn til den rige mangfoldighed i socialøkonomiens institutioner og deres særlige kendetegn; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at andelsselskaber, sammen med andre virksomheder i den sociale økonomi, især i krisetider spiller en afgørende rolle for den europæiske økonomi ved at kombinere lønsomhed med solidaritet, skabe arbejdspladser af høj kvalitet, styrke social, økonomisk og regional samhørighed og skabe social kapital; anerkender endvidere, at virksomheder i den sociale økonomi bør drage fordel af en klarere og mere sammenhængende lovgivningsramme, der tager behørigt hensyn til den rige mangfoldighed i socialøkonomiens institutioner og deres særlige kendetegn;

| 2. | bemærker, at andelsselskaber antager en stadig større betydning i EU, og at der er omkring 160 000 andelsvirksomheder, der ejes af 123 millioner medlemmer og beskæftiger til 5,4 millioner mennesker — herunder omkring 50 000 andelsvirksomheder i industrien og servicesektoren, der beskæftiger 1,4 millioner mennesker — og at andelsselskaber i gennemsnit bidrager med ca. 5 % til medlemsstaternes BNP; bemærker, at der i de seneste par år er etableret flere hundrede andelsvirksomheder i industrien og servicesektoren som følge af omstruktureringen af virksomheder, der er i krise eller uden efterfølgere, hvorved lokale økonomiske aktiviteter og arbejdspladser spares og genudvikles; bemærker, at kooperative grupper i industrien og servicesektoren har haft en afgørende betydning for den regionale udvikling i nogle af de mest industrialiserede regioner i EU; bemærker, at de såkaldte sociale kooperativer med speciale i integration på arbejdsmarkedet sikrer beskæftigelse for mere end 30 000 handicappede og dårligt stillede personer inden for industrien og servicesektoren; gør opmærksom på, at andelsselskaber er blevet en model for selvstændige erhvervsdrivende og de liberale erhverver, og at denne model er vokset betragteligt inden for nye sektorer, som f.eks. sociale tjenester og sundhedstjenester, digitale tjenester, erhvervsfremmende tjenester og forsyningspligttjenester, der tidligere blev leveret af den offentlige sektor (tjenester på miljøområdet og forvaltning af naturområder, uddannelse og kultur og produktion af el fra vedvarende kilder); bemærker, at andelsselskaber derfor spiller en meget vigtig rolle i EU for så vidt angår økonomi, samfund, bæredygtig udvikling og beskæftigelse, og at de desuden kan være et springbræt for social innovation, der er et fremtrædende tema både i Europa 2020-strategien og under Horisont 2020, og bidrage til at nå målet med den bæredygtige økonomiske og sociale udvikling af regional- og lokalsamfund; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at andelsselskaber antager en stadig større betydning i EU, og at der er omkring 160 000 andelsvirksomheder, der ejes af 123 millioner medlemmer og beskæftiger til 5,4 millioner mennesker — herunder omkring 50 000 andelsvirksomheder i industrien og servicesektoren, der beskæftiger 1,4 millioner mennesker — og at andelsselskaber i gennemsnit bidrager med ca. 5 % til medlemsstaternes BNP; bemærker, at der i de seneste par år er etableret flere hundrede andelsvirksomheder i industrien og servicesektoren som følge af omstruktureringen af virksomheder, der er i krise eller uden efterfølgere, hvorved lokale økonomiske aktiviteter og arbejdspladser spares og genudvikles; bemærker, at kooperative grupper i industrien og servicesektoren har haft en afgørende betydning for den regionale udvikling i nogle af de mest industrialiserede regioner i EU; bemærker, at de såkaldte sociale kooperativer med speciale i integration på arbejdsmarkedet sikrer beskæftigelse for mere end 30 000 handicappede og dårligt stillede personer inden for industrien og servicesektoren; gør opmærksom på, at andelsselskaber er blevet en model for selvstændige erhvervsdrivende og de liberale erhverver, og at denne model er vokset betragteligt inden for nye sektorer, som f.eks. sociale tjenester og sundhedstjenester, digitale tjenester, erhvervsfremmende tjenester og forsyningspligttjenester, der tidligere blev leveret af den offentlige sektor (tjenester på miljøområdet og forvaltning af naturområder, uddannelse og kultur og produktion af el fra vedvarende kilder); bemærker, at andelsselskaber derfor spiller en meget vigtig rolle i EU for så vidt angår økonomi, samfund, bæredygtig udvikling og beskæftigelse, og at de desuden kan være et springbræt for social innovation, der er et fremtrædende tema både i Europa 2020-strategien og under Horisont 2020, og bidrage til at nå målet med den bæredygtige økonomiske og sociale udvikling af regional- og lokalsamfund;

| 3. | insisterer på, at den kooperative forretningsmodel bidrager til en ægte økonomisk pluralisme og er et uundværligt element i den »sociale markedsøkonomi«, og at den er helt på linje med EU-traktatens værdier og med Europa 2020-strategiens mål; |
| --- | --- |

3.

insisterer på, at den kooperative forretningsmodel bidrager til en ægte økonomisk pluralisme og er et uundværligt element i den »sociale markedsøkonomi«, og at den er helt på linje med EU-traktatens værdier og med Europa 2020-strategiens mål;

| 4. | påpeger, at mange andelsselskaber har vist sig at være endnu mere modstandsdygtige i krisetider end mange konventionelle virksomheder, både hvad angår beskæftigelsesfrekvens og virksomhedslukning; bemærker, at der på trods af krisen er skabt andelsselskaber inden for nye og innovative sektorer, og at der er mange beviser for denne modstandsdygtighed, især i forbindelse med andelsbanker og andelsselskaber i industrien og servicesektoren (arbejdstagerkooperativer, sociale kooperativer og kooperativer dannet af små og mellemstore virksomheder); påpeger, at udvikling af andelsselskaber som model har vist sig at kunne imødekomme nye behov og stimulere jobskabelsen bedre end andre modeller på grund af andelsselskabernes evne til at tilpasse sig forandringer og fortsætte deres aktiviteter, når de er i fare, ved fortsat at forfølge deres mål; fremhæver den strategiske rolle, der spilles af andelsselskaber, der er dannet af SMV'er, som kan skabe kollektive løsninger på fælles problemer og gøre det muligt at udvikle betydelige stordriftsfordele; gør endvidere opmærksom på den voksende udbredelse af »græsrodskooperativer«, som især i fjernområder og dårligt stillede egne giver borgerne mulighed for at deltage direkte, f.eks. i sociale tjenester, sundhedstjenester, uddannelsestjenester, handelstjenester, kommunikation osv.; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at mange andelsselskaber har vist sig at være endnu mere modstandsdygtige i krisetider end mange konventionelle virksomheder, både hvad angår beskæftigelsesfrekvens og virksomhedslukning; bemærker, at der på trods af krisen er skabt andelsselskaber inden for nye og innovative sektorer, og at der er mange beviser for denne modstandsdygtighed, især i forbindelse med andelsbanker og andelsselskaber i industrien og servicesektoren (arbejdstagerkooperativer, sociale kooperativer og kooperativer dannet af små og mellemstore virksomheder); påpeger, at udvikling af andelsselskaber som model har vist sig at kunne imødekomme nye behov og stimulere jobskabelsen bedre end andre modeller på grund af andelsselskabernes evne til at tilpasse sig forandringer og fortsætte deres aktiviteter, når de er i fare, ved fortsat at forfølge deres mål; fremhæver den strategiske rolle, der spilles af andelsselskaber, der er dannet af SMV'er, som kan skabe kollektive løsninger på fælles problemer og gøre det muligt at udvikle betydelige stordriftsfordele; gør endvidere opmærksom på den voksende udbredelse af »græsrodskooperativer«, som især i fjernområder og dårligt stillede egne giver borgerne mulighed for at deltage direkte, f.eks. i sociale tjenester, sundhedstjenester, uddannelsestjenester, handelstjenester, kommunikation osv.;

| 5. | mener, at andelsselskaber i tider med recession effektivt kan fremme iværksætteri på det mikroøkonomiske plan, for så vidt som de giver små iværksættere, ofte i form af grupper af borgere, mulighed for at påtage sig et virksomhedsansvar; støtter i den forbindelse udviklingen af andelsselskaber i den sociale sektor og i socialforsorgssektoren, der giver mulighed for at sikre de svageste grupper en bedre social integration; |
| --- | --- |

5.

mener, at andelsselskaber i tider med recession effektivt kan fremme iværksætteri på det mikroøkonomiske plan, for så vidt som de giver små iværksættere, ofte i form af grupper af borgere, mulighed for at påtage sig et virksomhedsansvar; støtter i den forbindelse udviklingen af andelsselskaber i den sociale sektor og i socialforsorgssektoren, der giver mulighed for at sikre de svageste grupper en bedre social integration;

| 6. | hævder, at den kooperative model takket være sin decentraliserede natur, bidrager betydeligt til gennemførelsen af prioriteterne for 2020, der er fastlagt i direktiv 2009/28/EF om vedvarende energikilder og til overgangen fra fossil energi til vedvarende energi; påpeger i denne forbindelse, at mere end 1 000 andelsselskaber inden for vedvarende energi er skabt af borgere; er af den opfattelse, at andelsselskaber, der er aktive på området bæredygtig energi, gør det muligt for borgerne at blive kooperative medlemmer af lokale projekter, og støtter investering i bæredygtige energiprojekter, der styrker den sociale accept af nye anlæg for vedvarende energi; er af den opfattelse, at borgernes deltagelse i energiproduktion både kan øge deres bevidsthed om nødvendigheden af et bæredygtigt og effektivt energiforbrug og deres kontrol med energipriserne; anmoder Kommissionen om at være særlig opmærksom på den rolle, som energiandelsselskaber kan spille for at øge anvendelsen af vedvarende energikilder og for at forbedre energieffektiviteten; |
| --- | --- |

6.

hævder, at den kooperative model takket være sin decentraliserede natur, bidrager betydeligt til gennemførelsen af prioriteterne for 2020, der er fastlagt i direktiv 2009/28/EF om vedvarende energikilder og til overgangen fra fossil energi til vedvarende energi; påpeger i denne forbindelse, at mere end 1 000 andelsselskaber inden for vedvarende energi er skabt af borgere; er af den opfattelse, at andelsselskaber, der er aktive på området bæredygtig energi, gør det muligt for borgerne at blive kooperative medlemmer af lokale projekter, og støtter investering i bæredygtige energiprojekter, der styrker den sociale accept af nye anlæg for vedvarende energi; er af den opfattelse, at borgernes deltagelse i energiproduktion både kan øge deres bevidsthed om nødvendigheden af et bæredygtigt og effektivt energiforbrug og deres kontrol med energipriserne; anmoder Kommissionen om at være særlig opmærksom på den rolle, som energiandelsselskaber kan spille for at øge anvendelsen af vedvarende energikilder og for at forbedre energieffektiviteten;

| 7. | giver udtryk for, at denne større modstandsdygtighed i vid udstrækning kan tilskrives den kooperative ledelsesmodel, som er baseret på fælles ejerskab, demokratisk økonomisk deltagelse og kontrol, organisering og ledelse udøvet af medlemmer/interessenter, og forpligtelse over for samfundet; understreger, at denne større modstandsdygtighed også skyldes deres karakteristiske metode til kapitalakkumulation, der er mindre afhængig af udviklingen på de finansielle markeder og både er forbundet med allokering af overskud til reservefonde, i givet fald delvist udelelig (især i form af værdier, der styrker andelsbevægelsen generelt, efter betaling af al udestående gæld i forbindelse med likvidation) og til gennemførelsen af virksomhedsmål, der viser afbalancerede sociale og økonomiske mål og målet om at forbedre deres drift og aktivitet; mener, at denne model er med til at sikre, at andelsselskaber anlægger en langsigtet strategi på tværs af generationer, og forankrer sig i den lokale økonomi, hvilket bidrager til lokal bæredygtig udvikling og sikrer, at de ikke flytter deres aktiviteter uden for lokalområdet, selv når de bliver internationale; |
| --- | --- |

7.

giver udtryk for, at denne større modstandsdygtighed i vid udstrækning kan tilskrives den kooperative ledelsesmodel, som er baseret på fælles ejerskab, demokratisk økonomisk deltagelse og kontrol, organisering og ledelse udøvet af medlemmer/interessenter, og forpligtelse over for samfundet; understreger, at denne større modstandsdygtighed også skyldes deres karakteristiske metode til kapitalakkumulation, der er mindre afhængig af udviklingen på de finansielle markeder og både er forbundet med allokering af overskud til reservefonde, i givet fald delvist udelelig (især i form af værdier, der styrker andelsbevægelsen generelt, efter betaling af al udestående gæld i forbindelse med likvidation) og til gennemførelsen af virksomhedsmål, der viser afbalancerede sociale og økonomiske mål og målet om at forbedre deres drift og aktivitet; mener, at denne model er med til at sikre, at andelsselskaber anlægger en langsigtet strategi på tværs af generationer, og forankrer sig i den lokale økonomi, hvilket bidrager til lokal bæredygtig udvikling og sikrer, at de ikke flytter deres aktiviteter uden for lokalområdet, selv når de bliver internationale;

| 8. | konstaterer, at andelsvirksomheder er i stand til at opfylde eksisterende og nye behov effektivt inden for sektorer såsom forvaltning af kulturelle ressourcer og kreativitet og miljømæssig bæredygtighed i tilknytning til nye former for livsstil og forbrug; understreger, at andelsselskaber også har fremmet værdier som sikring af legaliteten, f.eks. i Italien, hvor andelsselskaber har fået overdraget forvaltningen af værdier, der er blevet konfiskeret hos mafiaen; |
| --- | --- |

8.

konstaterer, at andelsvirksomheder er i stand til at opfylde eksisterende og nye behov effektivt inden for sektorer såsom forvaltning af kulturelle ressourcer og kreativitet og miljømæssig bæredygtighed i tilknytning til nye former for livsstil og forbrug; understreger, at andelsselskaber også har fremmet værdier som sikring af legaliteten, f.eks. i Italien, hvor andelsselskaber har fået overdraget forvaltningen af værdier, der er blevet konfiskeret hos mafiaen;

| 9. | mener, at andelsselskaber fuldt ud bør være omfattet af målsætningerne for EU's industripolitik og af de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af denne, blandt andet fordi de yder et grundlæggende bidrag til den industrielle omstrukturering, der er et væsentligt led i den nye europæiske industripolitik; |
| --- | --- |

9.

mener, at andelsselskaber fuldt ud bør være omfattet af målsætningerne for EU's industripolitik og af de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af denne, blandt andet fordi de yder et grundlæggende bidrag til den industrielle omstrukturering, der er et væsentligt led i den nye europæiske industripolitik;

| 10. | bemærker også, at andelsselskaber ved at samarbejde kan udnytte stordriftsfordele og dele erfaringer og bedste praksis samt forene eller overføre menneskelige og finansielle ressourcer, hvor det er nødvendigt; hævder, at denne iboende fleksibilitet giver andelsselskaber mulighed for at klare sig selv, selv i de sværeste tider; |
| --- | --- |

10.

bemærker også, at andelsselskaber ved at samarbejde kan udnytte stordriftsfordele og dele erfaringer og bedste praksis samt forene eller overføre menneskelige og finansielle ressourcer, hvor det er nødvendigt; hævder, at denne iboende fleksibilitet giver andelsselskaber mulighed for at klare sig selv, selv i de sværeste tider;

| 11. | bemærker, at der i de forskellige medlemsstater kan konstateres mange eksempler på god praksis, hvor andelsvirksomheder har opnået glimrende resultater for så vidt angår vækst, beskæftigelse, overlevelsesrate og etablering af nye virksomheder, som f.eks. ordningen for »engangsbetaling« (pago unico) i Spanien og Marcoraloven i Italien, der giver mulighed for at finansiere oprettelsen af nye andelsselskaber via arbejdsløshedsydelser, samt »beskæftigelses- og aktivitetskooperativer« i Frankrig, Sverige og Belgien, peger endvidere på grupper af enkelte andelsselskaber, der frivilligt kan danne store erhvervsgrupper, der dækker sektorer såsom industri, landbrug, distribution, finanser, FoU og uddannelse på et højt niveau; bemærker, at andelsselskaber, der f.eks. bygger på det britiske trustmodel, også kan være et effektivt forbillede for god forvaltning af professionelle eller halvprofessionelle idrætsorganisationer, der samtidig muliggør en tæt forbindelse mellem de vigtigste interessenter — tilhængerne — og forvaltningen af en klub (uanset om den er professionel eller ikke-professionel); opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge sådanne eksempler på god praksis og overveje at lade dem indgå i EU's politikker til fordel for virksomhederne; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at der i de forskellige medlemsstater kan konstateres mange eksempler på god praksis, hvor andelsvirksomheder har opnået glimrende resultater for så vidt angår vækst, beskæftigelse, overlevelsesrate og etablering af nye virksomheder, som f.eks. ordningen for »engangsbetaling« (pago unico) i Spanien og Marcoraloven i Italien, der giver mulighed for at finansiere oprettelsen af nye andelsselskaber via arbejdsløshedsydelser, samt »beskæftigelses- og aktivitetskooperativer« i Frankrig, Sverige og Belgien, peger endvidere på grupper af enkelte andelsselskaber, der frivilligt kan danne store erhvervsgrupper, der dækker sektorer såsom industri, landbrug, distribution, finanser, FoU og uddannelse på et højt niveau; bemærker, at andelsselskaber, der f.eks. bygger på det britiske trustmodel, også kan være et effektivt forbillede for god forvaltning af professionelle eller halvprofessionelle idrætsorganisationer, der samtidig muliggør en tæt forbindelse mellem de vigtigste interessenter — tilhængerne — og forvaltningen af en klub (uanset om den er professionel eller ikke-professionel); opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge sådanne eksempler på god praksis og overveje at lade dem indgå i EU's politikker til fordel for virksomhederne;

| 12. | mener, at andelsselskaberne har ydet et væsentligt bidrag til EU's økonomi og til beskæftigelsesstabiliteten, især i krisetider; |
| --- | --- |

12.

mener, at andelsselskaberne har ydet et væsentligt bidrag til EU's økonomi og til beskæftigelsesstabiliteten, især i krisetider;

| 13. | understreger behovet for bl.a. at udvikle modellen med aktivitets- og beskæftigelseskooperativer, som gør det muligt for virksomheder at blive opbygget gradvist for at opfylde iværksætternes behov, og udvikle sig i takt med deres aktiviteter; |
| --- | --- |

13.

understreger behovet for bl.a. at udvikle modellen med aktivitets- og beskæftigelseskooperativer, som gør det muligt for virksomheder at blive opbygget gradvist for at opfylde iværksætternes behov, og udvikle sig i takt med deres aktiviteter;

| 14. | bemærker dog, at andelsselskaber også kan gå fallit; |
| --- | --- |

14.

bemærker dog, at andelsselskaber også kan gå fallit;

| 15. | bemærker, at der i de forskellige medlemsstater kan konstateres afvigende situationer, som afspejler juridiske og begrebsmæssige forskelle; anmoder derfor Kommissionen om at foretage en gennemgang af den eksisterende lovgivning med henblik på at finde et fælles grundlag og at harmonisere under overholdelse af subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at der i de forskellige medlemsstater kan konstateres afvigende situationer, som afspejler juridiske og begrebsmæssige forskelle; anmoder derfor Kommissionen om at foretage en gennemgang af den eksisterende lovgivning med henblik på at finde et fælles grundlag og at harmonisere under overholdelse af subsidiaritetsprincippet;

| 16. | understreger, at de ansatte påtager sig en stor økonomisk risiko med oprettelsen af et andelsselskab eller ved overdragelse af en virksomhed til de ansatte; bemærker, at god forvaltning, navnlig i et arbejdstagerkooperativ, i høj grad afhænger af støtten til og tilsynet med de ansattes virksomhedsledelse; |
| --- | --- |

16.

understreger, at de ansatte påtager sig en stor økonomisk risiko med oprettelsen af et andelsselskab eller ved overdragelse af en virksomhed til de ansatte; bemærker, at god forvaltning, navnlig i et arbejdstagerkooperativ, i høj grad afhænger af støtten til og tilsynet med de ansattes virksomhedsledelse;

Lovgivningsramme

| 17. | mener, at denne iboende evne til modstandsdygtighed bør styrkes gennem tilstrækkeligt fokus på andelsselskaber i alle relevante EU-politikker, der skal bidrage til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, også gennem en anderledes model for økonomisk udvikling, der respekterer den europæiske sociale model, og ved at strømline gældende EU-lovgivning om andelsselskaber; mener især, at der bør være en henvisning til andelsselskabernes vigtige rolle i 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur; mener, at de nødvendige skridt bør tages for at sikre lige konkurrencevilkår mellem andelsselskaber og andre former for virksomheder, og samtidig bevare kooperativernes mål og arbejdsmetoder samt deres sociale karakter; |
| --- | --- |

17.

mener, at denne iboende evne til modstandsdygtighed bør styrkes gennem tilstrækkeligt fokus på andelsselskaber i alle relevante EU-politikker, der skal bidrage til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, også gennem en anderledes model for økonomisk udvikling, der respekterer den europæiske sociale model, og ved at strømline gældende EU-lovgivning om andelsselskaber; mener især, at der bør være en henvisning til andelsselskabernes vigtige rolle i 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur; mener, at de nødvendige skridt bør tages for at sikre lige konkurrencevilkår mellem andelsselskaber og andre former for virksomheder, og samtidig bevare kooperativernes mål og arbejdsmetoder samt deres sociale karakter;

| 18. | erindrer om, at det er nødvendigt, at EU anerkender og sikrer en ligelig lovgivningsmæssig behandling af de forskellige virksomhedsformer med henblik på at sikre overholdelsen af princippet om fri erhvervsudøvelse uanset virksomhedens status; beklager, at Kommissionen ikke i sin handlingsplan for iværksætteri 2020 lægger vægt på virksomhederne i den sociale økonomi men begrænser sig til at nævne deres bidrag til jobskabelse og social innovation, og at de støder på store finansieringsvanskeligheder sammenlignet med SMV'er; |
| --- | --- |

18.

erindrer om, at det er nødvendigt, at EU anerkender og sikrer en ligelig lovgivningsmæssig behandling af de forskellige virksomhedsformer med henblik på at sikre overholdelsen af princippet om fri erhvervsudøvelse uanset virksomhedens status; beklager, at Kommissionen ikke i sin handlingsplan for iværksætteri 2020 lægger vægt på virksomhederne i den sociale økonomi men begrænser sig til at nævne deres bidrag til jobskabelse og social innovation, og at de støder på store finansieringsvanskeligheder sammenlignet med SMV'er;

| 19. | opfordrer derfor Kommissionen til at styrke sine tjenester ved at oprette en enhed med ansvar for andelsselskaber og andre erhvervsdrivende foreninger (såsom gensidige selskaber, fonde og foreninger med økonomiske og finansielle aktiviteter) med det formål at tage større hensyn til foranstaltninger, som sigter mod at sikre et tilstrækkeligt ressourceniveau, og at overvåge og håndtere politikudvikling vedrørende erhvervsdrivende foreninger; opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på omstrukturering af industri- og servicevirksomheder, der er i krise eller uden en efterfølger, til andelsselskaber ved oprettelse af tjenestegrene til dette formål; |
| --- | --- |

19.

opfordrer derfor Kommissionen til at styrke sine tjenester ved at oprette en enhed med ansvar for andelsselskaber og andre erhvervsdrivende foreninger (såsom gensidige selskaber, fonde og foreninger med økonomiske og finansielle aktiviteter) med det formål at tage større hensyn til foranstaltninger, som sigter mod at sikre et tilstrækkeligt ressourceniveau, og at overvåge og håndtere politikudvikling vedrørende erhvervsdrivende foreninger; opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på omstrukturering af industri- og servicevirksomheder, der er i krise eller uden en efterfølger, til andelsselskaber ved oprettelse af tjenestegrene til dette formål;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at sørge for større fleksibilitet i forbindelse med reglerne om offentlige indkøb for medarbejderledede virksomheder, f.eks. ved at medtage et tidsbegrænset forbehold; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at sørge for større fleksibilitet i forbindelse med reglerne om offentlige indkøb for medarbejderledede virksomheder, f.eks. ved at medtage et tidsbegrænset forbehold;

| 21. | opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre, at foranstaltningerne under initiativet for socialt iværksætteri koordineres, og forvaltningsmæssige barrierer mellem de to initiativer mindskes; |
| --- | --- |

21.

opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre, at foranstaltningerne under initiativet for socialt iværksætteri koordineres, og forvaltningsmæssige barrierer mellem de to initiativer mindskes;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med ILO's henstilling nr. 193/2002 at revidere deres lovgivning for andelsselskaber generelt og især for særlige former for andelsselskaber, såsom arbejdstagerselskaber, sociale andelsselskaber, håndværkerkooperativer og andelsbanker, med henblik på vedtagelse af en omfattende politik til støtte for den kooperative forretningsmodel og skabelse af et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for anerkendelse af andelsselskabernes og deres ledelsesorganisationers rolle og for udvikling af andelsselskaber, især på områder og i sektorer, hvor denne model har vist sig at have en social, økonomisk og miljømæssig merværdi; opfordrer medlemsstater, der samarbejder med de sociale partnere og andre interessenter på regionalt og lokalt plan, til at identificere de strategiske sektorer, som er egnede til andelsprojekter; understreger, at dette bør omfatte indførelse af passende finansielle instrumenter og anerkendelse af andelsselskabernes rolle i den nationale sociale dialog og af den rolle, som andelskasserne spiller, idet disse altid har tillagt bæredygtig og socialt ansvarlig finansiering en særlig betydning og er forankret i området; kræver, at der tages hensyn til denne henstilling ved revisionen af forordningen om det europæiske andelsselskab; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med ILO's henstilling nr. 193/2002 at revidere deres lovgivning for andelsselskaber generelt og især for særlige former for andelsselskaber, såsom arbejdstagerselskaber, sociale andelsselskaber, håndværkerkooperativer og andelsbanker, med henblik på vedtagelse af en omfattende politik til støtte for den kooperative forretningsmodel og skabelse af et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for anerkendelse af andelsselskabernes og deres ledelsesorganisationers rolle og for udvikling af andelsselskaber, især på områder og i sektorer, hvor denne model har vist sig at have en social, økonomisk og miljømæssig merværdi; opfordrer medlemsstater, der samarbejder med de sociale partnere og andre interessenter på regionalt og lokalt plan, til at identificere de strategiske sektorer, som er egnede til andelsprojekter; understreger, at dette bør omfatte indførelse af passende finansielle instrumenter og anerkendelse af andelsselskabernes rolle i den nationale sociale dialog og af den rolle, som andelskasserne spiller, idet disse altid har tillagt bæredygtig og socialt ansvarlig finansiering en særlig betydning og er forankret i området; kræver, at der tages hensyn til denne henstilling ved revisionen af forordningen om det europæiske andelsselskab;

| 23. | understreger vigtigheden af at træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger inden for en solid juridisk ramme og i overensstemmelse med udviklingen af internationale normer med det formål at undgå afvigende nationale fortolkninger og risiko for konkurrencemæssige fordele eller ulemper på regionalt, nationalt eller makroregionalt plan; |
| --- | --- |

23.

understreger vigtigheden af at træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger inden for en solid juridisk ramme og i overensstemmelse med udviklingen af internationale normer med det formål at undgå afvigende nationale fortolkninger og risiko for konkurrencemæssige fordele eller ulemper på regionalt, nationalt eller makroregionalt plan;

| 24. | understreger betydningen af at inddrage andelsselskaberne i alle faser af proceduren i forbindelse med Unionens fremtidige initiativer og tiltag vedrørende andelsselskaber; |
| --- | --- |

24.

understreger betydningen af at inddrage andelsselskaberne i alle faser af proceduren i forbindelse med Unionens fremtidige initiativer og tiltag vedrørende andelsselskaber;

Virksomhedsoverdragelser og omstruktureringer

| 25. | mener, at overdragelsen af en virksomhed til de ansatte gennem oprettelse af et andelsselskab og andre former for medarbejderejerskab kan være det bedste middel til sikring af en virksomheds kontinuitet; understreger, at denne form for overdragelse af en virksomhed til de ansatte, specielt hvad angår arbejdskooperativer og arbejdstagernes overtagelse af en virksomhed (workers buy-out) bør understøttes af en særlig post på EU's budget, der også omfatter finansielle instrumenter; opfordrer indtrængende til oprettelse, med deltagelse af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de sociale partnere og interessenter fra andelsbevægelsen, af en europæisk mekanisme til fremme af udviklingen af andelsselskaber og navnlig virksomhedsoverdragelser under andelsmodellen samt via f.eks. instrumentet risikofordelingsfonde; |
| --- | --- |

25.

mener, at overdragelsen af en virksomhed til de ansatte gennem oprettelse af et andelsselskab og andre former for medarbejderejerskab kan være det bedste middel til sikring af en virksomheds kontinuitet; understreger, at denne form for overdragelse af en virksomhed til de ansatte, specielt hvad angår arbejdskooperativer og arbejdstagernes overtagelse af en virksomhed (workers buy-out) bør understøttes af en særlig post på EU's budget, der også omfatter finansielle instrumenter; opfordrer indtrængende til oprettelse, med deltagelse af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de sociale partnere og interessenter fra andelsbevægelsen, af en europæisk mekanisme til fremme af udviklingen af andelsselskaber og navnlig virksomhedsoverdragelser under andelsmodellen samt via f.eks. instrumentet risikofordelingsfonde;

| 26. | understreger, at det er blevet en stadig mere udbredt praksis i medlemsstaterne, at de ansatte overtager virksomheden, som svar på den økonomiske krise; opfordrer derfor Kommissionen til at identificere finansielle instrumenter eller udvide de eksisterende for at styrke denne praksis; |
| --- | --- |

26.

understreger, at det er blevet en stadig mere udbredt praksis i medlemsstaterne, at de ansatte overtager virksomheden, som svar på den økonomiske krise; opfordrer derfor Kommissionen til at identificere finansielle instrumenter eller udvide de eksisterende for at styrke denne praksis;

| 27. | understreger de sociale andelsselskaber aktive rolle i omstruktureringen af SMV'er navnlig via »sociale spin-off-virksomheder«, der fremmer integreringen af de arbejdstagere, der kan betegnes som dårligt stillede, og som befinder sig i en beskæftigelsesmæssigt vanskelig situation, hvorved der gennem solidaritet fremmes en tiltagende evne til at imødekomme sociale krav; |
| --- | --- |

27.

understreger de sociale andelsselskaber aktive rolle i omstruktureringen af SMV'er navnlig via »sociale spin-off-virksomheder«, der fremmer integreringen af de arbejdstagere, der kan betegnes som dårligt stillede, og som befinder sig i en beskæftigelsesmæssigt vanskelig situation, hvorved der gennem solidaritet fremmes en tiltagende evne til at imødekomme sociale krav;

| 28. | bemærker, at problemer i forbindelse med virksomhedsoverdragelser til de ansatte meget ofte ikke kun er et spørgsmål om de relevante procedurers varighed, men også, og endnu vigtigere, mangel på viden om denne virksomhedsmodel blandt de relevante fagfolk (f.eks. advokater og revisorer) og inden for det juridiske system og uddannelsessystemet; understreger, at uddannelse og bevidstgørelse af alle aktørerne i processen med oprettelse eller overdragelse af ejerskab til de ansatte i høj grad vil bidrage til at fremme denne praksis; anbefaler følgelig, at den kooperative virksomhedsform bliver et fast punkt i de relevante undervisningsplaner på universiteter og handelshøjskoler; mener desuden, at bedre viden om andelsselskaber også bør fremmes, og at virksomhedsoverdragelse til ansatte under andelsselskabsmodellen bør støttes økonomisk, herunder gennem en målrettet og intelligent anvendelse af strukturfondene, blandt fagforeninger og organer, som skal give oplysninger om stiftelse eller overdragelse af virksomheder; understreger den sagkundskab vedrørende oprettelse og overdragelse af virksomheder i form af andelsselskaber gennem andelsforeninger, der er oparbejdet i visse medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at etablere mekanismer til at lette samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis og metoder på dette område mellem virksomheder og til at aflægge beretning til Rådet og Parlamentet om resultatet; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at problemer i forbindelse med virksomhedsoverdragelser til de ansatte meget ofte ikke kun er et spørgsmål om de relevante procedurers varighed, men også, og endnu vigtigere, mangel på viden om denne virksomhedsmodel blandt de relevante fagfolk (f.eks. advokater og revisorer) og inden for det juridiske system og uddannelsessystemet; understreger, at uddannelse og bevidstgørelse af alle aktørerne i processen med oprettelse eller overdragelse af ejerskab til de ansatte i høj grad vil bidrage til at fremme denne praksis; anbefaler følgelig, at den kooperative virksomhedsform bliver et fast punkt i de relevante undervisningsplaner på universiteter og handelshøjskoler; mener desuden, at bedre viden om andelsselskaber også bør fremmes, og at virksomhedsoverdragelse til ansatte under andelsselskabsmodellen bør støttes økonomisk, herunder gennem en målrettet og intelligent anvendelse af strukturfondene, blandt fagforeninger og organer, som skal give oplysninger om stiftelse eller overdragelse af virksomheder; understreger den sagkundskab vedrørende oprettelse og overdragelse af virksomheder i form af andelsselskaber gennem andelsforeninger, der er oparbejdet i visse medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at etablere mekanismer til at lette samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis og metoder på dette område mellem virksomheder og til at aflægge beretning til Rådet og Parlamentet om resultatet;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en ramme med henblik på at lette virksomhedsoverdragelser til medarbejdere, herunder finansielle mekanismer, der skal hjælpe medarbejderne med at investere i virksomheder, der er i krise eller uden en efterfølger, samt præferencerettigheder for de ansatte for at skabe de bedste betingelser for et overtagelsesbud på en virksomhed, der står over for lukning; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en ramme med henblik på at lette virksomhedsoverdragelser til medarbejdere, herunder finansielle mekanismer, der skal hjælpe medarbejderne med at investere i virksomheder, der er i krise eller uden en efterfølger, samt præferencerettigheder for de ansatte for at skabe de bedste betingelser for et overtagelsesbud på en virksomhed, der står over for lukning;

| 30. | mener også, at medlemsstaterne bør vedtage politikker, der gør det nemmere for medarbejderne at deltage i deres virksomheders kapital og resultater gennem konkrete finanspolitiske mekanismer i andre former for industri- og servicevirksomheder, og med den nødvendige retlige beskyttelse og tilsvarende deltagelsesgrad i virksomhedens ledelse, overvågning, beslutningstagning og ansvar; minder om, at sådanne aktiviteter kan være med til at forbedre konkurrenceevnen inden for den pågældende sektor som helhed; |
| --- | --- |

30.

mener også, at medlemsstaterne bør vedtage politikker, der gør det nemmere for medarbejderne at deltage i deres virksomheders kapital og resultater gennem konkrete finanspolitiske mekanismer i andre former for industri- og servicevirksomheder, og med den nødvendige retlige beskyttelse og tilsvarende deltagelsesgrad i virksomhedens ledelse, overvågning, beslutningstagning og ansvar; minder om, at sådanne aktiviteter kan være med til at forbedre konkurrenceevnen inden for den pågældende sektor som helhed;

| 31. | understreger de positive aspekter af de mekanismer, der kendetegner andelsselskabsmodellen, såsom reservernes udelelighed, dvs. at disse således ikke kan fordeles mellem medlemmerne, selv ikke i tilfælde af likvidation, men skal anvendes til udvikling af andelsbevægelsen, og juridiske bestemmelser, der giver tredjeparter mulighed for at bidrage med risikovillig kapital, med eller uden stemmeret, til andelsforeningen, som f.eks. risikofordelingsfonde og Cooperazione Finanza Impresa (CFI) i Italien, Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) i Frankrig og den investeringsstruktur, som Mondragon Corporation i Spanien har opbygget; |
| --- | --- |

31.

understreger de positive aspekter af de mekanismer, der kendetegner andelsselskabsmodellen, såsom reservernes udelelighed, dvs. at disse således ikke kan fordeles mellem medlemmerne, selv ikke i tilfælde af likvidation, men skal anvendes til udvikling af andelsbevægelsen, og juridiske bestemmelser, der giver tredjeparter mulighed for at bidrage med risikovillig kapital, med eller uden stemmeret, til andelsforeningen, som f.eks. risikofordelingsfonde og Cooperazione Finanza Impresa (CFI) i Italien, Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) i Frankrig og den investeringsstruktur, som Mondragon Corporation i Spanien har opbygget;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at fremme politikker og foranstaltninger, der kan medvirke til at bevare eksisterende job og ikke kun til at skabe nye job i iværksættervirksomheder; anmoder Kommissionen om at indføre nye iværksættertjenester, der kan støtte virksomheder i andelsform gennem en øget bevidsthed og uddannelsesinitiativer; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at fremme politikker og foranstaltninger, der kan medvirke til at bevare eksisterende job og ikke kun til at skabe nye job i iværksættervirksomheder; anmoder Kommissionen om at indføre nye iværksættertjenester, der kan støtte virksomheder i andelsform gennem en øget bevidsthed og uddannelsesinitiativer;

| 33. | understreger, at omstrukturering af virksomheder i krise til økonomisk bæredygtige andelsselskaber kræver en præcis og tidlig diagnose; opfordrer myndighederne på alle niveauer til at samarbejde med arbejdsmarkedets parter og andelsbevægelsen om at stille sådanne tidlige diagnoser og vurdere gennemførligheden og hensigtsmæssigheden af at omstrukturere disse virksomheder til andelsselskaber; mener, at fagforeninger og andelsforeninger også bør inddrages i denne proces; |
| --- | --- |

33.

understreger, at omstrukturering af virksomheder i krise til økonomisk bæredygtige andelsselskaber kræver en præcis og tidlig diagnose; opfordrer myndighederne på alle niveauer til at samarbejde med arbejdsmarkedets parter og andelsbevægelsen om at stille sådanne tidlige diagnoser og vurdere gennemførligheden og hensigtsmæssigheden af at omstrukturere disse virksomheder til andelsselskaber; mener, at fagforeninger og andelsforeninger også bør inddrages i denne proces;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende undersøgelse med sammenligning af bedste praksis, der anvendes i medlemsstaterne og de nationale lovgivninger, som tilskynder til omstrukturering til andelsselskaber, herunder virksomhedsoverdragelser, gældende ret vedrørende konkurser, finansielle mekanismer, institutioner, der yder støtte til iværksætteraktiviteter og oprettelse af grupper af andelsselskaber; påpeger, at det er vigtigt, at andelsselskaberne inddrages i en sådan undersøgelse med henblik på at opstille prioriteter; opfordrer i dette øjemed Kommissionen til at overveje udviklingen af en database, i hvilken der systematisk indlæses sager og oplysninger om omstruktureringer til andelsselskaber, således at der sikres udveksling af god praksis og en konsekvent indsamling af data; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende undersøgelse med sammenligning af bedste praksis, der anvendes i medlemsstaterne og de nationale lovgivninger, som tilskynder til omstrukturering til andelsselskaber, herunder virksomhedsoverdragelser, gældende ret vedrørende konkurser, finansielle mekanismer, institutioner, der yder støtte til iværksætteraktiviteter og oprettelse af grupper af andelsselskaber; påpeger, at det er vigtigt, at andelsselskaberne inddrages i en sådan undersøgelse med henblik på at opstille prioriteter; opfordrer i dette øjemed Kommissionen til at overveje udviklingen af en database, i hvilken der systematisk indlæses sager og oplysninger om omstruktureringer til andelsselskaber, således at der sikres udveksling af god praksis og en konsekvent indsamling af data;

| 35. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at lette og fremme dannelsen af grupper af andelsselskaber og erhvervsdrivende foreninger for at hjælpe dem med at tilvejebringe de nødvendige ressourcer og spille en mere fremtrædende rolle i produktions- og distributionskæden og at støtte de stordriftsfordele, som er nødvendige for finansieringen af forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter; |
| --- | --- |

35.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at lette og fremme dannelsen af grupper af andelsselskaber og erhvervsdrivende foreninger for at hjælpe dem med at tilvejebringe de nødvendige ressourcer og spille en mere fremtrædende rolle i produktions- og distributionskæden og at støtte de stordriftsfordele, som er nødvendige for finansieringen af forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter;

Adgang til finansiering og erhvervsstøtte

| 36. | understreger, at andelsvirksomheder i industrien og servicesektoren og især SMV'er af forskellige grunde, bl.a. karakteren af deres iværksættergruppe, ikke kan få adgang til risikovillig kapital og kredit på kapitalmarkederne; bemærker også, at det ofte er vanskeligt for arbejdstagerkooperativer i kapitalintensive sektorer at indhente store mængder af kapital fra deres medlemmer, og at der derfor bør etableres passende finansieringsinstrumenter, der tager hensyn til denne form for iværksætteri; |
| --- | --- |

36.

understreger, at andelsvirksomheder i industrien og servicesektoren og især SMV'er af forskellige grunde, bl.a. karakteren af deres iværksættergruppe, ikke kan få adgang til risikovillig kapital og kredit på kapitalmarkederne; bemærker også, at det ofte er vanskeligt for arbejdstagerkooperativer i kapitalintensive sektorer at indhente store mængder af kapital fra deres medlemmer, og at der derfor bør etableres passende finansieringsinstrumenter, der tager hensyn til denne form for iværksætteri;

| 37. | minder om, at spørgsmålet om andelsselskabers adgang til kredit er specielt vigtigt i betragtning af deres særlige struktur; opfordrer derfor Kommissionen, Baselbanktilsynskomitéen og EIB til at udvikle og anvende kvalitative parametre, også hvad angår tildelingen af kreditter og finansiering med henblik på at differentiere andelsselskabernes rolle, herunder også de sociale andelsselskabers rolle, i forhold til de øvrige forretningsmodeller; |
| --- | --- |

37.

minder om, at spørgsmålet om andelsselskabers adgang til kredit er specielt vigtigt i betragtning af deres særlige struktur; opfordrer derfor Kommissionen, Baselbanktilsynskomitéen og EIB til at udvikle og anvende kvalitative parametre, også hvad angår tildelingen af kreditter og finansiering med henblik på at differentiere andelsselskabernes rolle, herunder også de sociale andelsselskabers rolle, i forhold til de øvrige forretningsmodeller;

| 38. | finder det nødvendigt at styrke kapitaliseringen og kapitaldannelsen i andelsselskaber gennem en bedre udnyttelse af de ressourcer, som deres sociale struktur kan bidrage med; opfordrer Kommissionen til at fremme initiativer til støtte for kapitaldannelsen, herunder skatte- og afgiftsfritagelser, som også er tidsbegrænsede, efter oprettelsen eller buy-out-operationen, uden at disse initiativer betragtes som statsstøtte; |
| --- | --- |

38.

finder det nødvendigt at styrke kapitaliseringen og kapitaldannelsen i andelsselskaber gennem en bedre udnyttelse af de ressourcer, som deres sociale struktur kan bidrage med; opfordrer Kommissionen til at fremme initiativer til støtte for kapitaldannelsen, herunder skatte- og afgiftsfritagelser, som også er tidsbegrænsede, efter oprettelsen eller buy-out-operationen, uden at disse initiativer betragtes som statsstøtte;

| 39. | påpeger, at eksterne parter i nogle medlemsstater kan bidrage med risikovillig kapital til andelsselskaber men blot opnår begrænset eller ingen stemmeret, således at medlemsejerskabet og kontrolstrukturen overholdes, og at dette har gjort det muligt for andelsselskaber at forbedre deres dialog med andre finansielle institutioner; glæder sig over sådanne politikker og opfordrer alle medlemsstaterne til at lette andelsforetagendernes adgang til kredit; |
| --- | --- |

39.

påpeger, at eksterne parter i nogle medlemsstater kan bidrage med risikovillig kapital til andelsselskaber men blot opnår begrænset eller ingen stemmeret, således at medlemsejerskabet og kontrolstrukturen overholdes, og at dette har gjort det muligt for andelsselskaber at forbedre deres dialog med andre finansielle institutioner; glæder sig over sådanne politikker og opfordrer alle medlemsstaterne til at lette andelsforetagendernes adgang til kredit;

| 40. | mener, at Kommissionen sammen med EIB og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) bør sikre, at andelsselskaber har adgang til finansielle mekanismer på EU-niveau — herunder, hvor det er relevant, finansieringshandlingsplanen for SMV'er som foreslået i akten for det indre marked — og at de bør gøre en særlig indsats sammen med andelsbanksektoren for sikre, at dette sker; påpeger, at sådanne aktioner kan gøre det indre marked mere velfungerende; |
| --- | --- |

40.

mener, at Kommissionen sammen med EIB og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) bør sikre, at andelsselskaber har adgang til finansielle mekanismer på EU-niveau — herunder, hvor det er relevant, finansieringshandlingsplanen for SMV'er som foreslået i akten for det indre marked — og at de bør gøre en særlig indsats sammen med andelsbanksektoren for sikre, at dette sker; påpeger, at sådanne aktioner kan gøre det indre marked mere velfungerende;

| 41. | mener, at det er nødvendigt at tage højde for andelsbankernes særlige karakteristika i forbindelse med reguleringen af finansmarkederne og de efterfølgende gennemførelsesbestemmelser; |
| --- | --- |

41.

mener, at det er nødvendigt at tage højde for andelsbankernes særlige karakteristika i forbindelse med reguleringen af finansmarkederne og de efterfølgende gennemførelsesbestemmelser;

| 42. | fremhæver, at de programmer og fonde, der oprettes i henhold til den flerårige finansielle ramme (2014-2020), bør være vigtige instrumenter til støtte af andelsselskaber; hævder, at der ved fastlæggelsen af operationelle programmer bør fokuseres på at lette oprettelsen af nye andelsselskaber, at yde støtte til bæredygtig virksomhedsudvikling og ansvarlig omstrukturering, der navnlig omfatter foranstaltninger som virksomhedsoverdragelser til medarbejdere og sociale andelsselskaber, inden for lokal udvikling og social, teknologisk og produktionsmæssig innovation ved brug af globaltilskud og andre finansielle instrumenter, herunder Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen; |
| --- | --- |

42.

fremhæver, at de programmer og fonde, der oprettes i henhold til den flerårige finansielle ramme (2014-2020), bør være vigtige instrumenter til støtte af andelsselskaber; hævder, at der ved fastlæggelsen af operationelle programmer bør fokuseres på at lette oprettelsen af nye andelsselskaber, at yde støtte til bæredygtig virksomhedsudvikling og ansvarlig omstrukturering, der navnlig omfatter foranstaltninger som virksomhedsoverdragelser til medarbejdere og sociale andelsselskaber, inden for lokal udvikling og social, teknologisk og produktionsmæssig innovation ved brug af globaltilskud og andre finansielle instrumenter, herunder Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen;

| 43. | mener, at der i forbindelse med den finansielle programmering af EU-midler og nationale midler bør tages et særligt hensyn (eller afsættes en forholdsmæssig andel) til andelsselskaber, som har til formål at fremme dårligt stillede personers adgang til arbejdsmarkedet, jf. forordning (EF) nr. 2204/2002, med henblik på at befæste og udvikle højere og bedre sociale beskyttelsesniveauer; |
| --- | --- |

43.

mener, at der i forbindelse med den finansielle programmering af EU-midler og nationale midler bør tages et særligt hensyn (eller afsættes en forholdsmæssig andel) til andelsselskaber, som har til formål at fremme dårligt stillede personers adgang til arbejdsmarkedet, jf. forordning (EF) nr. 2204/2002, med henblik på at befæste og udvikle højere og bedre sociale beskyttelsesniveauer;

| 44. | anmoder Kommissionen om inden for rammerne af det kommende regnskabsår at støtte et pilotprojekt for overdragelse af kriseramte virksomheder til de ansatte, således at disse kan fortsætte deres aktiviteter, og derved skabe nye andelsvirksomheder, der kan overtage virksomheder, der er i krise eller er gået konkurs; |
| --- | --- |

44.

anmoder Kommissionen om inden for rammerne af det kommende regnskabsår at støtte et pilotprojekt for overdragelse af kriseramte virksomheder til de ansatte, således at disse kan fortsætte deres aktiviteter, og derved skabe nye andelsvirksomheder, der kan overtage virksomheder, der er i krise eller er gået konkurs;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at tage initiativer til støtte af unges beskæftigelse i andelssektoren; opfordrer ligeledes Kommissionen til at fremme udbredelse af andelsselskabsmodellen som det foretrukne instrument til skabelse af nye arbejdspladser i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at tage initiativer til støtte af unges beskæftigelse i andelssektoren; opfordrer ligeledes Kommissionen til at fremme udbredelse af andelsselskabsmodellen som det foretrukne instrument til skabelse af nye arbejdspladser i medlemsstaterne;

| 46. | mener, at medlemsstaterne også bør tage skridt til at gøre det lettere for andelsselskaber at få adgang til hele spektret af erhvervsstøttetjenester, da dette vil hjælpe dem med at bidrage yderligere til en bæredygtig udvikling af deres aktiviteter; opfordrer i den forbindelse indtrængende medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger, der letter adgangen til kredit for andelsselskaber, især for så vidt angår arbejdstagerkooperativer, sociale kooperativer, håndværkskooperativer og kooperativer bestående af mikrovirksomheder; |
| --- | --- |

46.

mener, at medlemsstaterne også bør tage skridt til at gøre det lettere for andelsselskaber at få adgang til hele spektret af erhvervsstøttetjenester, da dette vil hjælpe dem med at bidrage yderligere til en bæredygtig udvikling af deres aktiviteter; opfordrer i den forbindelse indtrængende medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger, der letter adgangen til kredit for andelsselskaber, især for så vidt angår arbejdstagerkooperativer, sociale kooperativer, håndværkskooperativer og kooperativer bestående af mikrovirksomheder;

| 47. | mener, at medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at fjerne alle retlige, administrative og bureaukratiske hindringer, der forhindrer eller begrænser andelsselskabers vækst; |
| --- | --- |

47.

mener, at medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at fjerne alle retlige, administrative og bureaukratiske hindringer, der forhindrer eller begrænser andelsselskabers vækst;

| 48. | mener, at de små andelskreditforeningers adgang til markedet bør fremmes i hele Europa; |
| --- | --- |

48.

mener, at de små andelskreditforeningers adgang til markedet bør fremmes i hele Europa;

| 49. | mener endvidere, at samarbejdsnetværk SMV'er imellem som dem, der allerede findes i EU under den kooperative form (håndværkerkooperativer, SMV-kooperativer, aktivitets- og beskæftigelseskooperativer osv.) bør fremmes, da sådanne netværk styrker oprettelsen og bæredygtigheden af mikrovirksomheder og små virksomheder betragteligt gennem fælles markedsføring, indkøb eller andre tjenester og hjælper dem til at blive en kilde til innovation; |
| --- | --- |

49.

mener endvidere, at samarbejdsnetværk SMV'er imellem som dem, der allerede findes i EU under den kooperative form (håndværkerkooperativer, SMV-kooperativer, aktivitets- og beskæftigelseskooperativer osv.) bør fremmes, da sådanne netværk styrker oprettelsen og bæredygtigheden af mikrovirksomheder og små virksomheder betragteligt gennem fælles markedsføring, indkøb eller andre tjenester og hjælper dem til at blive en kilde til innovation;

| 50. | mener, at der for at støtte etableringen af nye andelsvirksomheder bør etableres tjenester for iværksætterkooperativer; mener endvidere, at der bør tilskyndes til initiativer, der fremmer andelsselskabsmodellen blandt nye potentielle iværksættere (f.eks. i universiteternes undervisningsplaner), såvel på nationalt som europæisk plan; |
| --- | --- |

50.

mener, at der for at støtte etableringen af nye andelsvirksomheder bør etableres tjenester for iværksætterkooperativer; mener endvidere, at der bør tilskyndes til initiativer, der fremmer andelsselskabsmodellen blandt nye potentielle iværksættere (f.eks. i universiteternes undervisningsplaner), såvel på nationalt som europæisk plan;

o

o o

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter og regeringer.

---

(1)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 16.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0071.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0005.

(4)  EUT L 207 af 18.8.2003, s. 1.

(5)  EFT L 385 af 31.12.1994, s. 14.

(6)  EFT C 93 af 28.3.1998, s. 2.

(7)  EUT C 191 af 29.6.2012, s. 24.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/41

---

P7_TA(2013)0302

Bioøkonomi i Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 2. juli 2013 om nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa (2012/2295(INI))

(2016/C 075/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa« (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa« (COM(2012)0060),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 om et ressourceeffektivt Europa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 om et ressourceeffektivt Europa (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer (COM(2011)0025) og til sin beslutning af 13. september 2011 om denne meddelelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer (COM(2011)0025) og til sin beslutning af 13. september 2011 om denne meddelelse (2),

| — | der henviser til Rådets konklusioner under det britiske formandskab i 2005 (»Den videnbaserede bioøkonomi i Europa«), det tyske i 2007 (»På vej mod den videnbaserede bioøkonomi«) og det belgiske i 2010 (»Den videnbaserede bioøkonomi i Europa: resultater og udfordringer«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner under det britiske formandskab i 2005 (»Den videnbaserede bioøkonomi i Europa«), det tyske i 2007 (»På vej mod den videnbaserede bioøkonomi«) og det belgiske i 2010 (»Den videnbaserede bioøkonomi i Europa: resultater og udfordringer«),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelserne fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0201/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelserne fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0201/2013),

| A. | der henviser til, at verdensbefolkningen forventes at stige fra 7 milliarder mennesker til over 9 milliarder frem til 2050, hvilket vil resultere i en stigning på anslået 70 % i fødevareefterspørgslen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at verdensbefolkningen forventes at stige fra 7 milliarder mennesker til over 9 milliarder frem til 2050, hvilket vil resultere i en stigning på anslået 70 % i fødevareefterspørgslen;

| B. | der henviser til, at knapheden af naturressourcer på verdensplan, det stigende pres på vedvarende råstoffer og klimaændringernes globale virkninger nødvendiggør en effektiv udnyttelse af ressourcer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at knapheden af naturressourcer på verdensplan, det stigende pres på vedvarende råstoffer og klimaændringernes globale virkninger nødvendiggør en effektiv udnyttelse af ressourcer;

| C. | der henviser til, at en langsigtet, nyskabende og effektiv tilgang ikke blot vil sikre en større bæredygtighed, men også vil fremme udviklingen i landområder og regioner, medføre en potentiel sænkning af udledningen af drivhusgasser, mere bæredygtighed i produktionscyklussen og spredning af industriel innovation i hele værdikæden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en langsigtet, nyskabende og effektiv tilgang ikke blot vil sikre en større bæredygtighed, men også vil fremme udviklingen i landområder og regioner, medføre en potentiel sænkning af udledningen af drivhusgasser, mere bæredygtighed i produktionscyklussen og spredning af industriel innovation i hele værdikæden;

| D. | der henviser til, at overgangen til en bæredygtig økonomi vil styrke den europæiske industris og landbrugssektorens konkurrenceevne og fremme den økonomiske vækst, hvilket vil føre til en betydelig stigning i beskæftigelsen i Europa; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at overgangen til en bæredygtig økonomi vil styrke den europæiske industris og landbrugssektorens konkurrenceevne og fremme den økonomiske vækst, hvilket vil føre til en betydelig stigning i beskæftigelsen i Europa;

| E. | der henviser til, at en vellykket bioøkonomi for Europa afhænger af tilgængeligheden af bæredygtigt forvaltede fødevarer fra bæredygtige kilder (fra landbrug, skovbrug og bionedbrydeligt affald); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en vellykket bioøkonomi for Europa afhænger af tilgængeligheden af bæredygtigt forvaltede fødevarer fra bæredygtige kilder (fra landbrug, skovbrug og bionedbrydeligt affald);

| F. | der henviser til, at EU's bioøkonomi allerede har en omsætning på næsten 2 trillioner EUR, og at der forventes en betydelig vækst fra bæredygtig primærproduktion, forarbejdning af fødevarer, industriel bioteknologi og bioraffinaderier; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's bioøkonomi allerede har en omsætning på næsten 2 trillioner EUR, og at der forventes en betydelig vækst fra bæredygtig primærproduktion, forarbejdning af fødevarer, industriel bioteknologi og bioraffinaderier;

Generelle bemærkninger

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse »Nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa« og den heri indeholdte handlingsplan for gennemførelse af bioøkonomistrategien; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse »Nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa« og den heri indeholdte handlingsplan for gennemførelse af bioøkonomistrategien;

| 2. | mener, at bioøkonomien gør det muligt at producere industri- og forbrugsvarer til lavere pris, fordi der anvendes mindre energi og skabes mindre miljøforurening; |
| --- | --- |

2.

mener, at bioøkonomien gør det muligt at producere industri- og forbrugsvarer til lavere pris, fordi der anvendes mindre energi og skabes mindre miljøforurening;

| 3. | deler den opfattelse, at overgangen til en intelligent, bæredygtig og inklusiv bioøkonomi ikke kun bør baseres på produktionen af vedvarende naturressourcer med lav indvirkning på miljøet, men også på en miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtig udnyttelse af disse, som opretholder anvendelsen af biotiske ressourcer inden for rammerne af fornyelsen af økosystemer; |
| --- | --- |

3.

deler den opfattelse, at overgangen til en intelligent, bæredygtig og inklusiv bioøkonomi ikke kun bør baseres på produktionen af vedvarende naturressourcer med lav indvirkning på miljøet, men også på en miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtig udnyttelse af disse, som opretholder anvendelsen af biotiske ressourcer inden for rammerne af fornyelsen af økosystemer;

| 4. | understreger, at der er behov for øjeblikkelig handling for at støtte innovation og investeringer i nye teknikker og forretningsmodeller og for at skabe incitamenter, som på lang sigt vil være til gavn for økonomien; fremhæver, at den private sektor spiller en central rolle med hensyn til at skabe bæredygtig økonomisk vækst; |
| --- | --- |

4.

understreger, at der er behov for øjeblikkelig handling for at støtte innovation og investeringer i nye teknikker og forretningsmodeller og for at skabe incitamenter, som på lang sigt vil være til gavn for økonomien; fremhæver, at den private sektor spiller en central rolle med hensyn til at skabe bæredygtig økonomisk vækst;

| 5. | er af den opfattelse, at bioøkonomien er en forudsætning for opnåelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger, særligt i forbindelse med initiativerne »Innovation i EU« og »Et ressourceeffektivt Europa«; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at bioøkonomien er en forudsætning for opnåelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger, særligt i forbindelse med initiativerne »Innovation i EU« og »Et ressourceeffektivt Europa«;

| 6. | glæder sig over Kommissionens støtte til en radikal ændring af EU's tilgang til produktion, forbrug, forarbejdning, lagring, genanvendelse og bortskaffelse af biologiske ressourcer; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over Kommissionens støtte til en radikal ændring af EU's tilgang til produktion, forbrug, forarbejdning, lagring, genanvendelse og bortskaffelse af biologiske ressourcer;

| 7. | påpeger, at 22 millioner mennesker allerede er beskæftiget inden for bioøkonomien, der tegner sig for 9 % af den samlede beskæftigelse i EU, og at den har mulighed for at beskæftige yderligere millioner; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at 22 millioner mennesker allerede er beskæftiget inden for bioøkonomien, der tegner sig for 9 % af den samlede beskæftigelse i EU, og at den har mulighed for at beskæftige yderligere millioner;

| 8. | støtter Kommissionens forslag om at skabe en taskforce og en køreplan for bioindustrien, hvori de vedvarende ressourcers og bioteknologiens bidrag til den bæredygtige udvikling fremhæves, og regioner og aktører tilskyndes til at udvikle ny innovation til bioøkonomisektoren; |
| --- | --- |

8.

støtter Kommissionens forslag om at skabe en taskforce og en køreplan for bioindustrien, hvori de vedvarende ressourcers og bioteknologiens bidrag til den bæredygtige udvikling fremhæves, og regioner og aktører tilskyndes til at udvikle ny innovation til bioøkonomisektoren;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle nationale og regionale bioøkonomiske handlingsplaner og anmoder Kommissionen om at fremlægge en halvårlig rapport for Parlamentet om gennemførelsen af en bioøkonomi; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle nationale og regionale bioøkonomiske handlingsplaner og anmoder Kommissionen om at fremlægge en halvårlig rapport for Parlamentet om gennemførelsen af en bioøkonomi;

| 10. | understreger, at EU er en global leder på forskellige områder inden for biovidenskab og bioteknologier; er af den opfattelse, at overgangen til bioøkonomi vil øge de europæiske fremskridt inden for en lavemissionsøkonomi, innovation og konkurrencedygtighed og styrke Europas rolle på internationalt plan; |
| --- | --- |

10.

understreger, at EU er en global leder på forskellige områder inden for biovidenskab og bioteknologier; er af den opfattelse, at overgangen til bioøkonomi vil øge de europæiske fremskridt inden for en lavemissionsøkonomi, innovation og konkurrencedygtighed og styrke Europas rolle på internationalt plan;

| 11. | fremhæver betydningen af og det enorme potentiale i ressource- og energieffektivitet; understreger behovet for at »producere mere ved hjælp af mindre«, så bioøkonomien bliver ved med at være bæredygtig; |
| --- | --- |

11.

fremhæver betydningen af og det enorme potentiale i ressource- og energieffektivitet; understreger behovet for at »producere mere ved hjælp af mindre«, så bioøkonomien bliver ved med at være bæredygtig;

| 12. | mener, at en bioøkonomi for Europa ikke blot bør erstatte den aktuelle økonomi baseret på fossile brændstoffer eller forny de aktuelle fråsende adfærds- eller forbrugsmønstre, men også bør udvikle sig til en mere effektiv og bæredygtig model, som tager hensyn til socialt og miljømæssigt ansvar i alle bioøkonomibaserede værdikæder; |
| --- | --- |

12.

mener, at en bioøkonomi for Europa ikke blot bør erstatte den aktuelle økonomi baseret på fossile brændstoffer eller forny de aktuelle fråsende adfærds- eller forbrugsmønstre, men også bør udvikle sig til en mere effektiv og bæredygtig model, som tager hensyn til socialt og miljømæssigt ansvar i alle bioøkonomibaserede værdikæder;

| 13. | glæder sig over den igangværende revision af Unionens biobrændstoflovgivning med det sigte at afbøde de negative virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC) og fremme markedet for og udviklingen af mere avancerede biobrændstoffer, der skulle gøre det muligt i højere grad at gøre brug af non-food-råstoffer såsom affald, restprodukter samt lignocellulosisk og cellulosisk biomasse; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over den igangværende revision af Unionens biobrændstoflovgivning med det sigte at afbøde de negative virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC) og fremme markedet for og udviklingen af mere avancerede biobrændstoffer, der skulle gøre det muligt i højere grad at gøre brug af non-food-råstoffer såsom affald, restprodukter samt lignocellulosisk og cellulosisk biomasse;

| 14. | minder om, at ILUC-faktorer for biobrændstoffer og flydende biobrændstoffer såvel som bindende bæredygtighedskriterier for anvendelsen af fast og luftformig biomasse bør medtages i direktivet om vedvarende energi og i direktivet om brændstofkvalitet; opfordrer Kommissionen til at forelægge et rammedirektiv om biomasse, der omfatter alle typer biomasseanvendelse (energi, brændstoffer, materialer og kemiske stoffer), og som opstiller et biomassehierarki; |
| --- | --- |

14.

minder om, at ILUC-faktorer for biobrændstoffer og flydende biobrændstoffer såvel som bindende bæredygtighedskriterier for anvendelsen af fast og luftformig biomasse bør medtages i direktivet om vedvarende energi og i direktivet om brændstofkvalitet; opfordrer Kommissionen til at forelægge et rammedirektiv om biomasse, der omfatter alle typer biomasseanvendelse (energi, brændstoffer, materialer og kemiske stoffer), og som opstiller et biomassehierarki;

Investering i forskning, innovation og kompetencer

| 15. | tilskynder Kommissionen til at fortsætte sin indsats for at samordne forskning og udvikling på tværs af medlemsstaterne og de forskellige sektorer, og fremhæver særligt behovet for forskning i vurdering af bæredygtighedsgrænserne for biotiske ressourcer under hensyntagen til økosystemets funktioner og de naturlige fødevarekæder såvel som efterspørgslen på fødevarer til mennesker; |
| --- | --- |

15.

tilskynder Kommissionen til at fortsætte sin indsats for at samordne forskning og udvikling på tværs af medlemsstaterne og de forskellige sektorer, og fremhæver særligt behovet for forskning i vurdering af bæredygtighedsgrænserne for biotiske ressourcer under hensyntagen til økosystemets funktioner og de naturlige fødevarekæder såvel som efterspørgslen på fødevarer til mennesker;

| 16. | opfordrer til mere detaljeret forskning for at fastslå, hvilke samfunds- og miljømæssige muligheder — og potentielle omkostninger — bioøkonomien indebærer, i betragtning af de mange forskellige potentielle konsekvenser og muligvis forkerte metoder til udnyttelse af bioøkonomien, der gør sig gældende i udnyttelsen af knappe naturressourcer, risikoen for at skade miljøet og tab af biodiversitet og mulighederne for bevarelse; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til mere detaljeret forskning for at fastslå, hvilke samfunds- og miljømæssige muligheder — og potentielle omkostninger — bioøkonomien indebærer, i betragtning af de mange forskellige potentielle konsekvenser og muligvis forkerte metoder til udnyttelse af bioøkonomien, der gør sig gældende i udnyttelsen af knappe naturressourcer, risikoen for at skade miljøet og tab af biodiversitet og mulighederne for bevarelse;

| 17. | tilslutter sig oprettelsen af et bioøkonomipanel af eksperter, der skal bistå med at udbygge synergierne og sammenhængen mellem politikker og initiativer, og et observationsorgan for bioøkonomien, i den hensigt at fremme gensidig læring ved at sørge for løbende udveksling af viden og oplysninger mellem forskningsinstitutter, virksomheder, institutioner, universiteter, regionale aktører, landbrugere og borgere i landdistrikter, og til at fremskynde udviklingen af retlige rammer til at øge og lette forskningen, anvendelsen heraf og den kommercielle brug af opfindelser; |
| --- | --- |

17.

tilslutter sig oprettelsen af et bioøkonomipanel af eksperter, der skal bistå med at udbygge synergierne og sammenhængen mellem politikker og initiativer, og et observationsorgan for bioøkonomien, i den hensigt at fremme gensidig læring ved at sørge for løbende udveksling af viden og oplysninger mellem forskningsinstitutter, virksomheder, institutioner, universiteter, regionale aktører, landbrugere og borgere i landdistrikter, og til at fremskynde udviklingen af retlige rammer til at øge og lette forskningen, anvendelsen heraf og den kommercielle brug af opfindelser;

| 18. | minder om betydningen af anvendelsen af forsigtighedsprincippet i brugen af bioteknologier, især inden for områderne genetisk modificerede organismer og syntetisk biologi; |
| --- | --- |

18.

minder om betydningen af anvendelsen af forsigtighedsprincippet i brugen af bioteknologier, især inden for områderne genetisk modificerede organismer og syntetisk biologi;

| 19. | mener, at der bør oprettes tværfaglige og tværsektorielle oplysnings- og uddannelsesprogrammer for at gøre forskningsresultater tilgængelige for interessehaverne, herunder forbrugerne, og skabe mulighed for at øge oplysningsniveauet og engagementet; |
| --- | --- |

19.

mener, at der bør oprettes tværfaglige og tværsektorielle oplysnings- og uddannelsesprogrammer for at gøre forskningsresultater tilgængelige for interessehaverne, herunder forbrugerne, og skabe mulighed for at øge oplysningsniveauet og engagementet;

| 20. | opfordrer til at fjerne de eksisterende hindringer for innovation i værdikæden, især via hurtige og videnskabeligt baserede EU-godkendelsesprocedurer for bioteknologiske produkter og en meget hurtigere adgang til markedet; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til at fjerne de eksisterende hindringer for innovation i værdikæden, især via hurtige og videnskabeligt baserede EU-godkendelsesprocedurer for bioteknologiske produkter og en meget hurtigere adgang til markedet;

| 21. | anmoder Kommissionen om at foreslå bredt regionsdækkende konkrete foranstaltninger, der fremmer produktion og forbrug af produkter fra bioøkonomien på regionalt plan; |
| --- | --- |

21.

anmoder Kommissionen om at foreslå bredt regionsdækkende konkrete foranstaltninger, der fremmer produktion og forbrug af produkter fra bioøkonomien på regionalt plan;

| 22. | understreger, at bioøkonomien forudsætter nye færdigheder, ny viden og nye fagområder, som skal udvikles yderligere og/eller integreres for at håndtere de bioøkonomi-relaterede samfundsændringer, fremme konkurrenceevnen, væksten og jobskabelsen, opfylde erhvervslivets behov og sikre en bedre overensstemmelse mellem færdigheder og jobs; |
| --- | --- |

22.

understreger, at bioøkonomien forudsætter nye færdigheder, ny viden og nye fagområder, som skal udvikles yderligere og/eller integreres for at håndtere de bioøkonomi-relaterede samfundsændringer, fremme konkurrenceevnen, væksten og jobskabelsen, opfylde erhvervslivets behov og sikre en bedre overensstemmelse mellem færdigheder og jobs;

| 23. | understreger, at bioøkonomien kræver et højt kompetenceniveau og kvalificerede arbejdstagere; minder om, at det er nødvendigt at sørge for erhvervsfaglige uddannelser og videregående uddannelser i EU's regioner under hensyntagen til regionernes specifikke karakteristika; bemærker, at bredtfavnende uddannelsessystemer i regionerne også fostrer virksomhedsudvidelse; |
| --- | --- |

23.

understreger, at bioøkonomien kræver et højt kompetenceniveau og kvalificerede arbejdstagere; minder om, at det er nødvendigt at sørge for erhvervsfaglige uddannelser og videregående uddannelser i EU's regioner under hensyntagen til regionernes specifikke karakteristika; bemærker, at bredtfavnende uddannelsessystemer i regionerne også fostrer virksomhedsudvidelse;

| 24. | glæder sig over det budget på 4,5 mio. EUR, som Kommissionen har foreslået under rammeprogrammet for forskning (horisont 2020), og håber, at dette budget vil blive gjort tilgængeligt for alle sektorer og instrumenter inden for bioøkonomien og til gavn for yderligere afpudsning af innovationer, herunder forskning i økosystemets grænser, genanvendelse og genbrug af biostoffer; |
| --- | --- |

24.

glæder sig over det budget på 4,5 mio. EUR, som Kommissionen har foreslået under rammeprogrammet for forskning (horisont 2020), og håber, at dette budget vil blive gjort tilgængeligt for alle sektorer og instrumenter inden for bioøkonomien og til gavn for yderligere afpudsning af innovationer, herunder forskning i økosystemets grænser, genanvendelse og genbrug af biostoffer;

| 25. | mener, at bioraffinaderier baseret på lokale bæredygtige biomaterialer, der ikke fortrænger føde eller andre, mere værdifulde anvendelser, er af essentiel betydning for en vellykket omstilling af nedlagte anlæg og genopretning af kriseramte områder ved hjælp af innovative processer og investeringer hen imod en kredsløbsøkonomi, og håber, at denne rolle fortsat vil nyde fremme; |
| --- | --- |

25.

mener, at bioraffinaderier baseret på lokale bæredygtige biomaterialer, der ikke fortrænger føde eller andre, mere værdifulde anvendelser, er af essentiel betydning for en vellykket omstilling af nedlagte anlæg og genopretning af kriseramte områder ved hjælp af innovative processer og investeringer hen imod en kredsløbsøkonomi, og håber, at denne rolle fortsat vil nyde fremme;

| 26. | understreger, at der er brug for tilstrækkelige mængder bæredygtige råstoffer for at opnå en vellykket drift af bioraffinaderier i Europa; påpeger, at dette også vil kræve forbedring af infrastrukturer til opbevaring og transport samt udvikling af den nødvendige logistik; |
| --- | --- |

26.

understreger, at der er brug for tilstrækkelige mængder bæredygtige råstoffer for at opnå en vellykket drift af bioraffinaderier i Europa; påpeger, at dette også vil kræve forbedring af infrastrukturer til opbevaring og transport samt udvikling af den nødvendige logistik;

| 27. | påpeger, at der kun er et begrænset antal demonstrationsanlæg i Europa, og at der er brug for øgede investeringer for at bevare de europæiske industriers førende rolle i bioraffinaderisektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til støtte pilotprojekter og demonstrationsaktiviteter for at målrette produkter og processer mod det mere købedygtige marked; |
| --- | --- |

27.

påpeger, at der kun er et begrænset antal demonstrationsanlæg i Europa, og at der er brug for øgede investeringer for at bevare de europæiske industriers førende rolle i bioraffinaderisektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til støtte pilotprojekter og demonstrationsaktiviteter for at målrette produkter og processer mod det mere købedygtige marked;

| 28. | indskærper, at bioøkonomipolitikker skal være bedre udformet til at sikre en kaskadeanvendelse af biomasse; opfordrer i denne henseende til, at der udarbejdes et retligt instrument, der kan bane vejen for en mere effektiv og bæredygtig anvendelse af denne værdifulde ressource; understreger, at et sådant element skal fastslå princippet om kaskadeanvendelse inden for »biomassepyramiden«, under hensyntagen til dets forskellige segmenter og idet den styrker dets øverste niveauer; påpeger, at en sådan tilgang vil munde ud i en hierarkisk, intelligent og effektiv anvendelse af biomasse, i merværdiskabende anvendelsesmuligheder og i støtteforanstaltninger såsom samordning af forskning langs hele værdikæden; |
| --- | --- |

28.

indskærper, at bioøkonomipolitikker skal være bedre udformet til at sikre en kaskadeanvendelse af biomasse; opfordrer i denne henseende til, at der udarbejdes et retligt instrument, der kan bane vejen for en mere effektiv og bæredygtig anvendelse af denne værdifulde ressource; understreger, at et sådant element skal fastslå princippet om kaskadeanvendelse inden for »biomassepyramiden«, under hensyntagen til dets forskellige segmenter og idet den styrker dets øverste niveauer; påpeger, at en sådan tilgang vil munde ud i en hierarkisk, intelligent og effektiv anvendelse af biomasse, i merværdiskabende anvendelsesmuligheder og i støtteforanstaltninger såsom samordning af forskning langs hele værdikæden;

Styrket samspil mellem politikker og mere inddragelse af berørte parter

| 29. | anser det for nødvendigt at sikre en integreret, sammenhængende, tværsektoriel og tværfaglig tilgang til bioøkonomi og opfordrer til harmonisering af de forskellige berørte EU-politikker og tilhørende vejledende principper — f.eks. forsigtighedsprincippet — inden for de forskellige sektorer (køreplanen for ressourceeffektivitet, Innovation i EU, råstofinitiativet, Horisont 2020, miljøhandlingsprogrammet 2020, Samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik, direktivet om vedvarende energi, vandramme-, affalds- og emballagedirektiverne, samt specifikke foranstaltninger for bioaffald); anser det endvidere for nødvendigt at skabe et ensartet, langsigtet og stabilt reguleringsmæssigt klima på både EU- og medlemsstatsplan med det formål at fremme og øge investeringerne til fordel for bioøkonomien i EU; |
| --- | --- |

29.

anser det for nødvendigt at sikre en integreret, sammenhængende, tværsektoriel og tværfaglig tilgang til bioøkonomi og opfordrer til harmonisering af de forskellige berørte EU-politikker og tilhørende vejledende principper — f.eks. forsigtighedsprincippet — inden for de forskellige sektorer (køreplanen for ressourceeffektivitet, Innovation i EU, råstofinitiativet, Horisont 2020, miljøhandlingsprogrammet 2020, Samhørighedspolitikken, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik, direktivet om vedvarende energi, vandramme-, affalds- og emballagedirektiverne, samt specifikke foranstaltninger for bioaffald); anser det endvidere for nødvendigt at skabe et ensartet, langsigtet og stabilt reguleringsmæssigt klima på både EU- og medlemsstatsplan med det formål at fremme og øge investeringerne til fordel for bioøkonomien i EU;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte bestemmelser for finansielle instrumenter til støtte for prækommercielle investeringer, omsætte forskningsresultater til kommerciel succes og sætte innovative virksomheder, især SMV'er, i stand til at drage nytte af finansielle og andre støtteinstrumenter, der tilskynder til udvikling af bioøkonomien, eksempelvis gennem anvendelse af regional- og strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbanks risikodelingsfaciliteter, gennem øget sammenhæng mellem forskellige EU-forsknings- og innovationsfonde og gennem etablering af en kvikskranke for information om initiativer vedrørende den biobaserede økonomi, i den hensigt at opnå den størst mulige effekt; erkender, at der består vanskeligheder og finansielle risici i forbindelse med kommercialiseringen og markedsføringen af bioøkonomi-opfindelser; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at fastsætte bestemmelser for finansielle instrumenter til støtte for prækommercielle investeringer, omsætte forskningsresultater til kommerciel succes og sætte innovative virksomheder, især SMV'er, i stand til at drage nytte af finansielle og andre støtteinstrumenter, der tilskynder til udvikling af bioøkonomien, eksempelvis gennem anvendelse af regional- og strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbanks risikodelingsfaciliteter, gennem øget sammenhæng mellem forskellige EU-forsknings- og innovationsfonde og gennem etablering af en kvikskranke for information om initiativer vedrørende den biobaserede økonomi, i den hensigt at opnå den størst mulige effekt; erkender, at der består vanskeligheder og finansielle risici i forbindelse med kommercialiseringen og markedsføringen af bioøkonomi-opfindelser;

| 31. | opfordrer til udvikling af den industrielle infrastruktur og optimerede forsyningskæder for biobaserede produkter i landdistrikter og kystområder med henblik på at skabe nye arbejdspladser inden for landbrug, skovbrug og akvakultur; opfordrer til, at der afsættes EU-bevillinger til udvikling af landdistrikter til dette formål og til, at dette gøres på en sådan måde, at skaden på miljøet og tab af biodiversitet begrænses i stedet for at blive øget; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til udvikling af den industrielle infrastruktur og optimerede forsyningskæder for biobaserede produkter i landdistrikter og kystområder med henblik på at skabe nye arbejdspladser inden for landbrug, skovbrug og akvakultur; opfordrer til, at der afsættes EU-bevillinger til udvikling af landdistrikter til dette formål og til, at dette gøres på en sådan måde, at skaden på miljøet og tab af biodiversitet begrænses i stedet for at blive øget;

| 32. | opfordrer til målrettede og konkrete foranstaltninger til forenkling og fremskyndelse af de bureaukratiske godkendelsesprocedurer, der komplicerer udviklingen af bioraffinaderier og som må formodes at skabe incitament til, at innovativ, topmoderne teknologi føres væk fra EU; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til målrettede og konkrete foranstaltninger til forenkling og fremskyndelse af de bureaukratiske godkendelsesprocedurer, der komplicerer udviklingen af bioraffinaderier og som må formodes at skabe incitament til, at innovativ, topmoderne teknologi føres væk fra EU;

| 33. | bifalder anvendelsen af formlen offentlig-private partnerskaber, idet der drages behørige lektier af de problemer, der opstod i forbindelse med tidligere anvendelse af samme formel inden for andre sektorer; opfordrer Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til udvikling af og vækst inden for sådanne partnerskaber ud fra den overbevisning, at dette er en nøglemetode til at muliggøre skabelsen af nye værdikæder, forbedre eksisterende kæder og lette investeringerne i teknologier og prototyper, hvormed forskningsresultater kan overføres til markedet; |
| --- | --- |

33.

bifalder anvendelsen af formlen offentlig-private partnerskaber, idet der drages behørige lektier af de problemer, der opstod i forbindelse med tidligere anvendelse af samme formel inden for andre sektorer; opfordrer Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til udvikling af og vækst inden for sådanne partnerskaber ud fra den overbevisning, at dette er en nøglemetode til at muliggøre skabelsen af nye værdikæder, forbedre eksisterende kæder og lette investeringerne i teknologier og prototyper, hvormed forskningsresultater kan overføres til markedet;

| 34. | er enig i, at det er nødvendigt med en indsats på flere niveauer, og opfordrer til et større fokus på bioøkonomiens regionale og lokale dimension og til bottom-up-initiativer; bifalder oprettelsen af regionale, nationale og europæiske bioøkonomi-platforme, der gør det muligt at måle fremskridt inden for sektoren og muliggøre udveksling af knowhow og bedste praksis i den hensigt at sikre, at bioøkonomien udvikler sig jævnt i hele EU; opfordrer Kommissionen til at inddrage eksperter inden for sektoren og alle de berørte fagområder, såvel som forbruger- og borgerrepræsentanter; gør opmærksom på, at de regionale økonomier indtager en central rolle i opbygningen af en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

34.

er enig i, at det er nødvendigt med en indsats på flere niveauer, og opfordrer til et større fokus på bioøkonomiens regionale og lokale dimension og til bottom-up-initiativer; bifalder oprettelsen af regionale, nationale og europæiske bioøkonomi-platforme, der gør det muligt at måle fremskridt inden for sektoren og muliggøre udveksling af knowhow og bedste praksis i den hensigt at sikre, at bioøkonomien udvikler sig jævnt i hele EU; opfordrer Kommissionen til at inddrage eksperter inden for sektoren og alle de berørte fagområder, såvel som forbruger- og borgerrepræsentanter; gør opmærksom på, at de regionale økonomier indtager en central rolle i opbygningen af en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst;

| 35. | mener, at bottom-up-initiativer er vigtige for skabelsen af et biobaseret samfund, og at en erhvervs- og efterspørgselsbaseret tilgang i kombination med en regeringsdrevet tilgang er afgørende; finder, at der bør skabes tilstrækkelige muligheder for regionale initiativer; opfordrer Kommissionen til at støtte sådanne netværk og klynger med sigte på at fremme erfaringsudveksling; |
| --- | --- |

35.

mener, at bottom-up-initiativer er vigtige for skabelsen af et biobaseret samfund, og at en erhvervs- og efterspørgselsbaseret tilgang i kombination med en regeringsdrevet tilgang er afgørende; finder, at der bør skabes tilstrækkelige muligheder for regionale initiativer; opfordrer Kommissionen til at støtte sådanne netværk og klynger med sigte på at fremme erfaringsudveksling;

Udbygning af markederne og konkurrenceevnen

| 36. | opfordrer Kommissionen til at fokusere den finansielle støtte på innovation i tråd med prioriteterne under Innovation i EU, herunder Horisont 2020, og derved stimulere forskningsresultater til at blive forberedt til markedsføring og således slå bro over den »dødens dal«, som kendetegner forskningen i EU; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at fokusere den finansielle støtte på innovation i tråd med prioriteterne under Innovation i EU, herunder Horisont 2020, og derved stimulere forskningsresultater til at blive forberedt til markedsføring og således slå bro over den »dødens dal«, som kendetegner forskningen i EU;

| 37. | mener, at der findes en række udmærkede instrumenter (offentligt udbud, standardisering, skatteincitamenter, certificeringssystemer og særlige mærkningsordninger), der kan sikre en tilstrækkelig forsyning af bæredygtige biobaserede højkvalitetsprodukter og ressourceeffektive produktionssystemer; mener, at en reform af den aktuelle lovgivning er påkrævet; opfordrer Kommissionen til at udvikle bæredygtighedskriterier for anvendelsen af biomasse, som de markedsskabende redskaber også skal være baserede på; |
| --- | --- |

37.

mener, at der findes en række udmærkede instrumenter (offentligt udbud, standardisering, skatteincitamenter, certificeringssystemer og særlige mærkningsordninger), der kan sikre en tilstrækkelig forsyning af bæredygtige biobaserede højkvalitetsprodukter og ressourceeffektive produktionssystemer; mener, at en reform af den aktuelle lovgivning er påkrævet; opfordrer Kommissionen til at udvikle bæredygtighedskriterier for anvendelsen af biomasse, som de markedsskabende redskaber også skal være baserede på;

| 38. | understreger, at en biobaseret økonomi, der bygger på udnyttelse af biologiske ressourcer i stedet for fossile energikilder, skal være styret af velfunderede politiske rammer, som tager hensyn til ikke blot økonomisk holdbarhed, men ligeledes sociale og økologiske bæredygtighedsfaktorer; |
| --- | --- |

38.

understreger, at en biobaseret økonomi, der bygger på udnyttelse af biologiske ressourcer i stedet for fossile energikilder, skal være styret af velfunderede politiske rammer, som tager hensyn til ikke blot økonomisk holdbarhed, men ligeledes sociale og økologiske bæredygtighedsfaktorer;

| 39. | mener, at det er af afgørende betydning at inddrage forbrugerne og oplyse dem om udvalget af biobaserede produkter og ydelser; opfordrer i denne sammenhæng til en standardisering af sådanne produkter baseret på tilstrækkelige bæredygtighedskriterier i EU, hvilket vil fungere som et redskab til at fremme et lukrativt europæisk marked for disse produkter; |
| --- | --- |

39.

mener, at det er af afgørende betydning at inddrage forbrugerne og oplyse dem om udvalget af biobaserede produkter og ydelser; opfordrer i denne sammenhæng til en standardisering af sådanne produkter baseret på tilstrækkelige bæredygtighedskriterier i EU, hvilket vil fungere som et redskab til at fremme et lukrativt europæisk marked for disse produkter;

| 40. | mener, at levetiden af det biobaserede produkt ikke kan forkortes kunstigt; produktet bør fremstilles, så det får den længst mulige levetid; |
| --- | --- |

40.

mener, at levetiden af det biobaserede produkt ikke kan forkortes kunstigt; produktet bør fremstilles, så det får den længst mulige levetid;

| 41. | understreger, at bioøkonomien vil yde et væsentligt bidrag til udviklingen af landdistrikter og kystområder; er af den opfattelse, at synergi og tæt samarbejde i værdikæden, herunder med lokale producenter af landbrugs- og skovbrugsråvarer og bioraffinaderier, kan bidrage til at forbedre disse områders konkurrenceevne og øge deres økonomiske formåen; understreger behovet for at udarbejde en langsigtet bioøkonomi-strategi under behørig hensyntagen til behovet for at garantere fødevaresikkerheden; |
| --- | --- |

41.

understreger, at bioøkonomien vil yde et væsentligt bidrag til udviklingen af landdistrikter og kystområder; er af den opfattelse, at synergi og tæt samarbejde i værdikæden, herunder med lokale producenter af landbrugs- og skovbrugsråvarer og bioraffinaderier, kan bidrage til at forbedre disse områders konkurrenceevne og øge deres økonomiske formåen; understreger behovet for at udarbejde en langsigtet bioøkonomi-strategi under behørig hensyntagen til behovet for at garantere fødevaresikkerheden;

| 42. | kræver, at de biologiske og bioteknologiske processer, der udvikles, skal kunne anvendes i biobaserede, vedvarende ressourcer, der udvindes fra affald og non-food-afgrøder, og også kan indgå som komponenter i eksisterende landbrugs- og skovbrugsbaserede virksomheder; |
| --- | --- |

42.

kræver, at de biologiske og bioteknologiske processer, der udvikles, skal kunne anvendes i biobaserede, vedvarende ressourcer, der udvindes fra affald og non-food-afgrøder, og også kan indgå som komponenter i eksisterende landbrugs- og skovbrugsbaserede virksomheder;

| 43. | fastholder, at et af bioøkonomiens styrende principper er at fremme ressourceeffektiviteten og mindske afhængigheden af importerede råvarer, importeret energi og ikke-vedvarende naturressourcer; understreger betydningen af skovsektoren og andre biobaserede sektorer og fremhæver, at CO2-neutrale, vedvarende naturressourcer og råvarer, såsom træ og træfibre, kan erstatte fossile og ikke-vedvarende råstoffer; minder om, at den bioøkonomiske industri frembringer mange højt forædlede produkter, såsom kemikalier, lægemidler, plast og andre nye innovative materialer, og at den skaber arbejdspladser; fremhæver potentialet af bioteknologier baseret på havressourcer; |
| --- | --- |

43.

fastholder, at et af bioøkonomiens styrende principper er at fremme ressourceeffektiviteten og mindske afhængigheden af importerede råvarer, importeret energi og ikke-vedvarende naturressourcer; understreger betydningen af skovsektoren og andre biobaserede sektorer og fremhæver, at CO2-neutrale, vedvarende naturressourcer og råvarer, såsom træ og træfibre, kan erstatte fossile og ikke-vedvarende råstoffer; minder om, at den bioøkonomiske industri frembringer mange højt forædlede produkter, såsom kemikalier, lægemidler, plast og andre nye innovative materialer, og at den skaber arbejdspladser; fremhæver potentialet af bioteknologier baseret på havressourcer;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at fremme foranstaltninger til at forøge råmateriale-potentialet på bæredygtig vis, mobilisere disse råmaterialer bedre, indsamle bionedbrydeligt affald — idet der undgås omfattende transportering — og drage omsorg for, at biomasseanvendelsen bliver inden for de økologiske grænser og ikke reducerer kulstofdrænfunktionen; anser det i denne forbindelse for presserende, at der opstilles bæredygtighedskriterier for biomasseanvendelse til energi med henblik på at sikre tilgængeligheden af biomasse til mere ressourceeffektive formål, og dermed forebygge incitamenter til, at omdannelsen af biomasse til energi skaber markedsforvridninger og reducerer stoffets tilgængelighed for producenterne; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at fremme foranstaltninger til at forøge råmateriale-potentialet på bæredygtig vis, mobilisere disse råmaterialer bedre, indsamle bionedbrydeligt affald — idet der undgås omfattende transportering — og drage omsorg for, at biomasseanvendelsen bliver inden for de økologiske grænser og ikke reducerer kulstofdrænfunktionen; anser det i denne forbindelse for presserende, at der opstilles bæredygtighedskriterier for biomasseanvendelse til energi med henblik på at sikre tilgængeligheden af biomasse til mere ressourceeffektive formål, og dermed forebygge incitamenter til, at omdannelsen af biomasse til energi skaber markedsforvridninger og reducerer stoffets tilgængelighed for producenterne;

| 45. | anser det for vigtigt at satse på bioøkonomiens produktionskæder for at sikre råvarernes tilgængelighed; understreger, at bioøkonomiske strategier ikke blot bør fremme en mere effektiv anvendelse af husholdningsaffald og kommunalt affald, men også udnyttelse af land- og skovbrugets bi- og restprodukter; efterlyser bedre og muliggørende lovgivning, som skaber juridisk sikkerhed og stærk støtte til en bæredygtig anvendelse af bioøkonomiens ressourcer og udnyttelsen af råvarer, og at politikken på enhver måde er baseret på en fleksibel, langsigtet strategi, der fremmer investeringer; |
| --- | --- |

45.

anser det for vigtigt at satse på bioøkonomiens produktionskæder for at sikre råvarernes tilgængelighed; understreger, at bioøkonomiske strategier ikke blot bør fremme en mere effektiv anvendelse af husholdningsaffald og kommunalt affald, men også udnyttelse af land- og skovbrugets bi- og restprodukter; efterlyser bedre og muliggørende lovgivning, som skaber juridisk sikkerhed og stærk støtte til en bæredygtig anvendelse af bioøkonomiens ressourcer og udnyttelsen af råvarer, og at politikken på enhver måde er baseret på en fleksibel, langsigtet strategi, der fremmer investeringer;

| 46. | er af den opfattelse, at bioøkonomien, i overensstemmelse med den nye EU-industripolitiske strategi, vil kunne bidrage betydeligt til at bekæmpe den afindustrialiseringsproces, som Europa for tiden lider under, og kan bidrage til at vende udviklingen ved hjælp af nye strategier til at stimulere markedet og øge det regionale systems konkurrenceevne; |
| --- | --- |

46.

er af den opfattelse, at bioøkonomien, i overensstemmelse med den nye EU-industripolitiske strategi, vil kunne bidrage betydeligt til at bekæmpe den afindustrialiseringsproces, som Europa for tiden lider under, og kan bidrage til at vende udviklingen ved hjælp af nye strategier til at stimulere markedet og øge det regionale systems konkurrenceevne;

| 47. | opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at definere miljøskadelig støtte som »resultatet af en statslig foranstaltning, der giver forbrugere eller producenter en fordel, hvorved de kan supplere deres indkomst eller mindske deres omkostninger, men som virker diskriminerende over for forsvarlig miljøvenlig praksis« (3); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, på grundlag af denne definition, hurtigst muligt og senest i 2014 at vedtage konkrete planer for en gradvis udfasning af alle miljøskadelige støtteordninger før 2020, herunder støtteordninger som skaber incitamenter til en ineffektiv udnyttelse af vedvarende ressourcer og tilskud til fossile brændstoffer, samt til at aflægge rapport om de gjorte fremskridt via de nationale reformprogrammer; er i denne forbindelse bekymret for, at støtte til brug af biomaterialer til energi allerede underminerer målene for ressourceeffektivitet; |
| --- | --- |

47.

opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at definere miljøskadelig støtte som »resultatet af en statslig foranstaltning, der giver forbrugere eller producenter en fordel, hvorved de kan supplere deres indkomst eller mindske deres omkostninger, men som virker diskriminerende over for forsvarlig miljøvenlig praksis« (3); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, på grundlag af denne definition, hurtigst muligt og senest i 2014 at vedtage konkrete planer for en gradvis udfasning af alle miljøskadelige støtteordninger før 2020, herunder støtteordninger som skaber incitamenter til en ineffektiv udnyttelse af vedvarende ressourcer og tilskud til fossile brændstoffer, samt til at aflægge rapport om de gjorte fremskridt via de nationale reformprogrammer; er i denne forbindelse bekymret for, at støtte til brug af biomaterialer til energi allerede underminerer målene for ressourceeffektivitet;

| 48. | bemærker med foruroligelse, at den stigende efterspørgsel på biomasse, navnlig træ, kan udløse udbredt skovrydning i udviklingslande, hvor der ikke er taget højde for drivhusgasemissioner under Kyoto-protokollen; gør opmærksom på, at selv om dette kan indvirke på jordbundskvalitet, vandkredsløb og biodiversitet, så forøger det presset på globale aftaler såsom konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) og FN's samarbejdsprogram om reduktion af drivhusgasemissioner fra skovrydning og skovødelæggelse i udviklingslandene (UN-REDD); frygter desuden i betragtning af de svage jordforvaltningssystemer i mange udviklingslande, at en stigende efterspørgsel efter træprodukter kan foranledige ulovlig skovhugst og som følge heraf svække frivillige partnerskabsaftaler under handlingsplanen om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT); |
| --- | --- |

48.

bemærker med foruroligelse, at den stigende efterspørgsel på biomasse, navnlig træ, kan udløse udbredt skovrydning i udviklingslande, hvor der ikke er taget højde for drivhusgasemissioner under Kyoto-protokollen; gør opmærksom på, at selv om dette kan indvirke på jordbundskvalitet, vandkredsløb og biodiversitet, så forøger det presset på globale aftaler såsom konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) og FN's samarbejdsprogram om reduktion af drivhusgasemissioner fra skovrydning og skovødelæggelse i udviklingslandene (UN-REDD); frygter desuden i betragtning af de svage jordforvaltningssystemer i mange udviklingslande, at en stigende efterspørgsel efter træprodukter kan foranledige ulovlig skovhugst og som følge heraf svække frivillige partnerskabsaftaler under handlingsplanen om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT);

| 49. | understreger, at overgangen til en bioøkonomi vil bidrage til at fremme integrationen af Rio+20-topmødets resultater i EU's politikker; mener, at EU yderligere bør intensivere sit bidrag til initiativer, der letter overgangen mod en inklusiv grøn økonomi på internationalt plan; |
| --- | --- |

49.

understreger, at overgangen til en bioøkonomi vil bidrage til at fremme integrationen af Rio+20-topmødets resultater i EU's politikker; mener, at EU yderligere bør intensivere sit bidrag til initiativer, der letter overgangen mod en inklusiv grøn økonomi på internationalt plan;

| 50. | opfordrer EU til at blive et internationalt kraftcenter for forskning og innovation inden for forskning i bioøkonomi; mener, at nye produkter, metoder og tjenester baseret på vedvarende ressourcer vil kunne styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne og gøre det muligt for dem at indtage en international førerposition; |
| --- | --- |

50.

opfordrer EU til at blive et internationalt kraftcenter for forskning og innovation inden for forskning i bioøkonomi; mener, at nye produkter, metoder og tjenester baseret på vedvarende ressourcer vil kunne styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne og gøre det muligt for dem at indtage en international førerposition;

| 51. | mener, at det er afgørende at udarbejde internationale juridisk bindende bæredygtighedsstandarder for alle sektorer for biomasseanvendelse og bindende bæredygtige skovforvaltningskriterier; opfordrer indtrængende EU til at stræbe efter at vedtage multilaterale aftaler og yde tilknyttet institutionel og teknisk bistand, især til de mindst udviklede lande, med henblik på at sikre en bæredygtig anvendelse af biomasse; |
| --- | --- |

51.

mener, at det er afgørende at udarbejde internationale juridisk bindende bæredygtighedsstandarder for alle sektorer for biomasseanvendelse og bindende bæredygtige skovforvaltningskriterier; opfordrer indtrængende EU til at stræbe efter at vedtage multilaterale aftaler og yde tilknyttet institutionel og teknisk bistand, især til de mindst udviklede lande, med henblik på at sikre en bæredygtig anvendelse af biomasse;

| 52. | er af den opfattelse, at den model for bioøkonomi, der er udviklet inden for rammerne af denne strategi, vil kunne løse eventuelle problemer og på længere sigt føre til mere bæredygtige og effektive mønstre for produktion, forbrug, udvikling og livsstil, ved at genoplive væksten i EU som et resultat af en ny sammenhæng mellem økonomi, miljø og social kvalitet; |
| --- | --- |

52.

er af den opfattelse, at den model for bioøkonomi, der er udviklet inden for rammerne af denne strategi, vil kunne løse eventuelle problemer og på længere sigt føre til mere bæredygtige og effektive mønstre for produktion, forbrug, udvikling og livsstil, ved at genoplive væksten i EU som et resultat af en ny sammenhæng mellem økonomi, miljø og social kvalitet;

o

o o

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0223.

(2)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 21.

(3)  Tilpasset fra OECD (1998 og 2005) i IEEP et al. 2007. Se http://ec.europa.eu/environment/enveco/taxation/index.htm

---

Onsdag den 3. juli 2013

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/47

---

P7_TA(2013)0304

Politisk aftale om FFR

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (2012/2799(RSP))

(2016/C 075/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310, 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2012 med henblik på at opnå et positivt resultat af proceduren for godkendelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2012 med henblik på at opnå et positivt resultat af proceduren for godkendelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.—8. februar 2013 om den flerårige finansielle ramme (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.—8. februar 2013 om den flerårige finansielle ramme (2),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 8. februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 8. februar 2013,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 28. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 28. juni 2013,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| 1. | glæder sig over den politiske aftale, der blev indgået den 27. juni 2013 på højeste politiske plan mellem Parlamentet, Rådets formandskab og Kommissionen om den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020 efter lange og anstrengende forhandlinger; anerkender det irske formandskabs betydelige indsats for nå frem til denne aftale; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den politiske aftale, der blev indgået den 27. juni 2013 på højeste politiske plan mellem Parlamentet, Rådets formandskab og Kommissionen om den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020 efter lange og anstrengende forhandlinger; anerkender det irske formandskabs betydelige indsats for nå frem til denne aftale;

| 2. | understreger, at der — takket være Parlamentets vedholdenhed i forhandlingerne — for første gang er blevet vedtaget en række bestemmelser, som vil være medvirkende til at gøre den nye finansielle ramme operationel, ensartet, gennemsigtig og mere lydhør over for EU-borgernes behov; fremhæver navnlig de nye ordninger for revision af FFR, fleksibilitet, egne indtægter og enhed og gennemsigtighed i budgettet, som var de vigtigste prioriteter for Europa-Parlamentet i forhandlingerne; |
| --- | --- |

2.

understreger, at der — takket være Parlamentets vedholdenhed i forhandlingerne — for første gang er blevet vedtaget en række bestemmelser, som vil være medvirkende til at gøre den nye finansielle ramme operationel, ensartet, gennemsigtig og mere lydhør over for EU-borgernes behov; fremhæver navnlig de nye ordninger for revision af FFR, fleksibilitet, egne indtægter og enhed og gennemsigtighed i budgettet, som var de vigtigste prioriteter for Europa-Parlamentet i forhandlingerne;

| 3. | er klar til at sætte FFR og den nye interinstitutionelle aftale til afstemning i det tidlige efterår, så snart de nødvendige tekniske og juridiske betingelser for den endelige udformning af de relevante tekster er opfyldt, således at sidstnævnte afspejler den overordnede aftale, der er indgået mellem Rådet og Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

er klar til at sætte FFR og den nye interinstitutionelle aftale til afstemning i det tidlige efterår, så snart de nødvendige tekniske og juridiske betingelser for den endelige udformning af de relevante tekster er opfyldt, således at sidstnævnte afspejler den overordnede aftale, der er indgået mellem Rådet og Parlamentet;

| 4. | gentager dog sin holdning, som anført i sin ovennævnte beslutning af 13. marts 2013 om den flerårige finansielle ramme, at FFR-forordningen ikke kan godkendes, medmindre der gives absolut garanti for, at de udestående betalingsanmodninger for 2013 vil blive dækket fuldt ud; forventer derfor, at Rådet træffer en formel beslutning om forslag til ændringsbudget 2/2013 for et beløb på 7,3 mia. EUR senest ved Økofinrådets møde den 9. juli 2013; kræver, at Rådet overholder sit politiske tilsagn om omgående at vedtage endnu et ændringsbudget for at undgå en eventuel mangel på betalingsbevillinger, der kunne føre til et strukturelt underskud på EU-budgettet ved udgangen af 2013; fastslår, at Parlamentet ikke vil give sit samtykke til FFR-forordningen eller ikke vil vedtage budgettet for 2014, før det nye ændringsbudget, der dækker det resterende underskud som identificeret af Kommissionen, er blevet vedtaget af Rådet; |
| --- | --- |

4.

gentager dog sin holdning, som anført i sin ovennævnte beslutning af 13. marts 2013 om den flerårige finansielle ramme, at FFR-forordningen ikke kan godkendes, medmindre der gives absolut garanti for, at de udestående betalingsanmodninger for 2013 vil blive dækket fuldt ud; forventer derfor, at Rådet træffer en formel beslutning om forslag til ændringsbudget 2/2013 for et beløb på 7,3 mia. EUR senest ved Økofinrådets møde den 9. juli 2013; kræver, at Rådet overholder sit politiske tilsagn om omgående at vedtage endnu et ændringsbudget for at undgå en eventuel mangel på betalingsbevillinger, der kunne føre til et strukturelt underskud på EU-budgettet ved udgangen af 2013; fastslår, at Parlamentet ikke vil give sit samtykke til FFR-forordningen eller ikke vil vedtage budgettet for 2014, før det nye ændringsbudget, der dækker det resterende underskud som identificeret af Kommissionen, er blevet vedtaget af Rådet;

| 5. | understreger desuden, at FFR-forordningen ikke lovligt kan vedtages, medmindre der foreligger en politisk aftale om de relevante retsgrundlag, især på punkter der også er afspejlet i FFR-forordningen; giver udtryk for sin vilje til at afslutte forhandlingerne om retsgrundlaget for alle flerårige programmer så hurtigt som muligt og bekræfter sin tilslutning til princippet om, at »intet er aftalt, før alt er aftalt«; insisterer på, at der udvises fuld respekt for Parlamentets lovgivningsmæssige beføjelser, der er overdraget Parlamentet ved Lissabontraktaten, og opfordrer Rådet til at indgå reelle forhandlinger om alle såkaldte »FFR-relaterede« dele af retsgrundlagene; glæder sig over de politiske aftaler, der indtil videre er indgået om en række nye flerårige EU-programmer; |
| --- | --- |

5.

understreger desuden, at FFR-forordningen ikke lovligt kan vedtages, medmindre der foreligger en politisk aftale om de relevante retsgrundlag, især på punkter der også er afspejlet i FFR-forordningen; giver udtryk for sin vilje til at afslutte forhandlingerne om retsgrundlaget for alle flerårige programmer så hurtigt som muligt og bekræfter sin tilslutning til princippet om, at »intet er aftalt, før alt er aftalt«; insisterer på, at der udvises fuld respekt for Parlamentets lovgivningsmæssige beføjelser, der er overdraget Parlamentet ved Lissabontraktaten, og opfordrer Rådet til at indgå reelle forhandlinger om alle såkaldte »FFR-relaterede« dele af retsgrundlagene; glæder sig over de politiske aftaler, der indtil videre er indgået om en række nye flerårige EU-programmer;

| 6. | anerkender den finanspolitiske konsolidering, som medlemsstaterne står over for; mener dog, at det samlede niveau for den næste FFR, som vedtaget af Det Europæiske Råd, ikke lever op til EU 's politiske mål og behovet for at sikre en vellykket gennemførelse af Europa 2020-strategien; er bekymret for, at dette niveau af ressourcer måske ikke vil være tilstrækkeligt til at udstyre EU med de nødvendige midler til, på en koordineret måde, at komme ud af den nuværende krise — og komme styrket ud; beklager, at medlemsstaterne fortsat undervurderer betydningen af EU-budgettet med hensyn til, og dets bidrag til, at styrke den økonomiske styring og den finanspolitiske samordning på tværs af EU; frygter desuden, at sådanne lave FFR-lofter i betydelig grad vil reducere ethvert råderum for Parlamentet i forbindelse med de årlige budgetprocedurer; |
| --- | --- |

6.

anerkender den finanspolitiske konsolidering, som medlemsstaterne står over for; mener dog, at det samlede niveau for den næste FFR, som vedtaget af Det Europæiske Råd, ikke lever op til EU 's politiske mål og behovet for at sikre en vellykket gennemførelse af Europa 2020-strategien; er bekymret for, at dette niveau af ressourcer måske ikke vil være tilstrækkeligt til at udstyre EU med de nødvendige midler til, på en koordineret måde, at komme ud af den nuværende krise — og komme styrket ud; beklager, at medlemsstaterne fortsat undervurderer betydningen af EU-budgettet med hensyn til, og dets bidrag til, at styrke den økonomiske styring og den finanspolitiske samordning på tværs af EU; frygter desuden, at sådanne lave FFR-lofter i betydelig grad vil reducere ethvert råderum for Parlamentet i forbindelse med de årlige budgetprocedurer;

| 7. | understreger betydningen af en obligatorisk gennemgang og efterfølgende revision af den næste FFR ved udgangen af 2016, således at den næste Kommission og det næste Parlament får mulighed for at revurdere EU's politiske prioriteringer, tilpasse FFR til nye udfordringer og behov og til at tage fuldt hensyn af de seneste makroøkonomiske prognoser; insisterer på, at den obligatoriske revision, som Kommissionen gennemfører for både udgifts- og indtægtssiden af EU-budgettet, ledsages af et lovgivningsmæssigt forslag til en revision af FFR-forordningen, som anført i Kommissionens erklæring knyttet til denne forordning; har til hensigt at gøre denne obligatoriske FFR-revision til et centralt krav i forbindelse med indsættelsen af den nye formand for Kommissionen; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af en obligatorisk gennemgang og efterfølgende revision af den næste FFR ved udgangen af 2016, således at den næste Kommission og det næste Parlament får mulighed for at revurdere EU's politiske prioriteringer, tilpasse FFR til nye udfordringer og behov og til at tage fuldt hensyn af de seneste makroøkonomiske prognoser; insisterer på, at den obligatoriske revision, som Kommissionen gennemfører for både udgifts- og indtægtssiden af EU-budgettet, ledsages af et lovgivningsmæssigt forslag til en revision af FFR-forordningen, som anført i Kommissionens erklæring knyttet til denne forordning; har til hensigt at gøre denne obligatoriske FFR-revision til et centralt krav i forbindelse med indsættelsen af den nye formand for Kommissionen;

| 8. | gentager, at den øgede fleksibilitet i FFR 2014-2020 er af afgørende betydning for at kunne gøre fuld brug af de respektive FFR-lofter for forpligtelser (960 mia. EUR) og betalinger (908,4 mia. EUR), som Det Europæiske Råd har pålagt; glæder sig derfor over Rådets godkendelse af to centrale forslag fremsat af Europa-Parlamentet, nemlig etableringen af en samlet margen for betalinger og en samlet margen for forpligtelser, hvilket vil gøre det muligt automatisk at fremføre uudnyttede bevillinger fra et regnskabsår til det næste; beklager imidlertid de begrænsninger, som Rådet har pålagt (med hensyn til tid eller beløb), der kan hindre den fulde udnyttelse af disse instrumenter; mener, at en forbedring af disse mekanismer bør være en integreret del af den revision af FFR, der på grundlag af forslag fra Kommissionen skal gennemføres efter valget; |
| --- | --- |

8.

gentager, at den øgede fleksibilitet i FFR 2014-2020 er af afgørende betydning for at kunne gøre fuld brug af de respektive FFR-lofter for forpligtelser (960 mia. EUR) og betalinger (908,4 mia. EUR), som Det Europæiske Råd har pålagt; glæder sig derfor over Rådets godkendelse af to centrale forslag fremsat af Europa-Parlamentet, nemlig etableringen af en samlet margen for betalinger og en samlet margen for forpligtelser, hvilket vil gøre det muligt automatisk at fremføre uudnyttede bevillinger fra et regnskabsår til det næste; beklager imidlertid de begrænsninger, som Rådet har pålagt (med hensyn til tid eller beløb), der kan hindre den fulde udnyttelse af disse instrumenter; mener, at en forbedring af disse mekanismer bør være en integreret del af den revision af FFR, der på grundlag af forslag fra Kommissionen skal gennemføres efter valget;

| 9. | understreger, at de nye fleksibilitetsregler vedrørende forpligtelserne i løbet af FFR 2014-2020 bør medføre supplerende bevillinger til programmer, der er knyttet til vækst og beskæftigelse, og især ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, for at sikre en kontinuerlig finansiering og gøre bedst og mest effektiv brug af de vedtagne lofter; |
| --- | --- |

9.

understreger, at de nye fleksibilitetsregler vedrørende forpligtelserne i løbet af FFR 2014-2020 bør medføre supplerende bevillinger til programmer, der er knyttet til vækst og beskæftigelse, og især ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, for at sikre en kontinuerlig finansiering og gøre bedst og mest effektiv brug af de vedtagne lofter;

| 10. | glæder sig over fremrykningen af bevillingerne for 2014 og 2015 til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og fastholder, at der fra 2016 vil være behov for ekstra bevillinger for at sikre dette programs bæredygtighed og effektivitet; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over fremrykningen af bevillingerne for 2014 og 2015 til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og fastholder, at der fra 2016 vil være behov for ekstra bevillinger for at sikre dette programs bæredygtighed og effektivitet;

| 11. | understreger, at finansieringen af Horisont 2020, Erasmus og Cosme som et resultat af Parlamentets vedholdenhed også vil blive fremrykket til 2014 og 2015 med henblik på at mindske finansieringskløften mellem de relevante bevillinger i budgetterne for 2013 og 2014; insisterer desuden på, at det er vigtigt, at der også stilles yderligere finansiering til rådighed for den digitale dagsorden; |
| --- | --- |

11.

understreger, at finansieringen af Horisont 2020, Erasmus og Cosme som et resultat af Parlamentets vedholdenhed også vil blive fremrykket til 2014 og 2015 med henblik på at mindske finansieringskløften mellem de relevante bevillinger i budgetterne for 2013 og 2014; insisterer desuden på, at det er vigtigt, at der også stilles yderligere finansiering til rådighed for den digitale dagsorden;

| 12. | glæder sig over, at der er truffet foranstaltninger til yderligere at forhøje bevillingerne til ordningen for uddeling af fødevarer med op til 1 mia. EUR i de medlemsstater, der ønsker at anvende denne forhøjelse til at hjælpe de socialt dårligst stillede personer i Unionen; forventer, at Rådet og Parlamentet hurtigst muligt når til enighed om, hvordan denne forpligtelse kan gennemføres konkret i forbindelse med de igangværende forhandlinger om det juridiske grundlag for den pågældende ordning; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at der er truffet foranstaltninger til yderligere at forhøje bevillingerne til ordningen for uddeling af fødevarer med op til 1 mia. EUR i de medlemsstater, der ønsker at anvende denne forhøjelse til at hjælpe de socialt dårligst stillede personer i Unionen; forventer, at Rådet og Parlamentet hurtigst muligt når til enighed om, hvordan denne forpligtelse kan gennemføres konkret i forbindelse med de igangværende forhandlinger om det juridiske grundlag for den pågældende ordning;

| 13. | beklager, at Rådet ikke har været i stand til at gøre fremskridt med hensyn til reformen af ordningen for egne indtægter på grundlag af de af Kommissionen fremsatte lovforslag; understreger, at EU-budgettet bør finansieres af egentlige egne indtægter, som fastsat i traktaten, og giver udtryk for sin vilje til en reform, der reducerer andelen af BNI-baserede bidrag til EU-budgettet til et maksimum på 40 %; forventer derfor, at den fælles erklæring om egne indtægter, der er opnået enighed om mellem de tre EU-institutioner, vil muliggøre mærkbare fremskridt, især i lyset af midtvejsevalueringen/revisionen af FFR; opfordrer derfor til, at den højtstående gruppe om egne indtægter indkaldes i forbindelse med den formelle vedtagelse af FFR-forordningen og gives mandat til at undersøge alle aspekter af reformen af egne indtægter; |
| --- | --- |

13.

beklager, at Rådet ikke har været i stand til at gøre fremskridt med hensyn til reformen af ordningen for egne indtægter på grundlag af de af Kommissionen fremsatte lovforslag; understreger, at EU-budgettet bør finansieres af egentlige egne indtægter, som fastsat i traktaten, og giver udtryk for sin vilje til en reform, der reducerer andelen af BNI-baserede bidrag til EU-budgettet til et maksimum på 40 %; forventer derfor, at den fælles erklæring om egne indtægter, der er opnået enighed om mellem de tre EU-institutioner, vil muliggøre mærkbare fremskridt, især i lyset af midtvejsevalueringen/revisionen af FFR; opfordrer derfor til, at den højtstående gruppe om egne indtægter indkaldes i forbindelse med den formelle vedtagelse af FFR-forordningen og gives mandat til at undersøge alle aspekter af reformen af egne indtægter;

| 14. | glæder sig over resultatet af forhandlingerne om enhed og gennemsigtighed i EU-budgettet; mener, at et eventuelt »euroområdebudget«, som kan overvejes i fremtiden, enten bør integreres i eller vedføjes EU-budgettet; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over resultatet af forhandlingerne om enhed og gennemsigtighed i EU-budgettet; mener, at et eventuelt »euroområdebudget«, som kan overvejes i fremtiden, enten bør integreres i eller vedføjes EU-budgettet;

| 15. | beklager dybt den procedure, der har ført til denne aftale om FFR 2014-2020, som i virkeligheden har haft den virkning at fratage Parlamentet sine sande budgetbeføjelser som fastsat i TEUF; mener, at de mange møder i løbet af de sidste par år mellem dets delegation og de på hinanden følgende formandskaber om rammerne for møderne i Rådet (Almindelige Anliggender) samt dets deltagelse i uformelle rådsmøder, der vedrørte den flerårige finansielle ramme, ikke tjente noget klart formål, da de ikke havde nogen indflydelse på ånden i, tidsplanen for eller indholdet af forhandlingerne eller på Rådets holdning, herunder behovet for at skelne mellem de lovgivningsmæssige og de budgetmæssige aspekter af aftalen om FFR; |
| --- | --- |

15.

beklager dybt den procedure, der har ført til denne aftale om FFR 2014-2020, som i virkeligheden har haft den virkning at fratage Parlamentet sine sande budgetbeføjelser som fastsat i TEUF; mener, at de mange møder i løbet af de sidste par år mellem dets delegation og de på hinanden følgende formandskaber om rammerne for møderne i Rådet (Almindelige Anliggender) samt dets deltagelse i uformelle rådsmøder, der vedrørte den flerårige finansielle ramme, ikke tjente noget klart formål, da de ikke havde nogen indflydelse på ånden i, tidsplanen for eller indholdet af forhandlingerne eller på Rådets holdning, herunder behovet for at skelne mellem de lovgivningsmæssige og de budgetmæssige aspekter af aftalen om FFR;

| 16. | opfordrer derfor Budgetudvalget til i samarbejde med Udvalget om Konstitutionelle Anliggender at drage de nødvendige konklusioner og til at fremsætte nye forslag om de nærmere regler for sådanne forhandlinger for at sikre hele budgetprocedurens demokratiske og gennemsigtige karakter; |
| --- | --- |

16.

opfordrer derfor Budgetudvalget til i samarbejde med Udvalget om Konstitutionelle Anliggender at drage de nødvendige konklusioner og til at fremsætte nye forslag om de nærmere regler for sådanne forhandlinger for at sikre hele budgetprocedurens demokratiske og gennemsigtige karakter;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen, til medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til de øvrige berørte institutioner og organer. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen, til medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til de øvrige berørte institutioner og organer.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0360.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0078.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/49

---

P7_TA(2013)0314

Trafiksikkerhed

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om trafiksikkerhed 2011–2020 — den første milepæl på vej mod en strategi for at undgå kvæstelser (2013/2670(RSP))

(2016/C 075/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om europæisk trafiksikkerhed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om europæisk trafiksikkerhed (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »På vej mod et europæisk trafiksikkerhedsområde: politiske retningslinjer for trafiksikkerheden for 2011-2020« (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »På vej mod et europæisk trafiksikkerhedsområde: politiske retningslinjer for trafiksikkerheden for 2011-2020« (COM(2010)0389),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene »On the Implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 — First milestone towards an injury strategy« (SWD(2013)0094, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene »On the Implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 — First milestone towards an injury strategy« (SWD(2013)0094,

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget om emnet »Politiske retningslinjer for trafiksikkerheden for 2011-2020« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget om emnet »Politiske retningslinjer for trafiksikkerheden for 2011-2020« (3),

| — | der henviser til verdensrapporten om forebyggelse af trafikulykker, som blev udgivet af Verdensbanken og Verdenssundhedsorganisationen i 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdensrapporten om forebyggelse af trafikulykker, som blev udgivet af Verdensbanken og Verdenssundhedsorganisationen i 2004,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2012 om eCall: en ny 112-tjeneste for borgerne (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2012 om eCall: en ny 112-tjeneste for borgerne (4),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om: Trafiksikkerhed 2011-2020 — den første milepæl på vej mod en kvæstelsesstrategi (O-000061/2013 — B7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om: Trafiksikkerhed 2011-2020 — den første milepæl på vej mod en kvæstelsesstrategi (O-000061/2013 — B7-0211/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at mere end 30 000 mennesker blev dræbt og næsten 1 500 000 blev rapporteret kvæstet (mere end 250 000 af dem alvorligt kvæstet) i færdselsulykker i Den Europæiske Union i 2011; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at mere end 30 000 mennesker blev dræbt og næsten 1 500 000 blev rapporteret kvæstet (mere end 250 000 af dem alvorligt kvæstet) i færdselsulykker i Den Europæiske Union i 2011;

| B. | der henviser til, at for hver ulykke med dødelig udgang medfører yderligere fire ulykker permanent invaliditet, 40 medfører lettere kvæstelser og 10 medfører alvorlige kvæstelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at for hver ulykke med dødelig udgang medfører yderligere fire ulykker permanent invaliditet, 40 medfører lettere kvæstelser og 10 medfører alvorlige kvæstelser;

| C. | der henviser til, at mere en halvdelen af alle alvorlige kvæstelser forekommer i byområder og især rammer fodgængere, motorcyklister, cyklister (herunder brugere af pedalcykler med elektrisk motor) og andre sårbare trafikanter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mere en halvdelen af alle alvorlige kvæstelser forekommer i byområder og især rammer fodgængere, motorcyklister, cyklister (herunder brugere af pedalcykler med elektrisk motor) og andre sårbare trafikanter;

| D. | der henviser til, at den væsentligste årsag til trafikdødsfald og alvorlige kvæstelser er udstyrssvigt, vejudformning, dårlig vejvedligeholdelse og trafikanternes adfærd og evne til at holde den rette hastighed; der henviser til, at hastighed er direkte forbundet med kvæstelsernes alvorlighed, og der henviser til, at visse medlemsstater overvejer at hæve hastighedsbegrænsningerne på deres motorveje; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den væsentligste årsag til trafikdødsfald og alvorlige kvæstelser er udstyrssvigt, vejudformning, dårlig vejvedligeholdelse og trafikanternes adfærd og evne til at holde den rette hastighed; der henviser til, at hastighed er direkte forbundet med kvæstelsernes alvorlighed, og der henviser til, at visse medlemsstater overvejer at hæve hastighedsbegrænsningerne på deres motorveje;

| E. | der henviser til, at involvering i trafikuheld er en af de væsentligste årsager til hospitalsindlæggelse for EU-borgere under 45 år, og at mange alvorlige kvæstelser resulterer i livslang lidelse eller permanent invaliditet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at involvering i trafikuheld er en af de væsentligste årsager til hospitalsindlæggelse for EU-borgere under 45 år, og at mange alvorlige kvæstelser resulterer i livslang lidelse eller permanent invaliditet;

| F. | der henviser til, at beredskabstjenesternes reaktionstid (princippet om »den gyldne time«), herunder livreddende førstehjælp og behandlingskvalitet, er af stor betydning for at overleve ulykker; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at beredskabstjenesternes reaktionstid (princippet om »den gyldne time«), herunder livreddende førstehjælp og behandlingskvalitet, er af stor betydning for at overleve ulykker;

| G. | der henviser til, at de socioøkonomiske omkostninger i forbindelse med kvæstelser i færdselsulykker anslås til at udgøre 2 % af BNP eller ca. 250 mia. EUR i 2012 (5); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de socioøkonomiske omkostninger i forbindelse med kvæstelser i færdselsulykker anslås til at udgøre 2 % af BNP eller ca. 250 mia. EUR i 2012 (5);

| H. | der henviser til, at den europæiske indsats i denne henseende viser positive resultater; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den europæiske indsats i denne henseende viser positive resultater;

| 1. | støtter Kommissionens initiativ til at prioritere alvorlige kvæstelser i arbejdet med trafiksikkerhed; |
| --- | --- |

1.

støtter Kommissionens initiativ til at prioritere alvorlige kvæstelser i arbejdet med trafiksikkerhed;

| 2. | glæder sig over, at Kommissionen har vedtaget en fælles definition af alvorlige kvæstelser, der er baseret på MAIS-skalaen, som er den globalt accepterede traumeskala (»Maximum Abbreviated Injury Scale«); |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at Kommissionen har vedtaget en fælles definition af alvorlige kvæstelser, der er baseret på MAIS-skalaen, som er den globalt accepterede traumeskala (»Maximum Abbreviated Injury Scale«);

| 3. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre den fælles EU-definition på alvorlige kvæstelser i forbindelse med færdselsuheld, og på basis af dette at indsamle og indberette statistikker efter transportmåde, herunder sårbare trafikanter, samt efter vejinfrastrukturtypen for 2014; |
| --- | --- |

3.

opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre den fælles EU-definition på alvorlige kvæstelser i forbindelse med færdselsuheld, og på basis af dette at indsamle og indberette statistikker efter transportmåde, herunder sårbare trafikanter, samt efter vejinfrastrukturtypen for 2014;

| 4. | opfordrer Kommissionen til på baggrund af de indsamlede data, at fastsætte et ambitiøst mål om at reducere af antallet af tilskadekomne i trafikken med 40 % i perioden 2014-2020 og at bibeholde den globale idé om »nul-vision« som langsigtet mål; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til på baggrund af de indsamlede data, at fastsætte et ambitiøst mål om at reducere af antallet af tilskadekomne i trafikken med 40 % i perioden 2014-2020 og at bibeholde den globale idé om »nul-vision« som langsigtet mål;

| 5. | mener, at udviklingen af en fælles mekanisme for dataindsamling og indberetning ikke bør forhindre, at der træffes hasteforanstaltninger på EU-plan for at reducere antallet af mennesker, der kvæstes alvorligt på vejene; |
| --- | --- |

5.

mener, at udviklingen af en fælles mekanisme for dataindsamling og indberetning ikke bør forhindre, at der træffes hasteforanstaltninger på EU-plan for at reducere antallet af mennesker, der kvæstes alvorligt på vejene;

| 6. | bifalder Kommissionens prioriteter for udvikling af sin globale strategi, dvs. foranstaltninger vedrørende konsekvenserne ved kollision, en ulykkeshåndteringsstrategi, førstehjælp og beredskabstjeneste, og opfordrer til hurtig gennemførelse af disse prioriteter; |
| --- | --- |

6.

bifalder Kommissionens prioriteter for udvikling af sin globale strategi, dvs. foranstaltninger vedrørende konsekvenserne ved kollision, en ulykkeshåndteringsstrategi, førstehjælp og beredskabstjeneste, og opfordrer til hurtig gennemførelse af disse prioriteter;

Omgående nedbringelse af antallet af alvorligt kvæstede på de europæiske veje

| 7. | understreger, at en lang række eksisterende lovgivninger og foranstaltninger straks skal gennemføres bedre med henblik på at nedbringe påkørselsindvirkningerne, øge sikkerheden for trafikanter og nedbringe antallet af alvorligt kvæstede; |
| --- | --- |

7.

understreger, at en lang række eksisterende lovgivninger og foranstaltninger straks skal gennemføres bedre med henblik på at nedbringe påkørselsindvirkningerne, øge sikkerheden for trafikanter og nedbringe antallet af alvorligt kvæstede;

| 8. | anmoder Kommissionen om at gennemgå sin lovgivning om passiv og aktiv sikkerhed i forbindelse med køretøjer med henblik på at tilpasse den til de seneste tekniske fremskridt og at støtte gennemførelsen af indbyggede teknologier i køretøjer til håndhævelse af reglerne; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om at gennemgå sin lovgivning om passiv og aktiv sikkerhed i forbindelse med køretøjer med henblik på at tilpasse den til de seneste tekniske fremskridt og at støtte gennemførelsen af indbyggede teknologier i køretøjer til håndhævelse af reglerne;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at støtte udvikling af sikker og intelligent infrastruktur; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at støtte udvikling af sikker og intelligent infrastruktur;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at yde detaljerede oplysninger om, hvordan medlemsstaterne gennemfører direktiv 2011/82/EU om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at yde detaljerede oplysninger om, hvordan medlemsstaterne gennemfører direktiv 2011/82/EU om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser;

| 11. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at bekæmpe kørsel under påvirkning af spiritus og narkotika og udveksle bedste praksis for vurdering og rehabilitering af personer, der overtræder færdselsloven; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at bekæmpe kørsel under påvirkning af spiritus og narkotika og udveksle bedste praksis for vurdering og rehabilitering af personer, der overtræder færdselsloven;

Beskyttelse af de mest udsatte trafikanter

| 12. | noterer sig, at fodgængere og cyklister sammen tegner sig for 50 % af alle færdselsulykker med dødelig udgang i byerne og en stor del af de alvorlige kvæstelser; |
| --- | --- |

12.

noterer sig, at fodgængere og cyklister sammen tegner sig for 50 % af alle færdselsulykker med dødelig udgang i byerne og en stor del af de alvorlige kvæstelser;

| 13. | støtter overvågning og yderligere udvikling af tekniske standarder og politikker til beskyttelse af de mest sårbare trafikanter — de ældre, små børn, handicappede personer og cyklister, som en del af en samordnet indsats for at fremme de mest sårbare trafikanters rettigheder i EU's lovgivning og transportpolitik; |
| --- | --- |

13.

støtter overvågning og yderligere udvikling af tekniske standarder og politikker til beskyttelse af de mest sårbare trafikanter — de ældre, små børn, handicappede personer og cyklister, som en del af en samordnet indsats for at fremme de mest sårbare trafikanters rettigheder i EU's lovgivning og transportpolitik;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt over byområder med en hastighedsbegrænsning på 30 km/t, og den indvirkning hastighedsbegrænsningen har på nedbringelsen af antallet af ulykker og alvorlige kvæstelser; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt over byområder med en hastighedsbegrænsning på 30 km/t, og den indvirkning hastighedsbegrænsningen har på nedbringelsen af antallet af ulykker og alvorlige kvæstelser;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at understrege vigtigheden af oplysnings- og uddannelseskampagner vedrørende sikker cykling og gang og af politikker med sigte på at fremme cykling og gang, idet cyklisternes og fodgængernes sikkerhed i byområderne i høj grad hænger sammen med forekomsten af cykling og gang som transportformer, i givet fald sammen med offentlig og kollektiv mobilitet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at understrege vigtigheden af oplysnings- og uddannelseskampagner vedrørende sikker cykling og gang og af politikker med sigte på at fremme cykling og gang, idet cyklisternes og fodgængernes sikkerhed i byområderne i høj grad hænger sammen med forekomsten af cykling og gang som transportformer, i givet fald sammen med offentlig og kollektiv mobilitet;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at udvikle retningslinjer for trafiksikkerheden i byområderne, der kunne indgå i planer for bæredygtig bytrafik og overveje at sammenkæde EU-medfinansiering af bytransportprojekter med planer for bæredygtig bytrafik, der omfatter EU's mål om nedbringelse af antallet af færdselsulykker og alvorligt kvæstede; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at udvikle retningslinjer for trafiksikkerheden i byområderne, der kunne indgå i planer for bæredygtig bytrafik og overveje at sammenkæde EU-medfinansiering af bytransportprojekter med planer for bæredygtig bytrafik, der omfatter EU's mål om nedbringelse af antallet af færdselsulykker og alvorligt kvæstede;

Forbedring af førstehjælp og beredskabstjenester

| 17. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at støtte det europæiske alarmnummer 112 og overholde kravene om at gøre alarmcentrene fuldstændig operationelle inden 2015 og så hurtigt som muligt at gennemføre en oplysningskampagne i forbindelse med indførelsen af disse; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at støtte det europæiske alarmnummer 112 og overholde kravene om at gøre alarmcentrene fuldstændig operationelle inden 2015 og så hurtigt som muligt at gennemføre en oplysningskampagne i forbindelse med indførelsen af disse;

| 18. | glæder sig over Kommissionens forslag om at sikre den obligatoriske gennemførelse i alle medlemsstater af et offentlig 112-baseret eCall-system inden 2015 i alle nye typegodkendte køretøjer under overholdelse af kravene om databeskyttelse; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over Kommissionens forslag om at sikre den obligatoriske gennemførelse i alle medlemsstater af et offentlig 112-baseret eCall-system inden 2015 i alle nye typegodkendte køretøjer under overholdelse af kravene om databeskyttelse;

| 19. | opfordrer Kommission til, under hensyntagen til bedste praksis i medlemsstaterne, at overveje indførelse af »kørsel med ledsager« for ældre mindreårige; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommission til, under hensyntagen til bedste praksis i medlemsstaterne, at overveje indførelse af »kørsel med ledsager« for ældre mindreårige;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til systematisk at fremme uddannelse i førstehjælp for på den måde sikre, at personer, der er vidne til en ulykke, kan gribe ind og hjælpe ofrene, før beredskabstjenesten ankommer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til systematisk at fremme uddannelse i førstehjælp for på den måde sikre, at personer, der er vidne til en ulykke, kan gribe ind og hjælpe ofrene, før beredskabstjenesten ankommer;

| 21. | opfordrer alle medlemsstater til at støtte samarbejde mellem beredskabstjenester og køretøjsdesignere og — fabrikanter for at sikre effektiv intervention og sikkerhed for redderen og den kvæstede; |
| --- | --- |

21.

opfordrer alle medlemsstater til at støtte samarbejde mellem beredskabstjenester og køretøjsdesignere og — fabrikanter for at sikre effektiv intervention og sikkerhed for redderen og den kvæstede;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte gennemførelsen af e-sundhedssystemerne og navnlig beredskabsgruppers brug af intelligente transportkommunikationssystemer, herunder i redningskøretøjerne; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte gennemførelsen af e-sundhedssystemerne og navnlig beredskabsgruppers brug af intelligente transportkommunikationssystemer, herunder i redningskøretøjerne;

Behandling efter ulykker og langsigtet rehabilitering

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at fremhæve betydningen af behandling efter ulykker i deres sundhedssektorpolitikker og til yderligere at forbedre langsigtet hospitalsbehandling, efterbehandling og rehabilitering, herunder traumebehandling og psykologisk behandling af overlevende og vidner til færdselsuheld f.eks. ved oprettelse af kontaktpunkter for at hjælpe dem med at forbedre deres livskvalitet; |
| --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til at fremhæve betydningen af behandling efter ulykker i deres sundhedssektorpolitikker og til yderligere at forbedre langsigtet hospitalsbehandling, efterbehandling og rehabilitering, herunder traumebehandling og psykologisk behandling af overlevende og vidner til færdselsuheld f.eks. ved oprettelse af kontaktpunkter for at hjælpe dem med at forbedre deres livskvalitet;

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme bevidstheden om de alvorlige kvæstelsers indvirkning ved at udvikle tættere forbindelser med andre foranstaltninger, der har en social indvirkning, såsom skadesgrad, invaliditet og funktionel lidelse og at udvikle udannelsesprogrammer og færdselssikkerhed; |
| --- | --- |

24.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme bevidstheden om de alvorlige kvæstelsers indvirkning ved at udvikle tættere forbindelser med andre foranstaltninger, der har en social indvirkning, såsom skadesgrad, invaliditet og funktionel lidelse og at udvikle udannelsesprogrammer og færdselssikkerhed;

o

o o

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 56 E af 26.2.2013, s. 54.

(2)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 72.

(3)  EUT C 166 af 7.6.2011, s. 30.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0274.

(5)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene »On the Implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 — First milestone towards an injury strategy«.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/52

---

P7_TA(2013)0315

Situationen med hensyn til grundlæggende rettigheder: standarder og praksis i Ungarn

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om situationen for grundlæggende rettigheder: standarder og praksis i Ungarn (jf. Europa-Parlamentets beslutning af 16. februar 2012) (2012/2130(INI))

(2016/C 075/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), der fastsætter de værdier, som Unionen bygger på, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), der fastsætter de værdier, som Unionen bygger på,

| — | der henviser til artikel 3, 4, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), artikel 49, 56, 114, 167 og 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention (EMK), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, 4, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), artikel 49, 56, 114, 167 og 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention (EMK),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2012 om den seneste politiske udvikling i Ungarn (1), der pålægger Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender i samarbejde med Europa-Kommissionen, Europarådet og Venedigkommissionen at følge op på spørgsmålet om, hvorvidt og hvordan henstillingerne i denne beslutning er blevet implementeret, og at fremlægge sine konklusioner i en betænkning, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2012 om den seneste politiske udvikling i Ungarn (1), der pålægger Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender i samarbejde med Europa-Kommissionen, Europarådet og Venedigkommissionen at følge op på spørgsmålet om, hvorvidt og hvordan henstillingerne i denne beslutning er blevet implementeret, og at fremlægge sine konklusioner i en betænkning,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn (2) og af 5. juli 2011 om den ændrede ungarske grundlov (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn (2) og af 5. juli 2011 om den ændrede ungarske grundlov (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2009) — effektiv gennemførelse efter Lissabon-traktatens ikrafttrædelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2009) — effektiv gennemførelse efter Lissabon-traktatens ikrafttrædelse (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2012 om situationen for grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2010-2011) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2012 om situationen for grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2010-2011) (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union »Respekt for og fremme af de værdier, som EU bygger på« (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union »Respekt for og fremme af de værdier, som EU bygger på« (COM(2003)0606),

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens redegørelser, der blev forelagt på plenarmødet, som blev afholdt i Europa-Parlamentet den 18. januar 2012 om den seneste politiske udvikling i Ungarn, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens redegørelser, der blev forelagt på plenarmødet, som blev afholdt i Europa-Parlamentet den 18. januar 2012 om den seneste politiske udvikling i Ungarn,

| — | der henviser til redegørelserne fra den ungarske premierminister Viktor Orbán, der talte til Europa-Parlamentet den 18. januar 2012 ved plenarmødet om den seneste politiske udvikling i Ungarn, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelserne fra den ungarske premierminister Viktor Orbán, der talte til Europa-Parlamentet den 18. januar 2012 ved plenarmødet om den seneste politiske udvikling i Ungarn,

| — | der henviser til høringen, som den 9. februar 2012 blev afholdt af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen, som den 9. februar 2012 blev afholdt af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til betænkningen fra en delegation af medlemmer af Europa-Parlamentet om deres besøg i Budapest i perioden 24.—26. september 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra en delegation af medlemmer af Europa-Parlamentet om deres besøg i Budapest i perioden 24.—26. september 2012,

| — | der henviser til arbejdsdokumenterne om situationen for grundlæggende rettigheder: standarder og praksis i Ungarn (jf. Europa-Parlamentets beslutning af 16. februar 2012), der omfatter arbejdsdokument nr. 1 — domstolenes uafhængighed, nr. 2 — grundlæggende principper og grundlæggende rettigheder, nr. 3 — medielovgivning, nr. 4 — demokrati- og retsstatsprincippet og nr. 5 — ordførerens afsluttende bemærkninger, der blev drøftet i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender henholdsvis den 10. juli 2012, den 20. september 2012, den 22. januar 2013, den 7. marts 2013 og den 8. april 2013, samt den ungarske regerings bemærkninger derom, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumenterne om situationen for grundlæggende rettigheder: standarder og praksis i Ungarn (jf. Europa-Parlamentets beslutning af 16. februar 2012), der omfatter arbejdsdokument nr. 1 — domstolenes uafhængighed, nr. 2 — grundlæggende principper og grundlæggende rettigheder, nr. 3 — medielovgivning, nr. 4 — demokrati- og retsstatsprincippet og nr. 5 — ordførerens afsluttende bemærkninger, der blev drøftet i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender henholdsvis den 10. juli 2012, den 20. september 2012, den 22. januar 2013, den 7. marts 2013 og den 8. april 2013, samt den ungarske regerings bemærkninger derom,

| — | der henviser til den ungarske grundlov, der blev vedtaget af Den Ungarske Republiks Nationalforsamling den 18. april 2011, og som trådte i kraft den 1. januar 2012 (herefter benævnt »grundloven«), og den ungarske grundlovs overgangsbestemmelser, der blev vedtaget af Nationalforsamlingen den 30. december 2011, og som også trådte i kraft den 1. januar 2012 (herefter benævnt »overgangsbestemmelserne«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den ungarske grundlov, der blev vedtaget af Den Ungarske Republiks Nationalforsamling den 18. april 2011, og som trådte i kraft den 1. januar 2012 (herefter benævnt »grundloven«), og den ungarske grundlovs overgangsbestemmelser, der blev vedtaget af Nationalforsamlingen den 30. december 2011, og som også trådte i kraft den 1. januar 2012 (herefter benævnt »overgangsbestemmelserne«),

| — | der henviser til den første ændring af grundloven, fremsat af ministeren for nationaløkonomi den 17. april 2012 og vedtaget af det ungarske parlament den 4. juni 2012, som fastsætter, at overgangsbestemmelserne er en del af grundloven, |
| --- | --- |

—

der henviser til den første ændring af grundloven, fremsat af ministeren for nationaløkonomi den 17. april 2012 og vedtaget af det ungarske parlament den 4. juni 2012, som fastsætter, at overgangsbestemmelserne er en del af grundloven,

| — | der henviser til den anden ændring af grundloven, fremsat den 18. september 2012 i form af et enkeltmedlems lovforslag og vedtaget af det ungarske parlament den 29. oktober 2012, hvor kravet om vælgerregistrering indføres i grundloven, |
| --- | --- |

—

der henviser til den anden ændring af grundloven, fremsat den 18. september 2012 i form af et enkeltmedlems lovforslag og vedtaget af det ungarske parlament den 29. oktober 2012, hvor kravet om vælgerregistrering indføres i grundloven,

| — | der henviser til den tredje ændring af grundloven, fremsat den 7. december 2012, vedtaget af det ungarske parlament den 21. december 2012, som fastsætter, at grænserne og betingelserne for erhvervelse af landbrugs. og skovbrugsarealer og reglerne for den integrerede organisation af landbrugsproduktion fastsættes ved forfatningslov, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje ændring af grundloven, fremsat den 7. december 2012, vedtaget af det ungarske parlament den 21. december 2012, som fastsætter, at grænserne og betingelserne for erhvervelse af landbrugs. og skovbrugsarealer og reglerne for den integrerede organisation af landbrugsproduktion fastsættes ved forfatningslov,

| — | der henviser til den fjerde ændring af grundloven, fremsat den 8. februar 2013 i form af et enkeltmedlems lovforslag og vedtaget af det ungarske parlament den 11. marts 2013, som, blandt andre bestemmelser, integrerer overgangsbestemmelserne i teksten til grundloven (med visse undtagelser, herunder bestemmelsen om vælgerregistrering), hvilke blev ophævet af den ungarske forfatningsdomstol den 28. december 2012 af proceduremæssige grunde (afgørelse nr. 45/2012), og de resterende bestemmelser med reel karakter af overgangsbestemmelser i dette dokument, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde ændring af grundloven, fremsat den 8. februar 2013 i form af et enkeltmedlems lovforslag og vedtaget af det ungarske parlament den 11. marts 2013, som, blandt andre bestemmelser, integrerer overgangsbestemmelserne i teksten til grundloven (med visse undtagelser, herunder bestemmelsen om vælgerregistrering), hvilke blev ophævet af den ungarske forfatningsdomstol den 28. december 2012 af proceduremæssige grunde (afgørelse nr. 45/2012), og de resterende bestemmelser med reel karakter af overgangsbestemmelser i dette dokument,

| — | der henviser til lov CXI af 2012 om ændring af lov CLXI af 2011 om domstoles opbygning og forvaltning og lov CLXII af 2011 om ungarske dommeres retsstilling og aflønning, |
| --- | --- |

—

der henviser til lov CXI af 2012 om ændring af lov CLXI af 2011 om domstoles opbygning og forvaltning og lov CLXII af 2011 om ungarske dommeres retsstilling og aflønning,

| — | der henviser til lov nr. XX af 2013 om lovgivningsmæssige ændringer vedrørende de øvre aldersgrænser, der skal finde anvendelse i visse retlige juridiske forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til lov nr. XX af 2013 om lovgivningsmæssige ændringer vedrørende de øvre aldersgrænser, der skal finde anvendelse i visse retlige juridiske forbindelser,

| — | der henviser til lov CCVI af 2011 om retten til tanke- og religionsfrihed og ungarske kirkers, trosretningers og religiøse samfunds juridiske status (kirkeloven), der blev vedtaget den 30. december 2011 og trådte i kraft den 1. januar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til lov CCVI af 2011 om retten til tanke- og religionsfrihed og ungarske kirkers, trosretningers og religiøse samfunds juridiske status (kirkeloven), der blev vedtaget den 30. december 2011 og trådte i kraft den 1. januar 2012,

| — | der henviser til Europa-Kommissionens udtalelser nr. CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 og CDL-AD(2012)004 for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen) om Ungarns nye forfatning, om tre retlige spørgsmål, der opstod under udarbejdelsen af Ungarns nye forfatning, om lov CLXII af 2011 om ungarske dommeres retsstilling og aflønning og lov CLXI af 2011 om de ungarske domstoles opbygning og forvaltning, om lov CLI af 2011 om den ungarske forfatningsdomstol, om forfatningslovene om domstolene, der blev ændret efter vedtagelsen af udtalelse CDL-AD(2012)001 om Ungarn, og om loven om retten til tanke- og religionsfrihed og ungarske kirkers, trosretningers og religiøse samfunds juridiske status, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Kommissionens udtalelser nr. CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 og CDL-AD(2012)004 for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen) om Ungarns nye forfatning, om tre retlige spørgsmål, der opstod under udarbejdelsen af Ungarns nye forfatning, om lov CLXII af 2011 om ungarske dommeres retsstilling og aflønning og lov CLXI af 2011 om de ungarske domstoles opbygning og forvaltning, om lov CLI af 2011 om den ungarske forfatningsdomstol, om forfatningslovene om domstolene, der blev ændret efter vedtagelsen af udtalelse CDL-AD(2012)001 om Ungarn, og om loven om retten til tanke- og religionsfrihed og ungarske kirkers, trosretningers og religiøse samfunds juridiske status,

| — | der henviser til den fælles udtalelse nr. CDL-AD(2012)012 fra Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR om loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles udtalelse nr. CDL-AD(2012)012 fra Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR om loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament,

| — | der henviser til den ungarske regerings bemærkninger nr. CDL(2012)072, CDL(2012)046 og CDL(2012)045 om Venedigkommissionens udkast til udtalelse om forfatningslovene om domstolene, der blev ændret efter vedtagelsen af udtalelse CDL-AD(2012)001 om udkastet til fælles udtalelse om loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament og om udkastet til udtalelse om lov CLI af 2011 om den ungarske forfatningsdomstol, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ungarske regerings bemærkninger nr. CDL(2012)072, CDL(2012)046 og CDL(2012)045 om Venedigkommissionens udkast til udtalelse om forfatningslovene om domstolene, der blev ændret efter vedtagelsen af udtalelse CDL-AD(2012)001 om udkastet til fælles udtalelse om loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament og om udkastet til udtalelse om lov CLI af 2011 om den ungarske forfatningsdomstol,

| — | der henviser til initiativerne gennemført af Europarådets generalsekretær, Thorbjørn Jagland, inklusive anbefalingerne om domstolene i hans skrivelse af 24. april 2012 til den ungarske vicepremierminister, Tibor Navracsics, |
| --- | --- |

—

der henviser til initiativerne gennemført af Europarådets generalsekretær, Thorbjørn Jagland, inklusive anbefalingerne om domstolene i hans skrivelse af 24. april 2012 til den ungarske vicepremierminister, Tibor Navracsics,

| — | der henviser til svarskrivelserne af 10. maj 2012 og af 7. juni 2012 fra Tibor Navracsics, som erklærer de ungarske myndigheders hensigt om at imødekomme anbefalingerne fra Thorbjørn Jagland, |
| --- | --- |

—

der henviser til svarskrivelserne af 10. maj 2012 og af 7. juni 2012 fra Tibor Navracsics, som erklærer de ungarske myndigheders hensigt om at imødekomme anbefalingerne fra Thorbjørn Jagland,

| — | der henviser til skrivelsen af 6. marts 2013, der blev sendt af Europarådets generalsekretær, Thorbjørn Jagland, til Tibor Navracsics, og som udtrykte førstnævntes bekymringer over forslaget til den fjerde ændring af grundloven og opfordrede til udsættelse af den endelige afstemning, og svarskrivelsen af 7. marts 2013 fra Tibor Navracsics, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen af 6. marts 2013, der blev sendt af Europarådets generalsekretær, Thorbjørn Jagland, til Tibor Navracsics, og som udtrykte førstnævntes bekymringer over forslaget til den fjerde ændring af grundloven og opfordrede til udsættelse af den endelige afstemning, og svarskrivelsen af 7. marts 2013 fra Tibor Navracsics,

| — | der henviser til skrivelsen af 6. marts 2013, der blev sendt af udenrigsministrene i Tyskland, Nederlandene, Danmark og Finland til Kommissionens formand, José Manuel Barroso, og som opfordrede til en mekanisme til fremme af overholdelsen af de grundlæggende værdier i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen af 6. marts 2013, der blev sendt af udenrigsministrene i Tyskland, Nederlandene, Danmark og Finland til Kommissionens formand, José Manuel Barroso, og som opfordrede til en mekanisme til fremme af overholdelsen af de grundlæggende værdier i medlemsstaterne,

| — | der henviser til skrivelsen af 8. marts 2013, der blev sendt af den ungarske udenrigsminister, János Martonyi, til alle hans modparter i EU's medlemsstater, og som redegør for formålet med den fjerde ændring, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen af 8. marts 2013, der blev sendt af den ungarske udenrigsminister, János Martonyi, til alle hans modparter i EU's medlemsstater, og som redegør for formålet med den fjerde ændring,

| — | der henviser til skrivelsen af 8. marts 2013, der blev sendt af José Manuel Barroso til Viktor Orbán om Kommissionens bekymringer med hensyn til den fjerde ændring af grundloven, og svarskrivelsen fra Viktor Orbán til formanden for Kommissionen, hvoraf der blev sendt kopier til både formanden for Det Europæiske Råd, Herman Van Rompuy, og til formanden for Europa-Parlamentet, Martin Schulz, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen af 8. marts 2013, der blev sendt af José Manuel Barroso til Viktor Orbán om Kommissionens bekymringer med hensyn til den fjerde ændring af grundloven, og svarskrivelsen fra Viktor Orbán til formanden for Kommissionen, hvoraf der blev sendt kopier til både formanden for Det Europæiske Råd, Herman Van Rompuy, og til formanden for Europa-Parlamentet, Martin Schulz,

| — | der henviser til fælleserklæringen af 11. marts 2013 fra kommissionsformand Barroso og generalsekretær Jagland, som erindrer om deres bekymringer vedrørende den fjerde ændring af grundloven med hensyn til retsstatsprincippet; der henviser til premierminister Orbáns bekræftelse i brevet til kommissionsformand Barroso af 8. marts 2013 af, at den ungarske regering og det ungarske parlament fuldt ud vil overholde de europæiske standarder og værdier, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen af 11. marts 2013 fra kommissionsformand Barroso og generalsekretær Jagland, som erindrer om deres bekymringer vedrørende den fjerde ændring af grundloven med hensyn til retsstatsprincippet; der henviser til premierminister Orbáns bekræftelse i brevet til kommissionsformand Barroso af 8. marts 2013 af, at den ungarske regering og det ungarske parlament fuldt ud vil overholde de europæiske standarder og værdier,

| — | der henviser til Venedig-kommissionens anmodning om en udtalelse om den fjerde ændring af Ungarns grundlov, som blev sendt den 13. marts 2013 af János Martonyi til Thorbjørn Jagland, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedig-kommissionens anmodning om en udtalelse om den fjerde ændring af Ungarns grundlov, som blev sendt den 13. marts 2013 af János Martonyi til Thorbjørn Jagland,

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens redegørelser om den grundlovsmæssige situation i Ungarn, der blev forelagt på plenarmødet, som blev afholdt i Europa-Parlamentet den 17. april 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens redegørelser om den grundlovsmæssige situation i Ungarn, der blev forelagt på plenarmødet, som blev afholdt i Europa-Parlamentet den 17. april 2013,

| — | der henviser til skrivelsen af 16. december 2011 fra Europarådets menneskerettighedskommissær, Thomas Hammarberg, til János Martonyi, som udtrykker bekymring om den nye ungarske lov om tanke- og religionsfrihed og om kirkers, religiøse trosretningers og religiøse samfunds juridiske status, og henviser til János Martonyis svar af 12. januar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen af 16. december 2011 fra Europarådets menneskerettighedskommissær, Thomas Hammarberg, til János Martonyi, som udtrykker bekymring om den nye ungarske lov om tanke- og religionsfrihed og om kirkers, religiøse trosretningers og religiøse samfunds juridiske status, og henviser til János Martonyis svar af 12. januar 2012,

| — | der henviser til menneskerettighedskommissærens udtalelse nr. CommDH(2011)10 af 25. februar 2011 om Ungarns medielovgivning i lyset af Europarådets standarder for mediefrihed, samt til kommentarer af 30. maj 2011 til denne udtalelse fra den ungarske minister for regeringskommunikation, |
| --- | --- |

—

der henviser til menneskerettighedskommissærens udtalelse nr. CommDH(2011)10 af 25. februar 2011 om Ungarns medielovgivning i lyset af Europarådets standarder for mediefrihed, samt til kommentarer af 30. maj 2011 til denne udtalelse fra den ungarske minister for regeringskommunikation,

| — | der henviser til erklæringerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder (OHCHR) af 15. februar 2012 og af 11. december 2012, hvor Ungarn opfordres til henholdsvis at genoverveje lovgivning, der giver lokale myndigheder mulighed for at straffe hjemløshed, og at håndhæve forfatningsdomstolens afgørelse om at afkriminalisere hjemløshed, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder (OHCHR) af 15. februar 2012 og af 11. december 2012, hvor Ungarn opfordres til henholdsvis at genoverveje lovgivning, der giver lokale myndigheder mulighed for at straffe hjemløshed, og at håndhæve forfatningsdomstolens afgørelse om at afkriminalisere hjemløshed,

| — | der henviser til erklæringerne fra OHCHR af 15. marts 2013, som udtrykker bekymring over vedtagelsen af den fjerde ændring af grundloven, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra OHCHR af 15. marts 2013, som udtrykker bekymring over vedtagelsen af den fjerde ændring af grundloven,

| — | der henviser til de igangværende overtrædelsesprocedurer i sag C-288/12, som Kommissionen har indledt mod Ungarn vedrørende lovligheden af opsigelsen af mandatet for den tidligere databeskyttelseskommissær, som stadig behandles ved EU-Domstolen, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende overtrædelsesprocedurer i sag C-288/12, som Kommissionen har indledt mod Ungarn vedrørende lovligheden af opsigelsen af mandatet for den tidligere databeskyttelseskommissær, som stadig behandles ved EU-Domstolen,

| — | der henviser til EU-Domstolens kendelse af 6. november 2012 om den radikale nedsættelse af pensionsalderen for dommere i Ungarn og til den efterfølgende vedtagelse af lov nr. XX af 2013, som ændrer lov CLXII af 2011 — som det ungarske parlament vedtog den 11. marts 2013 — for at overholde EU-Domstolens afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens kendelse af 6. november 2012 om den radikale nedsættelse af pensionsalderen for dommere i Ungarn og til den efterfølgende vedtagelse af lov nr. XX af 2013, som ændrer lov CLXII af 2011 — som det ungarske parlament vedtog den 11. marts 2013 — for at overholde EU-Domstolens afgørelse,

| — | der henviser til den ungarske forfatningsdomstols afgørelser af 16. juli 2012 (nr. 33/2012) om nedsættelsen af ungarske dommeres pensionsalder, af 28. december 2012 (nr. 45/2012) om grundlovens overgangsbestemmelser, af 4. januar 2013 (nr. 1/2013) om loven om valgprocedure og af 26. februar 2013 (nr. 6/2013) om loven om religionsfrihed og kirkers juridiske status, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ungarske forfatningsdomstols afgørelser af 16. juli 2012 (nr. 33/2012) om nedsættelsen af ungarske dommeres pensionsalder, af 28. december 2012 (nr. 45/2012) om grundlovens overgangsbestemmelser, af 4. januar 2013 (nr. 1/2013) om loven om valgprocedure og af 26. februar 2013 (nr. 6/2013) om loven om religionsfrihed og kirkers juridiske status,

| — | der henviser til rapporten fra overvågningsudvalget under Europarådets parlamentariske forsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra overvågningsudvalget under Europarådets parlamentariske forsamling,

| — | der henviser til lov nr. LXXII fra 2013 om indførelse af nye regler og bestemmelser om tilsyn med den nationale sikkerhed; Der henviser til skrivelse af 27. maj 2013 fra dr. András Zs. Varga til dr. András Cser-Palkovics, formand for det ungarske parlaments Udvalg om Forfatningsmæssige, Retlige og Proceduremæssige Anliggender, hvori han gav udtryk for bekymring over den nyligt vedtagne lov om indførelse af nye regler og bestemmelser om tilsyn med den nationale sikkerhed; |
| --- | --- |

—

der henviser til lov nr. LXXII fra 2013 om indførelse af nye regler og bestemmelser om tilsyn med den nationale sikkerhed; Der henviser til skrivelse af 27. maj 2013 fra dr. András Zs. Varga til dr. András Cser-Palkovics, formand for det ungarske parlaments Udvalg om Forfatningsmæssige, Retlige og Proceduremæssige Anliggender, hvori han gav udtryk for bekymring over den nyligt vedtagne lov om indførelse af nye regler og bestemmelser om tilsyn med den nationale sikkerhed;

| — | der henviser til Kommissionens kommende vurdering af den fjerde ændring af grundloven, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens kommende vurdering af den fjerde ændring af grundloven,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0229/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0229/2013),

I-
     
  Baggrund og centrale spørgsmål

Fælles europæiske værdier

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union er baseret på værdierne respekt for menneskelig værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og på den fuldstændige respekt for de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, som er nedfældet i chartret om grundlæggende rettigheder og i den europæiske menneskerettighedskonvention, og på anerkendelsen af den juridiske værdi af sådanne rettigheder, frihedsrettigheder og principper, som yderligere bekræftes gennem EU's forestående tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union er baseret på værdierne respekt for menneskelig værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og på den fuldstændige respekt for de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, som er nedfældet i chartret om grundlæggende rettigheder og i den europæiske menneskerettighedskonvention, og på anerkendelsen af den juridiske værdi af sådanne rettigheder, frihedsrettigheder og principper, som yderligere bekræftes gennem EU's forestående tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU;

| B. | der henviser til, at de fælles værdier, som er nedfældet i artikel 2 i TEU, udgør det centrale punkt i de rettigheder, der er tilknyttet personer, som lever på EU's område, herunder unionsborgere, uanset nationalitet eller kulturelt eller religiøst tilhørsforhold, og til at de kun fuldt ud kan udnytte disse rettigheder, hvis EU's fundamentale værdier og principper opretholdes; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de fælles værdier, som er nedfældet i artikel 2 i TEU, udgør det centrale punkt i de rettigheder, der er tilknyttet personer, som lever på EU's område, herunder unionsborgere, uanset nationalitet eller kulturelt eller religiøst tilhørsforhold, og til at de kun fuldt ud kan udnytte disse rettigheder, hvis EU's fundamentale værdier og principper opretholdes;

| C. | der henviser til, at den politiske og retlige håndtering af de værdier, som er nedfældet i artikel 2 i TEU, er et afgørende grundlag for vores demokratiske samfund, som alle EU-institutioner og også medlemsstaterne derfor klart og umisforståeligt skal bekende sig til; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den politiske og retlige håndtering af de værdier, som er nedfældet i artikel 2 i TEU, er et afgørende grundlag for vores demokratiske samfund, som alle EU-institutioner og også medlemsstaterne derfor klart og umisforståeligt skal bekende sig til;

| D. | der henviser til, at overholdelse og fremme af sådanne fælles værdier ikke blot er et afgørende element i EU's identitet, men også er en udtrykkelig forpligtelse med grundlag i artikel 3, stk. 1 og 5, i TEU, og derfor er en forudsætning for at blive en EU-medlemsstat, samt for fuldt ud at kunne bevare de rettigheder, der følger af EU-medlemskab; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at overholdelse og fremme af sådanne fælles værdier ikke blot er et afgørende element i EU's identitet, men også er en udtrykkelig forpligtelse med grundlag i artikel 3, stk. 1 og 5, i TEU, og derfor er en forudsætning for at blive en EU-medlemsstat, samt for fuldt ud at kunne bevare de rettigheder, der følger af EU-medlemskab;

| E. | der henviser til, at de forpligtelser, der er pålagt ansøgerlande i henhold til Københavnskriterierne, fortsat gælder for medlemsstater efter optagelse i EU i kraft af artikel 2 i TEU og princippet om et åbent samarbejde, og at alle medlemsstater derfor regelmæssigt bør vurderes for at verificere den fortsatte overholdelse af EU's fælles værdier; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de forpligtelser, der er pålagt ansøgerlande i henhold til Københavnskriterierne, fortsat gælder for medlemsstater efter optagelse i EU i kraft af artikel 2 i TEU og princippet om et åbent samarbejde, og at alle medlemsstater derfor regelmæssigt bør vurderes for at verificere den fortsatte overholdelse af EU's fælles værdier;

| F. | der henviser til, at artikel 6, stk. 3, i TEU understreger, at de grundlæggende rettigheder, som er garanteret ved menneskerettighedskonventionen, og som følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, udgør generelle principper i EU-retten, og at sådanne rettigheder er en fælles arv og styrke for de demokratiske europæiske lande; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at artikel 6, stk. 3, i TEU understreger, at de grundlæggende rettigheder, som er garanteret ved menneskerettighedskonventionen, og som følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, udgør generelle principper i EU-retten, og at sådanne rettigheder er en fælles arv og styrke for de demokratiske europæiske lande;

| G. | der henviser til, at med Lissabontraktatens ikrafttræden og i henhold til artikel 6 i TEU har chartret samme juridiske værdi som traktaterne og omdanner således værdier og principper til konkrete rettigheder, der kan håndhæves; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at med Lissabontraktatens ikrafttræden og i henhold til artikel 6 i TEU har chartret samme juridiske værdi som traktaterne og omdanner således værdier og principper til konkrete rettigheder, der kan håndhæves;

| H. | der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i TEU giver EU-institutionerne beføjelse til efter en præcis procedure at vurdere, om der er en klar risiko for, at en medlemsstat groft overtræder de fælles værdier, der er nævnt i artikel 2, og til at indlede politiske forhandlinger med det pågældende land for at forhindre og rette op på disse overtrædelser der henviser til, at Rådet, inden det fastslår dette, i overensstemmelse med samme procedure hører den berørte medlemsstat; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i TEU giver EU-institutionerne beføjelse til efter en præcis procedure at vurdere, om der er en klar risiko for, at en medlemsstat groft overtræder de fælles værdier, der er nævnt i artikel 2, og til at indlede politiske forhandlinger med det pågældende land for at forhindre og rette op på disse overtrædelser der henviser til, at Rådet, inden det fastslår dette, i overensstemmelse med samme procedure hører den berørte medlemsstat;

| I. | der henviser til, at anvendelsesområdet for artikel 2 i TEU ikke er begrænset af begrænsningerne i chartrets artikel 51, stk. 1, at anvendelsesområdet for artikel 7 i TEU ikke er begrænset til de politikområder, der dækkes af EU-lovgivningen, og at EU som følge heraf også kan handle i tilfælde af en overtrædelse af eller en klar fare for et brud på de fælles værdier på områder, der henhører under medlemsstaternes beføjelser; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at anvendelsesområdet for artikel 2 i TEU ikke er begrænset af begrænsningerne i chartrets artikel 51, stk. 1, at anvendelsesområdet for artikel 7 i TEU ikke er begrænset til de politikområder, der dækkes af EU-lovgivningen, og at EU som følge heraf også kan handle i tilfælde af en overtrædelse af eller en klar fare for et brud på de fælles værdier på områder, der henhører under medlemsstaternes beføjelser;

| J. | der henviser til, at i henhold til princippet om loyalt samarbejde som fastsat i artikel 4, stk. 3, skal medlemsstaterne lette gennemførelsen af Unionens opgaver og afholde sig fra at træffe foranstaltninger, der kan bringe virkeliggørelsen af Unionens mål i fare, herunder målet om at respektere og fremme Unionens fælles værdier; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at i henhold til princippet om loyalt samarbejde som fastsat i artikel 4, stk. 3, skal medlemsstaterne lette gennemførelsen af Unionens opgaver og afholde sig fra at træffe foranstaltninger, der kan bringe virkeliggørelsen af Unionens mål i fare, herunder målet om at respektere og fremme Unionens fælles værdier;

| K. | der henviser til, at respekten for Unionens fælles værdier går hånd i hånd med EU's forpligtelse til mangfoldighed, dvs. Unionens forpligtelse i medfør af artikel 4, stk. 2, i EU-traktaten til at respektere »medlemsstaternes lighed over for traktaterne samt deres nationale identitet, som den kommer til udtryk i deres grundlæggende politiske og forfatningsmæssige strukturer«; der henviser til, at de grundlæggende europæiske værdier, som er fastsat i artikel 2 i EU-traktaten, udspringer af den fælles forfatningstradition i medlemsstaterne og derfor ikke kan sættes op mod forpligtelsen i artikel 4 i TEU, og til, at de snarere udgør det fundament, som medlemsstaterne kan varetage og videreudvikle deres egen nationale identitet på; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at respekten for Unionens fælles værdier går hånd i hånd med EU's forpligtelse til mangfoldighed, dvs. Unionens forpligtelse i medfør af artikel 4, stk. 2, i EU-traktaten til at respektere »medlemsstaternes lighed over for traktaterne samt deres nationale identitet, som den kommer til udtryk i deres grundlæggende politiske og forfatningsmæssige strukturer«; der henviser til, at de grundlæggende europæiske værdier, som er fastsat i artikel 2 i EU-traktaten, udspringer af den fælles forfatningstradition i medlemsstaterne og derfor ikke kan sættes op mod forpligtelsen i artikel 4 i TEU, og til, at de snarere udgør det fundament, som medlemsstaterne kan varetage og videreudvikle deres egen nationale identitet på;

| L. | der henviser til, at inden for rammerne af traktaterne er respekten for den »nationale identitet« (artikel 4, stk. 2, i TEU) og for »medlemsstaternes forskellige retssystemer og traditioner« (artikel 67 TEUF) nært forbundet med principperne om loyalt samarbejde (artikel 4, stk. 3, i TEU), gensidig anerkendelse (artikel 81 og 82 i TEUF) og dermed gensidig tillid samt respekt for kulturel og sproglig mangfoldighed (EU-traktatens artikel 3, stk. 3); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at inden for rammerne af traktaterne er respekten for den »nationale identitet« (artikel 4, stk. 2, i TEU) og for »medlemsstaternes forskellige retssystemer og traditioner« (artikel 67 TEUF) nært forbundet med principperne om loyalt samarbejde (artikel 4, stk. 3, i TEU), gensidig anerkendelse (artikel 81 og 82 i TEUF) og dermed gensidig tillid samt respekt for kulturel og sproglig mangfoldighed (EU-traktatens artikel 3, stk. 3);

| M. | der henviser til, at en medlemsstats krænkelse af Unionens principper og fælles værdier ikke kan begrundes med nationale traditioner og heller ikke med et udtryk for national identitet, når en sådan krænkelse resulterer i en forringelse af de principper og værdier, der er centrale i den europæiske integrationsproces, som f.eks. de demokratiske værdier, retsstatsprincippet eller princippet om gensidig anerkendelse, og at det deraf følger, at en henvisning til artikel 4, stk. 2, i TEU kun kan gøres gældende, så længe en medlemsstat respekterer de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en medlemsstats krænkelse af Unionens principper og fælles værdier ikke kan begrundes med nationale traditioner og heller ikke med et udtryk for national identitet, når en sådan krænkelse resulterer i en forringelse af de principper og værdier, der er centrale i den europæiske integrationsproces, som f.eks. de demokratiske værdier, retsstatsprincippet eller princippet om gensidig anerkendelse, og at det deraf følger, at en henvisning til artikel 4, stk. 2, i TEU kun kan gøres gældende, så længe en medlemsstat respekterer de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU;

| N. | der henviser til, at Unionens mål om at forsvare og fremme sine værdier i forbindelserne med den øvrige verden som fastsat i artikel 3, stk. 4, i TEU styrkes yderligere af den specifikke forpligtelse om, at Unionens optræden på den internationale scene skal bygge på de principper, der har ligget til grund for dens egen oprettelse, udvikling og udvidelse: demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed (artikel 21, stk. 1, i TEU); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Unionens mål om at forsvare og fremme sine værdier i forbindelserne med den øvrige verden som fastsat i artikel 3, stk. 4, i TEU styrkes yderligere af den specifikke forpligtelse om, at Unionens optræden på den internationale scene skal bygge på de principper, der har ligget til grund for dens egen oprettelse, udvikling og udvidelse: demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed (artikel 21, stk. 1, i TEU);

| O. | der således henviser til, at ikke blot medlemsstaternes og EU's troværdighed på den internationale scene vil blive undergravet, men også Unionens mål i dens indsats udadtil, hvis medlemsstaterne ikke er i stand til eller villige til at leve op til de standarder, som de har aftalt og bundet sig til gennem underskrivelsen af traktaten; |
| --- | --- |

O.

der således henviser til, at ikke blot medlemsstaternes og EU's troværdighed på den internationale scene vil blive undergravet, men også Unionens mål i dens indsats udadtil, hvis medlemsstaterne ikke er i stand til eller villige til at leve op til de standarder, som de har aftalt og bundet sig til gennem underskrivelsen af traktaten;

| P. | der henviser til, at medlemsstaternes respekt for de samme grundlæggende værdier er en nødvendig forudsætning for at sikre gensidig tillid og følgelig korrekt funktion af gensidig anerkendelse, som er central for oprettelsen og udviklingen af det indre marked samt for det europæiske område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og at ethvert forsøg på at udvise manglende respekt for eller svække de fælles værdier derfor vil påvirke hele opbygningen af den europæiske proces for økonomisk, social og politisk integration negativt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at medlemsstaternes respekt for de samme grundlæggende værdier er en nødvendig forudsætning for at sikre gensidig tillid og følgelig korrekt funktion af gensidig anerkendelse, som er central for oprettelsen og udviklingen af det indre marked samt for det europæiske område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og at ethvert forsøg på at udvise manglende respekt for eller svække de fælles værdier derfor vil påvirke hele opbygningen af den europæiske proces for økonomisk, social og politisk integration negativt;

| Q. | der henviser til, at de fælles værdier, som er fastsat i artikel 2 i TEU, knæsat i traktaternes præambler og chartret om grundlæggende rettigheder og omhandlet i præamblen til EMRK og i artikel 3 i statutten for Europarådet, kræver en magtadskillelse mellem uafhængige institutioner baseret på et korrekt fungerende system med kontrol og tilsyn, og at det centrale i disse principper omfatter: overholdelse af legalitetsprincippet, herunder en gennemsigtig, ansvarlig og demokratisk lovvedtagelsesproces, retssikkerhed, et stærkt system med repræsentativt demokrati baseret på frie valg og med respekt for oppositionens rettigheder, effektiv kontrol af lovgivningens overensstemmelse med forfatningen, en effektiv, åben, deltagelsesorienteret og ansvarlig regering og administration, uafhængige og upartiske domstole, uafhængige medier samt overholdelse af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de fælles værdier, som er fastsat i artikel 2 i TEU, knæsat i traktaternes præambler og chartret om grundlæggende rettigheder og omhandlet i præamblen til EMRK og i artikel 3 i statutten for Europarådet, kræver en magtadskillelse mellem uafhængige institutioner baseret på et korrekt fungerende system med kontrol og tilsyn, og at det centrale i disse principper omfatter: overholdelse af legalitetsprincippet, herunder en gennemsigtig, ansvarlig og demokratisk lovvedtagelsesproces, retssikkerhed, et stærkt system med repræsentativt demokrati baseret på frie valg og med respekt for oppositionens rettigheder, effektiv kontrol af lovgivningens overensstemmelse med forfatningen, en effektiv, åben, deltagelsesorienteret og ansvarlig regering og administration, uafhængige og upartiske domstole, uafhængige medier samt overholdelse af de grundlæggende rettigheder;

| R. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Union »drager omsorg for gennemførelsen af traktaterne og fører tilsyn med gennemførelsen af EU-retten under Den Europæiske Unions Domstols kontrol«; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Union »drager omsorg for gennemførelsen af traktaterne og fører tilsyn med gennemførelsen af EU-retten under Den Europæiske Unions Domstols kontrol«;

Reformer i Ungarn

| S. | der henviser til, at Ungarn var det første tidligere kommunistiske land, der tiltrådte EMRK, og at landet som EU-medlemsstat var det første til at ratificere Lissabontraktaten den 17. december 2007, og der henviser til, at Ungarn deltog aktivt i arbejdet i konventet og regeringskonferencen i 2003 og 2004, bl.a. med hensyn til udarbejdelsen af artikel 2 i TEU, og tog det initiativ, der udmøntede sig i indlemmelsen af rettigheder for personer, der tilhører mindretal; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Ungarn var det første tidligere kommunistiske land, der tiltrådte EMRK, og at landet som EU-medlemsstat var det første til at ratificere Lissabontraktaten den 17. december 2007, og der henviser til, at Ungarn deltog aktivt i arbejdet i konventet og regeringskonferencen i 2003 og 2004, bl.a. med hensyn til udarbejdelsen af artikel 2 i TEU, og tog det initiativ, der udmøntede sig i indlemmelsen af rettigheder for personer, der tilhører mindretal;

| T. | der henviser til, at i Ungarns århundredlange historie har fredelig sameksistens mellem forskellige nationaliteter og befolkningsgrupper haft positiv betydning for landets kulturelle rigdom og velstand, og Ungarn opfordres derfor til at fortsætte denne tradition og energisk modvirke alle bestræbelser, som kan diskriminere enkelte grupper; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at i Ungarns århundredlange historie har fredelig sameksistens mellem forskellige nationaliteter og befolkningsgrupper haft positiv betydning for landets kulturelle rigdom og velstand, og Ungarn opfordres derfor til at fortsætte denne tradition og energisk modvirke alle bestræbelser, som kan diskriminere enkelte grupper;

| U. | der henviser til, at Ungarn ligeledes har undertegnet den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale retlige instrumenter, der forpligter landet til at respektere og gennemføre internationale demokratiske principper; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Ungarn ligeledes har undertegnet den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale retlige instrumenter, der forpligter landet til at respektere og gennemføre internationale demokratiske principper;

| V. | der henviser til, at det regerende flertal efter valget i Ungarn i 2010 fik over to tredjedele af pladserne i parlamentet, hvorved det hurtigt kunne indlede en intens lovgivningsindsats for fuldstændig at omforme landets forfatningsmæssige rammer (den tidligere forfatning er blevet ændret 12 gange og grundloven fire gange indtil videre) og dermed i vid udstrækning ændre de institutionelle og juridiske rammer samt en række grundlæggende aspekter af ikke bare det offentlige, men også det private liv; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det regerende flertal efter valget i Ungarn i 2010 fik over to tredjedele af pladserne i parlamentet, hvorved det hurtigt kunne indlede en intens lovgivningsindsats for fuldstændig at omforme landets forfatningsmæssige rammer (den tidligere forfatning er blevet ændret 12 gange og grundloven fire gange indtil videre) og dermed i vid udstrækning ændre de institutionelle og juridiske rammer samt en række grundlæggende aspekter af ikke bare det offentlige, men også det private liv;

| W. | der henviser til, at det står alle EU-medlemsstater helt frit for at revidere deres forfatning, og der henviser til, at selve meningen med et demokratisk skift er, at det giver en ny regering mulighed for at vedtage lovgivning, der afspejler befolkningens vilje, dens værdier og politiske løfter, for så vidt som de demokratiske værdier og principper og retsstatsprincippet, der råder i Unionen, overholdes der henviser til, at særlige forfatningsprocedurer i alle medlemsstaterne gør det vanskeligere at ændre forfatningen end at ændre den almindelige lovgivning, navnlig med brug af kvalificeret flertal, supplerende beslutningsprocesser, tidsfrister og folkeafstemninger; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det står alle EU-medlemsstater helt frit for at revidere deres forfatning, og der henviser til, at selve meningen med et demokratisk skift er, at det giver en ny regering mulighed for at vedtage lovgivning, der afspejler befolkningens vilje, dens værdier og politiske løfter, for så vidt som de demokratiske værdier og principper og retsstatsprincippet, der råder i Unionen, overholdes der henviser til, at særlige forfatningsprocedurer i alle medlemsstaterne gør det vanskeligere at ændre forfatningen end at ændre den almindelige lovgivning, navnlig med brug af kvalificeret flertal, supplerende beslutningsprocesser, tidsfrister og folkeafstemninger;

| X. | der henviser til, at de demokratiske traditioners fortid i Europa vidner om, at en forfatningsreform kræver størst mulig forsigtighed og behørig hensyntagen til procedurer og garantier, som har til formål bl.a. at bevare retsstaten, magtadskillelsen og hierarkiet af retsnormer — idet forfatningen er landets øverste lov; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de demokratiske traditioners fortid i Europa vidner om, at en forfatningsreform kræver størst mulig forsigtighed og behørig hensyntagen til procedurer og garantier, som har til formål bl.a. at bevare retsstaten, magtadskillelsen og hierarkiet af retsnormer — idet forfatningen er landets øverste lov;

| Y. | der henviser til, at omfanget af de omfattende og systematiske forfatningsmæssige og institutionelle reformer, som den nye ungarske regering og det nye ungarske parlament har gennemført inden for et ekstremt kort tidsrum, er uden sidestykke og grunden til, at så mange europæiske institutioner og organisationer (EU, Europarådet, OSCE) har fundet det nødvendigt at vurdere konsekvenserne af visse af reformerne; der henviser til, at der ikke bør forekomme dobbelte standarder i behandlingen af medlemsstaterne, hvorfor situationen i andre medlemsstater også bør overvåges for at sikre lighed for traktaterne blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at omfanget af de omfattende og systematiske forfatningsmæssige og institutionelle reformer, som den nye ungarske regering og det nye ungarske parlament har gennemført inden for et ekstremt kort tidsrum, er uden sidestykke og grunden til, at så mange europæiske institutioner og organisationer (EU, Europarådet, OSCE) har fundet det nødvendigt at vurdere konsekvenserne af visse af reformerne; der henviser til, at der ikke bør forekomme dobbelte standarder i behandlingen af medlemsstaterne, hvorfor situationen i andre medlemsstater også bør overvåges for at sikre lighed for traktaterne blandt medlemsstaterne;

| Z. | der henviser til, at en dialog baseret på åbenhed, rummelighed, solidaritet og gensidig respekt mellem de europæiske institutioner og de ungarske myndigheder er nødvendig inden for rammerne af ovennævnte demokratiske værdifællesskab; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at en dialog baseret på åbenhed, rummelighed, solidaritet og gensidig respekt mellem de europæiske institutioner og de ungarske myndigheder er nødvendig inden for rammerne af ovennævnte demokratiske værdifællesskab;

| AA. | der henviser til, at Kommissionen under varetagelsen af sit ansvar for at føre tilsyn med gennemførelsen af EU-retten skal handle med størst mulig beføjelse samt respekt for uafhængigheden og handle omgående og med rettidig omhu især ved undersøgelse af potentielle grove krænkelser af Unionens værdier fra en medlemsstats side; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Kommissionen under varetagelsen af sit ansvar for at føre tilsyn med gennemførelsen af EU-retten skal handle med størst mulig beføjelse samt respekt for uafhængigheden og handle omgående og med rettidig omhu især ved undersøgelse af potentielle grove krænkelser af Unionens værdier fra en medlemsstats side;

Grundloven og dens overgangsbestemmelser

| AB. | der henviser til, at den ungarske grundlov — som blev vedtaget den 18. april 2011, udelukkende med stemmerne fra den regerende koalition og med udgangspunkt i et udkast udarbejdet af repræsentanter fra den regerende koalition — blev vedtaget inden for et ekstremt kort tidsrum på bare 35 kalenderdage regnet fra fremsættelsen af forslag (T/2627) over for parlamentet, hvilket indskrænkede mulighederne for en gennemgribende og indgående debat om udkastet med oppositionspartierne og civilsamfundet; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at den ungarske grundlov — som blev vedtaget den 18. april 2011, udelukkende med stemmerne fra den regerende koalition og med udgangspunkt i et udkast udarbejdet af repræsentanter fra den regerende koalition — blev vedtaget inden for et ekstremt kort tidsrum på bare 35 kalenderdage regnet fra fremsættelsen af forslag (T/2627) over for parlamentet, hvilket indskrænkede mulighederne for en gennemgribende og indgående debat om udkastet med oppositionspartierne og civilsamfundet;

| AC. | der henviser til, at forfatningsudkastet, som blev forelagt det ungarske parlament den 14. marts 2011, var udarbejdet af repræsentanter fra den regerende FIDESZ-KDNP-koalition og ikke et arbejdsdokument fremkommet på baggrund af overvejelser i parlamentets ad hoc-udvalg, som netop var nedsat udtrykkeligt med henblik på at udarbejde den nye grundlov, hvilket forværrer den manglende høring af oppositionen yderligere; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at forfatningsudkastet, som blev forelagt det ungarske parlament den 14. marts 2011, var udarbejdet af repræsentanter fra den regerende FIDESZ-KDNP-koalition og ikke et arbejdsdokument fremkommet på baggrund af overvejelser i parlamentets ad hoc-udvalg, som netop var nedsat udtrykkeligt med henblik på at udarbejde den nye grundlov, hvilket forværrer den manglende høring af oppositionen yderligere;

| AD. | der henviser til, at den »nationale høring« om forfatningsgivningen bestod af en liste med 12 spørgsmål om meget specifikke emner, som var udarbejdet af regeringspartiet på en måde, der kunne have afstedkommet selvindlysende svar, og til, at den ikke omfattede teksten til grundlovsudkastet; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at den »nationale høring« om forfatningsgivningen bestod af en liste med 12 spørgsmål om meget specifikke emner, som var udarbejdet af regeringspartiet på en måde, der kunne have afstedkommet selvindlysende svar, og til, at den ikke omfattede teksten til grundlovsudkastet;

| AE. | der henviser til, at den ungarske forfatningsdomstol i forlængelse af et andragende vedrørende forfatningen indgivet af den ungarske kommissær for grundlæggende rettigheder den 28. december 2012 ophævede over to tredjedele af overgangsbestemmelserne (afgørelse nr. 45/2012) med den begrundelse, at de ikke var midlertidige; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at den ungarske forfatningsdomstol i forlængelse af et andragende vedrørende forfatningen indgivet af den ungarske kommissær for grundlæggende rettigheder den 28. december 2012 ophævede over to tredjedele af overgangsbestemmelserne (afgørelse nr. 45/2012) med den begrundelse, at de ikke var midlertidige;

| AF. | der henviser til, at den fjerde ændring af grundloven, som blev vedtaget den 11. marts 2013, integrerer de fleste af de overgangsbestemmelser, som forfatningsdomstolen ophævede, i grundloven sammen med andre bestemmelser, som tidligere er kendt forfatningsstridige; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at den fjerde ændring af grundloven, som blev vedtaget den 11. marts 2013, integrerer de fleste af de overgangsbestemmelser, som forfatningsdomstolen ophævede, i grundloven sammen med andre bestemmelser, som tidligere er kendt forfatningsstridige;

Omfattende brug af forfatningslove

| AG. | der henviser til, at den ungarske grundlov henviser til 26 emner, der skal defineres ved forfatningslove (dvs. love, der skal vedtages med et flertal på to tredjedele), og som dækker en bred vifte af emner vedrørende Ungarns institutionelle system, udøvelsen af grundlæggende rettigheder og vigtige samfundsmæssige ordninger; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at den ungarske grundlov henviser til 26 emner, der skal defineres ved forfatningslove (dvs. love, der skal vedtages med et flertal på to tredjedele), og som dækker en bred vifte af emner vedrørende Ungarns institutionelle system, udøvelsen af grundlæggende rettigheder og vigtige samfundsmæssige ordninger;

| AH. | der henviser til, at parlamentet siden grundlovens vedtagelse har udstedt 49 forfatningslove (6) (på halvandet år); |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at parlamentet siden grundlovens vedtagelse har udstedt 49 forfatningslove (6) (på halvandet år);

| AI. | der henviser til, at en række emner, såsom specifikke aspekter af familieretten og skatte- og pensionssystemerne, som normalt hører ind under lovgiverens almindelige beslutningsbeføjelser, reguleres ved forfatningslove; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at en række emner, såsom specifikke aspekter af familieretten og skatte- og pensionssystemerne, som normalt hører ind under lovgiverens almindelige beslutningsbeføjelser, reguleres ved forfatningslove;

Hasteprocedurer, praksis i forbindelse med lovforslag fra enkeltmedlemmer og parlamentsdebatter

| AJ. | der henviser til, at vigtig lovgivning, herunder grundloven, den anden og fjerde ændring af grundloven, grundlovens overgangsbestemmelser og en række forfatningslove, blev vedtaget på baggrund af lovforslag fra enkeltmedlemmer, for hvilke reglerne i lov CXXXI fra 2010 om det civile samfunds deltagelse i udarbejdelsen af lovgivning og i dekret 24/2011 fra ministeren for offentlig administration og retlige anliggender om forudgående og efterfølgende konsekvensanalyse ikke finder anvendelse, hvilket betyder, at lovgivning, som vedtages via denne forenklede procedure, er genstand for begrænset offentlig debat; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at vigtig lovgivning, herunder grundloven, den anden og fjerde ændring af grundloven, grundlovens overgangsbestemmelser og en række forfatningslove, blev vedtaget på baggrund af lovforslag fra enkeltmedlemmer, for hvilke reglerne i lov CXXXI fra 2010 om det civile samfunds deltagelse i udarbejdelsen af lovgivning og i dekret 24/2011 fra ministeren for offentlig administration og retlige anliggender om forudgående og efterfølgende konsekvensanalyse ikke finder anvendelse, hvilket betyder, at lovgivning, som vedtages via denne forenklede procedure, er genstand for begrænset offentlig debat;

| AK. | der henviser til, at vedtagelsen af et stort antal forfatningslove inden for et meget kort tidsrum, herunder lovene om ungarske dommeres retsstilling og aflønning og om ungarske domstoles opbygning og forvaltning, samt lovene om religionsfrihed og om Ungarns nationalbank, uvægerligt begrænsede mulighederne for tilstrækkelig høring af oppositionspartierne og civilsamfundet, herunder, hvor det var relevant, arbejdsgiverforeningerne, fagbevægelsen og interessegrupper; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at vedtagelsen af et stort antal forfatningslove inden for et meget kort tidsrum, herunder lovene om ungarske dommeres retsstilling og aflønning og om ungarske domstoles opbygning og forvaltning, samt lovene om religionsfrihed og om Ungarns nationalbank, uvægerligt begrænsede mulighederne for tilstrækkelig høring af oppositionspartierne og civilsamfundet, herunder, hvor det var relevant, arbejdsgiverforeningerne, fagbevægelsen og interessegrupper;

| AL. | der henviser til, at lov XXXVI af 2012 om nationalforsamlingen giver parlamentets formand omfattende beføjelser til at begrænse medlemmernes ytringsfrihed i parlamentet; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at lov XXXVI af 2012 om nationalforsamlingen giver parlamentets formand omfattende beføjelser til at begrænse medlemmernes ytringsfrihed i parlamentet;

Skævvridning af styrkeforholdet mellem institutionerne: Forfatningsdomstolen, parlamentet og databeskyttelsesmyndigheden

| AM. | der henviser til, at i henhold til grundloven har man indført to nye forfatningsmæssige klagemuligheder over for forfatningsdomstolen, mens popularklager med krav om efterfølgende gennemgang er blevet afskaffet; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at i henhold til grundloven har man indført to nye forfatningsmæssige klagemuligheder over for forfatningsdomstolen, mens popularklager med krav om efterfølgende gennemgang er blevet afskaffet;

| AN. | der henviser til, at lov nr. LXXII fra 2013 om indførelse af nye regler og bestemmelser om tilsyn med den nationale sikkerhed blev offentliggjort den 3. juni 2013; Der henviser til, at denne lov har givet anledning til bekymring, som navnlig er blevet fremført af vice-statsadvokaten, under henvisning til respekten for princippet om magtens adskillelse, retsvæsenets uafhængighed, beskyttelsen af privatlivets of familiens fred og retten til effektive retsmidler; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at lov nr. LXXII fra 2013 om indførelse af nye regler og bestemmelser om tilsyn med den nationale sikkerhed blev offentliggjort den 3. juni 2013; Der henviser til, at denne lov har givet anledning til bekymring, som navnlig er blevet fremført af vice-statsadvokaten, under henvisning til respekten for princippet om magtens adskillelse, retsvæsenets uafhængighed, beskyttelsen af privatlivets of familiens fred og retten til effektive retsmidler;

| AO. | der henviser til, at forfatningsdomstolens beføjelser vedrørende efterfølgende gennemgang af, hvorvidt indholdet i budgetrelaterede love overholder forfatningen, til at gennemgå budgetrelaterede love i henhold til grundloven er blevet væsentligt begrænset til overtrædelser af en udtømmende liste over rettigheder, hvilket forhindrer, at den undersøger, hvorvidt sager vedrørende overtrædelser af andre grundlæggende rettigheder, herunder ejendomsretten, retten til en retfærdig rettergang og retten til ikke at blive forskelsbehandlet, er i overensstemmelse med forfatningen; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at forfatningsdomstolens beføjelser vedrørende efterfølgende gennemgang af, hvorvidt indholdet i budgetrelaterede love overholder forfatningen, til at gennemgå budgetrelaterede love i henhold til grundloven er blevet væsentligt begrænset til overtrædelser af en udtømmende liste over rettigheder, hvilket forhindrer, at den undersøger, hvorvidt sager vedrørende overtrædelser af andre grundlæggende rettigheder, herunder ejendomsretten, retten til en retfærdig rettergang og retten til ikke at blive forskelsbehandlet, er i overensstemmelse med forfatningen;

| AP. | der henviser til, at den fjerde ændring af grundloven lod forfatningsdomstolens allerede eksisterende ret til at undersøge grundlovsændringer på et proceduremæssigt grundlag stå uændret, og der henviser til, at den for fremtiden forhindrer domstolen i at undersøge ændringer af grundloven på et substantielt grundlag; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at den fjerde ændring af grundloven lod forfatningsdomstolens allerede eksisterende ret til at undersøge grundlovsændringer på et proceduremæssigt grundlag stå uændret, og der henviser til, at den for fremtiden forhindrer domstolen i at undersøge ændringer af grundloven på et substantielt grundlag;

| AQ. | der henviser til, at forfatningsdomstolen i sin ovennævnte afgørelse 45/2012 fastslog, at »Forfatningsmæssig legalitet indebærer ikke blot gyldighedskrav af proceduremæssig, formel og offentligretlig karakter, men også substantielle bestemmelser. De forfatningsmæssige kriterier i en demokratisk stat med retsstatsforhold er samtidig forfatningsmæssige værdier, principper og grundlæggende demokratiske frihedsrettigheder forankret i internationale traktater og accepteret og anerkendt af samfund af demokratiske stater med retsstatsforhold samt ius cogens, der til dels er det samme som det foregående. Forfatningsdomstolen kan, såfremt det er relevant, endog undersøge den frie håndhævelse og konstitutionaliseringen af de substantielle krav, garantier og værdier i demokratiske stater med retsstatsforhold«; (punkt IV.7 i afgørelsen); |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at forfatningsdomstolen i sin ovennævnte afgørelse 45/2012 fastslog, at »Forfatningsmæssig legalitet indebærer ikke blot gyldighedskrav af proceduremæssig, formel og offentligretlig karakter, men også substantielle bestemmelser. De forfatningsmæssige kriterier i en demokratisk stat med retsstatsforhold er samtidig forfatningsmæssige værdier, principper og grundlæggende demokratiske frihedsrettigheder forankret i internationale traktater og accepteret og anerkendt af samfund af demokratiske stater med retsstatsforhold samt ius cogens, der til dels er det samme som det foregående. Forfatningsdomstolen kan, såfremt det er relevant, endog undersøge den frie håndhævelse og konstitutionaliseringen af de substantielle krav, garantier og værdier i demokratiske stater med retsstatsforhold«; (punkt IV.7 i afgørelsen);

| AR. | der henviser til, at det i den fjerde ændring af grundloven yderligere fastsættes, at forfatningsdomstolens kendelser afsagt før grundlovens ikrafttræden ophæves, og at man ved at gøre dette går direkte imod forfatningsdomstolens afgørelse nr. 22/2012, hvori domstolen fastslog, at dens erklæringer vedrørende grundlæggende værdier, menneskerettigheder og frihedsrettigheder samt om de forfatningsmæssige institutioner, som ikke er ændret grundlæggende gennem grundloven, fortsat gælder; der henviser til, at den fjerde ændring betød, at en række bestemmelser, som forfatningsdomstolen tidligere havde erklæret forfatningsstridige, blev genindført i grundloven; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at det i den fjerde ændring af grundloven yderligere fastsættes, at forfatningsdomstolens kendelser afsagt før grundlovens ikrafttræden ophæves, og at man ved at gøre dette går direkte imod forfatningsdomstolens afgørelse nr. 22/2012, hvori domstolen fastslog, at dens erklæringer vedrørende grundlæggende værdier, menneskerettigheder og frihedsrettigheder samt om de forfatningsmæssige institutioner, som ikke er ændret grundlæggende gennem grundloven, fortsat gælder; der henviser til, at den fjerde ændring betød, at en række bestemmelser, som forfatningsdomstolen tidligere havde erklæret forfatningsstridige, blev genindført i grundloven;

| AS. | der henviser til, at det ikkeparlamentariske organ, budgetrådet, som har begrænset demokratisk legitimitet, har fået beføjelse til at nedlægge veto mod finansloven og dermed indskrænker den demokratisk valgte lovgivers mulighed for at handle og give republikkens præsident mulighed for at opløse parlamentet; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at det ikkeparlamentariske organ, budgetrådet, som har begrænset demokratisk legitimitet, har fået beføjelse til at nedlægge veto mod finansloven og dermed indskrænker den demokratisk valgte lovgivers mulighed for at handle og give republikkens præsident mulighed for at opløse parlamentet;

| AT. | der henviser til, at den nye lov om informationsfrihed, som blev vedtaget i juli 2011, ophævede institutionen ombudsmand for databeskyttelse og informationsfrihed og dermed bragte ombudsmandens seks år lange embedsperiode til ophør i utide og overførte institutionens beføjelser til den nyoprettede nationale myndighed for databeskyttelse; der henviser til, at disse ændringer for øjeblikket undersøges af Den Europæiske Unions Domstol; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at den nye lov om informationsfrihed, som blev vedtaget i juli 2011, ophævede institutionen ombudsmand for databeskyttelse og informationsfrihed og dermed bragte ombudsmandens seks år lange embedsperiode til ophør i utide og overførte institutionens beføjelser til den nyoprettede nationale myndighed for databeskyttelse; der henviser til, at disse ændringer for øjeblikket undersøges af Den Europæiske Unions Domstol;

| AU. | der henviser til, at Kommissionen indledte en overtrædelsesprocedure mod Ungarn den 8. juni 2012 med den begrundelse, at Ungarn har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til direktiv 95/46/EF, idet landet har fjernet den tilsynsførende for databeskyttelse fra sit embede inden embedsperiodens udløb og dermed har bragt embedets uafhængighed i fare; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at Kommissionen indledte en overtrædelsesprocedure mod Ungarn den 8. juni 2012 med den begrundelse, at Ungarn har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til direktiv 95/46/EF, idet landet har fjernet den tilsynsførende for databeskyttelse fra sit embede inden embedsperiodens udløb og dermed har bragt embedets uafhængighed i fare;

Domstolenes uafhængighed

| AV. | der henviser til, at i henhold til grundloven og overgangsbestemmelserne blev den seksårige embedsperiode for den tidligere højesteretspræsident (omdøbt til »Kúria«) afsluttet i utide efter to år; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at i henhold til grundloven og overgangsbestemmelserne blev den seksårige embedsperiode for den tidligere højesteretspræsident (omdøbt til »Kúria«) afsluttet i utide efter to år;

| AW. | der henviser til, at Ungarn den 2. juli 2012 ændrede forfatningslovene om domstolene (lov CLXI af 2011 om domstolenes opbygning og forvaltning og lov CLXII af 2011 om dommernes retsstilling og aflønning) og delvis gennemførte Venedigkommissionens anbefalinger; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at Ungarn den 2. juli 2012 ændrede forfatningslovene om domstolene (lov CLXI af 2011 om domstolenes opbygning og forvaltning og lov CLXII af 2011 om dommernes retsstilling og aflønning) og delvis gennemførte Venedigkommissionens anbefalinger;

| AX. | der henviser til, at centrale foranstaltninger, der sikrer dommernes uafhængighed, som f.eks. uafsættelighed, en garanteret embedsperiode samt strukturen og sammensætningen af de styrende organer, ikke er reguleret i selve grundloven, men stadig er — sammen med detaljerede regler om domstolenes opbygning og administration — fastsat i de ændrede forfatningslove; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at centrale foranstaltninger, der sikrer dommernes uafhængighed, som f.eks. uafsættelighed, en garanteret embedsperiode samt strukturen og sammensætningen af de styrende organer, ikke er reguleret i selve grundloven, men stadig er — sammen med detaljerede regler om domstolenes opbygning og administration — fastsat i de ændrede forfatningslove;

| AY. | der henviser til, at forfatningsdomstolens uafhængighed ikke sikres gennem den ungarske forfatning, og at det samme gælder retsvæsenets administration; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at forfatningsdomstolens uafhængighed ikke sikres gennem den ungarske forfatning, og at det samme gælder retsvæsenets administration;

| AZ. | der henviser til, at ændringen af forfatningslovene om domstolene med hensyn til den nationale domstolsmyndigheds præsidenten beføjelser til at overføre en sag til en anden domstol end den domstol, som sagen oprindeligt var indbragt for, med henblik på at pådømme sager inden for rimelig tid ikke indeholder objektive normative kriterier for udvælgelsen af de sager, der skal overføres; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at ændringen af forfatningslovene om domstolene med hensyn til den nationale domstolsmyndigheds præsidenten beføjelser til at overføre en sag til en anden domstol end den domstol, som sagen oprindeligt var indbragt for, med henblik på at pådømme sager inden for rimelig tid ikke indeholder objektive normative kriterier for udvælgelsen af de sager, der skal overføres;

| BA. | der henviser til, at efter grundlovens ikrafttræden med tilhørende overgangsbestemmelser og forfatningslov nr. CLXII af 2011 om dommernes retsstilling og aflønning, blev den obligatoriske pensionsalder for dommere sænket fra 70 til 62 år; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at efter grundlovens ikrafttræden med tilhørende overgangsbestemmelser og forfatningslov nr. CLXII af 2011 om dommernes retsstilling og aflønning, blev den obligatoriske pensionsalder for dommere sænket fra 70 til 62 år;

| BB. | der henviser til at EU-Domstolen i sin afgørelse af 6. november 2012 fastslår, at en radikal nedsættelse af pensionsalderen for dommere, anklagere og notarer i Ungarn fra 70 til 62 år udgør uberettiget forskelsbehandling på grund af alder, og at to grupper af ungarske dommere fremsendte klager til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 20. juni 2012, hvori de bad om at få fastslået, at den ungarske nedsættelse af pensionsalderen for dommere strider mod EMRK; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til at EU-Domstolen i sin afgørelse af 6. november 2012 fastslår, at en radikal nedsættelse af pensionsalderen for dommere, anklagere og notarer i Ungarn fra 70 til 62 år udgør uberettiget forskelsbehandling på grund af alder, og at to grupper af ungarske dommere fremsendte klager til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 20. juni 2012, hvori de bad om at få fastslået, at den ungarske nedsættelse af pensionsalderen for dommere strider mod EMRK;

| BC. | der henviser til, at det ungarske parlament den 11. marts 2013 vedtog lov nr. XX af 2013 om ændring af den øvre aldersgrænse med henblik på delvis at overholde afgørelserne fra den ungarske forfatningsdomstol af 16. juli 2012 og EU-Domstolen af 6. november 2012; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at det ungarske parlament den 11. marts 2013 vedtog lov nr. XX af 2013 om ændring af den øvre aldersgrænse med henblik på delvis at overholde afgørelserne fra den ungarske forfatningsdomstol af 16. juli 2012 og EU-Domstolen af 6. november 2012;

Valgreform

| BD. | der henviser til, at det regerende flertal i parlamentet har reformeret valgsystemet på en ensidig måde uden at søge at opnå konsensus med oppositionen; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at det regerende flertal i parlamentet har reformeret valgsystemet på en ensidig måde uden at søge at opnå konsensus med oppositionen;

| BE. | der henviser til, at det ungarske parlament som led i den seneste valgreform den 26. november 2012 vedtog loven om valgproceduren på grundlag af et enkeltmedlems lovforslag, der havde til formål at erstatte den tidligere automatiske vælgerregistrering af alle borgere med bopæl i Ungarn med et system med frivillig registrering som en forudsætning for, at den enkelte kan udøve sin stemmeret; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at det ungarske parlament som led i den seneste valgreform den 26. november 2012 vedtog loven om valgproceduren på grundlag af et enkeltmedlems lovforslag, der havde til formål at erstatte den tidligere automatiske vælgerregistrering af alle borgere med bopæl i Ungarn med et system med frivillig registrering som en forudsætning for, at den enkelte kan udøve sin stemmeret;

| BF. | der henviser til, at den anden ændring af grundloven med kravet om vælgerregistrering blev fremsat i form af et enkeltmedlems lovforslag samme dag som lovforslaget om valgproceduren, nemlig den 18. september 2012, og blev vedtaget den 29. oktober 2012; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at den anden ændring af grundloven med kravet om vælgerregistrering blev fremsat i form af et enkeltmedlems lovforslag samme dag som lovforslaget om valgproceduren, nemlig den 18. september 2012, og blev vedtaget den 29. oktober 2012;

| BG. | der henviser til, at Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR den 15.—16. juni 2012 vedtog en fælles udtalelse om loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament, |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR den 15.—16. juni 2012 vedtog en fælles udtalelse om loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament,

| BH. | der henviser til, at forfatningsdomstolen i forlængelse af andragendet fra republikkens præsident af 6. december 2012 fastslog, at registreringskravet udgør en uberettiget begrænsning af stemmeretten for ungarske statsborgere og derfor er forfatningsstridigt; |
| --- | --- |

BH.

der henviser til, at forfatningsdomstolen i forlængelse af andragendet fra republikkens præsident af 6. december 2012 fastslog, at registreringskravet udgør en uberettiget begrænsning af stemmeretten for ungarske statsborgere og derfor er forfatningsstridigt;

| BI. | der henviser til, at forfatningsdomstolen fastslog, at vælgerregistrering for borgere, der er bosiddende i udlandet, kan betragtes som berettiget, fastslog endvidere i sin afgørelse af 4. januar 2013, at en udelukkelse af muligheden for, at vælgere uden adresse i Ungarn kan registrere sig personligt, udgør forskelsbehandling, og at bestemmelserne om, at politiske reklamer kun må offentliggøres i de offentlige medier under valgkampen, samt reglerne om forbud mod offentliggørelse af offentlige opinionsundersøgelser fra og med seks dage før valget, udgør en uforholdsmæssig indskrænkning af ytringsfriheden og pressefriheden; |
| --- | --- |

BI.

der henviser til, at forfatningsdomstolen fastslog, at vælgerregistrering for borgere, der er bosiddende i udlandet, kan betragtes som berettiget, fastslog endvidere i sin afgørelse af 4. januar 2013, at en udelukkelse af muligheden for, at vælgere uden adresse i Ungarn kan registrere sig personligt, udgør forskelsbehandling, og at bestemmelserne om, at politiske reklamer kun må offentliggøres i de offentlige medier under valgkampen, samt reglerne om forbud mod offentliggørelse af offentlige opinionsundersøgelser fra og med seks dage før valget, udgør en uforholdsmæssig indskrænkning af ytringsfriheden og pressefriheden;

Medielovgivning

| BJ. | der henviser til, at Den Europæiske Union er baseret på de demokratiske værdier og retsstatsprincippet og derfor garanterer og fremmer ytrings- og informationsfrihed, som er fastlagt i artikel 11 i chartret og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention, og at disse rettigheder omfatter retten til at udtrykke sin holdning og friheden til at modtage og formidle information uden kontrol, indblanding eller pres fra de offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

BJ.

der henviser til, at Den Europæiske Union er baseret på de demokratiske værdier og retsstatsprincippet og derfor garanterer og fremmer ytrings- og informationsfrihed, som er fastlagt i artikel 11 i chartret og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention, og at disse rettigheder omfatter retten til at udtrykke sin holdning og friheden til at modtage og formidle information uden kontrol, indblanding eller pres fra de offentlige myndigheder;

| BK. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har fastslået, at medlemsstaterne har en positiv forpligtelse til at sikre mediepluralisme i henhold til artikel 10 i EMRK, og at konventionens bestemmelser svarer til bestemmelserne i artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder som led i Fællesskabets regelværk; |
| --- | --- |

BK.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har fastslået, at medlemsstaterne har en positiv forpligtelse til at sikre mediepluralisme i henhold til artikel 10 i EMRK, og at konventionens bestemmelser svarer til bestemmelserne i artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder som led i Fællesskabets regelværk;

| BL. | der henviser til, at en selvstændig og stærk offentlig sfære baseret på uafhængige og pluralistiske medier udgør en nødvendig ramme, hvor de kollektive frihedsrettigheder i civilsamfundet — som forsamlings- og foreningsfrihed — samt individuelle frihedsrettigheder — som ytringsfrihed og informationsfrihed — kan trives, og at journalister ikke bør udsættes for pres fra ejere, direktører og regeringer eller for økonomiske trusler; |
| --- | --- |

BL.

der henviser til, at en selvstændig og stærk offentlig sfære baseret på uafhængige og pluralistiske medier udgør en nødvendig ramme, hvor de kollektive frihedsrettigheder i civilsamfundet — som forsamlings- og foreningsfrihed — samt individuelle frihedsrettigheder — som ytringsfrihed og informationsfrihed — kan trives, og at journalister ikke bør udsættes for pres fra ejere, direktører og regeringer eller for økonomiske trusler;

| BM. | der henviser til, at Europarådet og OSCE gennem erklæringer, resolutioner, henstillinger, udtalelser og rapporter om mediefrihed, pluralisme og koncentration har skabt et betydeligt korpus af fælles europæiske minimumsstandarder på dette område; |
| --- | --- |

BM.

der henviser til, at Europarådet og OSCE gennem erklæringer, resolutioner, henstillinger, udtalelser og rapporter om mediefrihed, pluralisme og koncentration har skabt et betydeligt korpus af fælles europæiske minimumsstandarder på dette område;

| BN. | der henviser til, at medlemsstaterne har en pligt til at fremme og beskytte menings-, ytrings- og informations- og mediefrihed, og at EU, hvis disse frihedsrettigheder udsættes for en alvorlig trussel eller krænkes i en medlemsstat, er forpligtet til at gribe ind rettidigt og effektivt på grundlag af sine beføjelser i henhold til traktaterne og chartret for at beskytte den europæiske demokratiske og pluralistiske orden og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

BN.

der henviser til, at medlemsstaterne har en pligt til at fremme og beskytte menings-, ytrings- og informations- og mediefrihed, og at EU, hvis disse frihedsrettigheder udsættes for en alvorlig trussel eller krænkes i en medlemsstat, er forpligtet til at gribe ind rettidigt og effektivt på grundlag af sine beføjelser i henhold til traktaterne og chartret for at beskytte den europæiske demokratiske og pluralistiske orden og de grundlæggende rettigheder;

| BO. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har givet udtryk for bekymring over mediefriheden samt mediernes pluralisme og koncentration i EU og EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

BO.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har givet udtryk for bekymring over mediefriheden samt mediernes pluralisme og koncentration i EU og EU's medlemsstater;

| BP. | der henviser til, at Parlamentet, Kommissionen, OSCE-repræsentanten for frie medier og Europarådets menneskerettighedskommissær samt Europarådets generalsekretær, FN's særlige rapportør for fremme af retten til menings- og ytringsfrihed og en lang række internationale og nationale journalistorganisationer, redaktører og forlæggere, ngo'er, der er aktive inden for menneskerettigheder og borgerlige frihedsrettigheder, samt medlemsstaterne har udtrykt kritik af flere af bestemmelserne i den ungarske medielovgivning; |
| --- | --- |

BP.

der henviser til, at Parlamentet, Kommissionen, OSCE-repræsentanten for frie medier og Europarådets menneskerettighedskommissær samt Europarådets generalsekretær, FN's særlige rapportør for fremme af retten til menings- og ytringsfrihed og en lang række internationale og nationale journalistorganisationer, redaktører og forlæggere, ngo'er, der er aktive inden for menneskerettigheder og borgerlige frihedsrettigheder, samt medlemsstaterne har udtrykt kritik af flere af bestemmelserne i den ungarske medielovgivning;

| BQ. | der henviser til, at der hovedsageligt er rejst kritik af vedtagelsen af lovgivning under den parlamentariske procedure for enkeltmedlemmers fremsættelse af lovforslag, medietilsynets meget hierarkiske struktur, de ledelsesmæssige beføjelser hos formanden for tilsynsmyndigheden, manglen på bestemmelser til sikring af myndighedens uafhængighed, myndighedens omfattende magt for så vidt angår tilsyn og sanktioner, de betydelige følger af visse bestemmelser for programindholdet, manglen på mediespecifik regulering, manglen på gennemsigtighed i proceduren for afgivelse af bud på licenser, normer, som er vage og derfor kan bidrage til vilkårlig anvendelse og håndhævelse; |
| --- | --- |

BQ.

der henviser til, at der hovedsageligt er rejst kritik af vedtagelsen af lovgivning under den parlamentariske procedure for enkeltmedlemmers fremsættelse af lovforslag, medietilsynets meget hierarkiske struktur, de ledelsesmæssige beføjelser hos formanden for tilsynsmyndigheden, manglen på bestemmelser til sikring af myndighedens uafhængighed, myndighedens omfattende magt for så vidt angår tilsyn og sanktioner, de betydelige følger af visse bestemmelser for programindholdet, manglen på mediespecifik regulering, manglen på gennemsigtighed i proceduren for afgivelse af bud på licenser, normer, som er vage og derfor kan bidrage til vilkårlig anvendelse og håndhævelse;

| BR. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn understregede, at den ungarske medielov hurtigst muligt burde suspenderes og revideres på grundlag af bemærkninger og forslag fra Kommissionen, OSCE og Europarådet, og at Parlamentet opfordrede Kommissionen til fortsat nøje at overvåge og evaluere, om den ændrede ungarske medielov overholder EU-lovgivningen og særlig chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

BR.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn understregede, at den ungarske medielov hurtigst muligt burde suspenderes og revideres på grundlag af bemærkninger og forslag fra Kommissionen, OSCE og Europarådet, og at Parlamentet opfordrede Kommissionen til fortsat nøje at overvåge og evaluere, om den ændrede ungarske medielov overholder EU-lovgivningen og særlig chartret om grundlæggende rettigheder;

| BS. | der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær har understreget behovet for at ændre lovgivningen for at afhjælpe krænkelser af mediefriheden, f.eks. krav om, hvilke oplysninger og hvilken dækning der skal komme fra alle medieudbydere, sanktioner over for medierne, forebyggende restriktioner af pressefriheden i form af registreringskrav og undtagelser fra beskyttelsen af journalisters kilder, og at han i forbindelse med mediernes uafhængighed og frihed har givet udtryk for, at der er behov for at rette op på problemer som de svækkede forfatningsmæssige garantier for pluralisme, manglende uafhængighed for tilsynsorganer på medieområdet, manglende sikkerhed for public service-radio- og tv-foretagenders uafhængighed og mangel på en effektiv national klagemulighed for medieaktører, der berøres af Medierådets afgørelser; |
| --- | --- |

BS.

der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær har understreget behovet for at ændre lovgivningen for at afhjælpe krænkelser af mediefriheden, f.eks. krav om, hvilke oplysninger og hvilken dækning der skal komme fra alle medieudbydere, sanktioner over for medierne, forebyggende restriktioner af pressefriheden i form af registreringskrav og undtagelser fra beskyttelsen af journalisters kilder, og at han i forbindelse med mediernes uafhængighed og frihed har givet udtryk for, at der er behov for at rette op på problemer som de svækkede forfatningsmæssige garantier for pluralisme, manglende uafhængighed for tilsynsorganer på medieområdet, manglende sikkerhed for public service-radio- og tv-foretagenders uafhængighed og mangel på en effektiv national klagemulighed for medieaktører, der berøres af Medierådets afgørelser;

| BT. | der henviser til, at Kommissionen har givet udtryk for betænkeligheder ved den ungarske medielovs overensstemmelse med direktivet om audiovisuelle medier og EU's regelsæt generelt, navnlig hvad angår kravet om, at alle udbydere af audiovisuelle medietjenester skal sikre en afbalanceret dækning, og også har sat spørgsmålstegn ved lovens overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og respekt for den grundlæggende ret til ytrings- og informationsfrihed, der er fastsat i artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder, oprindelseslandsprincippet og registreringskravene, og at det ungarske parlament i marts 2011 efter forhandlinger med Kommissionen ændrede reglerne i henhold til forhandlingerne mellem parterne; |
| --- | --- |

BT.

der henviser til, at Kommissionen har givet udtryk for betænkeligheder ved den ungarske medielovs overensstemmelse med direktivet om audiovisuelle medier og EU's regelsæt generelt, navnlig hvad angår kravet om, at alle udbydere af audiovisuelle medietjenester skal sikre en afbalanceret dækning, og også har sat spørgsmålstegn ved lovens overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og respekt for den grundlæggende ret til ytrings- og informationsfrihed, der er fastsat i artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder, oprindelseslandsprincippet og registreringskravene, og at det ungarske parlament i marts 2011 efter forhandlinger med Kommissionen ændrede reglerne i henhold til forhandlingerne mellem parterne;

| BU. | der henviser til, at OSCE har udtrykt alvorlige, i visse tilfælde faktisk fejlagtige, forbehold vedrørende den ungarske lovgivnings materielle og geografiske dækning, den politisk homogene sammensætning af Mediemyndigheden og Medierådet, de uforholdsmæssige sanktioner, manglen på en automatisk procedure for suspendering af sanktioner, når en afgørelse fra Mediemyndigheden appelleres til domstolene, krænkelsen af journalisters kildebeskyttelse og beskyttelsen af familieværdier; |
| --- | --- |

BU.

der henviser til, at OSCE har udtrykt alvorlige, i visse tilfælde faktisk fejlagtige, forbehold vedrørende den ungarske lovgivnings materielle og geografiske dækning, den politisk homogene sammensætning af Mediemyndigheden og Medierådet, de uforholdsmæssige sanktioner, manglen på en automatisk procedure for suspendering af sanktioner, når en afgørelse fra Mediemyndigheden appelleres til domstolene, krænkelsen af journalisters kildebeskyttelse og beskyttelsen af familieværdier;

| BV. | der henviser til, at OSCE-henstillingerne (7) omfattede fjernelse fra lovene af de lovmæssige krav om afbalanceret dækning og af andre forskrifter for indholdet, sikring af redaktionel uafhængighed, sikring af, at der gælder forskellige regler for forskellige former for medier — trykte medier, radio og tv samt onlinemedier — præcisering af de vage formuleringer i lovgivningen, fjernelse af registreringskravene, som blev anset for alt for vidtgående, sikring af, at tilsynsorganet er uafhængigt og kompetent, sikring af objektivitet og pluralisme i proceduren for udnævnelse af organer, der styrer mediesektoren, undladelse af at anbringe trykte medier under tilsynsorganets jurisdiktion og effektiv tilskyndelse til selvregulering; |
| --- | --- |

BV.

der henviser til, at OSCE-henstillingerne (7) omfattede fjernelse fra lovene af de lovmæssige krav om afbalanceret dækning og af andre forskrifter for indholdet, sikring af redaktionel uafhængighed, sikring af, at der gælder forskellige regler for forskellige former for medier — trykte medier, radio og tv samt onlinemedier — præcisering af de vage formuleringer i lovgivningen, fjernelse af registreringskravene, som blev anset for alt for vidtgående, sikring af, at tilsynsorganet er uafhængigt og kompetent, sikring af objektivitet og pluralisme i proceduren for udnævnelse af organer, der styrer mediesektoren, undladelse af at anbringe trykte medier under tilsynsorganets jurisdiktion og effektiv tilskyndelse til selvregulering;

| BW. | der henviser til, at selv om lovene blev ændret i 2011 efter forhandlinger med Europa-Kommissionen og i maj 2012 efter forfatningsdomstolens afgørelse af december 2011, som forkastede flere bestemmelser som værende i strid med forfatningen med hensyn til indholdsreguleringen af den trykte presse, journalisters kildebeskyttelse, kravet om levering af data samt medie- og udpegelsen af telekommunikationskommissæren, har OSCE-repræsentanten for frie medier beklaget, at der var blevet fremsat og vedtaget en række ændringsforslag med kort varsel og uden høring af aktører, og at der ikke var sket nogen forbedring af grundlæggende elementer i lovgivningen, herunder især udnævnelsen af formanden for og medlemmerne af Mediemyndigheden og Medierådet, deres magt over indholdet i radio- og tv-medier, idømmelse af store bøder og manglen på garantier for offentlige radio- og tv-stationers finansielle og redaktionelle uafhængighed; |
| --- | --- |

BW.

der henviser til, at selv om lovene blev ændret i 2011 efter forhandlinger med Europa-Kommissionen og i maj 2012 efter forfatningsdomstolens afgørelse af december 2011, som forkastede flere bestemmelser som værende i strid med forfatningen med hensyn til indholdsreguleringen af den trykte presse, journalisters kildebeskyttelse, kravet om levering af data samt medie- og udpegelsen af telekommunikationskommissæren, har OSCE-repræsentanten for frie medier beklaget, at der var blevet fremsat og vedtaget en række ændringsforslag med kort varsel og uden høring af aktører, og at der ikke var sket nogen forbedring af grundlæggende elementer i lovgivningen, herunder især udnævnelsen af formanden for og medlemmerne af Mediemyndigheden og Medierådet, deres magt over indholdet i radio- og tv-medier, idømmelse af store bøder og manglen på garantier for offentlige radio- og tv-stationers finansielle og redaktionelle uafhængighed;

| BX. | der henviser til, at selv om FN's særlige rapportør for fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed hilste ændringerne af medielovgivningen, der blev vedtaget i marts 2011, velkommen, har denne også fremhævet behovet for at afhjælpe de resterende problemer vedrørende regulering af medieindhold, utilstrækkelige garantier til at sikre mediemyndighedens uafhængighed og upartiskhed, uforholdsmæssigt store bøder og andre administrative sanktioner, medielovgivningens anvendelighed på alle former for medier, herunder pressen og internettet, registreringskrav og manglede beskyttelse af journalisters kilder; |
| --- | --- |

BX.

der henviser til, at selv om FN's særlige rapportør for fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed hilste ændringerne af medielovgivningen, der blev vedtaget i marts 2011, velkommen, har denne også fremhævet behovet for at afhjælpe de resterende problemer vedrørende regulering af medieindhold, utilstrækkelige garantier til at sikre mediemyndighedens uafhængighed og upartiskhed, uforholdsmæssigt store bøder og andre administrative sanktioner, medielovgivningens anvendelighed på alle former for medier, herunder pressen og internettet, registreringskrav og manglede beskyttelse af journalisters kilder;

| BY. | der henviser til, at man i en analyse fra Europarådets eksperter (8) (som vurderede, hvorvidt medielovene, der blev foreslået ændret i 2012, overholdt Europarådets standardsættende tekster inden for medie- og ytringsfrihed) anbefalede, at specifikke bestemmelser vedrørende registrering og gennemsigtighed, indholdsregulering, forpligtelser vedrørende nyhedsdækning, kildebeskyttelse, public service-medier og tilsynsorganer revideres grundigt, præciseres eller i visse tilfælde ophæves; |
| --- | --- |

BY.

der henviser til, at man i en analyse fra Europarådets eksperter (8) (som vurderede, hvorvidt medielovene, der blev foreslået ændret i 2012, overholdt Europarådets standardsættende tekster inden for medie- og ytringsfrihed) anbefalede, at specifikke bestemmelser vedrørende registrering og gennemsigtighed, indholdsregulering, forpligtelser vedrørende nyhedsdækning, kildebeskyttelse, public service-medier og tilsynsorganer revideres grundigt, præciseres eller i visse tilfælde ophæves;

| BZ. | der henviser til, at der efter dialogen med EU og Europarådets generalsekretær i form af en brevveksling og ekspertmøder blev fremsat forslag til yderligere ændringer af lovgivningen i februar 2013 med henblik på at styrke og garantere sikkerheden for medietilsynsorganernes uafhængighed, navnlig med hensyn til reglerne om udnævnelse og valg af formand for Den Nationale Medie-, Informations- og Kommunikationsmyndighed og Medierådet samt vedrørende henholdsvis udnævnelsesproceduren, personen, der foretager udnævnelsen, og forlængelser af embedsperioden; |
| --- | --- |

BZ.

der henviser til, at der efter dialogen med EU og Europarådets generalsekretær i form af en brevveksling og ekspertmøder blev fremsat forslag til yderligere ændringer af lovgivningen i februar 2013 med henblik på at styrke og garantere sikkerheden for medietilsynsorganernes uafhængighed, navnlig med hensyn til reglerne om udnævnelse og valg af formand for Den Nationale Medie-, Informations- og Kommunikationsmyndighed og Medierådet samt vedrørende henholdsvis udnævnelsesproceduren, personen, der foretager udnævnelsen, og forlængelser af embedsperioden;

| CA. | der henviser til, at de ungarske myndigheder har erklæret, at de har til hensigt at revidere bestemmelserne om begrænsninger i politiske reklamer under valgkampe; der henviser til, at den ungarske regering ligger i forhandlinger med Kommissionen om spørgsmålet om politiske reklamer; der henviser til, at den fjerde ændring af grundloven indfører et bredt og potentielt vagt forbud mod ytringer, der krænker bestemte grupper, herunder den ungarske nation, og som kan anvendes til vilkårlige angreb på ytringsfriheden og virke hæmmende journalister, kunstnere og andre; |
| --- | --- |

CA.

der henviser til, at de ungarske myndigheder har erklæret, at de har til hensigt at revidere bestemmelserne om begrænsninger i politiske reklamer under valgkampe; der henviser til, at den ungarske regering ligger i forhandlinger med Kommissionen om spørgsmålet om politiske reklamer; der henviser til, at den fjerde ændring af grundloven indfører et bredt og potentielt vagt forbud mod ytringer, der krænker bestemte grupper, herunder den ungarske nation, og som kan anvendes til vilkårlige angreb på ytringsfriheden og virke hæmmende journalister, kunstnere og andre;

| CB. | der henviser til, at Den Nationale Medie-, Informations- og Kommunikationsmyndighed og Medierådet ikke har foretaget vurderinger af lovgivningens indvirkning på journalistikkens kvalitet, graderne af redaktionel frihed og kvaliteten af journalisternes arbejdsbetingelser; |
| --- | --- |

CB.

der henviser til, at Den Nationale Medie-, Informations- og Kommunikationsmyndighed og Medierådet ikke har foretaget vurderinger af lovgivningens indvirkning på journalistikkens kvalitet, graderne af redaktionel frihed og kvaliteten af journalisternes arbejdsbetingelser;

Respekt for rettighederne for personer, der tilhører minoriteter

| CC. | der henviser til, at respekten for rettighederne for personer, der tilhører mindretal, udtrykkeligt anerkendes som en af de værdier, der henvises til i artikel 2 i TEU, og Unionen lægger vægt på at fremme disse værdier og bekæmpe social udstødelse, racisme, antisemitisme og diskrimination; |
| --- | --- |

CC.

der henviser til, at respekten for rettighederne for personer, der tilhører mindretal, udtrykkeligt anerkendes som en af de værdier, der henvises til i artikel 2 i TEU, og Unionen lægger vægt på at fremme disse værdier og bekæmpe social udstødelse, racisme, antisemitisme og diskrimination;

| CD. | der henviser til, at ikke-forskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, jf. chartrets artikel 21; |
| --- | --- |

CD.

der henviser til, at ikke-forskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, jf. chartrets artikel 21;

| CE. | der henviser til, at medlemsstaternes ansvar for at sikre, at alles grundlæggende rettigheder overholdes uanset deres etniske oprindelse eller tro, omfatter alle niveauer af den offentlige forvaltning og alle retshåndhævende myndigheder, og den indebærer ligeledes aktiv fremme af tolerance og kraftig fordømmelse af fænomener som f.eks. racebetinget vold, antisemitisk og romafjendsk hadefuld tale, især når den udtrykkes i officiel eller offentlig form, herunder i det ungarske parlament; |
| --- | --- |

CE.

der henviser til, at medlemsstaternes ansvar for at sikre, at alles grundlæggende rettigheder overholdes uanset deres etniske oprindelse eller tro, omfatter alle niveauer af den offentlige forvaltning og alle retshåndhævende myndigheder, og den indebærer ligeledes aktiv fremme af tolerance og kraftig fordømmelse af fænomener som f.eks. racebetinget vold, antisemitisk og romafjendsk hadefuld tale, især når den udtrykkes i officiel eller offentlig form, herunder i det ungarske parlament;

| CF. | der henviser til, at de retshåndhævende myndigheders manglende reaktion i sager om racistisk motiveret kriminalitet (9) har ført til mistillid til politiet; |
| --- | --- |

CF.

der henviser til, at de retshåndhævende myndigheders manglende reaktion i sager om racistisk motiveret kriminalitet (9) har ført til mistillid til politiet;

| CG. | der henviser til, at det er bemærkelsesværdigt, at det ungarske parlament har vedtaget lovgivning på det straffe- og civilretlige område for at bekæmpe racehad og hadefulde udtalelser; |
| --- | --- |

CG.

der henviser til, at det er bemærkelsesværdigt, at det ungarske parlament har vedtaget lovgivning på det straffe- og civilretlige område for at bekæmpe racehad og hadefulde udtalelser;

| CH. | der henviser til, at selv om intolerance over for medlemmerne af romasamfundet og det jødiske samfund ikke er et problem, der udelukkende forbindes med Ungarn, og at andre medlemsstater står med de samme problemer, har de seneste begivenheder skabt bekymring over den romafjendske og antisemitiske hadefulde tale i Ungarn; |
| --- | --- |

CH.

der henviser til, at selv om intolerance over for medlemmerne af romasamfundet og det jødiske samfund ikke er et problem, der udelukkende forbindes med Ungarn, og at andre medlemsstater står med de samme problemer, har de seneste begivenheder skabt bekymring over den romafjendske og antisemitiske hadefulde tale i Ungarn;

| CI. | der henviser til, at gennemførelsen af lovgivning med tilbagevirkende kraft på skatteområdet og pensionsområdet har medført en massivt øget social usikkerhed og fattigdom, hvilket ikke kun har bevirket stor usikkerhed i befolkningen, men også krænker den private ejendomsret og undergraver grundlæggende borgerlige frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

CI.

der henviser til, at gennemførelsen af lovgivning med tilbagevirkende kraft på skatteområdet og pensionsområdet har medført en massivt øget social usikkerhed og fattigdom, hvilket ikke kun har bevirket stor usikkerhed i befolkningen, men også krænker den private ejendomsret og undergraver grundlæggende borgerlige frihedsrettigheder;

Religions- eller trosfrihed og anerkendelse af kirker

| CJ. | der henviser til, at retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed i henhold til artikel 9 i EMRK og artikel 10 i chartret er en af grundpillerne i et demokratisk samfund, og at statens rolle i denne henseende bør være som en neutral og upartisk garant for retten til at praktisere forskellige former for religion, tro og overbevisning; |
| --- | --- |

CJ.

der henviser til, at retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed i henhold til artikel 9 i EMRK og artikel 10 i chartret er en af grundpillerne i et demokratisk samfund, og at statens rolle i denne henseende bør være som en neutral og upartisk garant for retten til at praktisere forskellige former for religion, tro og overbevisning;

| CK. | der henviser til, at kirkeloven betød en ny juridisk ordning for regulering af religiøse sammenslutninger og kirker i Ungarn, der indebar en række krav om anerkendelse af kirker og gjorde denne anerkendelse betinget af en forudgående godkendelse med to tredjedeles flertal i parlamentet; |
| --- | --- |

CK.

der henviser til, at kirkeloven betød en ny juridisk ordning for regulering af religiøse sammenslutninger og kirker i Ungarn, der indebar en række krav om anerkendelse af kirker og gjorde denne anerkendelse betinget af en forudgående godkendelse med to tredjedeles flertal i parlamentet;

| CL. | der henviser til, at Venedig-kommissionen (10) vurderede, at kravet i kirkeloven om parlamentets anerkendelse som en betingelse for at måtte oprette en kirke, udgjorde en begrænsning af religionsfriheden; |
| --- | --- |

CL.

der henviser til, at Venedig-kommissionen (10) vurderede, at kravet i kirkeloven om parlamentets anerkendelse som en betingelse for at måtte oprette en kirke, udgjorde en begrænsning af religionsfriheden;

| CM. | der henviser til, at som følge af indførelsen af bestemmelser i kirkeloven med tilbagevirkende kraft, mistede mere end 300 registrerede kirker deres juridiske status som kirke; |
| --- | --- |

CM.

der henviser til, at som følge af indførelsen af bestemmelser i kirkeloven med tilbagevirkende kraft, mistede mere end 300 registrerede kirker deres juridiske status som kirke;

| CN. | der henviser til, at efter anmodning fra adskillige trossamfund og den ungarske kommissær for grundlæggende rettigheder undersøgte forfatningsdomstolen, hvorvidt bestemmelserne i kirkeloven var i overensstemmelse med forfatningen, og erklærede nogle af dem for forfatningsstridige og ophævede dem med tilbagevirkende kraft i sin afgørelse 6/2013 af 26. februar 2013; |
| --- | --- |

CN.

der henviser til, at efter anmodning fra adskillige trossamfund og den ungarske kommissær for grundlæggende rettigheder undersøgte forfatningsdomstolen, hvorvidt bestemmelserne i kirkeloven var i overensstemmelse med forfatningen, og erklærede nogle af dem for forfatningsstridige og ophævede dem med tilbagevirkende kraft i sin afgørelse 6/2013 af 26. februar 2013;

| CO. | der henviser til, at forfatningsdomstolen i denne afgørelse ikke stiller spørgsmålstegn ved parlamentets ret til at opstille de materielle betingelser for anerkendelse af en kirke, men alligevel gav udtryk for, at anerkendelse af status som kirke gennem en afstemning i parlamentet kan føre til politisk prægede beslutninger, og at forfatningsdomstolen erklærede, at loven ikke indeholdt nogen forpligtelse til at fremlægge detaljerede begrundelser for en beslutning om at afvise en anerkendelse af en kirke, at ingen tidsfrister for parlamentets behandling blev fastsat, og at loven ikke sikrede mulighed for effektiv klageadgang i tilfælde af afvisning eller manglende beslutning; |
| --- | --- |

CO.

der henviser til, at forfatningsdomstolen i denne afgørelse ikke stiller spørgsmålstegn ved parlamentets ret til at opstille de materielle betingelser for anerkendelse af en kirke, men alligevel gav udtryk for, at anerkendelse af status som kirke gennem en afstemning i parlamentet kan føre til politisk prægede beslutninger, og at forfatningsdomstolen erklærede, at loven ikke indeholdt nogen forpligtelse til at fremlægge detaljerede begrundelser for en beslutning om at afvise en anerkendelse af en kirke, at ingen tidsfrister for parlamentets behandling blev fastsat, og at loven ikke sikrede mulighed for effektiv klageadgang i tilfælde af afvisning eller manglende beslutning;

| CP. | der henviser til, at den fjerde ændring af grundloven, som blev vedtaget to uger efter forfatningsdomstolens afgørelse, ændrede artikel VII i forfatningen og indskrev parlamentets beføjelser til at vedtage forfatningslove om anerkendelse af visse organisationer, som er engageret i religiøse aktiviteter som kirker, i forfatningen og dermed tilsidesatte forfatningsdomstolens afgørelse; |
| --- | --- |

CP.

der henviser til, at den fjerde ændring af grundloven, som blev vedtaget to uger efter forfatningsdomstolens afgørelse, ændrede artikel VII i forfatningen og indskrev parlamentets beføjelser til at vedtage forfatningslove om anerkendelse af visse organisationer, som er engageret i religiøse aktiviteter som kirker, i forfatningen og dermed tilsidesatte forfatningsdomstolens afgørelse;

II-
     
  VURDERING

Den ungarske grundlov og dens gennemførelse

| 1. | minder om, at overholdelse af legalitetsprincippet, herunder en gennemsigtig, pålidelig og demokratisk vedtagelsesproces for lovgivning og for en grundlov, og et stærkt system med et repræsentativt demokrati baseret på frie valg og respekt for oppositionens rettigheder er de vigtigste bestanddele i demokratiet og retsstatsprincippet, som er fastlagt i artikel 2 i TEU ifølge hvilken »Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd« og endvidere indeholdt i præamblen til både EU-traktaten og chartret; beklager, at EU-institutionerne ikke altid tidligere har kunnet leve op til sine egne krav vedrørende beskyttelsen af EU's grundlæggende værdier; understreger derfor EU-institutionernes særlige ansvar for at kæmpe for, at de europæiske grundlæggende rettigheder i henhold til artikel 2 i TEU respekteres på EU-plan og i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.

minder om, at overholdelse af legalitetsprincippet, herunder en gennemsigtig, pålidelig og demokratisk vedtagelsesproces for lovgivning og for en grundlov, og et stærkt system med et repræsentativt demokrati baseret på frie valg og respekt for oppositionens rettigheder er de vigtigste bestanddele i demokratiet og retsstatsprincippet, som er fastlagt i artikel 2 i TEU ifølge hvilken »Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd« og endvidere indeholdt i præamblen til både EU-traktaten og chartret; beklager, at EU-institutionerne ikke altid tidligere har kunnet leve op til sine egne krav vedrørende beskyttelsen af EU's grundlæggende værdier; understreger derfor EU-institutionernes særlige ansvar for at kæmpe for, at de europæiske grundlæggende rettigheder i henhold til artikel 2 i TEU respekteres på EU-plan og i medlemsstaterne;

| 2. | gentager, at selv om udarbejdelsen og vedtagelsen af den nye forfatning hører under medlemsstaternes kompetencer, er medlemsstaterne og EU ansvarlige for at sikre, at forfatningsprocessen og indholdet af forfatningerne stemmer overens med medlemsstatens forpligtelser i traktaten om dens tiltrædelse af Den Europæiske Union, dvs. Unionens, charterets og den europæiske menneskerettighedskonventions fælles værdier; |
| --- | --- |

2.

gentager, at selv om udarbejdelsen og vedtagelsen af den nye forfatning hører under medlemsstaternes kompetencer, er medlemsstaterne og EU ansvarlige for at sikre, at forfatningsprocessen og indholdet af forfatningerne stemmer overens med medlemsstatens forpligtelser i traktaten om dens tiltrædelse af Den Europæiske Union, dvs. Unionens, charterets og den europæiske menneskerettighedskonventions fælles værdier;

| 3. | beklager, at processen med at udarbejde og vedtage den ungarske grundlov ikke var så gennemsigtig, åben og rummelig og ikke havde det konsensuelle grundlag, som kunne forventes i en moderne demokratisk forfatningsproces, så selve grundlovens legitimitet blev svækket; |
| --- | --- |

3.

beklager, at processen med at udarbejde og vedtage den ungarske grundlov ikke var så gennemsigtig, åben og rummelig og ikke havde det konsensuelle grundlag, som kunne forventes i en moderne demokratisk forfatningsproces, så selve grundlovens legitimitet blev svækket;

| 4. | henviser til ovennævnte afgørelse af 28. december 2012, hvor forfatningsdomstolen erklærede, at det ungarske parlament overskred sin lovgivningsbeføjelse, da det vedtog en række permanente og generelle overgangsbestemmelser i grundloven bl.a. bestemmelser om, at »det er den forfatningsmæssige myndigheds ansvar at løse problemerne i forbindelse med en delvis annullering«; Parlamentet skal skabe en indlysende og klar situation, idet det tilføjes, at dette ikke betyder en automatisk og umiddelbar indføjelse af de annullerede bestemmelser i grundloven, da Parlamentet skal undersøge den regulerede genstand af de annullerede ikke-midlertidige bestemmelser, og det skal træffe afgørelse om, hvilke bestemmelser der skal gøres til genstand for varig regulering og på hvilket niveau i lovhierarkiet; der er også Parlamentets opgave at udvælge de bestemmelser — der skal gøres til genstand for varig regulering — som skal indføjes i grundloven, og dem, som skal reguleres gennem love vedtaget af parlamentet; |
| --- | --- |

4.

henviser til ovennævnte afgørelse af 28. december 2012, hvor forfatningsdomstolen erklærede, at det ungarske parlament overskred sin lovgivningsbeføjelse, da det vedtog en række permanente og generelle overgangsbestemmelser i grundloven bl.a. bestemmelser om, at »det er den forfatningsmæssige myndigheds ansvar at løse problemerne i forbindelse med en delvis annullering«; Parlamentet skal skabe en indlysende og klar situation, idet det tilføjes, at dette ikke betyder en automatisk og umiddelbar indføjelse af de annullerede bestemmelser i grundloven, da Parlamentet skal undersøge den regulerede genstand af de annullerede ikke-midlertidige bestemmelser, og det skal træffe afgørelse om, hvilke bestemmelser der skal gøres til genstand for varig regulering og på hvilket niveau i lovhierarkiet; der er også Parlamentets opgave at udvælge de bestemmelser — der skal gøres til genstand for varig regulering — som skal indføjes i grundloven, og dem, som skal reguleres gennem love vedtaget af parlamentet;

| 5. | kritiserer i stærke vendinger bestemmelserne i den fjerde ændring af grundloven, som undergraver grundlovens overlegenhed ved i sin tekst at indføre en række bestemmelser, som tidligere er kendt forfatningsstridige — dvs. er proceduremæssigt eller substantielt inkompatible med grundloven — af forfatningsdomstolen; |
| --- | --- |

5.

kritiserer i stærke vendinger bestemmelserne i den fjerde ændring af grundloven, som undergraver grundlovens overlegenhed ved i sin tekst at indføre en række bestemmelser, som tidligere er kendt forfatningsstridige — dvs. er proceduremæssigt eller substantielt inkompatible med grundloven — af forfatningsdomstolen;

| 6. | minder om, at forfatningsdomstolen i ovennævnte afgørelse af 28. december 2012 kom med en klar afgørelse om proceduremæssige forfatningsstandarder ved at erklære følgende: »I demokratiske stater med retsstatsforhold indeholder forfatningerne konstante substantielle og proceduremæssige standarder og bestemmelser; De forfatningsmæssige bestemmelser af substantiel og proceduremæssig karakter skal ikke være lavere i grundloven, end de var i forfatningen (lov). En retsstats bestemmelser fortsætter med at være bestemmelser, der håndhæves konstant på nuværende tidspunkt, og de er programmer for fremtiden; Retsstaten har et system af konstante værdier, principper og garantier«; mener, at en så tydelig og værdig erklæring gælder for EU og alle dens medlemsstater |
| --- | --- |

6.

minder om, at forfatningsdomstolen i ovennævnte afgørelse af 28. december 2012 kom med en klar afgørelse om proceduremæssige forfatningsstandarder ved at erklære følgende: »I demokratiske stater med retsstatsforhold indeholder forfatningerne konstante substantielle og proceduremæssige standarder og bestemmelser; De forfatningsmæssige bestemmelser af substantiel og proceduremæssig karakter skal ikke være lavere i grundloven, end de var i forfatningen (lov). En retsstats bestemmelser fortsætter med at være bestemmelser, der håndhæves konstant på nuværende tidspunkt, og de er programmer for fremtiden; Retsstaten har et system af konstante værdier, principper og garantier«; mener, at en så tydelig og værdig erklæring gælder for EU og alle dens medlemsstater

| 7. | minder om, at Unionens fælles værdier om demokratiet og retsstatsprincippet kræver et stærkt system med et repræsentativt demokrati baseret på frie valg og respekt for oppositionens rettigheder, og at valg ifølge artikel 3 i protokol nr. 1 i den europæiske menneskerettighedskonvention bør garantere »folkets frie meningstilkendegivelse ved valget af medlemmer til den lovgivende forsamling«; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Unionens fælles værdier om demokratiet og retsstatsprincippet kræver et stærkt system med et repræsentativt demokrati baseret på frie valg og respekt for oppositionens rettigheder, og at valg ifølge artikel 3 i protokol nr. 1 i den europæiske menneskerettighedskonvention bør garantere »folkets frie meningstilkendegivelse ved valget af medlemmer til den lovgivende forsamling«;

| 8. | henviser til, at anvendelsen af love, som kræver to tredjedels flertal, er normalt i andre medlemsstater og har været en del af de ungarske forfatnings- og retssystem siden 1989, men at den omfattende brug af forfatningslove til at fastsætte meget specifikke og detaljerede bestemmelser undergraver de demokratiske principper og retsstatsprincipperne, da det har gjort det muligt for den nuværende regering, der har et kvalificeret flertal, at cementere politiske valg med det resultat, at det bliver vanskeligere for enhver ny regering, som kun råder over et simpelt flertal i parlamentet, at reagere på samfundsændringer, hvilket potentielt mindsker betydningen af nye valg; mener, at en sådan anvendelse bør tages op til fornyet behandling for a sikre, at kommende regeringer og parlamentsflertal får mulighed for at lovgive på en fornuftig og sammenhængende måde; |
| --- | --- |

8.

henviser til, at anvendelsen af love, som kræver to tredjedels flertal, er normalt i andre medlemsstater og har været en del af de ungarske forfatnings- og retssystem siden 1989, men at den omfattende brug af forfatningslove til at fastsætte meget specifikke og detaljerede bestemmelser undergraver de demokratiske principper og retsstatsprincipperne, da det har gjort det muligt for den nuværende regering, der har et kvalificeret flertal, at cementere politiske valg med det resultat, at det bliver vanskeligere for enhver ny regering, som kun råder over et simpelt flertal i parlamentet, at reagere på samfundsændringer, hvilket potentielt mindsker betydningen af nye valg; mener, at en sådan anvendelse bør tages op til fornyet behandling for a sikre, at kommende regeringer og parlamentsflertal får mulighed for at lovgive på en fornuftig og sammenhængende måde;

| 9. | mener, at brug af individuelle medlemmers lovgivningsprocedurer til at gennemføre forfatningen (gennem forfatningslovgivning) ikke er en gennemsigtig, pålidelig og demokratisk lovgivningsproces, eftersom dette ikke garanterer en meningsfuld social debat og høring og kan være i strid med selve forfatningen, hvilket forpligter regeringen (og ikke de enkelte medlemmer) til at fremlægge de nødvendige lovforslag for parlamentet for gennemførelsen af grundloven; |
| --- | --- |

9.

mener, at brug af individuelle medlemmers lovgivningsprocedurer til at gennemføre forfatningen (gennem forfatningslovgivning) ikke er en gennemsigtig, pålidelig og demokratisk lovgivningsproces, eftersom dette ikke garanterer en meningsfuld social debat og høring og kan være i strid med selve forfatningen, hvilket forpligter regeringen (og ikke de enkelte medlemmer) til at fremlægge de nødvendige lovforslag for parlamentet for gennemførelsen af grundloven;

| 10. | understreger Venedig-kommissionens udtalelse (nr. CDL-AD(2011)016), som "glæder sig over, at den nye forfatning etablerer et konstitutionelt system, der bygger på grundlæggende principper som demokrati, retsstatsprincippet og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder; er enig i Venedig-kommissionens udtalelse (nr. CDL-AD(2012)001), ifølge hvilken vedtagelsen af en stor mængde lovgivning på meget kort tid kan forklare, hvorfor nogle af de nye bestemmelser ikke lever op til europæiske standarder; henviser endvidere til Venedig-kommissionens udtalelse om den fjerde ændring af den ungarske grundlov (Nr. CDL-AD(2013)012), hvori det fremføres, at »den fjerde ændring skaber og viderefører i sig selv mangler i Ungarns forfatningssystem«; |
| --- | --- |

10.

understreger Venedig-kommissionens udtalelse (nr. CDL-AD(2011)016), som "glæder sig over, at den nye forfatning etablerer et konstitutionelt system, der bygger på grundlæggende principper som demokrati, retsstatsprincippet og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder; er enig i Venedig-kommissionens udtalelse (nr. CDL-AD(2012)001), ifølge hvilken vedtagelsen af en stor mængde lovgivning på meget kort tid kan forklare, hvorfor nogle af de nye bestemmelser ikke lever op til europæiske standarder; henviser endvidere til Venedig-kommissionens udtalelse om den fjerde ændring af den ungarske grundlov (Nr. CDL-AD(2013)012), hvori det fremføres, at »den fjerde ændring skaber og viderefører i sig selv mangler i Ungarns forfatningssystem«;

| 11. | glæder sig over, at Ungarns grundlov gentager og bekræfter artiklerne i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og at Ungarn som det fjerde land i EU anerkender det ungarske tegnsprog som et fuldgyldigt sprog og forsvarer tegnsproget som en del af den ungarske kultur i artikel H; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at Ungarns grundlov gentager og bekræfter artiklerne i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og at Ungarn som det fjerde land i EU anerkender det ungarske tegnsprog som et fuldgyldigt sprog og forsvarer tegnsproget som en del af den ungarske kultur i artikel H;

| 12. | glæder sig over, at Ungarns grundlov i artikel XV specifikt forbyder enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, handicap, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, national eller social oprindelse, formueforhold, fødsel eller andre, samt at Ungarn skal vedtage særlige foranstaltninger for at beskytte børn, kvinder, ældre og handicappede i henhold til artikel 20-26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at Ungarns grundlov i artikel XV specifikt forbyder enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, handicap, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, national eller social oprindelse, formueforhold, fødsel eller andre, samt at Ungarn skal vedtage særlige foranstaltninger for at beskytte børn, kvinder, ældre og handicappede i henhold til artikel 20-26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

Demokratisk system med kontrol og tilsyn

| 13. | minder om, at demokrati og retsstatsprincippet kræver, at magten deles mellem uafhængige institutioner baseret på et korrekt fungerende system med kontrol og tilsyn og en effektiv kontrol med lovgivningens overensstemmelse med forfatningen; |
| --- | --- |

13.

minder om, at demokrati og retsstatsprincippet kræver, at magten deles mellem uafhængige institutioner baseret på et korrekt fungerende system med kontrol og tilsyn og en effektiv kontrol med lovgivningens overensstemmelse med forfatningen;

| 14. | minder om, at forfatningsflertallet øgede antallet af forfatningsdommere fra 11 til 15 og afskaffede kravet om at nå til enighed med oppositionen om valget af forfatningsdommere; er bekymret over, at 8 af de 15 nuværende forfatningsdommere på grund af disse foranstaltninger er valgt udelukkende med to tredjedeles flertal (med en undtagelse), herunder to nye medlemmer, som er udpeget direkte fra deres positioner som medlemmer af parlamentet; |
| --- | --- |

14.

minder om, at forfatningsflertallet øgede antallet af forfatningsdommere fra 11 til 15 og afskaffede kravet om at nå til enighed med oppositionen om valget af forfatningsdommere; er bekymret over, at 8 af de 15 nuværende forfatningsdommere på grund af disse foranstaltninger er valgt udelukkende med to tredjedeles flertal (med en undtagelse), herunder to nye medlemmer, som er udpeget direkte fra deres positioner som medlemmer af parlamentet;

| 15. | glæder sig over indførelsen af muligheden for to nye typer forfatningsklage til forfatningsdomstolen og forstår, at et demokratisk system, som bygger på retsstatens principper, ikke nødvendigvis behøver have en forfatningsdomstol for at fungere korrekt; minder dog om Venedig-kommissionens udtalelse nr. CDL-AD(2011)016, som siger, at en forfatningsdomstol i de lande, som har valgt en sådan skal have ret til at vurdere, hvorvidt alle love overholder de menneskerettigheder, som er garanteret i forfatningen; mener derfor, at begrænsningerne i forfatningsdomstolen kompetence over finansloven og skattelovgivningen svækker de institutionelle og proceduremæssige garantier for beskyttelse af en række forfatningsmæssige rettigheder, for parlamentets kontrolmuligheder og for regeringens finanspolitiske beføjelser; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over indførelsen af muligheden for to nye typer forfatningsklage til forfatningsdomstolen og forstår, at et demokratisk system, som bygger på retsstatens principper, ikke nødvendigvis behøver have en forfatningsdomstol for at fungere korrekt; minder dog om Venedig-kommissionens udtalelse nr. CDL-AD(2011)016, som siger, at en forfatningsdomstol i de lande, som har valgt en sådan skal have ret til at vurdere, hvorvidt alle love overholder de menneskerettigheder, som er garanteret i forfatningen; mener derfor, at begrænsningerne i forfatningsdomstolen kompetence over finansloven og skattelovgivningen svækker de institutionelle og proceduremæssige garantier for beskyttelse af en række forfatningsmæssige rettigheder, for parlamentets kontrolmuligheder og for regeringens finanspolitiske beføjelser;

| 16. | minder om, at forfatningsdomstolen i sin afgørelse nr. 45/2012 erklærede følgende: »Forfatningsmæssig legalitet indebærer ikke blot gyldighedskrav af proceduremæssig, formel og offentligretlig karakter, men også substantielle bestemmelser [...]. Forfatningsdomstolen kan, såfremt det er relevant, endog undersøge den frie håndhævelse og konstitutionaliseringen af de substantielle krav, garantier og værdier i demokratiske stater med retsstatsforhold«; |
| --- | --- |

16.

minder om, at forfatningsdomstolen i sin afgørelse nr. 45/2012 erklærede følgende: »Forfatningsmæssig legalitet indebærer ikke blot gyldighedskrav af proceduremæssig, formel og offentligretlig karakter, men også substantielle bestemmelser [...]. Forfatningsdomstolen kan, såfremt det er relevant, endog undersøge den frie håndhævelse og konstitutionaliseringen af de substantielle krav, garantier og værdier i demokratiske stater med retsstatsforhold«;

| 17. | mener, at forfatningsdomstolen i lyset af de systematiske ændringer af grundloven ud fra politisk vilje ikke længere kan opfylde sin rolle som det øverste organ til beskyttelse af forfatningen, især da den fjerde ændring udtrykkeligt forbyder domstolen at vurdere, om forfatningsændringerne er i strid med andre forfatningsmæssige krav og principper; |
| --- | --- |

17.

mener, at forfatningsdomstolen i lyset af de systematiske ændringer af grundloven ud fra politisk vilje ikke længere kan opfylde sin rolle som det øverste organ til beskyttelse af forfatningen, især da den fjerde ændring udtrykkeligt forbyder domstolen at vurdere, om forfatningsændringerne er i strid med andre forfatningsmæssige krav og principper;

| 18. | henviser til, at et demokratisk valgt parlament har ret at vedtage love i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, med respekt for politiske mindretal og efter en demokratisk og gennemskuelig procedure og at domstolene, både de ordinære domstole og forfatningsdomstolen, har pligt til at sikre, at lovene er i overensstemmelse med grundloven; understreger betydningen af princippet om magtens deling og et velfungerende indbydes kontrolsystem; er i den forbindelse bekymret over denne ændring af beføjelserne i forfatningsspørgsmål til fordel for parlamentet og på bekostning af forfatningsdomstolen, som undergraver princippet om magtens deling og et korrekt fungerende system med kontrol og tilsyn, som er de centrale resultater af retsstaten; glæder sig i den forbindelse over, at formændene for den ungarske og den rumænske forfatningsdomstol, Péter Paczolay og Augustin Zegrean den 16. maj 2013 i Eger i en fælles erklæring understregede, at forfatningsdomstolene har et særligt ansvar i lande, der regeres af to tredjedeles flertal; |
| --- | --- |

18.

henviser til, at et demokratisk valgt parlament har ret at vedtage love i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, med respekt for politiske mindretal og efter en demokratisk og gennemskuelig procedure og at domstolene, både de ordinære domstole og forfatningsdomstolen, har pligt til at sikre, at lovene er i overensstemmelse med grundloven; understreger betydningen af princippet om magtens deling og et velfungerende indbydes kontrolsystem; er i den forbindelse bekymret over denne ændring af beføjelserne i forfatningsspørgsmål til fordel for parlamentet og på bekostning af forfatningsdomstolen, som undergraver princippet om magtens deling og et korrekt fungerende system med kontrol og tilsyn, som er de centrale resultater af retsstaten; glæder sig i den forbindelse over, at formændene for den ungarske og den rumænske forfatningsdomstol, Péter Paczolay og Augustin Zegrean den 16. maj 2013 i Eger i en fælles erklæring understregede, at forfatningsdomstolene har et særligt ansvar i lande, der regeres af to tredjedeles flertal;

| 19. | er ligeledes yderst bekymret over bestemmelserne i den fjerde ændring af grundloven, som ophæver 20 års forfatningsmæssig retspraksis, og som indeholder et helt system med grundlæggende principper og forfatningsmæssige krav, herunder eventuel retspraksis, der berører anvendelsen af EU-lovgivningen og den europæiske menneskerettighedslovgivning; henviser til, at domstolen allerede har anvendt tidligere kendelser som inspirationskilde for fortolkninger; er imidlertid bekymret over, at andre domstole ikke vil have mulighed for at bygger deres kendelse af retspraksis fra forfatningsdomstolen; |
| --- | --- |

19.

er ligeledes yderst bekymret over bestemmelserne i den fjerde ændring af grundloven, som ophæver 20 års forfatningsmæssig retspraksis, og som indeholder et helt system med grundlæggende principper og forfatningsmæssige krav, herunder eventuel retspraksis, der berører anvendelsen af EU-lovgivningen og den europæiske menneskerettighedslovgivning; henviser til, at domstolen allerede har anvendt tidligere kendelser som inspirationskilde for fortolkninger; er imidlertid bekymret over, at andre domstole ikke vil have mulighed for at bygger deres kendelse af retspraksis fra forfatningsdomstolen;

| 20. | er ligeledes bekymret over, hvorvidt den fjerde ændring af grundloven stemmer overens med EU's lovgivning, idet den giver den ungarske regering mulighed for at indføre en særlig skat for at gennemføre afgørelser fra EU-Domstolen om betalingsforpligtelser, når der ikke er tilstrækkelige midler i statsbudgettet, og når den offentlige gæld overstiger halvdelen af bruttonationalproduktet; henviser til den løbende dialog mellem den ungarske regering og Kommissionen om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

20.

er ligeledes bekymret over, hvorvidt den fjerde ændring af grundloven stemmer overens med EU's lovgivning, idet den giver den ungarske regering mulighed for at indføre en særlig skat for at gennemføre afgørelser fra EU-Domstolen om betalingsforpligtelser, når der ikke er tilstrækkelige midler i statsbudgettet, og når den offentlige gæld overstiger halvdelen af bruttonationalproduktet; henviser til den løbende dialog mellem den ungarske regering og Kommissionen om dette spørgsmål;

| 21. | kritiserer den fremskyndede proces med at gennemføre vigtig lovgivning, eftersom den undergraver oppositionspartiernes ret til at tage del i lovgivningsprocessen, hvorved deres kontrol med flertallets og regeringens handlinger begrænses, og systemet med kontrol og tilsyn i sidste ende påvirkes negativt; |
| --- | --- |

21.

kritiserer den fremskyndede proces med at gennemføre vigtig lovgivning, eftersom den undergraver oppositionspartiernes ret til at tage del i lovgivningsprocessen, hvorved deres kontrol med flertallets og regeringens handlinger begrænses, og systemet med kontrol og tilsyn i sidste ende påvirkes negativt;

| 22. | er bekymret over en række bestemmelser i lov nr. LXXII fra 2013 om indførelse af nye regler og bestemmelser om tilsyn med den nationale sikkerhed, da der er risiko for, at de eventuelt kan få negative konsekvenser for magtens adskillelse, retsvæsenets uafhængighed, respekten for privatlivets og familiens fred og retten til effektive retsmidler; |
| --- | --- |

22.

er bekymret over en række bestemmelser i lov nr. LXXII fra 2013 om indførelse af nye regler og bestemmelser om tilsyn med den nationale sikkerhed, da der er risiko for, at de eventuelt kan få negative konsekvenser for magtens adskillelse, retsvæsenets uafhængighed, respekten for privatlivets og familiens fred og retten til effektive retsmidler;

| 23. | minder om, at databeskyttelsesmyndighedernes uafhængighed er garanteret af artikel 16 i TEUF og artikel 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

23.

minder om, at databeskyttelsesmyndighedernes uafhængighed er garanteret af artikel 16 i TEUF og artikel 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder;

| 24. | understreger, at beskyttelse mod at blive fjernet fra embedet i embedsperioden er en vigtig del af kravet om de nationale databeskyttelsesmyndigheders uafhængighed i henhold til EU's lovgivning; |
| --- | --- |

24.

understreger, at beskyttelse mod at blive fjernet fra embedet i embedsperioden er en vigtig del af kravet om de nationale databeskyttelsesmyndigheders uafhængighed i henhold til EU's lovgivning;

| 25. | bemærker, at Kommissionen har indledt en overtrædelsesprocedure mod Ungarn vedrørende lovligheden af afskedigelsen af den tidligere kommissær for databeskyttelse på baggrund af institutionens uafhængighed, og at sagen i øjeblikket verserer ved EU-Domstolen |
| --- | --- |

25.

bemærker, at Kommissionen har indledt en overtrædelsesprocedure mod Ungarn vedrørende lovligheden af afskedigelsen af den tidligere kommissær for databeskyttelse på baggrund af institutionens uafhængighed, og at sagen i øjeblikket verserer ved EU-Domstolen

| 26. | beklager, at ovennævnte institutionelle ændringer medførte en tydelig svækkelse af systemet med kontrol og tilsyn som krævet af retsstatsprincippet og det demokratiske princip vedrørende magtens deling; |
| --- | --- |

26.

beklager, at ovennævnte institutionelle ændringer medførte en tydelig svækkelse af systemet med kontrol og tilsyn som krævet af retsstatsprincippet og det demokratiske princip vedrørende magtens deling;

Domstolenes uafhængighed

| 27. | minder om, at domstolenes uafhængighed er et krav i henhold til artikel 47 i charteret om grundlæggende rettigheder og artikel 6 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og ligeledes er et vigtigt krav i det demokratiske princip om magtens deling som følge af artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

27.

minder om, at domstolenes uafhængighed er et krav i henhold til artikel 47 i charteret om grundlæggende rettigheder og artikel 6 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og ligeledes er et vigtigt krav i det demokratiske princip om magtens deling som følge af artikel 2 i TEU;

| 28. | minder om, at forfatningsdomstolen i ovennævnte afgørelse 33/2012 beskrev domstolenes og dommernes uafhængighed som et resultat af den historiske forfatning i Ungarn, da den erklærede, at: »princippet om domstolenes uafhængighed er med alle sine elementer uden tvivl en bedrift. Forfatningsdomstolen fastslår således, at domstolenes uafhængighed og det deraf følgende princip om uafsættelighed ikke blot er en normativ regel i grundloven, men også en bedrift som følge af den historiske forfatning. Det er derfor et fortolkningsprincip, som er obligatorisk for alle, baseret på bestemmelserne i grundloven, og som ligeledes skal anvendes, når grundlovens øvrige potentielle indhold udforskes« (11); |
| --- | --- |

28.

minder om, at forfatningsdomstolen i ovennævnte afgørelse 33/2012 beskrev domstolenes og dommernes uafhængighed som et resultat af den historiske forfatning i Ungarn, da den erklærede, at: »princippet om domstolenes uafhængighed er med alle sine elementer uden tvivl en bedrift. Forfatningsdomstolen fastslår således, at domstolenes uafhængighed og det deraf følgende princip om uafsættelighed ikke blot er en normativ regel i grundloven, men også en bedrift som følge af den historiske forfatning. Det er derfor et fortolkningsprincip, som er obligatorisk for alle, baseret på bestemmelserne i grundloven, og som ligeledes skal anvendes, når grundlovens øvrige potentielle indhold udforskes« (11);

| 29. | understreger, at en effektiv sikring af domstolenes uafhængighed danner grundlag for demokratiet i Europa og er en forudsætning for at konsolidere den gensidige tillid mellem de forskellige medlemsstaters retslige myndigheder og dermed et smidigt samarbejde på tværs af grænserne inden for det fælles område med retfærdighed, som finder sted på grundlag af princippet om gensidig anerkendelse som fastslået i artikel 81 (civilretlige spørgsmål) og artikel 82 (straffesager) i TEUF; |
| --- | --- |

29.

understreger, at en effektiv sikring af domstolenes uafhængighed danner grundlag for demokratiet i Europa og er en forudsætning for at konsolidere den gensidige tillid mellem de forskellige medlemsstaters retslige myndigheder og dermed et smidigt samarbejde på tværs af grænserne inden for det fælles område med retfærdighed, som finder sted på grundlag af princippet om gensidig anerkendelse som fastslået i artikel 81 (civilretlige spørgsmål) og artikel 82 (straffesager) i TEUF;

| 30. | beklager, at de utallige vedtagne foranstaltninger — samt visse igangværende reformer — ikke i tilstrækkelig grad kan garantere den forfatningsmæssige sikkerhed med hensyn til domstolenes uafhængighed og den ungarske forfatningsdomstols uafhængighed; |
| --- | --- |

30.

beklager, at de utallige vedtagne foranstaltninger — samt visse igangværende reformer — ikke i tilstrækkelig grad kan garantere den forfatningsmæssige sikkerhed med hensyn til domstolenes uafhængighed og den ungarske forfatningsdomstols uafhængighed;

| 31. | mener, at en for tidlig afslutning af præsidenten for højesterets embedsperiode er i strid med garantien for sikkerhed i ansættelsen, hvilket er en vigtig del af domstolenes uafhængighed; |
| --- | --- |

31.

mener, at en for tidlig afslutning af præsidenten for højesterets embedsperiode er i strid med garantien for sikkerhed i ansættelsen, hvilket er en vigtig del af domstolenes uafhængighed;

| 32. | glæder sig over ovennævnte afgørelse 33/2012, hvori forfatningsdomstolen erklærer, at tvungen afslutning af dommernes embedsperiode i en alder af 62 er i strid med forfatningen, samt ovennævnte afgørelse af 6. november 2012, hvori EU-Domstolen fastslog, at en radikal nedsættelse af pensionsalderen for dommere i Ungarn udgør uberettiget forskelsbehandling på grund af alder og derfor er i strid med Rådets direktiv 2000/78/EF; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over ovennævnte afgørelse 33/2012, hvori forfatningsdomstolen erklærer, at tvungen afslutning af dommernes embedsperiode i en alder af 62 er i strid med forfatningen, samt ovennævnte afgørelse af 6. november 2012, hvori EU-Domstolen fastslog, at en radikal nedsættelse af pensionsalderen for dommere i Ungarn udgør uberettiget forskelsbehandling på grund af alder og derfor er i strid med Rådets direktiv 2000/78/EF;

| 33. | glæder sig over ændringerne til lov CLXI af 2011 om de ungarske domstoles opbygning og forvaltning og lov CLXII af 2011 om ungarske dommeres retsstilling og aflønning, som blev vedtaget af det ungarske parlament den 2. juli 2012, og som omhandler mange af de bekymringer, som Europa-Parlamentet tidligere har givet udtryk for i beslutningen af 16. februar 2012 og som fremgår af Venedig-kommissionens udtalelse; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over ændringerne til lov CLXI af 2011 om de ungarske domstoles opbygning og forvaltning og lov CLXII af 2011 om ungarske dommeres retsstilling og aflønning, som blev vedtaget af det ungarske parlament den 2. juli 2012, og som omhandler mange af de bekymringer, som Europa-Parlamentet tidligere har givet udtryk for i beslutningen af 16. februar 2012 og som fremgår af Venedig-kommissionens udtalelse;

| 34. | beklager imidlertid, at ikke alle Venedigkommissionens henstillinger er blevet gennemført, navnlig med gensyn til behovet for at begrænse den nationale domstolsmyndigheds præsidents skønsmæssige beføjelser i forbindelse med overdragelse af sager, som potentielt påvirker retten til en retfærdig rettergang og retten til en lovlig dommer; tager til efterretning, at den ungarske regering har givet udtryk for, at den agter at revidere ordningen med overførsler af sager; mener, at Venedig-kommissionens henstillinger i den forbindelse bør gennemføres; |
| --- | --- |

34.

beklager imidlertid, at ikke alle Venedigkommissionens henstillinger er blevet gennemført, navnlig med gensyn til behovet for at begrænse den nationale domstolsmyndigheds præsidents skønsmæssige beføjelser i forbindelse med overdragelse af sager, som potentielt påvirker retten til en retfærdig rettergang og retten til en lovlig dommer; tager til efterretning, at den ungarske regering har givet udtryk for, at den agter at revidere ordningen med overførsler af sager; mener, at Venedig-kommissionens henstillinger i den forbindelse bør gennemføres;

| 35. | glæder sig over vedtagelsen af lov XX af 2013 om de lovgivningsmæssige ændringer vedrørende den øvre aldersgrænse, der skal finde anvendelse i visse retlige juridiske forbindelser, som fastsætter dommeres pensionsalder til 65 år efter en overgangsperiode på 10 år, og som sørger for, at ulovligt afskedigede dommere genindsættes; |
| --- | --- |

35.

glæder sig over vedtagelsen af lov XX af 2013 om de lovgivningsmæssige ændringer vedrørende den øvre aldersgrænse, der skal finde anvendelse i visse retlige juridiske forbindelser, som fastsætter dommeres pensionsalder til 65 år efter en overgangsperiode på 10 år, og som sørger for, at ulovligt afskedigede dommere genindsættes;

| 36. | beklager imidlertid, at siddende dommere i henhold til lov XX af 2013 kun kan blive genindsat i deres oprindelige ledende stillinger, hvis disse retlige stillinger stadig er ledige, hvilket betyder, at kun få ulovligt afskedigede dommere kan garanteres genindsættelse i præcis den samme stilling med de samme opgaver og ansvarsområder, som de havde inden afskedigelsen; |
| --- | --- |

36.

beklager imidlertid, at siddende dommere i henhold til lov XX af 2013 kun kan blive genindsat i deres oprindelige ledende stillinger, hvis disse retlige stillinger stadig er ledige, hvilket betyder, at kun få ulovligt afskedigede dommere kan garanteres genindsættelse i præcis den samme stilling med de samme opgaver og ansvarsområder, som de havde inden afskedigelsen;

| 37. | glæder sig over Kommissionens forslag om en resultattavle for retsvæsenet i alle 27 EU-medlemsstater som fremlagt af næstformand Reding, som viser, at det er hele EU's opgave at sikre domstolenes uafhængighed; understreger, at der meget vel kan blive rejst alvorlige indvendinger mod dette i visse medlemsstater opfordrer som ønsket til en udvidelse ordningen med en resultattavle for retsvæsenet til også at omfatte strafferet, grundlæggende rettigheder, retsstatsprincippet og demokrati; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over Kommissionens forslag om en resultattavle for retsvæsenet i alle 27 EU-medlemsstater som fremlagt af næstformand Reding, som viser, at det er hele EU's opgave at sikre domstolenes uafhængighed; understreger, at der meget vel kan blive rejst alvorlige indvendinger mod dette i visse medlemsstater opfordrer som ønsket til en udvidelse ordningen med en resultattavle for retsvæsenet til også at omfatte strafferet, grundlæggende rettigheder, retsstatsprincippet og demokrati;

| 38. | anerkender den professionalisme og det engagement, som det ungarske retsvæsen har lagt for dagen, samt dets engagement i forhold til retsstatsprincippet og minder om, at forfatningsdomstolen lige siden starten af den demokratiske proces i Ungarn er blevet anerkendt som et fremragende forfatningsmæssigt organ i hele Europa og verden; |
| --- | --- |

38.

anerkender den professionalisme og det engagement, som det ungarske retsvæsen har lagt for dagen, samt dets engagement i forhold til retsstatsprincippet og minder om, at forfatningsdomstolen lige siden starten af den demokratiske proces i Ungarn er blevet anerkendt som et fremragende forfatningsmæssigt organ i hele Europa og verden;

Valgreform

| 39. | minder om, at ændringen af valgdistrikter og vedtagelsen af loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament samt valgloven helt har ændret de retlige og institutionelle rammer for de kommende valg i 2014; beklager imidlertid, at disse love er vedtaget ensidigt af de regerende partier, og at der ikke er gennemført en bred høring af oppositionspartierne; |
| --- | --- |

39.

minder om, at ændringen af valgdistrikter og vedtagelsen af loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament samt valgloven helt har ændret de retlige og institutionelle rammer for de kommende valg i 2014; beklager imidlertid, at disse love er vedtaget ensidigt af de regerende partier, og at der ikke er gennemført en bred høring af oppositionspartierne;

| 40. | er bekymret over, at det nuværende politiske klima og de gældende bestemmelser om udnævnelse af medlemmer til den nationale valgkommission ikke i tilstrækkelig grad sikrer en afbalanceret og uafhængig repræsentation; |
| --- | --- |

40.

er bekymret over, at det nuværende politiske klima og de gældende bestemmelser om udnævnelse af medlemmer til den nationale valgkommission ikke i tilstrækkelig grad sikrer en afbalanceret og uafhængig repræsentation;

| 41. | glæder sig over, at de ungarske myndigheder den 20. januar 2012 anmodede om en udtalelse fra Venedigkommissionen om loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament; mener imidlertid, at der er behov for en omfattende analyse og vurdering af de grundlæggende ændringer af det valgmæssige landskab; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over, at de ungarske myndigheder den 20. januar 2012 anmodede om en udtalelse fra Venedigkommissionen om loven om valg af medlemmer til det ungarske parlament; mener imidlertid, at der er behov for en omfattende analyse og vurdering af de grundlæggende ændringer af det valgmæssige landskab;

| 42. | glæder sig over, at lov XXXVI af 2013 om valgproceduren i Ungarn, navnlig artikel 42, fastsætter, at handicappede efter anmodning skal gives informationer i blindskrift, relevante oplysninger i letlæselig form, stemmesedler i blindskrift på stemmestederne samt fuld adgang til stemmestederne, herunder med særlig opmærksomhed på kørestolsbrugeres behov bemærker desuden, at handicappede vælgere i henhold til artikel 50 i den nævnte lov kan anmode om at blive registreret på et andet, lettere tilgængeligt stemmested for at afgive deres stemme i den pågældende valgkreds i overensstemmelse med pligten til at oprette mindst et fuldt tilgængeligt stemmested i hver valgkreds i artikel 81; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over, at lov XXXVI af 2013 om valgproceduren i Ungarn, navnlig artikel 42, fastsætter, at handicappede efter anmodning skal gives informationer i blindskrift, relevante oplysninger i letlæselig form, stemmesedler i blindskrift på stemmestederne samt fuld adgang til stemmestederne, herunder med særlig opmærksomhed på kørestolsbrugeres behov bemærker desuden, at handicappede vælgere i henhold til artikel 50 i den nævnte lov kan anmode om at blive registreret på et andet, lettere tilgængeligt stemmested for at afgive deres stemme i den pågældende valgkreds i overensstemmelse med pligten til at oprette mindst et fuldt tilgængeligt stemmested i hver valgkreds i artikel 81;

Mediepluralisme

| 43. | anerkender de ungarske myndigheders arbejde med at gennemføre lovgivningsmæssige ændringer med det formål at tage hånd om en række af de identificerede mangler og forbedre medielovgivningen og bringe den i overensstemmelse med EU's og Europarådets standarder; |
| --- | --- |

43.

anerkender de ungarske myndigheders arbejde med at gennemføre lovgivningsmæssige ændringer med det formål at tage hånd om en række af de identificerede mangler og forbedre medielovgivningen og bringe den i overensstemmelse med EU's og Europarådets standarder;

| 44. | glæder sig over den fortsatte konstruktive dialog med internationale aktører og understreger, at det frugtbare samarbejde mellem Europarådet og den ungarske regering udmøntede sig i håndgribelige resultater, jf. lov XXXIII af 2013, som tager hånd om nogle af de bekymringer, som tidligere er blevet fremhævet i juridiske vurderinger af medielovgivning, navnlig i forbindelse med udpegelses- og valgproceduren for formændene for Mediemyndigheden og Medierådet; minder imidlertid om, at der fortsat hersker tvivl om mediemyndighedens uafhængighed; |
| --- | --- |

44.

glæder sig over den fortsatte konstruktive dialog med internationale aktører og understreger, at det frugtbare samarbejde mellem Europarådet og den ungarske regering udmøntede sig i håndgribelige resultater, jf. lov XXXIII af 2013, som tager hånd om nogle af de bekymringer, som tidligere er blevet fremhævet i juridiske vurderinger af medielovgivning, navnlig i forbindelse med udpegelses- og valgproceduren for formændene for Mediemyndigheden og Medierådet; minder imidlertid om, at der fortsat hersker tvivl om mediemyndighedens uafhængighed;

| 45. | udtrykker bekymring over virkningen af bestemmelsen i den fjerde ændring af grundloven, der forbyder politisk annoncering i de kommercielle medier, da hensigten med denne bestemmelse tilsyneladende er at reducere omkostningerne i forbindelse med politiske kampagner og skabe lige muligheder for parterne, men da den alligevel sætter bestemmelsen om afbalanceret information på spil; der henviser til, at den ungarske regering ligger i forhandlinger med Kommissionen om spørgsmålet om politiske reklamer; henviser ti, at der også findes sådanne begrænsninger i andre europæiske lande; henviser til udtalelsen fra Venedig-kommissionen om den fjerde ændring af den ungarske grundlov (Nr. CDL-AD(2013) 012), hvoraf det fremgår, at begrænsningerne i politisk reklamevirksomhed sal ses på baggrund af retssystemet i den pågældende medlemsstat” og at »forbuddet mod politiske reklamer i kommercielle medier, som i Ungarn er mere udbredt end i de offentlige medier vil fratage oppositionen en vigtig mulighed for på en effektiv måde at gøre opmærksom på deres synspunkter og dermed fungere som modvægt til regeringens dominerende stilling i mediedækningen;« |
| --- | --- |

45.

udtrykker bekymring over virkningen af bestemmelsen i den fjerde ændring af grundloven, der forbyder politisk annoncering i de kommercielle medier, da hensigten med denne bestemmelse tilsyneladende er at reducere omkostningerne i forbindelse med politiske kampagner og skabe lige muligheder for parterne, men da den alligevel sætter bestemmelsen om afbalanceret information på spil; der henviser til, at den ungarske regering ligger i forhandlinger med Kommissionen om spørgsmålet om politiske reklamer; henviser ti, at der også findes sådanne begrænsninger i andre europæiske lande; henviser til udtalelsen fra Venedig-kommissionen om den fjerde ændring af den ungarske grundlov (Nr. CDL-AD(2013) 012), hvoraf det fremgår, at begrænsningerne i politisk reklamevirksomhed sal ses på baggrund af retssystemet i den pågældende medlemsstat” og at »forbuddet mod politiske reklamer i kommercielle medier, som i Ungarn er mere udbredt end i de offentlige medier vil fratage oppositionen en vigtig mulighed for på en effektiv måde at gøre opmærksom på deres synspunkter og dermed fungere som modvægt til regeringens dominerende stilling i mediedækningen;«

| 46. | gentager sin opfordring til de ungarske myndigheder om at træffe foranstaltninger og gennemføre eller foranledige løbende proaktive vurderinger om lovgivningens indvirkning på mediemiljøet (reduceret journalistisk kvalitet, tilfælde af selvcensur, begrænsning af den redaktionelle frihed og udhuling af arbejdsbetingelsernes kvalitet og journalisters jobsikkerhed); |
| --- | --- |

46.

gentager sin opfordring til de ungarske myndigheder om at træffe foranstaltninger og gennemføre eller foranledige løbende proaktive vurderinger om lovgivningens indvirkning på mediemiljøet (reduceret journalistisk kvalitet, tilfælde af selvcensur, begrænsning af den redaktionelle frihed og udhuling af arbejdsbetingelsernes kvalitet og journalisters jobsikkerhed);

| 47. | tager stærkt afstand fra, at oprettelsen af det statsejede ungarske nyhedsagentur (MTI) som den eneste nyhedsformidler til offentlige radio- og tv-stationer, mens alle større private radio- og tv-stationer forventes at have deres egen nyhedstjeneste, har betydet et reelt monopol på markedet, eftersom de fleste af nyhederne er frit tilgængelige; minder om Europarådets henstilling om at fjerne offentlige radio- og tv-stationers pligt til at benytte det nationale nyhedsagentur, eftersom den udgør en uretfærdig begrænsning i nyhedsformidlingens pluralisme; |
| --- | --- |

47.

tager stærkt afstand fra, at oprettelsen af det statsejede ungarske nyhedsagentur (MTI) som den eneste nyhedsformidler til offentlige radio- og tv-stationer, mens alle større private radio- og tv-stationer forventes at have deres egen nyhedstjeneste, har betydet et reelt monopol på markedet, eftersom de fleste af nyhederne er frit tilgængelige; minder om Europarådets henstilling om at fjerne offentlige radio- og tv-stationers pligt til at benytte det nationale nyhedsagentur, eftersom den udgør en uretfærdig begrænsning i nyhedsformidlingens pluralisme;

| 48. | bemærker, at de nationale konkurrencemyndigheder skal foretage løbende vurderinger af mediemiljøet og -markederne og fremhæve potentielle trusler mod pluralisme; |
| --- | --- |

48.

bemærker, at de nationale konkurrencemyndigheder skal foretage løbende vurderinger af mediemiljøet og -markederne og fremhæve potentielle trusler mod pluralisme;

| 49. | understreger, at foranstaltninger til regulering af mediers adgang til markedet gennem procedurer for licenser til og godkendelse af radio- og tv-spredning, regler om beskyttelse af statens, den nationale eller militære sikkerhed og den offentlige orden samt regler om offentlig moral ikke bør misbruges til at indføre politisk eller partisk kontrol eller censur i medierne og understreger, at der skal sikres en reel balance i denne henseende; |
| --- | --- |

49.

understreger, at foranstaltninger til regulering af mediers adgang til markedet gennem procedurer for licenser til og godkendelse af radio- og tv-spredning, regler om beskyttelse af statens, den nationale eller militære sikkerhed og den offentlige orden samt regler om offentlig moral ikke bør misbruges til at indføre politisk eller partisk kontrol eller censur i medierne og understreger, at der skal sikres en reel balance i denne henseende;

| 50. | er bekymret over, at offentlig radio- og tv-spredning kontrolleres af et ekstremt centraliseret institutionelt system, som træffer de reelle driftsmæssige beslutninger uden offentlig kontrol; understreger, at den forudindtagede og ugennemsigtige udbudsprocedure og de forudindtagede oplysninger, der udsendes af de offentlige medier, forvrider mediemarkedet; understreger at medlemsstaternes radio- og tv-virksomhed i overensstemmelse med protokol nr. 29 til Lissabon-traktaten (om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne), har direkte tilknytning til de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund og til nødvendigheden af at bevare mediepluralisme; |
| --- | --- |

50.

er bekymret over, at offentlig radio- og tv-spredning kontrolleres af et ekstremt centraliseret institutionelt system, som træffer de reelle driftsmæssige beslutninger uden offentlig kontrol; understreger, at den forudindtagede og ugennemsigtige udbudsprocedure og de forudindtagede oplysninger, der udsendes af de offentlige medier, forvrider mediemarkedet; understreger at medlemsstaternes radio- og tv-virksomhed i overensstemmelse med protokol nr. 29 til Lissabon-traktaten (om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne), har direkte tilknytning til de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund og til nødvendigheden af at bevare mediepluralisme;

| 51. | minder om, at indholdsbestemmelser bør være tydelige og give borgere og medievirksomheder mulighed for at forudse, hvornår de overtræder loven, og for at klarlægge de retlige konsekvenser af eventuelle overtrædelser; bemærker med bekymring, at den seneste offentlige romafjendske holdning trods sådanne detaljerede indholdsbestemmelser ikke blev straffet af Ungarns Mediemyndighed, og opfordrer til en afbalanceret anvendelse af lovgivningen; |
| --- | --- |

51.

minder om, at indholdsbestemmelser bør være tydelige og give borgere og medievirksomheder mulighed for at forudse, hvornår de overtræder loven, og for at klarlægge de retlige konsekvenser af eventuelle overtrædelser; bemærker med bekymring, at den seneste offentlige romafjendske holdning trods sådanne detaljerede indholdsbestemmelser ikke blev straffet af Ungarns Mediemyndighed, og opfordrer til en afbalanceret anvendelse af lovgivningen;

Rettigheder for personer, der tilhører mindretal

| 52. | bemærker, at det ungarske parlament har vedtaget lovgivning på det straffe- og civilretlige område for at bekæmpe racehad og hadefulde udtalelser; mener, at lovgivningsmæssige foranstaltninger udgør et vigtigt udgangspunkt for at realisere målet om at skabe et samfund uden intolerance og forskelsbehandling i hele Europa, eftersom konkrete foranstaltninger kun kan bygges på en klar lovgivning påpeger imidlertid, at lovgivningen skal gennemføres aktivt; |
| --- | --- |

52.

bemærker, at det ungarske parlament har vedtaget lovgivning på det straffe- og civilretlige område for at bekæmpe racehad og hadefulde udtalelser; mener, at lovgivningsmæssige foranstaltninger udgør et vigtigt udgangspunkt for at realisere målet om at skabe et samfund uden intolerance og forskelsbehandling i hele Europa, eftersom konkrete foranstaltninger kun kan bygges på en klar lovgivning påpeger imidlertid, at lovgivningen skal gennemføres aktivt;

| 53. | understreger, at myndighederne i alle medlemsstater har en positiv forpligtelse til at handle for at undgå overtrædelse af rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og ikke kan forholde sig neutrale, og at de bør træffe de nødvendige lovgivningsmæssige, uddannelsesmæssige og politiske foranstaltninger, når de står over for sådanne overtrædelser; glæder sig derfor over ændringen af straffeloven, der blev indført i 2011 for at forhindre højreekstremistiske gruppers trusler mod romasamfund, idet »provokerende asocial adfærd«, som skaber frygt blandt medlemmer af et nationalt, etnisk, racemæssigt eller religiøst samfund, kan give op til tre års fængsel; anerkender den ungarske regerings rolle i forbindelse med lanceringen af en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration under EU-formandskabet i 2011; |
| --- | --- |

53.

understreger, at myndighederne i alle medlemsstater har en positiv forpligtelse til at handle for at undgå overtrædelse af rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og ikke kan forholde sig neutrale, og at de bør træffe de nødvendige lovgivningsmæssige, uddannelsesmæssige og politiske foranstaltninger, når de står over for sådanne overtrædelser; glæder sig derfor over ændringen af straffeloven, der blev indført i 2011 for at forhindre højreekstremistiske gruppers trusler mod romasamfund, idet »provokerende asocial adfærd«, som skaber frygt blandt medlemmer af et nationalt, etnisk, racemæssigt eller religiøst samfund, kan give op til tre års fængsel; anerkender den ungarske regerings rolle i forbindelse med lanceringen af en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration under EU-formandskabet i 2011;

| 54. | bemærker med bekymring de gentagne ændringer til den retsorden, der begrænser rettighederne for lesbiske, bøsser, bi- og transseksuelle (LGBT), og som blandt andet forsøger at udelukke par af samme køn og deres børn samt andre utraditionelle familieformer fra grundlovens definition af en »familie«; understreger, at sådanne bestemmelser er i strid med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols seneste retspraksis, idet de fremmer et klima med intolerance over for LGBT-personer; |
| --- | --- |

54.

bemærker med bekymring de gentagne ændringer til den retsorden, der begrænser rettighederne for lesbiske, bøsser, bi- og transseksuelle (LGBT), og som blandt andet forsøger at udelukke par af samme køn og deres børn samt andre utraditionelle familieformer fra grundlovens definition af en »familie«; understreger, at sådanne bestemmelser er i strid med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols seneste retspraksis, idet de fremmer et klima med intolerance over for LGBT-personer;

| 55. | glæder sig over indførelsen af bestemmelser i den ungarske grundlov gennem den fjerde ændring, hvoraf det fremgår, at »Ungarn skal tilstræbe at sikre alle personer en ordentlig bolig og adgang til offentlig service« og at »staten og de lokale myndigheder ligeledes skal bidrage til at skabe forudsætningerne for ordentlige boligforhold ved at tilstræbe at tilvejebringe boliger for alle hjemløse«; giver udtryk for bekymring over, at det »for at beskytte den offentlige orden, den offentlige sikkerhed, borgernes sundhed og kulturelle værdier gennem en lov eller lokaldekret kan erklæres ulovligt at anvende et offentligt område eller en bestemt del af et offentlig område som fast bopæl«, hvilket vil kunne føre til, at hjemløshed behandles gennem straffelovgivningen; erindrer om, at Ungarns forfatningsdomstol har statueret, at en lignende bestemmelse i loven om småforbrydelser var forfatningsstridige og krænkede den menneskelige værdighed; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over indførelsen af bestemmelser i den ungarske grundlov gennem den fjerde ændring, hvoraf det fremgår, at »Ungarn skal tilstræbe at sikre alle personer en ordentlig bolig og adgang til offentlig service« og at »staten og de lokale myndigheder ligeledes skal bidrage til at skabe forudsætningerne for ordentlige boligforhold ved at tilstræbe at tilvejebringe boliger for alle hjemløse«; giver udtryk for bekymring over, at det »for at beskytte den offentlige orden, den offentlige sikkerhed, borgernes sundhed og kulturelle værdier gennem en lov eller lokaldekret kan erklæres ulovligt at anvende et offentligt område eller en bestemt del af et offentlig område som fast bopæl«, hvilket vil kunne føre til, at hjemløshed behandles gennem straffelovgivningen; erindrer om, at Ungarns forfatningsdomstol har statueret, at en lignende bestemmelse i loven om småforbrydelser var forfatningsstridige og krænkede den menneskelige værdighed;

Religions- eller trosfrihed og anerkendelse af kirker

| 56. | bemærker med bekymring, at ændringerne af grundloven i den fjerde ændring af grundloven giver parlamentet beføjelse til ved hjælp af forfatningslove og uden forfatningsmæssig pligt til at begrunde afvisninger at anerkende visse organisationer, som er engageret i religiøse aktiviteter som kirker, som kan have en negativ indvirkning på statens pligt til at forholde sig neutralt og upartisk i sit forhold til forskellige religioner og trosretninger; |
| --- | --- |

56.

bemærker med bekymring, at ændringerne af grundloven i den fjerde ændring af grundloven giver parlamentet beføjelse til ved hjælp af forfatningslove og uden forfatningsmæssig pligt til at begrunde afvisninger at anerkende visse organisationer, som er engageret i religiøse aktiviteter som kirker, som kan have en negativ indvirkning på statens pligt til at forholde sig neutralt og upartisk i sit forhold til forskellige religioner og trosretninger;

Konklusion

| 57. | bekræfter, at det tillægger lighedsprincippet mellem samtlige medlemsstater den allerstørste betydning og afviser anvendelsen af dobbeltstandarder i forbindelse med behandlingen af medlemsstaterne; understreger, at tilsvarende situationen eller lovrammer og –bestemmelser bør vurderes på samme måde; mener, at en simpel ændring eller vedtagelse af love ikke kan betragtes som værende i modstrid med traktatens værdigrundlag; opfordrer Kommissionen til at påpege eksempler på uoverensstemmelse med EU-retten, så EU-Domstolen kan træffe afgørelse i sådanne sager; |
| --- | --- |

57.

bekræfter, at det tillægger lighedsprincippet mellem samtlige medlemsstater den allerstørste betydning og afviser anvendelsen af dobbeltstandarder i forbindelse med behandlingen af medlemsstaterne; understreger, at tilsvarende situationen eller lovrammer og –bestemmelser bør vurderes på samme måde; mener, at en simpel ændring eller vedtagelse af love ikke kan betragtes som værende i modstrid med traktatens værdigrundlag; opfordrer Kommissionen til at påpege eksempler på uoverensstemmelse med EU-retten, så EU-Domstolen kan træffe afgørelse i sådanne sager;

| 58. | konkluderer af ovennævnte grunde, at den systemiske, generelle og gentagne ændring af den forfatnings- og lovgivningsmæssige ramme i løbet af meget kort tid og indholdet af disse ændringer er uforenelige med værdierne i artikel 2 TEU, artikel 3, stk. 1, og artikel 6 TEU og fraviger principperne i artikel 4, stk. 3, TEU; mener, at denne udviklingstendens, medmindre den standses rettidigt og på en hensigtsmæssig måde, vil indebære en tydelig risiko for en alvorlig overtrædelse af værdierne i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

58.

konkluderer af ovennævnte grunde, at den systemiske, generelle og gentagne ændring af den forfatnings- og lovgivningsmæssige ramme i løbet af meget kort tid og indholdet af disse ændringer er uforenelige med værdierne i artikel 2 TEU, artikel 3, stk. 1, og artikel 6 TEU og fraviger principperne i artikel 4, stk. 3, TEU; mener, at denne udviklingstendens, medmindre den standses rettidigt og på en hensigtsmæssig måde, vil indebære en tydelig risiko for en alvorlig overtrædelse af værdierne i artikel 2 i TEU;

III —
     
  Henstillinger

Forord

| 59. | bekræfter, at den aktuelle beslutning ikke kun handler om Ungarn, men uvægerligt om EU som helhed, og EU's demokratiske genopbygning og udvikling efter det 20. århundredes totalitære regimers fald. Den handler om den europæiske familie, dens fælles værdier og standarder, dens rummelighed og kapacitet til at indgå i dialog. Den handler om behovet for at gennemføre de traktater, som alle medlemsstater frivilligt har tiltrådt. Den handler om den gensidige bistand og gensidige tillid, der er nødvendig for Unionen, dens borgere og medlemsstater, hvis disse traktater skal være mere end blot ord på et stykke papir, men retsgrundlaget for et ægte retfærdigt og åbent Europa, der respekterer de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

59.

bekræfter, at den aktuelle beslutning ikke kun handler om Ungarn, men uvægerligt om EU som helhed, og EU's demokratiske genopbygning og udvikling efter det 20. århundredes totalitære regimers fald. Den handler om den europæiske familie, dens fælles værdier og standarder, dens rummelighed og kapacitet til at indgå i dialog. Den handler om behovet for at gennemføre de traktater, som alle medlemsstater frivilligt har tiltrådt. Den handler om den gensidige bistand og gensidige tillid, der er nødvendig for Unionen, dens borgere og medlemsstater, hvis disse traktater skal være mere end blot ord på et stykke papir, men retsgrundlaget for et ægte retfærdigt og åbent Europa, der respekterer de grundlæggende rettigheder;

| 60. | er enig i idéen om en Union, som ikke blot er en »union af demokratier«, men også en »demokratiets union« baseret på pluralistiske samfund, hvor respekt for menneskerettigheder og retsstatsforhold er fremherskende |
| --- | --- |

60.

er enig i idéen om en Union, som ikke blot er en »union af demokratier«, men også en »demokratiets union« baseret på pluralistiske samfund, hvor respekt for menneskerettigheder og retsstatsforhold er fremherskende

| 61. | bekræfter, at man i økonomiske og sociale krisetider kan være fristet til at se bort fra forfatningsmæssige principper, men at de forfatningsmæssige institutioners troværdighed og robusthed spiller en central rolle i forhold til at understøtte økonomiske, skattemæssige og sociale politikker; |
| --- | --- |

61.

bekræfter, at man i økonomiske og sociale krisetider kan være fristet til at se bort fra forfatningsmæssige principper, men at de forfatningsmæssige institutioners troværdighed og robusthed spiller en central rolle i forhold til at understøtte økonomiske, skattemæssige og sociale politikker;

Appel til alle medlemsstater

| 62. | opfordrer medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser i henhold til traktaten til at respektere, garantere, beskytte og fremme Unionens fælles værdier, hvilket er en nødvendig forudsætning for overholdelse af demokratiet og dermed kerneindholdet i EU-medborgerskabet og for opbygningen af en kultur af gensidig tillid, som muliggør samarbejde på tværs af grænserne og et reelt område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

62.

opfordrer medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser i henhold til traktaten til at respektere, garantere, beskytte og fremme Unionens fælles værdier, hvilket er en nødvendig forudsætning for overholdelse af demokratiet og dermed kerneindholdet i EU-medborgerskabet og for opbygningen af en kultur af gensidig tillid, som muliggør samarbejde på tværs af grænserne og et reelt område med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 63. | mener, at alle medlemsstater og Unionens institutioner er moralsk og juridisk forpligtet til at forsvare de europæiske værdier, som er fastsat i traktaterne, charteret om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, som den enkelte medlemsstat har undertegnet, og som EU snart tiltræder; |
| --- | --- |

63.

mener, at alle medlemsstater og Unionens institutioner er moralsk og juridisk forpligtet til at forsvare de europæiske værdier, som er fastsat i traktaterne, charteret om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, som den enkelte medlemsstat har undertegnet, og som EU snart tiltræder;

| 64. | opfordrer de nationale parlamenter til at styrke deres rolle ved at overvåge overholdelsen af de grundlæggende værdier og påpege eventuelle risici for krænkelse af disse værdier inden for EU's grænser med henblik på at bevare Unionens troværdighed over for tredjelande, som er baseret på den alvor, hvormed Unionen og medlemsstaterne betragter de værdier, de har valgt som grundlag; |
| --- | --- |

64.

opfordrer de nationale parlamenter til at styrke deres rolle ved at overvåge overholdelsen af de grundlæggende værdier og påpege eventuelle risici for krænkelse af disse værdier inden for EU's grænser med henblik på at bevare Unionens troværdighed over for tredjelande, som er baseret på den alvor, hvormed Unionen og medlemsstaterne betragter de værdier, de har valgt som grundlag;

| 65. | forventer, at alle medlemsstater tager de nødvendige skridt, navnlig i Rådet for Den Europæiske Union, til at bidrage loyalt til at fremme Unionens værdier og samarbejde med Parlamentet og Kommissionen om at overvåge, at de overholdes, navnlig inden for rammerne af »artikel 2-trilogen«, som der henvises til i punkt 85; |
| --- | --- |

65.

forventer, at alle medlemsstater tager de nødvendige skridt, navnlig i Rådet for Den Europæiske Union, til at bidrage loyalt til at fremme Unionens værdier og samarbejde med Parlamentet og Kommissionen om at overvåge, at de overholdes, navnlig inden for rammerne af »artikel 2-trilogen«, som der henvises til i punkt 85;

Appel til Det Europæiske Råd

| 66. | minder Det Europæiske Råd om dets ansvar inden for rammerne af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

66.

minder Det Europæiske Råd om dets ansvar inden for rammerne af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 67. | bemærker med skuffelse, at Det Europæiske Råd er den eneste af EU's politiske institutioner, som har forholdt sig tavs, mens Kommissionen, Parlamentet, Europarådet, OSCE og selv den amerikanske regering har udtrykt bekymring over situationen i Ungarn; |
| --- | --- |

67.

bemærker med skuffelse, at Det Europæiske Råd er den eneste af EU's politiske institutioner, som har forholdt sig tavs, mens Kommissionen, Parlamentet, Europarådet, OSCE og selv den amerikanske regering har udtrykt bekymring over situationen i Ungarn;

| 68. | mener, at Det Europæiske Råd ikke kan forholde sig passivt, såfremt en af medlemsstaterne overtræder de grundlæggende rettigheder eller gennemfører ændringer, som kan få negative konsekvenser for retsstatsprincippet i det pågældende land og derfor for retsstatsprincippet i hele EU, navnlig i de tilfælde, hvor den gensidige tillid til retssystemerne og det retlige samarbejde bringes i fare, da dette vil berøre EU som helhed negativt |
| --- | --- |

68.

mener, at Det Europæiske Råd ikke kan forholde sig passivt, såfremt en af medlemsstaterne overtræder de grundlæggende rettigheder eller gennemfører ændringer, som kan få negative konsekvenser for retsstatsprincippet i det pågældende land og derfor for retsstatsprincippet i hele EU, navnlig i de tilfælde, hvor den gensidige tillid til retssystemerne og det retlige samarbejde bringes i fare, da dette vil berøre EU som helhed negativt

| 69. | opfordrer formanden for Det Europæiske Råd til at underrette Parlamentet om sin vurdering af situationen; |
| --- | --- |

69.

opfordrer formanden for Det Europæiske Råd til at underrette Parlamentet om sin vurdering af situationen;

Henstillinger til Kommissionen

| 70. | opfordrer Kommissionen som traktaternes vogter og tilsynsførende med anvendelsen af EU-retten under EU-Domstolens kontrol til:






  — | at underrette Parlamentet om sin vurdering af den fjerde ændring af grundloven og dens konsekvenser for samarbejdet med EU; |
| --- | --- | --- |

70.

opfordrer Kommissionen som traktaternes vogter og tilsynsførende med anvendelsen af EU-retten under EU-Domstolens kontrol til:

—

at underrette Parlamentet om sin vurdering af den fjerde ændring af grundloven og dens konsekvenser for samarbejdet med EU;

| — | at være afklaret med hensyn til at sikre fuldstændig overensstemmelse med de fælles grundlæggende værdier og rettigheder i artikel 2 i TEU, eftersom overtrædelser deraf undergraver Unionens grundlag og den gensidige tillid mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

—

at være afklaret med hensyn til at sikre fuldstændig overensstemmelse med de fælles grundlæggende værdier og rettigheder i artikel 2 i TEU, eftersom overtrædelser deraf undergraver Unionens grundlag og den gensidige tillid mellem medlemsstaterne;

| — | at indlede objektive, undersøgelser og overtrædelsesprocedurer, hvis den mener, at en medlemsstat har undladt at opfylde sine forpligtelser i henhold til traktaterne og navnlig krænket de rettigheder, der fremgår af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

—

at indlede objektive, undersøgelser og overtrædelsesprocedurer, hvis den mener, at en medlemsstat har undladt at opfylde sine forpligtelser i henhold til traktaterne og navnlig krænket de rettigheder, der fremgår af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

| — | at undgå anvendelse af dobbelte standarder i forbindelse med behandlingen af medlemsstaterne og sikre, at tilsvarende situationer behandles ens i alle medlemsstater, og dermed sikre respekt for princippet om medlemsstaternes lighed i forhold til traktaterne; |
| --- | --- |

—

at undgå anvendelse af dobbelte standarder i forbindelse med behandlingen af medlemsstaterne og sikre, at tilsvarende situationer behandles ens i alle medlemsstater, og dermed sikre respekt for princippet om medlemsstaternes lighed i forhold til traktaterne;

| — | ikke kun at fokusere på at afhjælpe specifikke overtrædelser af EU's lovgivning, navnlig ved hjælp af artikel 258 i TEUF, men at drage konsekvenserne af en systemisk ændring af forfatningsretten, retssystemet og retspraksis i en medlemsstat, hvor flere og gentagne overtrædelser uheldigvis medfører en tilstand af retsusikkerhed, som ikke længere opfylder kravene i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

—

ikke kun at fokusere på at afhjælpe specifikke overtrædelser af EU's lovgivning, navnlig ved hjælp af artikel 258 i TEUF, men at drage konsekvenserne af en systemisk ændring af forfatningsretten, retssystemet og retspraksis i en medlemsstat, hvor flere og gentagne overtrædelser uheldigvis medfører en tilstand af retsusikkerhed, som ikke længere opfylder kravene i artikel 2 i TEU;

| — | på et tidligt tidspunkt at vedtage en mere omfattende tilgang til håndtering af potentielle risici for alvorlige overtrædelser af grundlæggende værdier i en bestemt medlemsstat og straks deltage i en struktureret politisk dialog med den relevante medlemsstat og de andre EU-institutioner uden at anvende dobbelte standarder; denne strukturerede politiske dialog bør koordineres på det højeste politiske niveau i Kommissionen og have en klar indvirkning på hele spektret af forhandlinger mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat på de forskellige EU-områder; |
| --- | --- |

—

på et tidligt tidspunkt at vedtage en mere omfattende tilgang til håndtering af potentielle risici for alvorlige overtrædelser af grundlæggende værdier i en bestemt medlemsstat og straks deltage i en struktureret politisk dialog med den relevante medlemsstat og de andre EU-institutioner uden at anvende dobbelte standarder; denne strukturerede politiske dialog bør koordineres på det højeste politiske niveau i Kommissionen og have en klar indvirkning på hele spektret af forhandlinger mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat på de forskellige EU-områder;

| — | så snart risikoen for overtrædelser af artikel 2 i TEU er identificeret at udarbejde en »hastedagsorden for artikel 2 i TEU«, dvs. en værdiovervågningsmekanisme i EU, som Kommissionen skal prioritere som en hastesag, der skal koordineres på det højeste politiske niveau, og som der skal tages fuldt ud højde for i EU's forskellige sektorpolitikker, indtil artikel 2 i TEU igen er fuldt ud overholdt og eventuelle risici for overtrædelser er fjernet; dette blev også rejst i skrivelse fra udenrigsministrene fra fire medlemsstater til Kommissionens formand olm behovet for at udvikle en nu og mere effektiv metode til at sikre de grundlæggende rettigheder ved at lægge større vægt på fremme af en kultur med respekt for retsstatsprincippet under hensyntagen til Rådets konklusioner af 6. og 7. juni 2013 om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet og om Kommissionens rapport for 2012 om anvendelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Unionen |
| --- | --- |

—

så snart risikoen for overtrædelser af artikel 2 i TEU er identificeret at udarbejde en »hastedagsorden for artikel 2 i TEU«, dvs. en værdiovervågningsmekanisme i EU, som Kommissionen skal prioritere som en hastesag, der skal koordineres på det højeste politiske niveau, og som der skal tages fuldt ud højde for i EU's forskellige sektorpolitikker, indtil artikel 2 i TEU igen er fuldt ud overholdt og eventuelle risici for overtrædelser er fjernet; dette blev også rejst i skrivelse fra udenrigsministrene fra fire medlemsstater til Kommissionens formand olm behovet for at udvikle en nu og mere effektiv metode til at sikre de grundlæggende rettigheder ved at lægge større vægt på fremme af en kultur med respekt for retsstatsprincippet under hensyntagen til Rådets konklusioner af 6. og 7. juni 2013 om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet og om Kommissionens rapport for 2012 om anvendelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Unionen

| — | at holde møder på teknisk plan med de relevante medlemsstaters tjenestegrene, men ikke afslutte forhandlinger på andre politiske områder end artikel - 2 i TEU, før der er sikret fuldstændig overholdelse af artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

—

at holde møder på teknisk plan med de relevante medlemsstaters tjenestegrene, men ikke afslutte forhandlinger på andre politiske områder end artikel - 2 i TEU, før der er sikret fuldstændig overholdelse af artikel 2 i TEU;

| — | at benytte sig af en horisontal tilgang med alle Kommissionens relevante tjenestegrene for at sikre overholdelse af retsstatsprincippet på alle områder, herunder den økonomiske og sociale sektor; |
| --- | --- |

—

at benytte sig af en horisontal tilgang med alle Kommissionens relevante tjenestegrene for at sikre overholdelse af retsstatsprincippet på alle områder, herunder den økonomiske og sociale sektor;

| — | at ajourføre sin meddelelse fra 2003 om artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union (COM(2003)0606) og udarbejde et detaljeret forslag til en hurtig og uafhængig overvågningsmekanisme og et varslingssystem; |
| --- | --- |

—

at ajourføre sin meddelelse fra 2003 om artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union (COM(2003)0606) og udarbejde et detaljeret forslag til en hurtig og uafhængig overvågningsmekanisme og et varslingssystem;

| — | løbende at overvåge, at det europæiske område med retfærdighed fungerer korrekt og gribe ind, når domstolenes uafhængighed er i fare i en medlemsstat uden dog at anvende dobbelte standarder for at undgå at svække den gensidige tillid mellem de nationale retslige myndigheder, hvilket uundgåeligt ville være til hinder for den korrekte anvendelse af EU-instrumenterne om gensidig anerkendelse og samarbejde på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

—

løbende at overvåge, at det europæiske område med retfærdighed fungerer korrekt og gribe ind, når domstolenes uafhængighed er i fare i en medlemsstat uden dog at anvende dobbelte standarder for at undgå at svække den gensidige tillid mellem de nationale retslige myndigheder, hvilket uundgåeligt ville være til hinder for den korrekte anvendelse af EU-instrumenterne om gensidig anerkendelse og samarbejde på tværs af grænserne;

| — | at sikre, at medlemsstaterne garanterer en korrekt gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder med hensyn til mediepluralisme og lige adgang til information; |
| --- | --- |

—

at sikre, at medlemsstaterne garanterer en korrekt gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder med hensyn til mediepluralisme og lige adgang til information;

| — | at overvåge gennemførelsen af regler, der sikrer gennemsigtige og retfærdige procedurer for mediefinansiering og statslig annoncering og fordeling af sponsorater for at garantere, at disse ikke griber ind i informations- og ytringsfrihed, pluralisme eller redaktionelle linjer udstukket af medierne; |
| --- | --- |

—

at overvåge gennemførelsen af regler, der sikrer gennemsigtige og retfærdige procedurer for mediefinansiering og statslig annoncering og fordeling af sponsorater for at garantere, at disse ikke griber ind i informations- og ytringsfrihed, pluralisme eller redaktionelle linjer udstukket af medierne;

| — | at træffe hensigtsmæssige, rettidige, forholdsmæssige og progressive foranstaltninger, såfremt der opstår bekymringer med hensyn til ytrings- og informationsfrihed, mediefrihed og pluralisme i EU og medlemsstaterne på grundlag af en detaljeret og grundig analyse af situationen og de problemer, der skal løses, samt de bedste metoder til at håndtere dem; |
| --- | --- |

—

at træffe hensigtsmæssige, rettidige, forholdsmæssige og progressive foranstaltninger, såfremt der opstår bekymringer med hensyn til ytrings- og informationsfrihed, mediefrihed og pluralisme i EU og medlemsstaterne på grundlag af en detaljeret og grundig analyse af situationen og de problemer, der skal løses, samt de bedste metoder til at håndtere dem;

| — | at tage hånd om disse spørgsmål inden for rammerne af gennemførelsen af direktivet om audiovisuelle medietjenester for at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes tilsynsorganer og Kommissionen og hurtigst muligt fremsætte en revision og ændring af direktivet, herunder af artikel 29 og 30; |
| --- | --- |

—

at tage hånd om disse spørgsmål inden for rammerne af gennemførelsen af direktivet om audiovisuelle medietjenester for at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes tilsynsorganer og Kommissionen og hurtigst muligt fremsætte en revision og ændring af direktivet, herunder af artikel 29 og 30;

| — | at deltage i den igangværende dialog med den ungarske regering vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt den fjerde ændring af grundloven stemmer overens med EU's lovgivning, idet den giver den ungarske regering mulighed for at indføre en særlig skat for at gennemføre afgørelser fra EU-Domstolen om betalingsforpligtelser, når der ikke er tilstrækkelige midler i statsbudgettet, og når den offentlige gæld overstiger halvdelen af bruttonationalproduktet, og at foreslå passende foranstaltninger for at forebygge, at princippet om loyalt samarbejde tilsidesættes, jf. artikel 4, stk. 3, i TEU; |
| --- | --- |

—

at deltage i den igangværende dialog med den ungarske regering vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt den fjerde ændring af grundloven stemmer overens med EU's lovgivning, idet den giver den ungarske regering mulighed for at indføre en særlig skat for at gennemføre afgørelser fra EU-Domstolen om betalingsforpligtelser, når der ikke er tilstrækkelige midler i statsbudgettet, og når den offentlige gæld overstiger halvdelen af bruttonationalproduktet, og at foreslå passende foranstaltninger for at forebygge, at princippet om loyalt samarbejde tilsidesættes, jf. artikel 4, stk. 3, i TEU;

| 71. | minder Kommissionen om, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder samt EU's kommende tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention stadfæster en ny struktur i EU-retten og mere end nogensinde giver menneskerettigheder en central plads i EU's opbygning, hvilket giver Kommissionen, som er traktaternes vogter, et øget ansvar på dette område; |
| --- | --- |

71.

minder Kommissionen om, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder samt EU's kommende tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention stadfæster en ny struktur i EU-retten og mere end nogensinde giver menneskerettigheder en central plads i EU's opbygning, hvilket giver Kommissionen, som er traktaternes vogter, et øget ansvar på dette område;

Henstillinger til de ungarske myndigheder

| 72. | opfordrer de ungarske myndigheder til så hurtigt som muligt at gennemføre alle de foranstaltninger, som Kommissionen som traktatens vogter anses for at være nødvendige, for i fuld udstrækning at overholde EU-retten, for i fuld udstrækning af efterleve den ungarske forfatningsdomstols kendelser og til så hurtigt som muligt at gennemføre nedenstående henstillinger i overensstemmelse med henstillingerne fra Venedig-kommissionen, Europarådet og andre internationale organer, som beskæftiger sig over respekten for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder for i fuld udstrækning at respektere retsstatsprincippet og hovedelementerne i det som de forfatningsmæssige rammer, kontrol- og tilsynsordningerne, og retsvæsenets uafhængighed sammen med stærke garantier for de grundlæggende rettigheder, herunder udtryksfriheden, mediefriheden og religions- og trosfrihed, beskyttelse af mindretal, en indsats for at bekæmpe forskelsbehandling og sikre ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

72.

opfordrer de ungarske myndigheder til så hurtigt som muligt at gennemføre alle de foranstaltninger, som Kommissionen som traktatens vogter anses for at være nødvendige, for i fuld udstrækning at overholde EU-retten, for i fuld udstrækning af efterleve den ungarske forfatningsdomstols kendelser og til så hurtigt som muligt at gennemføre nedenstående henstillinger i overensstemmelse med henstillingerne fra Venedig-kommissionen, Europarådet og andre internationale organer, som beskæftiger sig over respekten for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder for i fuld udstrækning at respektere retsstatsprincippet og hovedelementerne i det som de forfatningsmæssige rammer, kontrol- og tilsynsordningerne, og retsvæsenets uafhængighed sammen med stærke garantier for de grundlæggende rettigheder, herunder udtryksfriheden, mediefriheden og religions- og trosfrihed, beskyttelse af mindretal, en indsats for at bekæmpe forskelsbehandling og sikre ejendomsrettigheder;

Om grundloven

| — | fuldt ud at genoprette grundlovens overlegenhed ved at fjerne de bestemmelser i loven, som forfatningsdomstolen tidligere har erklæret forfatningsstridige; |
| --- | --- |

—

fuldt ud at genoprette grundlovens overlegenhed ved at fjerne de bestemmelser i loven, som forfatningsdomstolen tidligere har erklæret forfatningsstridige;

| — | at mindske den gentagne anvendelse af forfatningslove inden for familie-, social-, finans- og budgetpolitik, som i stedet bør overlades til den almindelige lovgivning og flertalsbeslutninger; |
| --- | --- |

—

at mindske den gentagne anvendelse af forfatningslove inden for familie-, social-, finans- og budgetpolitik, som i stedet bør overlades til den almindelige lovgivning og flertalsbeslutninger;

| — | at gennemføre henstillingerne i Venedig-kommissionen og navnlig ændre listen over områder, der kræver et kvalificeret flertal for at sikre relevante fremtidige valg; |
| --- | --- |

—

at gennemføre henstillingerne i Venedig-kommissionen og navnlig ændre listen over områder, der kræver et kvalificeret flertal for at sikre relevante fremtidige valg;

| — | at sikre et livligt parlamentarisk system, som også respekterer oppositionens styrker ved at give rimelig tid til en reel drøftelse mellem flertallet og oppositionen og ved at give den brede offentlighed mulighed for at deltage i lovgivningsproceduren; |
| --- | --- |

—

at sikre et livligt parlamentarisk system, som også respekterer oppositionens styrker ved at give rimelig tid til en reel drøftelse mellem flertallet og oppositionen og ved at give den brede offentlighed mulighed for at deltage i lovgivningsproceduren;

| — | at sikre den størst mulige deltagelse af alle parlamentariske partier i forfatningsprocessen, også selv om den regerende koalition alene kan skaffe det relevante flertal; |
| --- | --- |

—

at sikre den størst mulige deltagelse af alle parlamentariske partier i forfatningsprocessen, også selv om den regerende koalition alene kan skaffe det relevante flertal;

Om kontrol og tilsyn:

| — | i fuld udstrækning af genindføre forfatningsdomstolens beføjelser som øverste organ til beskyttelse af forfatningen og dermed grundlovens forrang ved at fjerne kravet om indskrænkning af forfatningsdomstolens beføjelser i relation til prøvelse af eventuelle ændringer af grundloven i overensstemmelse med forfatningen samt kravet om ophævelse af to årtiers forfatningsmæssig retspraksis fra teksten; at genindføre forfatningsdomstolens ret at kontrollere samtlige love uden undtagelser for at fungere som modvægt til parlamentet og regeringen og sikre fuldt domstolskontrol; en sådan domstolskontrol og kontrol fra forfatningsdomstolens side kan udøves på forskellig vis i de forskellige medlemsstater afhængig af deres respektive forfatningsmæssige historie, men når en forfatningsdomstol er oprettet, som det er tilfældet i Ungarn, og som efter det kommunistiske regimes fald hurtigt skabte sig et godt omdømme blandt højesteretterne i Europa, må den ikke gøres til genstand for foranstaltninger, som tilstræber af begrænse dens kompetence og dermed undergraver retsstaten; |
| --- | --- |

—

i fuld udstrækning af genindføre forfatningsdomstolens beføjelser som øverste organ til beskyttelse af forfatningen og dermed grundlovens forrang ved at fjerne kravet om indskrænkning af forfatningsdomstolens beføjelser i relation til prøvelse af eventuelle ændringer af grundloven i overensstemmelse med forfatningen samt kravet om ophævelse af to årtiers forfatningsmæssig retspraksis fra teksten; at genindføre forfatningsdomstolens ret at kontrollere samtlige love uden undtagelser for at fungere som modvægt til parlamentet og regeringen og sikre fuldt domstolskontrol; en sådan domstolskontrol og kontrol fra forfatningsdomstolens side kan udøves på forskellig vis i de forskellige medlemsstater afhængig af deres respektive forfatningsmæssige historie, men når en forfatningsdomstol er oprettet, som det er tilfældet i Ungarn, og som efter det kommunistiske regimes fald hurtigt skabte sig et godt omdømme blandt højesteretterne i Europa, må den ikke gøres til genstand for foranstaltninger, som tilstræber af begrænse dens kompetence og dermed undergraver retsstaten;

| — | at genindføre retssystemets mulighed for at henvise til retspraksis fra før indførelsen af grundloven, navnlig i forbindelse med grundlæggende rettigheder (12); |
| --- | --- |

—

at genindføre retssystemets mulighed for at henvise til retspraksis fra før indførelsen af grundloven, navnlig i forbindelse med grundlæggende rettigheder (12);

| — | at tilstræbe enighed ved valg af medlemmer til forfatningsdomstolen ved en reel inddragelse af oppositionen og sikre, at domstolens medlemmer udøver deres hverv uden politisk indblanding; |
| --- | --- |

—

at tilstræbe enighed ved valg af medlemmer til forfatningsdomstolen ved en reel inddragelse af oppositionen og sikre, at domstolens medlemmer udøver deres hverv uden politisk indblanding;

| — | at genindføre parlamentets beføjelser på budgetområdet og dermed sikring af fuld demokratisk legitimitet for budgetmæssige beslutninger ved at fjerne indskrænkningen af parlamentariske beføjelser pålagt af det ikkeparlamentariske organ, Budgetrådet; |
| --- | --- |

—

at genindføre parlamentets beføjelser på budgetområdet og dermed sikring af fuld demokratisk legitimitet for budgetmæssige beslutninger ved at fjerne indskrænkningen af parlamentariske beføjelser pålagt af det ikkeparlamentariske organ, Budgetrådet;

| — | at samarbejde med de europæiske institutioner med henblik på at sikre, at bestemmelserne i den nye lov om national sikkerhed er i overensstemmelse med de grundlæggende principper om magtens adskillelse, retsvæsenets uafhængighed, respekten for privatlivets og familiens fred og retten til effektive retsmidler; |
| --- | --- |

—

at samarbejde med de europæiske institutioner med henblik på at sikre, at bestemmelserne i den nye lov om national sikkerhed er i overensstemmelse med de grundlæggende principper om magtens adskillelse, retsvæsenets uafhængighed, respekten for privatlivets og familiens fred og retten til effektive retsmidler;

| — | at klarlægge de ungarske myndigheders intention om at afhjælpe den forhastede opsigelse af embedsperioden for seniorembedsmænd med henblik på at sikre databeskyttelsesmyndighedens forfatningsmæssige uafhængighed; |
| --- | --- |

—

at klarlægge de ungarske myndigheders intention om at afhjælpe den forhastede opsigelse af embedsperioden for seniorembedsmænd med henblik på at sikre databeskyttelsesmyndighedens forfatningsmæssige uafhængighed;

Om domstolenes uafhængighed:

| — | fuld garanti for domstolenes uafhængighed ved at sikre, at principperne om uafsættelighed og en garanteret embedsperiode for dommere, reglerne for struktur og sammensætning af retsvæsenets styrende organer samt beskyttelse af forfatningsdomstolens uafhængighed er fastsat i grundloven; |
| --- | --- |

—

fuld garanti for domstolenes uafhængighed ved at sikre, at principperne om uafsættelighed og en garanteret embedsperiode for dommere, reglerne for struktur og sammensætning af retsvæsenets styrende organer samt beskyttelse af forfatningsdomstolens uafhængighed er fastsat i grundloven;

| — | hurtig og korrekt gennemførelse af ovennævnte afgørelser fra EU-Domstolen af 6. november 2012 og den ungarske forfatningsdomstol ved at gøre det muligt for de afsatte dommere, der måtte ønske det, at blive genindsat i deres tidligere stillinger, herunder de retsformænd, hvis oprindelige stillinger ikke længere er ledige; |
| --- | --- |

—

hurtig og korrekt gennemførelse af ovennævnte afgørelser fra EU-Domstolen af 6. november 2012 og den ungarske forfatningsdomstol ved at gøre det muligt for de afsatte dommere, der måtte ønske det, at blive genindsat i deres tidligere stillinger, herunder de retsformænd, hvis oprindelige stillinger ikke længere er ledige;

| — | fastlæggelse af objektive udvælgelseskriterier eller et mandat til det nationale domstolsråd til at vedtage sådanne udvælgelseskriterier med henblik på at sikre, at reglerne for sager, der skal overføres, sikrer retten til en retfærdig rettergang og princippet om en lovlig dommer; |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af objektive udvælgelseskriterier eller et mandat til det nationale domstolsråd til at vedtage sådanne udvælgelseskriterier med henblik på at sikre, at reglerne for sager, der skal overføres, sikrer retten til en retfærdig rettergang og princippet om en lovlig dommer;

| — | gennemførelse af tilbageværende henstillinger, der er fastsat i Venedigkommissionens udtalelse CDL-AD(2012)020 om forfatningslovene om domstolene, der blev ændret efter vedtagelsen af udtalelse CDL-AD(2012)001; |
| --- | --- |

—

gennemførelse af tilbageværende henstillinger, der er fastsat i Venedigkommissionens udtalelse CDL-AD(2012)020 om forfatningslovene om domstolene, der blev ændret efter vedtagelsen af udtalelse CDL-AD(2012)001;

Om valgreformen

| — | opfordring til Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR om i fællesskab at foretage en omfattende analyse af de ændrede retlige og institutionelle rammer på valgområdet og opfordring til ODIHR om at foretage en valgbehovsvurdering samt en kortsigtet og langsigtet valgobservation; |
| --- | --- |

—

opfordring til Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR om i fællesskab at foretage en omfattende analyse af de ændrede retlige og institutionelle rammer på valgområdet og opfordring til ODIHR om at foretage en valgbehovsvurdering samt en kortsigtet og langsigtet valgobservation;

| — | opnåelse af en afbalanceret repræsentation i den nationale valgkommission; |
| --- | --- |

—

opnåelse af en afbalanceret repræsentation i den nationale valgkommission;

Om medier og pluralisme:

| — | opfyldelse af forpligtelsen til på ekspertplan at drøfte aktiviteter i samarbejdet om det mere langsigtede perspektiv for mediefrihed yderligere på grundlag af de vigtigste tilbageværende henstillinger fra Europarådet vedrørende juridisk ekspertise i 2012; |
| --- | --- |

—

opfyldelse af forpligtelsen til på ekspertplan at drøfte aktiviteter i samarbejdet om det mere langsigtede perspektiv for mediefrihed yderligere på grundlag af de vigtigste tilbageværende henstillinger fra Europarådet vedrørende juridisk ekspertise i 2012;

| — | sikring af rettidig og tæt involvering af alle relevante interessenter, herunder mediearbejdere, oppositionspartier og det civile samfund, i en eventuel yderligere gennemgang af denne lovgivning, som regulerer et sådant grundlæggende aspekt af funktionen af et demokratisk samfund, samt i gennemførelsesprocessen; |
| --- | --- |

—

sikring af rettidig og tæt involvering af alle relevante interessenter, herunder mediearbejdere, oppositionspartier og det civile samfund, i en eventuel yderligere gennemgang af denne lovgivning, som regulerer et sådant grundlæggende aspekt af funktionen af et demokratisk samfund, samt i gennemførelsesprocessen;

| — | opfyldelse af den positive forpligtelse, der er opstået gennem Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis i henhold til artikel 10 i EMRK for at beskytte ytringsfrihed som en af forudsætningerne for et fungerende demokrati; |
| --- | --- |

—

opfyldelse af den positive forpligtelse, der er opstået gennem Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis i henhold til artikel 10 i EMRK for at beskytte ytringsfrihed som en af forudsætningerne for et fungerende demokrati;

| — | respekt og garanti for samt beskyttelse og fremme af den grundlæggende ret til ytringsfrihed og informationsfrihed samt mediefrihed og pluralisme og afholdelse fra at udvikle eller støtte mekanismer, der truer mediefrihed og journalistisk og redaktionel uafhængighed; |
| --- | --- |

—

respekt og garanti for samt beskyttelse og fremme af den grundlæggende ret til ytringsfrihed og informationsfrihed samt mediefrihed og pluralisme og afholdelse fra at udvikle eller støtte mekanismer, der truer mediefrihed og journalistisk og redaktionel uafhængighed;

| — | sikring af, at der er fastlagt objektive og retligt bindende procedurer og mekanismer til udvælgelse og udnævnelse af chefer for offentlige medier, bestyrelser, medieråd og tilsynsorganer i tråd med principperne om uafhængighed, integritet, erfaring og professionalisme, repræsentation af det samlede politiske og sociale spektrum, retlig sikkerhed og kontinuitet; |
| --- | --- |

—

sikring af, at der er fastlagt objektive og retligt bindende procedurer og mekanismer til udvælgelse og udnævnelse af chefer for offentlige medier, bestyrelser, medieråd og tilsynsorganer i tråd med principperne om uafhængighed, integritet, erfaring og professionalisme, repræsentation af det samlede politiske og sociale spektrum, retlig sikkerhed og kontinuitet;

| — | etablering af retlige garantier med hensyn til princippet om fuld beskyttelse af kilder og streng overholdelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; |
| --- | --- |

—

etablering af retlige garantier med hensyn til princippet om fuld beskyttelse af kilder og streng overholdelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis;

| — | sikring af, at regler om politisk information overalt i den audiovisuelle mediesektor garanterer retfærdig adgang til forskellige politiske konkurrenter, udtalelser og synspunkter, navnlig i forbindelse med valg og folkeafstemninger, således at borgerne kan danne deres egne meninger uden unødvendig påvirkning fra én dominerende meningsdannende magt; |
| --- | --- |

—

sikring af, at regler om politisk information overalt i den audiovisuelle mediesektor garanterer retfærdig adgang til forskellige politiske konkurrenter, udtalelser og synspunkter, navnlig i forbindelse med valg og folkeafstemninger, således at borgerne kan danne deres egne meninger uden unødvendig påvirkning fra én dominerende meningsdannende magt;

Om respekt for de grundlæggende rettigheder, herunder mindretalsrettigheder:

| — | fortsat gennemførelse af positive og effektive foranstaltninger for at sikre, at de grundlæggende rettigheder overholdes for alle, herunder de mennesker, der tilhører et mindretal, og hjemløse og sikre, at de gennemføres af alle offentlige myndigheder; hensyntagen under revisionen af begrebet »familie« til lovgivningstendenserne i Europa ved at udvide anvendelsesområdet for definitionen på en familie og undgå de negative konsekvenser af en restriktiv definition på begrebet familie for de mennesker, som vil være udelukket af en ny og mere restriktiv fortolkning; |
| --- | --- |

—

fortsat gennemførelse af positive og effektive foranstaltninger for at sikre, at de grundlæggende rettigheder overholdes for alle, herunder de mennesker, der tilhører et mindretal, og hjemløse og sikre, at de gennemføres af alle offentlige myndigheder; hensyntagen under revisionen af begrebet »familie« til lovgivningstendenserne i Europa ved at udvide anvendelsesområdet for definitionen på en familie og undgå de negative konsekvenser af en restriktiv definition på begrebet familie for de mennesker, som vil være udelukket af en ny og mere restriktiv fortolkning;

| — | forfølgelse af en anden strategi for endelig at påtage sig ansvaret for sårbare personer såsom hjemløse i henhold til de internationale traktater om menneskerettighederne, som Ungarn har undertegnet, som f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og således fremme de grundlæggende rettigheder i stedet for at overtræde dem med bestemmelser i den ungarske grundlov om kriminalisering af hjemløse; |
| --- | --- |

—

forfølgelse af en anden strategi for endelig at påtage sig ansvaret for sårbare personer såsom hjemløse i henhold til de internationale traktater om menneskerettighederne, som Ungarn har undertegnet, som f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og således fremme de grundlæggende rettigheder i stedet for at overtræde dem med bestemmelser i den ungarske grundlov om kriminalisering af hjemløse;

| — | opfordring til den ungarske regering til at gøre alt for at styrke mekanismen for den sociale dialog og en omfattende høring samt garantere de dermed forbundne rettigheder; |
| --- | --- |

—

opfordring til den ungarske regering til at gøre alt for at styrke mekanismen for den sociale dialog og en omfattende høring samt garantere de dermed forbundne rettigheder;

| — | opfordring til den ungarske regering til at intensivere sine aktiviteter med henblik på en integration af romaerne og træffe egnede foranstaltninger til beskyttelse af denne befolkningsgruppe; påpeger, at racistiske trusler mod romabefolkningen skal afværges utvetydigt og resolut; |
| --- | --- |

—

opfordring til den ungarske regering til at intensivere sine aktiviteter med henblik på en integration af romaerne og træffe egnede foranstaltninger til beskyttelse af denne befolkningsgruppe; påpeger, at racistiske trusler mod romabefolkningen skal afværges utvetydigt og resolut;

Religions- eller trosfrihed og anerkendelse af kirker

| — | fastlæggelse af klare, neutrale og upartiske krav og forfatningsmæssige procedurer med henblik på at anerkende religiøse organisationer som kirker, der respekterer statens pligt til at forholde sig neutral og upartisk i sit forhold til forskellige religioner og trosretninger, og etablering af effektive retsmidler i tilfælde af sager om manglende anerkendelse eller manglende afgørelse i tråd med forfatningskravene i ovennævnte afgørelse 6/2013 fra forfatningsdomstolen; |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af klare, neutrale og upartiske krav og forfatningsmæssige procedurer med henblik på at anerkende religiøse organisationer som kirker, der respekterer statens pligt til at forholde sig neutral og upartisk i sit forhold til forskellige religioner og trosretninger, og etablering af effektive retsmidler i tilfælde af sager om manglende anerkendelse eller manglende afgørelse i tråd med forfatningskravene i ovennævnte afgørelse 6/2013 fra forfatningsdomstolen;

Henstillinger til EU-institutioner til oprettelse af en ny mekanisme for effektiv håndhævelse af artikel 2 i TEU

| 73. | gentager det presserende behov for at tackle det såkaldte »Københavnsdilemma«, hvor EU fortsat står fast med hensyn til kandidatlandenes overholdelse af de fælles værdier og standarder, men mangler effektive overvågnings- og sanktioneringsredskaber, når landene har tiltrådt EU; |
| --- | --- |

73.

gentager det presserende behov for at tackle det såkaldte »Københavnsdilemma«, hvor EU fortsat står fast med hensyn til kandidatlandenes overholdelse af de fælles værdier og standarder, men mangler effektive overvågnings- og sanktioneringsredskaber, når landene har tiltrådt EU;

| 74. | kræver, at medlemsstaterne vurderes regelmæssigt for deres fortsatte overholdelse af Unionens grundlæggende værdier og kravene til demokrati og retsstatslige forhold for at undgå enhver form for dobbelte standarder, og at en sådan vurdering skal ske på grundlag af en fælles europæiske opfattelse af forfatningsmæssige og retlige standarder; kræver endvidere, at tilsvarende situationen i medlemsstaterne skal overvåges efter samme mønster, da princippet om lighed mellem medlemsstaterne i forhold til traktaten eller ikke bliver respekteret; |
| --- | --- |

74.

kræver, at medlemsstaterne vurderes regelmæssigt for deres fortsatte overholdelse af Unionens grundlæggende værdier og kravene til demokrati og retsstatslige forhold for at undgå enhver form for dobbelte standarder, og at en sådan vurdering skal ske på grundlag af en fælles europæiske opfattelse af forfatningsmæssige og retlige standarder; kræver endvidere, at tilsvarende situationen i medlemsstaterne skal overvåges efter samme mønster, da princippet om lighed mellem medlemsstaterne i forhold til traktaten eller ikke bliver respekteret;

| 75. | opfordrer til et tættere samarbejde mellem EU-institutionerne og de øvrige internationale organer, navnlig med Europarådet og Venedig-kommissionen, og til at gøre brug af deres ekspertise inden for opretholdelse af principperne om demokrati og menneskerettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

75.

opfordrer til et tættere samarbejde mellem EU-institutionerne og de øvrige internationale organer, navnlig med Europarådet og Venedig-kommissionen, og til at gøre brug af deres ekspertise inden for opretholdelse af principperne om demokrati og menneskerettigheder og retsstatsprincippet;

| 76. | anerkender og bifalder de initiativer, der er taget, den gennemførte analyse og de henstillinger, som Europarådet, navnlig Generalsekretæren, Den Parlamentariske Forsamling og kommissæren for menneskerettigheder og Venedigkommissionen har udstedt; |
| --- | --- |

76.

anerkender og bifalder de initiativer, der er taget, den gennemførte analyse og de henstillinger, som Europarådet, navnlig Generalsekretæren, Den Parlamentariske Forsamling og kommissæren for menneskerettigheder og Venedigkommissionen har udstedt;

| 77. | opfordrer alle EU-institutioner til i fællesskab at overveje og drøfte — som udenrigsministrene fra Tyskland, Nederlandene, Danmark og Finland også anmodede om i deres ovennævnte skrivelse til Kommissionens formand — hvordan man kan udstyre EU med de nødvendige redskaber for at opfylde EU's traktatforpligtelser om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder og samtidig undgå risikoen for dobbelte standarder mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

77.

opfordrer alle EU-institutioner til i fællesskab at overveje og drøfte — som udenrigsministrene fra Tyskland, Nederlandene, Danmark og Finland også anmodede om i deres ovennævnte skrivelse til Kommissionens formand — hvordan man kan udstyre EU med de nødvendige redskaber for at opfylde EU's traktatforpligtelser om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder og samtidig undgå risikoen for dobbelte standarder mellem medlemsstaterne;

| 78. | mener, at en fremtidig revision af traktaterne bør føre til en klarere skelnen mellem en indledende fase, der har til formål at vurdere eventuelle risici for en alvorlig overtrædelse af de værdier, der er nævnt i artikel 2, i TEU, og en mere effektiv procedure i en efterfølgende fase, hvor det er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at tackle aktuelle alvorlige og vedvarende overtrædelser af de pågældende værdier; |
| --- | --- |

78.

mener, at en fremtidig revision af traktaterne bør føre til en klarere skelnen mellem en indledende fase, der har til formål at vurdere eventuelle risici for en alvorlig overtrædelse af de værdier, der er nævnt i artikel 2, i TEU, og en mere effektiv procedure i en efterfølgende fase, hvor det er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at tackle aktuelle alvorlige og vedvarende overtrædelser af de pågældende værdier;

| 79. | gentager i lyset af den nuværende forfatningsmæssige mekanisme i artikel 7 i TEU opfordringerne i sin beslutning af 12. december 2012 om de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2010-2011) til oprettelse af en ny mekanisme til sikre af, at samtlige medlemsstater overholder de fælles værdier, der er nedfældet i artikel 2 i EU-traktaten og fortsættelse af Københavns-kriterierne; denne mekanisme bør have form af en »Københavns-komité«", en »vismandsgruppe på højt plan« eller en vurdering i henhold til artikel 70 i TEUF og indebære en reform og styrkelse af mandatet for Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder og en styrket dialog mellem Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne, hvad angår de foranstaltninger, der skal træffes; |
| --- | --- |

79.

gentager i lyset af den nuværende forfatningsmæssige mekanisme i artikel 7 i TEU opfordringerne i sin beslutning af 12. december 2012 om de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2010-2011) til oprettelse af en ny mekanisme til sikre af, at samtlige medlemsstater overholder de fælles værdier, der er nedfældet i artikel 2 i EU-traktaten og fortsættelse af Københavns-kriterierne; denne mekanisme bør have form af en »Københavns-komité«", en »vismandsgruppe på højt plan« eller en vurdering i henhold til artikel 70 i TEUF og indebære en reform og styrkelse af mandatet for Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder og en styrket dialog mellem Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne, hvad angår de foranstaltninger, der skal træffes;

| 80. | gentager, at oprettelsen af en sådan mekanisme kan omfatte revurdering af mandatet for Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder, der bør udvides til også at omfatte en regelmæssig overvågning af medlemsstaternes overholdelse af artikel 2 i TEU; henstiller, at en sådan Københavnskomité p højt plan eller en sådan mekanisme bør bygge på og samarbejde med de eksisterende mekanismer og strukturer; minder om Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheders rolle, idet det kunne samle det værdifulde arbejde i de forskellige tilsynsorganer under Europarådet og agenturets egne data og analyser med henblik på at foretage uafhængige sammenlignende og regelmæssige undersøgelser af alle medlemsstaters overholdelse af artikel 2 i EU-traktaten; |
| --- | --- |

80.

gentager, at oprettelsen af en sådan mekanisme kan omfatte revurdering af mandatet for Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder, der bør udvides til også at omfatte en regelmæssig overvågning af medlemsstaternes overholdelse af artikel 2 i TEU; henstiller, at en sådan Københavnskomité p højt plan eller en sådan mekanisme bør bygge på og samarbejde med de eksisterende mekanismer og strukturer; minder om Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheders rolle, idet det kunne samle det værdifulde arbejde i de forskellige tilsynsorganer under Europarådet og agenturets egne data og analyser med henblik på at foretage uafhængige sammenlignende og regelmæssige undersøgelser af alle medlemsstaters overholdelse af artikel 2 i EU-traktaten;

| 81. | henstiller, a mekanismen skal






  — | være uafhængig af politisk indflydelse, som der skal være tilfælde med alle EU-mekanismer for tilsyn med medlemsstaterne, samt hurtig og effektiv; |
| --- | --- | --- |

81.

henstiller, a mekanismen skal

—

være uafhængig af politisk indflydelse, som der skal være tilfælde med alle EU-mekanismer for tilsyn med medlemsstaterne, samt hurtig og effektiv;

| — | samarbejde med andre internationale organer med hensyn til beskyttelse af grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

—

samarbejde med andre internationale organer med hensyn til beskyttelse af grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet;

| — | overvåge overholdelsen af grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet løbende i alle medlemsstater og samtidig respektere de nationale forfatningsmæssige traditioner fuldt ud; |
| --- | --- |

—

overvåge overholdelsen af grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet løbende i alle medlemsstater og samtidig respektere de nationale forfatningsmæssige traditioner fuldt ud;

| — | foretage ensartet overvågning i alle medlemsstater for at undgå risici for dobbelte standarder blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

—

foretage ensartet overvågning i alle medlemsstater for at undgå risici for dobbelte standarder blandt medlemsstaterne;

| — | advare EU tidligt om eventuelle risici for forringelse af de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

—

advare EU tidligt om eventuelle risici for forringelse af de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU;

| — | udstede henstillinger til EU-institutioner og -medlemsstater om reaktion på og afhjælpning af enhver forringelse af de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

—

udstede henstillinger til EU-institutioner og -medlemsstater om reaktion på og afhjælpning af enhver forringelse af de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU;

| 82. | anmoder det udvalg, der er ansvarligt for beskyttelse af borgernes rettigheder, menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder inden for EU og for fastlæggelse af klare risici for medlemsstaters eventuelle alvorlige overtrædelser af de fælles principper, om at fremlægge et detaljeret forslag i form af en betænkning til Formandskonferencen og plenarforsamlingen; |
| --- | --- |

82.

anmoder det udvalg, der er ansvarligt for beskyttelse af borgernes rettigheder, menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder inden for EU og for fastlæggelse af klare risici for medlemsstaters eventuelle alvorlige overtrædelser af de fælles principper, om at fremlægge et detaljeret forslag i form af en betænkning til Formandskonferencen og plenarforsamlingen;

| 83. | opfordrer det udvalg, der er ansvarligt for beskyttelse af borgernes rettigheder, menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder inden for EU, og for fastlæggelse af klare risici for medlemsstaters eventuelle alvorlige overtrædelser af de fælles principper samt for fastlæggelse af, at en medlemsstat groft og vedvarende overtræder principper, som medlemsstaterne har til fælles, til at følge op på udviklingen af situationen i Ungarn; |
| --- | --- |

83.

opfordrer det udvalg, der er ansvarligt for beskyttelse af borgernes rettigheder, menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder inden for EU, og for fastlæggelse af klare risici for medlemsstaters eventuelle alvorlige overtrædelser af de fælles principper samt for fastlæggelse af, at en medlemsstat groft og vedvarende overtræder principper, som medlemsstaterne har til fælles, til at følge op på udviklingen af situationen i Ungarn;

| 84. | har til hensigt at afholde en konference om dette spørgsmål inden udgangen af 2013, som skal samle repræsentanter fra medlemsstaterne, EU-institutionerne, Europarådet, nationale forfatningsdomstole og højesteretter, EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; |
| --- | --- |

84.

har til hensigt at afholde en konference om dette spørgsmål inden udgangen af 2013, som skal samle repræsentanter fra medlemsstaterne, EU-institutionerne, Europarådet, nationale forfatningsdomstole og højesteretter, EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol;

IV —
     
  Opfølgning

| 85. | opfordrer de ungarske myndigheder til at orientere Parlamentet, Kommissionen, Rådets formandskab og Europarådet om gennemførelsen af de foranstaltninger, der opfordres til i punkt 72; |
| --- | --- |

85.

opfordrer de ungarske myndigheder til at orientere Parlamentet, Kommissionen, Rådets formandskab og Europarådet om gennemførelsen af de foranstaltninger, der opfordres til i punkt 72;

| 86. | opfordrer Kommissionen og Rådet til hver især at udpege en repræsentant, der sammen med Parlamentets ordfører og skyggeordførere (»Artikel 2-trilogen«) kan foretage en vurdering af oplysningerne fra de ungarske myndigheder om gennemførelsen af henstillingerne i punkt 72 og som kan følge op på mulige fremtidige ændringer og sikre deres overensstemmelse med artikel 2; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Kommissionen og Rådet til hver især at udpege en repræsentant, der sammen med Parlamentets ordfører og skyggeordførere (»Artikel 2-trilogen«) kan foretage en vurdering af oplysningerne fra de ungarske myndigheder om gennemførelsen af henstillingerne i punkt 72 og som kan følge op på mulige fremtidige ændringer og sikre deres overensstemmelse med artikel 2;

| 87. | anmoder Formandskonferencen om at overveje, om det vil være hensigtsmæssigt at anvende den mekanisme, der er beskrevet traktaten, bl.a. i artikel 7, stk. 1, i tilfælde af, at de ungarske myndigheders svar på ovennævnte henstillinger ikke opfylder kravene i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

87.

anmoder Formandskonferencen om at overveje, om det vil være hensigtsmæssigt at anvende den mekanisme, der er beskrevet traktaten, bl.a. i artikel 7, stk. 1, i tilfælde af, at de ungarske myndigheders svar på ovennævnte henstillinger ikke opfylder kravene i artikel 2 i TEU;

o

o o

| 88. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Ungarns parlament, præsident og regering, formanden for forfatningsdomstolen og formanden for Curiaen (den ungarske højesteret), Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Europarådet og OSCE. |
| --- | --- |

88.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Ungarns parlament, præsident og regering, formanden for forfatningsdomstolen og formanden for Curiaen (den ungarske højesteret), Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Europarådet og OSCE.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0053.

(2)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 154.

(3)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 17.

(4)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 49.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0500.

(6)  Disse love omfatter forfatningslove, som i to tredjedeles flertal for vedtagelse, forfatningslove, hvor nogle bestemmelser skal kan vedtages med simpelt flertal, og love, som kræver et flertal på to tredjedele af de tilstedeværende parlamentsmedlemmer for at blive vedtaget.

(7)  Juridisk analyse fremsendt til den ungarske regering den 28. februar 2011 http://www.osce.org/fom/75990 Se endvidere analysen og vurderingen fra september 2010 på http://www.osce.org/fom/71218

(8)  Ekspertanalyse fra Europarådets eksperter af den ungarske medielovgivning: LOV CIV fra 2010 om pressefrihed og de grundlæggende regler om medieindhold og LOV CLXXXV fra 2010 om medietjenester og massemedier, 11. maj 2012.

(9)  Rapport fra FN's særlige rapportør om moderne former for racisme, racediskrimination, fremmedhad og tilhørende intolerance (A/HRC/20/33/Add.

(10)  Udtalelse fra Venedigkommissionen 664/2012 af 19. marts 2012 om lov CCVI af 2011 om retten til tanke- og religionsfrihed og ungarske kirkers, trosretningers og religiøse samfunds juridiske status (CDL-AD(2012)004).

(11)  Punkt 80 i afgørelsen.

(12)  Se arbejdsdokument nr. 5.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/78

---

P7_TA(2013)0316

De nylige oversvømmelser i Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om oversvømmelserne i Europa (2013/2683(RSP))

(2016/C 075/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 3 og til EUF-traktatens artikel 191 og artikel 196, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 3 og til EUF-traktatens artikel 191 og artikel 196, stk. 1,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, til Kommissionens meddelelse om fremtiden for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (COM(2011)0613) og til sin beslutning af 15. januar 2013 om Den Europæiske Solidaritetsfond, gennemførelse og anvendelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, til Kommissionens meddelelse om fremtiden for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (COM(2011)0613) og til sin beslutning af 15. januar 2013 om Den Europæiske Solidaritetsfond, gennemførelse og anvendelse (1),

| — | der henviser til sine beslutninger af 5. september 2002 om oversvømmelseskatastrofer i Europa (2), af 8. september 2005 om naturkatastrofer (brande og oversvømmelser) i Europa (3), af 18. maj 2006 om naturkatastrofer (skovbrande, tørker og oversvømmelser) — landbrugsmæssige (4), regionaludviklingsmæssige (5) og miljømæssige aspekter (6), af 7. september 2006 om skovbrande og oversvømmelser i Europa (7), af 17. juni 2010 om oversvømmelser i centraleuropæiske lande, især Polen, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Ungarn og Rumænien samt i Frankrig (8), samt af 11. marts 2010 om de alvorlige naturkatastrofer i den autonome region Madeira og virkningerne af stormen Xynthia i Europa (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 5. september 2002 om oversvømmelseskatastrofer i Europa (2), af 8. september 2005 om naturkatastrofer (brande og oversvømmelser) i Europa (3), af 18. maj 2006 om naturkatastrofer (skovbrande, tørker og oversvømmelser) — landbrugsmæssige (4), regionaludviklingsmæssige (5) og miljømæssige aspekter (6), af 7. september 2006 om skovbrande og oversvømmelser i Europa (7), af 17. juni 2010 om oversvømmelser i centraleuropæiske lande, især Polen, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Ungarn og Rumænien samt i Frankrig (8), samt af 11. marts 2010 om de alvorlige naturkatastrofer i den autonome region Madeira og virkningerne af stormen Xynthia i Europa (9),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog »Tilpasning til klimaændringer: et europæisk handlingsgrundlag« (COM(2009)0147), til Kommissionens meddelelse »En fællesskabsstrategi til forebyggelse af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer« (COM(2009)0082) samt til Kommissionens meddelelse »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab: civilbeskyttelsens og den humanitære bistands rolle« (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog »Tilpasning til klimaændringer: et europæisk handlingsgrundlag« (COM(2009)0147), til Kommissionens meddelelse »En fællesskabsstrategi til forebyggelse af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer« (COM(2009)0082) samt til Kommissionens meddelelse »Hen imod et styrket EU-katastrofeberedskab: civilbeskyttelsens og den humanitære bistands rolle« (COM(2010)0600),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Regioner 2020 — en vurdering af fremtidige udfordringer for EU's regioner« (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument »Regioner 2020 — en vurdering af fremtidige udfordringer for EU's regioner« (SEC(2008)2868),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, og stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, og stk. 4,

| A. | der henviser til, at der for nylig har været en større naturkatastrofe i form af oversvømmelser i mange europæiske lande, herunder Østrig, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Ungarn, Polen, Slovakiet, Frankrig og Spanien; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der for nylig har været en større naturkatastrofe i form af oversvømmelser i mange europæiske lande, herunder Østrig, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Ungarn, Polen, Slovakiet, Frankrig og Spanien;

| B. | der henviser til, at hyppigheden, omfanget, kompleksiteten og virkningerne af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer overalt i Europa er taget voldsomt til i de senere år; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hyppigheden, omfanget, kompleksiteten og virkningerne af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer overalt i Europa er taget voldsomt til i de senere år;

| C. | der henviser til, at oversvømmelserne har forårsaget alvorlige skader på byer og kommuner, infrastruktur, virksomheder, landbruget og landdistrikterne, og der henviser til, at de har ødelagt dele af natur- og kulturarven og har forårsaget dødsfald og legemsbeskadigelse og har tvunget tusindvis af mennesker til at forlade deres hjem; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at oversvømmelserne har forårsaget alvorlige skader på byer og kommuner, infrastruktur, virksomheder, landbruget og landdistrikterne, og der henviser til, at de har ødelagt dele af natur- og kulturarven og har forårsaget dødsfald og legemsbeskadigelse og har tvunget tusindvis af mennesker til at forlade deres hjem;

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) blev oprettet med henblik på at afhjælpe alvorlige naturkatastrofer og yde finansiel støtte til katastroferamte stater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) blev oprettet med henblik på at afhjælpe alvorlige naturkatastrofer og yde finansiel støtte til katastroferamte stater;

| E. | der henviser til, at det er nødvendigt at foretage en bæredygtig genopbygning af de områder, der er blevet ødelagt eller beskadiget af katastroferne, for at rette op på deres økonomiske, sociale og miljømæssige tab; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er nødvendigt at foretage en bæredygtig genopbygning af de områder, der er blevet ødelagt eller beskadiget af katastroferne, for at rette op på deres økonomiske, sociale og miljømæssige tab;

| F. | der henviser til, at Den Europæiske Unions katastrofeforebyggelseskapacitet til at håndtere alle typer af naturkatastrofer skal styrkes, og der henviser til, at de mange fællesskabsinstrumenters funktionsevne og koordinationen af dem skal forbedres med henblik på at opnå en holdbar katastrofeforebyggelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Den Europæiske Unions katastrofeforebyggelseskapacitet til at håndtere alle typer af naturkatastrofer skal styrkes, og der henviser til, at de mange fællesskabsinstrumenters funktionsevne og koordinationen af dem skal forbedres med henblik på at opnå en holdbar katastrofeforebyggelse;

| G. | der henviser til, at visse bjergområder og områder langs floder og dale har mistet dele af deres vandoptagelseskapacitet som et resultat af ikke-bæredygtig afskovning, intensivt landbrug, store infrastrukturprojekter, urbanisering og arealbefæstelse langs med disse floder og dale; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at visse bjergområder og områder langs floder og dale har mistet dele af deres vandoptagelseskapacitet som et resultat af ikke-bæredygtig afskovning, intensivt landbrug, store infrastrukturprojekter, urbanisering og arealbefæstelse langs med disse floder og dale;

| 1. | udtrykker sin dybeste medfølelse og solidaritet med indbyggerne i de medlemsstater, regioner og kommuner, som er berørt af katastrofen; henviser til de alvorlige økonomiske følger og udtrykker medfølelse og deltagelse over for ofrenes familier; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybeste medfølelse og solidaritet med indbyggerne i de medlemsstater, regioner og kommuner, som er berørt af katastrofen; henviser til de alvorlige økonomiske følger og udtrykker medfølelse og deltagelse over for ofrenes familier;

| 2. | anerkender den utrættelige indsats, som sikkerheds- og civilbeskyttelsesstyrker samt redningshold og frivillige har gjort for at redde liv og begrænse skaderne i de berørte områder; |
| --- | --- |

2.

anerkender den utrættelige indsats, som sikkerheds- og civilbeskyttelsesstyrker samt redningshold og frivillige har gjort for at redde liv og begrænse skaderne i de berørte områder;

| 3. | roser den indsats, der er blevet gjort af de medlemsstater, som har ydet assistance til de berørte områder, idet europæisk solidaritet kommer til udtryk ved gensidig bistand i alvorlige situationer; |
| --- | --- |

3.

roser den indsats, der er blevet gjort af de medlemsstater, som har ydet assistance til de berørte områder, idet europæisk solidaritet kommer til udtryk ved gensidig bistand i alvorlige situationer;

| 4. | understreger, at jordbundsforringelse, der forårsages eller forværres af menneskelig aktivitet såsom uhensigtsmæssige landbrugs- og skovbrugsmetoder, skader jordens evne til fortsat at kunne varetage sin centrale funktion i forebyggelsen af naturkatastrofer fuldt ud; |
| --- | --- |

4.

understreger, at jordbundsforringelse, der forårsages eller forværres af menneskelig aktivitet såsom uhensigtsmæssige landbrugs- og skovbrugsmetoder, skader jordens evne til fortsat at kunne varetage sin centrale funktion i forebyggelsen af naturkatastrofer fuldt ud;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksom på planlægning og revision af politikker for bæredygtig arealudnyttelse, økosystemets absorptionsevne og bedste praksis samt på at øge oversvømmelseskontrollens og kloakinfrastrukturens kapacitet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksom på planlægning og revision af politikker for bæredygtig arealudnyttelse, økosystemets absorptionsevne og bedste praksis samt på at øge oversvømmelseskontrollens og kloakinfrastrukturens kapacitet;

| 6. | understreger, at spørgsmålet om effektiv forebyggelse af oversvømmelser skal behandles i interregionale og grænseoverskridende risikostyringsstrategier, hvor der findes et stort potentiale for koordination og gennemførelse af en omfattende fælles katastrofeindsats; |
| --- | --- |

6.

understreger, at spørgsmålet om effektiv forebyggelse af oversvømmelser skal behandles i interregionale og grænseoverskridende risikostyringsstrategier, hvor der findes et stort potentiale for koordination og gennemførelse af en omfattende fælles katastrofeindsats;

| 7. | anerkender, at Den Europæiske Unions civilbeskyttelsesordning hjalp medlemsstaterne med at samarbejde og minimere virkningerne af katastrofen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forenkle reglerne og procedurerne for aktivering af ordningen; |
| --- | --- |

7.

anerkender, at Den Europæiske Unions civilbeskyttelsesordning hjalp medlemsstaterne med at samarbejde og minimere virkningerne af katastrofen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forenkle reglerne og procedurerne for aktivering af ordningen;

| 8. | understreger den mulighed i forbindelse med målet for europæisk territorialt samarbejde, som medlemsstaterne og de berørte regioner har for at gøre risikostyring til en prioriteret investeringsopgave for den næste programmeringsperiode, som der i øjeblikket forhandles om, og opfordrer dem til at gøre det; |
| --- | --- |

8.

understreger den mulighed i forbindelse med målet for europæisk territorialt samarbejde, som medlemsstaterne og de berørte regioner har for at gøre risikostyring til en prioriteret investeringsopgave for den næste programmeringsperiode, som der i øjeblikket forhandles om, og opfordrer dem til at gøre det;

| 9. | understreger, at programmer til forebyggelse af oversvømmelser skal gennemføres af medlemsstaterne ved hjælp af omfattende og forebyggende strategier; understreger, at nødhjælpspolitik, herunder katastrofeforebyggelse og -beredskab, kræver en større inddragelse af regioner, byer og lokalsamfund, som bør tilskyndes til at medtage nødhjælpspolitik i deres strategier; |
| --- | --- |

9.

understreger, at programmer til forebyggelse af oversvømmelser skal gennemføres af medlemsstaterne ved hjælp af omfattende og forebyggende strategier; understreger, at nødhjælpspolitik, herunder katastrofeforebyggelse og -beredskab, kræver en større inddragelse af regioner, byer og lokalsamfund, som bør tilskyndes til at medtage nødhjælpspolitik i deres strategier;

| 10. | opfordrer Rådet og Kommissionen til — så snart de modtager alle de nødvendige ansøgninger fra medlemsstaterne — at tage de nødvendige skridt til at sikre, at der hurtigt ydes en passende finansiel bistand fra EUSF; understreger, hvor meget det haster med at frigive økonomisk bistand via Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til de lande, der er ramt af denne naturkatastrofe; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Rådet og Kommissionen til — så snart de modtager alle de nødvendige ansøgninger fra medlemsstaterne — at tage de nødvendige skridt til at sikre, at der hurtigt ydes en passende finansiel bistand fra EUSF; understreger, hvor meget det haster med at frigive økonomisk bistand via Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til de lande, der er ramt af denne naturkatastrofe;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en ny forenklet forordning for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, der bl.a. vil gøre det muligt for Kommissionen at foretage forudbetalinger, så snart de berørte medlemsstater har ansøgt om bistand; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en ny forenklet forordning for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, der bl.a. vil gøre det muligt for Kommissionen at foretage forudbetalinger, så snart de berørte medlemsstater har ansøgt om bistand;

| 12. | understreger, at investeringer i forebyggelse af oversvømmelser under de relevante programmer kræver tilstrækkelige økonomiske ressourcer, da det er et vigtigt redskab til at give medlemsstaternes regeringer mulighed for at udvikle og gennemføre politikker til forebyggelse af oversvømmelser; understreger, at investeringer i støtte til katastrofeforebyggelse bør følge en økosystembaseret fremgangsmåde; |
| --- | --- |

12.

understreger, at investeringer i forebyggelse af oversvømmelser under de relevante programmer kræver tilstrækkelige økonomiske ressourcer, da det er et vigtigt redskab til at give medlemsstaternes regeringer mulighed for at udvikle og gennemføre politikker til forebyggelse af oversvømmelser; understreger, at investeringer i støtte til katastrofeforebyggelse bør følge en økosystembaseret fremgangsmåde;

| 13. | giver udtryk for den opfattelse, at følgerne af katastrofer har en negativ indvirkning på mulighederne for at trække på EU-midlerne; opfordrer til, at der udvises den nødvendige fleksibilitet med hensyn til en omprogrammering i medlemsstaterne til støtte for genopbygningen af ugunstigt stillede områder og udvælgelsen af de bedst egnede projekter; |
| --- | --- |

13.

giver udtryk for den opfattelse, at følgerne af katastrofer har en negativ indvirkning på mulighederne for at trække på EU-midlerne; opfordrer til, at der udvises den nødvendige fleksibilitet med hensyn til en omprogrammering i medlemsstaterne til støtte for genopbygningen af ugunstigt stillede områder og udvælgelsen af de bedst egnede projekter;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer samt til regionale og lokale myndigheder i de berørte områder. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer samt til regionale og lokale myndigheder i de berørte områder.

---

(1)  Vedtagne tekster P7_TA(2013)0003.

(2)  EFT C 272 E af 13.11.2003, s. 471.

(3)  EUT C 193 E af 17.8.2006, s. 322.

(4)  EUT C 297 E af 7.12.2006, s. 363.

(5)  EUT C 297 E af 7.12.2006, s. 369.

(6)  EUT C 297 E af 7.12.2006, s. 375.

(7)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 240.

(8)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 128.

(9)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 88.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/80

---

P7_TA(2013)0317

Reform af banksektorens struktur i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om reform af banksektorens struktur i EU (2013/2021(INI))

(2016/C 075/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 120, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 120,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/76/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF for så vidt angår kapitalkrav vedrørende handelsbeholdningen og gensecuritisationer og tilsyn med aflønningspolitikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/76/EU af 24. november 2010 om ændring af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF for så vidt angår kapitalkrav vedrørende handelsbeholdningen og gensecuritisationer og tilsyn med aflønningspolitikker,

| — | der henviser til rapporten af 2. oktober 2012 fra ekspertgruppen på højt plan (HLEG) om reformering af strukturen inden for EU's banksektor (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 2. oktober 2012 fra ekspertgruppen på højt plan (HLEG) om reformering af strukturen inden for EU's banksektor (1),

| — | der henviser til konklusionerne fra G20-møderne, der blev holdt i London i 2009, i Cannes i 2011 og i Moskva i 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra G20-møderne, der blev holdt i London i 2009, i Cannes i 2011 og i Moskva i 2013,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/111/EF af 16. september 2009 om ændring af direktiv 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2007/64/EF for så vidt angår banker tilsluttet centralorganer, visse komponenter i egenkapitalen, store engagementer, tilsynsordninger og krisestyring, og til henholdsvis forslag af 20. juli 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber (COM(2011)0453) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reguleringskrav for kreditinstitutter og investeringsselskaber (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/111/EF af 16. september 2009 om ændring af direktiv 2006/48/EF, 2006/49/EF og 2007/64/EF for så vidt angår banker tilsluttet centralorganer, visse komponenter i egenkapitalen, store engagementer, tilsynsordninger og krisestyring, og til henholdsvis forslag af 20. juli 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber (COM(2011)0453) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reguleringskrav for kreditinstitutter og investeringsselskaber (COM(2011)0452),

| — | der henviser til forslag af 6. juni 2012 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF og 82/891/EØF, direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF og 2011/35/EU og af forordning (EU) nr. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 6. juni 2012 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF og 82/891/EØF, direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF og 2011/35/EU og af forordning (EU) nr. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 13.—14. december 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 13.—14. december 2012,

| — | der henviser til henstillingerne fra oktober 2011 fra Financial Stability Board om »Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions« (hovedkendetegn ved effektive ordninger for afvikling af finansielle institutioner) og fra november 2010 om »Intensity and Effectiveness of SIFI Supervision« (intensitet og effektivitet i overvågningen af systemisk vigtige finansielle institutioner (SIFI’er)), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra oktober 2011 fra Financial Stability Board om »Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions« (hovedkendetegn ved effektive ordninger for afvikling af finansielle institutioner) og fra november 2010 om »Intensity and Effectiveness of SIFI Supervision« (intensitet og effektivitet i overvågningen af systemisk vigtige finansielle institutioner (SIFI’er)),

| — | der henviser til høringsdokumentet fra november 2011 med titlen »Global systemically important Banks: assessment methodology and the additional loss absorbency requirement« (globalt systemisk vigtige banker: vurderingsmetoder og yderligere tabsabsorptionskrav) fra Baselkomitéen for Banktilsyn, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringsdokumentet fra november 2011 med titlen »Global systemically important Banks: assessment methodology and the additional loss absorbency requirement« (globalt systemisk vigtige banker: vurderingsmetoder og yderligere tabsabsorptionskrav) fra Baselkomitéen for Banktilsyn,

| — | der henviser til medlemsstaternes og de internationale initiativer til strukturreform af banksektoren, herunder den franske Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, den tyske Trennbankengesetz, rapporten fra Independent Commission on Banking og Vickers reforms i Det Forenede Kongerige samt Volcker rules i USA, |
| --- | --- |

—

der henviser til medlemsstaternes og de internationale initiativer til strukturreform af banksektoren, herunder den franske Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, den tyske Trennbankengesetz, rapporten fra Independent Commission on Banking og Vickers reforms i Det Forenede Kongerige samt Volcker rules i USA,

| — | der henviser til rapporten fra 2012 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med titlen »Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand?« (2) (om implicitte garantier for bankgæld) og til OECD's rapport fra 2009 med titlen »The Elephant in the Room: The Need to Deal with What Banks Do« (3); |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2012 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med titlen »Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand?« (2) (om implicitte garantier for bankgæld) og til OECD's rapport fra 2009 med titlen »The Elephant in the Room: The Need to Deal with What Banks Do« (3);

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 om skyggebanker (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 om skyggebanker (4),

| — | der henviser til Eurogruppens erklæring af 25. marts 2013 om krisen i Cypern (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurogruppens erklæring af 25. marts 2013 om krisen i Cypern (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0231/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0231/2013),

| A. | der henviser til, at der inklusive rekapitaliseringen af Northern Rock i 2007 siden krisens begyndelse i perioden fra 2008 til udgangen af 2011 er blevet givet statsstøtte på over 1,6 billioner EUR (12,8 % af EU's BNP) til finanssektoren, og at der heraf er gået ca. 1 080 mia. EUR til garantier, 320 mia. EUR til rekapitaliseringsforanstaltninger, 120 mia. EUR til kompensation for værdiforringede aktiver og 90 mia. EUR til likviditetsforanstaltninger (6); der henviser til, at Kommissionen har krævet en betydelig omstrukturering af de banker, der modtager støtte, herunder ophør med visse aktiviteter, for at sikre deres fremtidige overlevelse uden yderligere offentlig støtte og for at kompensere for konkurrenceforvridninger som følge af den modtagne støtte; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der inklusive rekapitaliseringen af Northern Rock i 2007 siden krisens begyndelse i perioden fra 2008 til udgangen af 2011 er blevet givet statsstøtte på over 1,6 billioner EUR (12,8 % af EU's BNP) til finanssektoren, og at der heraf er gået ca. 1 080 mia. EUR til garantier, 320 mia. EUR til rekapitaliseringsforanstaltninger, 120 mia. EUR til kompensation for værdiforringede aktiver og 90 mia. EUR til likviditetsforanstaltninger (6); der henviser til, at Kommissionen har krævet en betydelig omstrukturering af de banker, der modtager støtte, herunder ophør med visse aktiviteter, for at sikre deres fremtidige overlevelse uden yderligere offentlig støtte og for at kompensere for konkurrenceforvridninger som følge af den modtagne støtte;

| B. | der henviser til, at statsfinansierede redningsforanstaltninger har ført til en massiv stigning i den offentlige gældsætning i EU-medlemsstaterne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at statsfinansierede redningsforanstaltninger har ført til en massiv stigning i den offentlige gældsætning i EU-medlemsstaterne;

| C. | der henviser til, at EU's økonomi i de fem år, der er gået efter den globale økonomiske krise og finanskrisen i 2008, fortsat befinder sig i en lavkonjunktur, hvor medlemsstaterne yder tilskud og implicitte garantier til banker, bl.a. på grund af den uhensigtsmæssige gennemførelse af den økonomiske og finanspolitiske ramme |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's økonomi i de fem år, der er gået efter den globale økonomiske krise og finanskrisen i 2008, fortsat befinder sig i en lavkonjunktur, hvor medlemsstaterne yder tilskud og implicitte garantier til banker, bl.a. på grund af den uhensigtsmæssige gennemførelse af den økonomiske og finanspolitiske ramme

| D. | der henviser til, at OECD i sin rapport fra 2012 anslår værdien af implicitte statsgarantier med deraf følgende omkostningsbesparelser for EU's banker til ca. 100 mia. USD i 2012, idet der dog er store forskelle mellem banker og medlemsstater på den måde, at de største fordele tilflyder de største banker, navnlig hvis de anses for at være svage, og banker beliggende i medlemsstater med den højeste kreditvurdering for offentlig gæld; der henviser til, at sådanne garantier i henhold til rapporten desuden er ydet til andre banker end dem, der er klassificeret som SIFI'er i henhold til den metodologi, som anvendes af Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at OECD i sin rapport fra 2012 anslår værdien af implicitte statsgarantier med deraf følgende omkostningsbesparelser for EU's banker til ca. 100 mia. USD i 2012, idet der dog er store forskelle mellem banker og medlemsstater på den måde, at de største fordele tilflyder de største banker, navnlig hvis de anses for at være svage, og banker beliggende i medlemsstater med den højeste kreditvurdering for offentlig gæld; der henviser til, at sådanne garantier i henhold til rapporten desuden er ydet til andre banker end dem, der er klassificeret som SIFI'er i henhold til den metodologi, som anvendes af Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB);

| E. | der henviser til, at en svag europæisk rammelovgivning sammen med overdreven risikotagen, overdreven anvendelse af fremmedkapital, utilstrækkelige egenkapital- og likviditetskrav, hele banksystemets overdrevne kompleksitet, for store banksektorer i små samfundsøkonomier, manglende kontrol og tilsyn, overdreven ekspansion i handelen med derivater, fejlagtige ratings og overdrevne bonussystemer og utilstrækkelig risikoforvaltning var årsagen til finanskrisen, der i vid udstrækning grad blev næret af en uforholdsmæssigt stor eksponering over for lån i fast ejendom i forhold til kapitalmarkedsaktiviteter samt af utilstrækkeligt tilsyn; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en svag europæisk rammelovgivning sammen med overdreven risikotagen, overdreven anvendelse af fremmedkapital, utilstrækkelige egenkapital- og likviditetskrav, hele banksystemets overdrevne kompleksitet, for store banksektorer i små samfundsøkonomier, manglende kontrol og tilsyn, overdreven ekspansion i handelen med derivater, fejlagtige ratings og overdrevne bonussystemer og utilstrækkelig risikoforvaltning var årsagen til finanskrisen, der i vid udstrækning grad blev næret af en uforholdsmæssigt stor eksponering over for lån i fast ejendom i forhold til kapitalmarkedsaktiviteter samt af utilstrækkeligt tilsyn;

| F. | der henviser til, at forsigtighedsprincippets forsvinden fra regnskabsstandarderne som følge af vedtagelsen af internationale finansielle rapporteringsstandarder spillede og fortsat spiller en væsentlig rolle, idet de giver bankerne mulighed for at præsentere deres regnskab på en måde, der ikke altid var og ikke altid er retvisende, med særlig henvisning til IAS 39 om hensættelser til dækning af tab på udlån; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forsigtighedsprincippets forsvinden fra regnskabsstandarderne som følge af vedtagelsen af internationale finansielle rapporteringsstandarder spillede og fortsat spiller en væsentlig rolle, idet de giver bankerne mulighed for at præsentere deres regnskab på en måde, der ikke altid var og ikke altid er retvisende, med særlig henvisning til IAS 39 om hensættelser til dækning af tab på udlån;

| G. | der henviser til, at forretningsbanker også ophobede risici i Europa ved at udstede realkreditlån på grundlag af en kortsigtet og fejlagtig risikostyring; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forretningsbanker også ophobede risici i Europa ved at udstede realkreditlån på grundlag af en kortsigtet og fejlagtig risikostyring;

| H. | der henviser til, at der, som HLEG's analyse viser, ikke var en bestemt forretningsmodel, der klarede sig specielt godt eller specielt dårligt under finanskrisen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der, som HLEG's analyse viser, ikke var en bestemt forretningsmodel, der klarede sig specielt godt eller specielt dårligt under finanskrisen;

| I. | der henviser til, at overskud i finanssektoren ofte blev privatiseret, mens risiko og tab blev nationaliseret; der henviser til, at risiko og ansvar må gå hånd i hånd i en social markedsøkonomi; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at overskud i finanssektoren ofte blev privatiseret, mens risiko og tab blev nationaliseret; der henviser til, at risiko og ansvar må gå hånd i hånd i en social markedsøkonomi;

| J. | der henviser til, at den nuværende svaghed i det europæiske banksystem efter krisen viser, at der er behov for at styrke strukturen bag EU's finansielle tilsyn og krisestyring, herunder strukturreformer af visse banker med henblik på at tilgodese økonomiens behov i bred forstand; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den nuværende svaghed i det europæiske banksystem efter krisen viser, at der er behov for at styrke strukturen bag EU's finansielle tilsyn og krisestyring, herunder strukturreformer af visse banker med henblik på at tilgodese økonomiens behov i bred forstand;

| K. | der henviser til, at banker ikke bør sættes højere end almenhedens interesse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at banker ikke bør sættes højere end almenhedens interesse;

| L. | der henviser til, at indførelsen i USA i 1933 af Glass-Steagall-loven om bankadskillelse bidrog til overvindelsen af den værste globale finansielle finanskrise før den nuværende, og at bankernes spekulationsinvesteringer og uroen på finansmarkederne voksede betragteligt, efter at denne lov blev ophævet i 1999; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at indførelsen i USA i 1933 af Glass-Steagall-loven om bankadskillelse bidrog til overvindelsen af den værste globale finansielle finanskrise før den nuværende, og at bankernes spekulationsinvesteringer og uroen på finansmarkederne voksede betragteligt, efter at denne lov blev ophævet i 1999;

| M. | der henviser til, at der er iværksat en række vigtige EU-initiativer med henblik på at forebygge en ny bankkrise, øge beskyttelsen af skatteydere og detailkunder og skabe robuste og bæredygtige betalingssystemer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der er iværksat en række vigtige EU-initiativer med henblik på at forebygge en ny bankkrise, øge beskyttelsen af skatteydere og detailkunder og skabe robuste og bæredygtige betalingssystemer;

| N. | der henviser til, at den ottende udgave (december 2012) af Kommissionens resultattavle for forbrugermarkederne klart viser, at forbrugernes tillid til banktjenester i EU er faldet til et hidtil uhørt lavt niveau |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den ottende udgave (december 2012) af Kommissionens resultattavle for forbrugermarkederne klart viser, at forbrugernes tillid til banktjenester i EU er faldet til et hidtil uhørt lavt niveau

| O. | der henviser til, at den redningspakken for Cypern, der blev vedtaget for nyligt, oprindeligt indeholdt en skat på alle bankindeståender, hvilket ville undergrave tilliden til landets indskudsgarantiordning; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den redningspakken for Cypern, der blev vedtaget for nyligt, oprindeligt indeholdt en skat på alle bankindeståender, hvilket ville undergrave tilliden til landets indskudsgarantiordning;

| P. | der henviser til, at en undersøgelse foretaget af Den Internationale Betalingsbank tyder på, at en for stor finansiel sektor i et land har negative konsekvenser for væksten i produktiviteten, hvis omfanget af private lån som mål for finanssektorens størrelse overstiger BNP, og den relative beskæftigelse i finanssektoren stiger hastigt, da menneskelige og finansielle ressourcer ledes bort fra andre økonomiske aktivitetsområder (7); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at en undersøgelse foretaget af Den Internationale Betalingsbank tyder på, at en for stor finansiel sektor i et land har negative konsekvenser for væksten i produktiviteten, hvis omfanget af private lån som mål for finanssektorens størrelse overstiger BNP, og den relative beskæftigelse i finanssektoren stiger hastigt, da menneskelige og finansielle ressourcer ledes bort fra andre økonomiske aktivitetsområder (7);

| Q. | der henviser til, at Eurogruppen i forbindelse med krisen på Cypern har bekræftet princippet om, at banksektorens størrelse i forhold til en medlemsstats BNP bør begrænses med henblik på at håndtere manglende balance inden for banksektoren og fremme finansiel stabilitet, hvoraf det kan udledes, at det i mangel af væsentlige afviklingsfonde på EU-plan vil være gavnligt for den systemiske stabilitet med begrænsninger af bankernes størrelse, kompleksitet og indbyrdes afhængighed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Eurogruppen i forbindelse med krisen på Cypern har bekræftet princippet om, at banksektorens størrelse i forhold til en medlemsstats BNP bør begrænses med henblik på at håndtere manglende balance inden for banksektoren og fremme finansiel stabilitet, hvoraf det kan udledes, at det i mangel af væsentlige afviklingsfonde på EU-plan vil være gavnligt for den systemiske stabilitet med begrænsninger af bankernes størrelse, kompleksitet og indbyrdes afhængighed;

| R. | der henviser til, at den blotte opsplitning af finansielle institutioner i investerings- og detailgrene ikke løser problemet med SIFI'er og med forholdet mellem genopretnings- og afviklingsfondens volumen på den ene side og på balancen i de institutioner, der systemisk er relevante for så vidt angår lån, betalinger og indskud, den anden side; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den blotte opsplitning af finansielle institutioner i investerings- og detailgrene ikke løser problemet med SIFI'er og med forholdet mellem genopretnings- og afviklingsfondens volumen på den ene side og på balancen i de institutioner, der systemisk er relevante for så vidt angår lån, betalinger og indskud, den anden side;

| S. | der henviser til, at omstillingsprocessen hen imod en mere bæredygtig, mindre systemisk og mere levedygtig banksektor tilsyneladende er forskellig i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at omstillingsprocessen hen imod en mere bæredygtig, mindre systemisk og mere levedygtig banksektor tilsyneladende er forskellig i de forskellige medlemsstater;

| T. | der henviser til, at HLEG konkluderer, at finanskrisen har tydeliggjort, at der ikke var en bestemt forretningsmodel, der klarede sig specielt godt eller specielt dårligt i den europæiske banksektor; der henviser til, at HLEG's analyse afslørede overdreven risikotagen, ofte i forbindelse med handel med særdeles komplekse instrumenter eller lån til fast ejendom, der ikke blev matchet med tilstrækkelig kapitalbeskyttelse, overdreven tiltro til kortfristet finansiering og stærke bånd mellem de finansielle institutioner, hvilket medførte en høj grad af systemisk risiko i tiden op til finanskrisen; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at HLEG konkluderer, at finanskrisen har tydeliggjort, at der ikke var en bestemt forretningsmodel, der klarede sig specielt godt eller specielt dårligt i den europæiske banksektor; der henviser til, at HLEG's analyse afslørede overdreven risikotagen, ofte i forbindelse med handel med særdeles komplekse instrumenter eller lån til fast ejendom, der ikke blev matchet med tilstrækkelig kapitalbeskyttelse, overdreven tiltro til kortfristet finansiering og stærke bånd mellem de finansielle institutioner, hvilket medførte en høj grad af systemisk risiko i tiden op til finanskrisen;

| U. | der henviser til, at HLEG understreger, at simple betegnelser, såsom detailbanker og investeringsbanker, ikke beskriver en banks forretningsmodel, dens præstation eller risikovillighed på passende vis; der henviser til, at forretningsmodeller er forskellige med hensyn til en række nøgledimensioner, såsom størrelse, aktiviteter, indkomstmodel, kapital- og finansieringsstruktur, ejerskab, virksomhedsstruktur og geografisk udbredelse, og har udviklet sig betydeligt i tidens løb; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at HLEG understreger, at simple betegnelser, såsom detailbanker og investeringsbanker, ikke beskriver en banks forretningsmodel, dens præstation eller risikovillighed på passende vis; der henviser til, at forretningsmodeller er forskellige med hensyn til en række nøgledimensioner, såsom størrelse, aktiviteter, indkomstmodel, kapital- og finansieringsstruktur, ejerskab, virksomhedsstruktur og geografisk udbredelse, og har udviklet sig betydeligt i tidens løb;

| V. | der henviser til, at det er blevet klart, at risici kan opstå i såvel bankens detaildel som investeringsdel; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det er blevet klart, at risici kan opstå i såvel bankens detaildel som investeringsdel;

| W. | der henviser til, at Kommissionens forslag bør sikre en principbaseret tilgang til strukturreformer af den europæiske banksektor, som er i overensstemmelse med og supplerer den eksisterende og kommende EU-lovgivning om finansielle tjenesteydelser; der henviser til, at Den Europæiske Bankmyndighed (EBA) bør spille en central rolle i udviklingen af relevante tekniske standarder, som skal sikre en konsekvent gennemførelse og håndhævelse i EU på vegne af de kompetente myndigheder, herunder ECB; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Kommissionens forslag bør sikre en principbaseret tilgang til strukturreformer af den europæiske banksektor, som er i overensstemmelse med og supplerer den eksisterende og kommende EU-lovgivning om finansielle tjenesteydelser; der henviser til, at Den Europæiske Bankmyndighed (EBA) bør spille en central rolle i udviklingen af relevante tekniske standarder, som skal sikre en konsekvent gennemførelse og håndhævelse i EU på vegne af de kompetente myndigheder, herunder ECB;

| X. | der henviser til, at det inden for banksektorerne i medlemsstaterne har vist sig, at lokalt og regionalt orienterede, decentrale institutter er stabile og gavnlige for finansieringen af realøkonomien; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det inden for banksektorerne i medlemsstaterne har vist sig, at lokalt og regionalt orienterede, decentrale institutter er stabile og gavnlige for finansieringen af realøkonomien;

| Y. | der henviser til, at det er nødvendigt, at bankerne har højere kapitalniveauer, der skal være af bedre kvalitet; henviser endvidere til, at de skal have større likviditetsbuffere og en mere langsigtet finansiering; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at det er nødvendigt, at bankerne har højere kapitalniveauer, der skal være af bedre kvalitet; henviser endvidere til, at de skal have større likviditetsbuffere og en mere langsigtet finansiering;

| Z. | der henviser til, at det — siden det hverken er muligt eller ønskeligt at iværksætte en bankadskillelse efter en fallit — er nødvendigt med en effektiv genopretnings- og afviklingsordning for at give myndighederne med et troværdigt sæt værktøjer, herunder en brobank, så de tilstrækkelig tidligt og hurtigt kan gribe ind over for en skrantende eller fallitramt bank for at sikre, at dens væsentlige finansielle og økonomiske aktiviteter kan fortsætte, samtidig med at konsekvenserne for den finansielle stabilitet minimeres, og det sikres, at de aktionærer og investorer, der har løbet den risiko at investere i det pågældende pengeinstitut — og ikke skatteyderne eller indskyderne — kommer til at bære en passende andel af tabene; der henviser til, at sådanne genopretnings- og afviklingsplaner ikke er nødvendige for andre slags private virksomheder, idet der er tale om et specifikt problem med markedet for finansielle tjenesteydelser; der henviser til, at finansielle institutioner ville kunne gå fallit uden at have behov for en genopretnings- og afviklingsplan, hvis markedet fungerede ordentligt; der henviser til, at problemet skyldes strukturerne og den indbyrdes afhængighed mellem de finansielle institutioner; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at det — siden det hverken er muligt eller ønskeligt at iværksætte en bankadskillelse efter en fallit — er nødvendigt med en effektiv genopretnings- og afviklingsordning for at give myndighederne med et troværdigt sæt værktøjer, herunder en brobank, så de tilstrækkelig tidligt og hurtigt kan gribe ind over for en skrantende eller fallitramt bank for at sikre, at dens væsentlige finansielle og økonomiske aktiviteter kan fortsætte, samtidig med at konsekvenserne for den finansielle stabilitet minimeres, og det sikres, at de aktionærer og investorer, der har løbet den risiko at investere i det pågældende pengeinstitut — og ikke skatteyderne eller indskyderne — kommer til at bære en passende andel af tabene; der henviser til, at sådanne genopretnings- og afviklingsplaner ikke er nødvendige for andre slags private virksomheder, idet der er tale om et specifikt problem med markedet for finansielle tjenesteydelser; der henviser til, at finansielle institutioner ville kunne gå fallit uden at have behov for en genopretnings- og afviklingsplan, hvis markedet fungerede ordentligt; der henviser til, at problemet skyldes strukturerne og den indbyrdes afhængighed mellem de finansielle institutioner;

| AA. | der henviser til, at tilsyns- og afviklingsmyndighederne skal have de nødvendige beføjelser til effektivt at kunne fjerne hindringer for kreditinstitutters afviklingsevne; der henviser til, at bankerne selv skal pålægges opgaven med at dokumentere deres afviklingsevne; der henviser til, at indførelse af obligatoriske sanerings- og afviklingsplaner giver mulighed for at påvirke bankstrukturen, mindske institutters kompleksitet og begrænse eller forhindre visse forretningsområder og produkter; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at tilsyns- og afviklingsmyndighederne skal have de nødvendige beføjelser til effektivt at kunne fjerne hindringer for kreditinstitutters afviklingsevne; der henviser til, at bankerne selv skal pålægges opgaven med at dokumentere deres afviklingsevne; der henviser til, at indførelse af obligatoriske sanerings- og afviklingsplaner giver mulighed for at påvirke bankstrukturen, mindske institutters kompleksitet og begrænse eller forhindre visse forretningsområder og produkter;

| AB. | der henviser til, at, når det drejer sig om at bringe de implicitte garantier, som mange banker har fået, til ophør, er et af de vigtigste værktøjer i den genopretnings- og afviklingsordning, som Kommissionen har foreslået, myndighedernes beføjelse til at gribe tidligt ind, længe før bankerne når det punkt, hvor de ikke kan overleve, og kræve, at bankerne ændrer deres forretningsstrategi, størrelse eller risikoprofil, så de kan afvikles uden behov for ekstraordinær finansiel statsstøtte; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at, når det drejer sig om at bringe de implicitte garantier, som mange banker har fået, til ophør, er et af de vigtigste værktøjer i den genopretnings- og afviklingsordning, som Kommissionen har foreslået, myndighedernes beføjelse til at gribe tidligt ind, længe før bankerne når det punkt, hvor de ikke kan overleve, og kræve, at bankerne ændrer deres forretningsstrategi, størrelse eller risikoprofil, så de kan afvikles uden behov for ekstraordinær finansiel statsstøtte;

| AC. | der henviser til, at banker aldrig mere må få lov til at blive så store, at et krak udgør en systemisk risiko for hele økonomien, der tvinger regeringen og skatteyderne til at redde dem, og til, at der skal sættes en stopper for problemet med banker, der er for store til at gå fallit; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at banker aldrig mere må få lov til at blive så store, at et krak udgør en systemisk risiko for hele økonomien, der tvinger regeringen og skatteyderne til at redde dem, og til, at der skal sættes en stopper for problemet med banker, der er for store til at gå fallit;

| AD. | der henviser til, at banker ikke må blive så store, heller ikke i en enkelt medlemsstat, at de bliver til en systemisk risiko i en nationalstat, og skatteyderne må betale for tabene; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at banker ikke må blive så store, heller ikke i en enkelt medlemsstat, at de bliver til en systemisk risiko i en nationalstat, og skatteyderne må betale for tabene;

| AE. | der henviser til, at EU's banksektor stadig er stærkt koncentreret: 14 europæiske bankgrupper er globalt systemisk vigtige finansielle institutioner, og 15 europæiske banker sidder på 43 % af markedet (målt efter størrelsen af aktiverne) og udgør 150 % af EU-27's BNP, idet disse tal er endnu højere i enkelte medlemsstater; der henviser til, at bankernes størrelse i forhold til BNP er tredobledes siden 2000; der henviser til, at bankernes størrelse i forhold til BNP er firdoblet i Luxembourg, Irland, Cypern, Malta og Storbritannien; der henviser til, at der er store forskelle inden for den europæiske banksektor, både med hensyn til størrelse og forretningsmodel; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at EU's banksektor stadig er stærkt koncentreret: 14 europæiske bankgrupper er globalt systemisk vigtige finansielle institutioner, og 15 europæiske banker sidder på 43 % af markedet (målt efter størrelsen af aktiverne) og udgør 150 % af EU-27's BNP, idet disse tal er endnu højere i enkelte medlemsstater; der henviser til, at bankernes størrelse i forhold til BNP er tredobledes siden 2000; der henviser til, at bankernes størrelse i forhold til BNP er firdoblet i Luxembourg, Irland, Cypern, Malta og Storbritannien; der henviser til, at der er store forskelle inden for den europæiske banksektor, både med hensyn til størrelse og forretningsmodel;

| AF. | der henviser til, at der ikke tidligere er fremlagt bevis for, at en adskillelsesmodel kan bidrage positivt til at undgå en fremtidig finanskrise eller mindske risikoen herfor; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at der ikke tidligere er fremlagt bevis for, at en adskillelsesmodel kan bidrage positivt til at undgå en fremtidig finanskrise eller mindske risikoen herfor;

| AG. | der henviser til, at staten i dag garanterer og implicit støtter hele det finansielle system ved hjælp af likviditetsstøtte, indskudsgarantiordninger og nationaliseringsprogrammer; der henviser til, at staten kun bør garantere væsentlige tjenesteydelser, der sikrer, at realøkonomien fungerer gnidningsløst, såsom betalingssystemer og overtræksfaciliteter; der henviser til, at strukturreformen blot drejer sig om at sikre, at staten kun garanterer væsentlige tjenesteydelser, mens ikke-væsentlige tjenesteydelser prissættes af markedet; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at staten i dag garanterer og implicit støtter hele det finansielle system ved hjælp af likviditetsstøtte, indskudsgarantiordninger og nationaliseringsprogrammer; der henviser til, at staten kun bør garantere væsentlige tjenesteydelser, der sikrer, at realøkonomien fungerer gnidningsløst, såsom betalingssystemer og overtræksfaciliteter; der henviser til, at strukturreformen blot drejer sig om at sikre, at staten kun garanterer væsentlige tjenesteydelser, mens ikke-væsentlige tjenesteydelser prissættes af markedet;

| AH. | der henviser til, at kapitalmarkederne skal opfylde de europæiske finansielle behov på et tidspunkt med meget begrænsede bankudlån; mener, at der i Europa er behov for at øge adgangen til alternative finansieringskilder, navnlig ved at udvikle alternative kapitalmarkeder og ved at reducere afhængigheden af bankfinansiering som beskrevet i Kommissionens grønbog om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at kapitalmarkederne skal opfylde de europæiske finansielle behov på et tidspunkt med meget begrænsede bankudlån; mener, at der i Europa er behov for at øge adgangen til alternative finansieringskilder, navnlig ved at udvikle alternative kapitalmarkeder og ved at reducere afhængigheden af bankfinansiering som beskrevet i Kommissionens grønbog om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi;

| AI. | der henviser til, at bankernes finansiering af realøkonomien er betydeligt højere i de fleste medlemsstater end i Det Forenede Kongerige eller USA; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at bankernes finansiering af realøkonomien er betydeligt højere i de fleste medlemsstater end i Det Forenede Kongerige eller USA;

| AJ. | der henviser til, at øget konkurrence i den europæiske banksektor er yderst ønskelig; der henviser til, at de mange lovgivnings- og forskriftsmæssige krav til bankerne, som dog er berettiget af flere grunde, risikerer at skabe adgangsbarrierer, hvormed de bidrager til at fastholde bankkoncernernes nuværende dominerende stilling; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at øget konkurrence i den europæiske banksektor er yderst ønskelig; der henviser til, at de mange lovgivnings- og forskriftsmæssige krav til bankerne, som dog er berettiget af flere grunde, risikerer at skabe adgangsbarrierer, hvormed de bidrager til at fastholde bankkoncernernes nuværende dominerende stilling;

| AK. | der henviser til, at EU's banksektor står over for dybtgående strukturelle ændringer, som skyldes en ændret markedssituation og omfattende reguleringsreformer, f.eks. gennemførelsen af Basel-III-reglerne; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at EU's banksektor står over for dybtgående strukturelle ændringer, som skyldes en ændret markedssituation og omfattende reguleringsreformer, f.eks. gennemførelsen af Basel-III-reglerne;

| AL. | der henviser til, at rapporten fra Independent Commission on Banking og Vickers reforms i Det Forenede Kongerige gentagne gange fastslår, at henstillingerne udgør en politisk tilgang til de britiske banker; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at rapporten fra Independent Commission on Banking og Vickers reforms i Det Forenede Kongerige gentagne gange fastslår, at henstillingerne udgør en politisk tilgang til de britiske banker;

| 1. | glæder sig over HLEG's analyse og anbefalinger vedrørende reform af bankvæsenet og anser dem for at være et solidt grundlag for indledning af reformer; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over HLEG's analyse og anbefalinger vedrørende reform af bankvæsenet og anser dem for at være et solidt grundlag for indledning af reformer;

| 2. | glæder sig over Kommissionens høring om strukturreformer inden for banksektoren af 16. maj 2013; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Kommissionens høring om strukturreformer inden for banksektoren af 16. maj 2013;

| 3. | mener, at nationale initiativer med henblik på at gennemføre strukturreformer skal ske inden for en EU-ramme for at bevare EU’s indre marked og forhindre en opsplitning af det samtidig med, at de forskellige bankmodeller i medlemsstaterne respekteres; |
| --- | --- |

3.

mener, at nationale initiativer med henblik på at gennemføre strukturreformer skal ske inden for en EU-ramme for at bevare EU’s indre marked og forhindre en opsplitning af det samtidig med, at de forskellige bankmodeller i medlemsstaterne respekteres;

| 4. | mener, at de foreliggende reformer af EU's banksektor (herunder kapitalkravsdirektivet og -forordningen, direktivet om genopretning og afvikling, den fælles tilsynsmekanisme, direktivet om indskudsgarantiordninger, direktivet og forordningen om markedet for finansielle instrumenter samt skyggebankinitiativerne) er meget vigtige; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at fremsætte forslag til direktiv om en strukturreform af den europæiske banksektor for at løse problemet med banker, der er for store til at gå fallit, og understreger, at dette direktiv skal supplere ovennævnte reformer; |
| --- | --- |

4.

mener, at de foreliggende reformer af EU's banksektor (herunder kapitalkravsdirektivet og -forordningen, direktivet om genopretning og afvikling, den fælles tilsynsmekanisme, direktivet om indskudsgarantiordninger, direktivet og forordningen om markedet for finansielle instrumenter samt skyggebankinitiativerne) er meget vigtige; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at fremsætte forslag til direktiv om en strukturreform af den europæiske banksektor for at løse problemet med banker, der er for store til at gå fallit, og understreger, at dette direktiv skal supplere ovennævnte reformer;

| 5. | fastholder, at Kommissionens konsekvensanalyse skal indeholde vurderinger af forslagene om en strukturreform fra henholdsvis HLRG, Volker, Vickers, Frankrig og Tyskland, opregne omkostningerne for både de offentlige budgetter og i form af risikoen for manglende økonomisk stabilitet i tilfælde af, at en EU-baseret bank går fallit under den nuværende krise, samt de potentielle omkostninger for banksektoren i EU og de mulige positive og negative konsekvenser for realøkonomien, samt omfatte oplysninger om udformningen af EU's nuværende universelle bankmodel, herunder størrelsen af og regnskaberne for både detailbankvirksomheden og investeringsbankvirksomheden i alle universelle banker, der er aktive i EU, og om eventuelle implicitte statsgarantier fra medlemsstaterne til bankerne; kræver, at Kommissionen, hvor det er muligt, skal supplere sin vurdering med en kvantitativ analyse under hensyntagen til de forskellige banksystemer i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

5.

fastholder, at Kommissionens konsekvensanalyse skal indeholde vurderinger af forslagene om en strukturreform fra henholdsvis HLRG, Volker, Vickers, Frankrig og Tyskland, opregne omkostningerne for både de offentlige budgetter og i form af risikoen for manglende økonomisk stabilitet i tilfælde af, at en EU-baseret bank går fallit under den nuværende krise, samt de potentielle omkostninger for banksektoren i EU og de mulige positive og negative konsekvenser for realøkonomien, samt omfatte oplysninger om udformningen af EU's nuværende universelle bankmodel, herunder størrelsen af og regnskaberne for både detailbankvirksomheden og investeringsbankvirksomheden i alle universelle banker, der er aktive i EU, og om eventuelle implicitte statsgarantier fra medlemsstaterne til bankerne; kræver, at Kommissionen, hvor det er muligt, skal supplere sin vurdering med en kvantitativ analyse under hensyntagen til de forskellige banksystemer i medlemsstaterne;

| 6. | minder Kommissionen om den advarsel, der blev udsendt af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og Den Europæiske Centralbank (ECB), om, at finansielle innovationer kan undergrave strukturreformernes mål, og fastholder, at strukturelle reformer bør gøres til genstand for regelmæssig revision (8); |
| --- | --- |

6.

minder Kommissionen om den advarsel, der blev udsendt af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og Den Europæiske Centralbank (ECB), om, at finansielle innovationer kan undergrave strukturreformernes mål, og fastholder, at strukturelle reformer bør gøres til genstand for regelmæssig revision (8);

| 7. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte et lovforslag om regulering af skyggebanker, som tager hensyn til principperne bag den igangværende reform af banksektoren; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte et lovforslag om regulering af skyggebanker, som tager hensyn til principperne bag den igangværende reform af banksektoren;

| 8. | mener, at hovedsigtet med enhver reform af strukturen af banksektoren skal være at etablere et sikkert, stabilt og effektivt banksystem, som fungerer inden for en konkurrencebaseret markedsøkonomi og tjener realøkonomiens, kundernes og forbrugerne behov under hele konjunkturcyklussen; er af den opfattelse, at en strukturreform skal stimulere den økonomiske vækst ved at fremme tilførsel af kredit til økonomien, især til SMV'er og nystartede virksomheder, skabe større modstandsdygtighed over for potentielle finanskriser, genoprette tilliden og tiltroen til bankerne, fjerne risici for de offentlige finanser og ændre bankkulturen; |
| --- | --- |

8.

mener, at hovedsigtet med enhver reform af strukturen af banksektoren skal være at etablere et sikkert, stabilt og effektivt banksystem, som fungerer inden for en konkurrencebaseret markedsøkonomi og tjener realøkonomiens, kundernes og forbrugerne behov under hele konjunkturcyklussen; er af den opfattelse, at en strukturreform skal stimulere den økonomiske vækst ved at fremme tilførsel af kredit til økonomien, især til SMV'er og nystartede virksomheder, skabe større modstandsdygtighed over for potentielle finanskriser, genoprette tilliden og tiltroen til bankerne, fjerne risici for de offentlige finanser og ændre bankkulturen;

Principperne for strukturreformen

| 9. | mener, at strukturreformen skal bygge på følgende principper:






  — | nedbringelse af overdreven risikotagning, sikring af konkurrencen, mindre kompleksitet og begrænset indbyrdes sammenhæng ved at sikre separat drift af kerneaktiviteter herunder långivning, betalinger, indlån og andre kundebaserede aktiviteter og ikke-væsentlige risikobetonede aktiviteter; |
| --- | --- | --- |

9.

mener, at strukturreformen skal bygge på følgende principper:

—

nedbringelse af overdreven risikotagning, sikring af konkurrencen, mindre kompleksitet og begrænset indbyrdes sammenhæng ved at sikre separat drift af kerneaktiviteter herunder långivning, betalinger, indlån og andre kundebaserede aktiviteter og ikke-væsentlige risikobetonede aktiviteter;

| — | selskabernes forvaltning skal forbedres og bankerne skal tilskyndes til at etablere gennemskuelige organisationsstrukturer, øge ansvarligheden og styrke et forsvarligt og bæredygtigt aflønningssystem; |
| --- | --- |

—

selskabernes forvaltning skal forbedres og bankerne skal tilskyndes til at etablere gennemskuelige organisationsstrukturer, øge ansvarligheden og styrke et forsvarligt og bæredygtigt aflønningssystem;

| — | effektiv afvikling og genopretning af banker skal muliggøres ved at det sikres, at banker, når de ikke længere er overlevelsesdygtige, får lov til at gå fallit og/eller genoprettes på en ordentlig måde uden støtte fra skatteyderne; |
| --- | --- |

—

effektiv afvikling og genopretning af banker skal muliggøres ved at det sikres, at banker, når de ikke længere er overlevelsesdygtige, får lov til at gå fallit og/eller genoprettes på en ordentlig måde uden støtte fra skatteyderne;

| — | leveringen af væsentlige udlåns-, indlåns- og betalingsaktiviteter skal sikres på en måde, så det ikke berøres af driftsmæssige problemer, finansielle tab, likviditetsproblemer eller skade på omdømme som følge af opløsning eller insolvens; |
| --- | --- |

—

leveringen af væsentlige udlåns-, indlåns- og betalingsaktiviteter skal sikres på en måde, så det ikke berøres af driftsmæssige problemer, finansielle tab, likviditetsproblemer eller skade på omdømme som følge af opløsning eller insolvens;

| — | konkurrencereglerne i en markedsøkonomi skal overholdes, så risikable trading- og investeringsaktiviteter ikke underbygges af implicitte garantier eller støtteordninger, anvendelse af forsikrede indlån eller skatteyderfinansierede redningsforanstaltninger, og så det er trading- og investeringsaktiviteterne og ikke indlåns- og udlånsaktiviteterne, der bærer risikoen og omkostningerne ved disse aktiviteter; |
| --- | --- |

—

konkurrencereglerne i en markedsøkonomi skal overholdes, så risikable trading- og investeringsaktiviteter ikke underbygges af implicitte garantier eller støtteordninger, anvendelse af forsikrede indlån eller skatteyderfinansierede redningsforanstaltninger, og så det er trading- og investeringsaktiviteterne og ikke indlåns- og udlånsaktiviteterne, der bærer risikoen og omkostningerne ved disse aktiviteter;

| — | der skal være tilstrækkelig kapital, gearing og likviditet til rådighed for samtlige bankaktiviteter; |
| --- | --- |

—

der skal være tilstrækkelig kapital, gearing og likviditet til rådighed for samtlige bankaktiviteter;

| — | de særskilte enheder skal have forskellige finansieringskilder uden ubehørig eller unødig overflytning af kapital og likviditet mellem disse aktiviteter; reglerne om sikring af tilstrækkelig kapital, gearing og likviditet skal tilpasses til forretningsmodellerne for de forskellige aktiviteter, herunder særskilte statusopgørelser, og omfatte grænser for de væsentlige indlåns- og udlånsaktiviteters eksponering i forhold til ikke-væsentlige trading- og investeringsaktiviteter i eller uden for bankgruppen; |
| --- | --- |

—

de særskilte enheder skal have forskellige finansieringskilder uden ubehørig eller unødig overflytning af kapital og likviditet mellem disse aktiviteter; reglerne om sikring af tilstrækkelig kapital, gearing og likviditet skal tilpasses til forretningsmodellerne for de forskellige aktiviteter, herunder særskilte statusopgørelser, og omfatte grænser for de væsentlige indlåns- og udlånsaktiviteters eksponering i forhold til ikke-væsentlige trading- og investeringsaktiviteter i eller uden for bankgruppen;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til ECB’s forslag om at oprette klare adskillelseskriterier, som det er muligt at håndhæve; understreger, at adskillelsen skal sikre EU’s indre marked og ikke opsplittet det samtidig med, at de forskellige bankmodeller i medlemsstaterne respekteres (9); |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til ECB’s forslag om at oprette klare adskillelseskriterier, som det er muligt at håndhæve; understreger, at adskillelsen skal sikre EU’s indre marked og ikke opsplittet det samtidig med, at de forskellige bankmodeller i medlemsstaterne respekteres (9);

| 11. | understreger nødvendigheden af at vurdere de systemiske risici, som både de særskilte enheder og grupperne som helhed indebærer, idet der i fuld udstrækning tages hensyn til ikke-balanceførte engagementer; |
| --- | --- |

11.

understreger nødvendigheden af at vurdere de systemiske risici, som både de særskilte enheder og grupperne som helhed indebærer, idet der i fuld udstrækning tages hensyn til ikke-balanceførte engagementer;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at direktivet om genopretning og afvikling gennemføres i fuld udstrækning; opfordrer Kommissionen, EBA og medlemsstaterne til at sikre, at bankerne råder over klare og troværdige kriseforvaltningsrammer, som omfatter tilstrækkelig kapital til indlåns-, udlåns og betalingsaktiviteter, passiver, der kan »bailes-in«, og likvide aktiver til i tilfælde af fallit at sikre, at kunderne stadig har adgang til deres midler, at væsentlige aktiviteter — navnlig indlåns-, udlåns- og betalingsaktiviteter — beskyttes mod risikoen for en betalingsstandsning, at kunderne får deres indeståender udbetalt rettidigt, og at negative konsekvenser for den økonomiske stabilitet undgås; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at direktivet om genopretning og afvikling gennemføres i fuld udstrækning; opfordrer Kommissionen, EBA og medlemsstaterne til at sikre, at bankerne råder over klare og troværdige kriseforvaltningsrammer, som omfatter tilstrækkelig kapital til indlåns-, udlåns og betalingsaktiviteter, passiver, der kan »bailes-in«, og likvide aktiver til i tilfælde af fallit at sikre, at kunderne stadig har adgang til deres midler, at væsentlige aktiviteter — navnlig indlåns-, udlåns- og betalingsaktiviteter — beskyttes mod risikoen for en betalingsstandsning, at kunderne får deres indeståender udbetalt rettidigt, og at negative konsekvenser for den økonomiske stabilitet undgås;

| 13. | opfordrer Kommissionen, EBA og de kompetente myndigheder til på grundlag af lovbestemmelserne om kapitalkrav og genopretning og afvikling at sikre tilstrækkelig differentiering med hensyn til kapital, gearing, likviditet, passiver, der kan »bailes-in«, tilstrækkelige kapitalbuffere og likviditetskrav mellem de særskilte enheder med særlig vægt på højere kapitalkrav til ikke-væsentlige risikobetonede aktiviteter; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen, EBA og de kompetente myndigheder til på grundlag af lovbestemmelserne om kapitalkrav og genopretning og afvikling at sikre tilstrækkelig differentiering med hensyn til kapital, gearing, likviditet, passiver, der kan »bailes-in«, tilstrækkelige kapitalbuffere og likviditetskrav mellem de særskilte enheder med særlig vægt på højere kapitalkrav til ikke-væsentlige risikobetonede aktiviteter;

Selskabsstyring

| 14. | opfordrer Kommissionen til at undersøge de forslag, der er beskrevet i HLEG's rapport på området for selskabsstyring, med henblik på en grundig konsekvensanalyse af en eventuel adskillelse og af alternativer, herunder a) styrings- og kontrolmekanismer, b) risikostyring, c) incitamenter, d) risikooplysninger og e) sanktioner; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at undersøge de forslag, der er beskrevet i HLEG's rapport på området for selskabsstyring, med henblik på en grundig konsekvensanalyse af en eventuel adskillelse og af alternativer, herunder a) styrings- og kontrolmekanismer, b) risikostyring, c) incitamenter, d) risikooplysninger og e) sanktioner;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre de forslag og henstillinger, der er indeholdt i Parlamentets beslutning af 11. maj 2011 om corporate governance i finansielle institutioner (10); |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre de forslag og henstillinger, der er indeholdt i Parlamentets beslutning af 11. maj 2011 om corporate governance i finansielle institutioner (10);

| 16. | er af den opfattelse, at direktivet om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, der blev vedtaget for nylig, indeholder en passende ramme for krav til styringen af banker, herunder bankernes bestyrelsesmedlemmer med og uden ledende beføjelser; |
| --- | --- |

16.

er af den opfattelse, at direktivet om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, der blev vedtaget for nylig, indeholder en passende ramme for krav til styringen af banker, herunder bankernes bestyrelsesmedlemmer med og uden ledende beføjelser;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at hjælpe med til at nå frem til en aftale om det foreslåede direktiv om en indlånsgarantiordning og at øge forbrugerbeskyttelsen ved at indføre forrang for indskydere; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at hjælpe med til at nå frem til en aftale om det foreslåede direktiv om en indlånsgarantiordning og at øge forbrugerbeskyttelsen ved at indføre forrang for indskydere;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at indføje bestemmelser om, at alle administrerende bestyrelsesmedlemmer i en banks enhed udelukkende har ansvar som administrerende bestyrelsesmedlemmer i denne enhed i banken; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at indføje bestemmelser om, at alle administrerende bestyrelsesmedlemmer i en banks enhed udelukkende har ansvar som administrerende bestyrelsesmedlemmer i denne enhed i banken;

| 19. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at skærpe bestemmelserne om personlig ansvarlighed og ansvar for bestyrelsesmedlemmer; foreslår, at Kommissionen i denne sammenhæng undersøger, hvorledes man kan tilskynde til en tilbagevenden til partnerskabsmodellen for virksomhedsledelse, navnlig i forbindelse med drift af investeringsbanker; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at skærpe bestemmelserne om personlig ansvarlighed og ansvar for bestyrelsesmedlemmer; foreslår, at Kommissionen i denne sammenhæng undersøger, hvorledes man kan tilskynde til en tilbagevenden til partnerskabsmodellen for virksomhedsledelse, navnlig i forbindelse med drift af investeringsbanker;

| 20. | opfordrer Kommissionen og EBA til at sikre, at lovbestemmelserne om kapitalkrav gennemføres i fuld udstrækning, navnlig bestemmelserne om aflønning og vederlag; opfordrer EBA og Kommissionen til at forelægge en årsberetning for Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og håndhævelsen af de relevante bestemmelser i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen med at fortsætte reformen af bankernes aflønnings- og vederlagskultur ved at prioritere langsigtede incitamenter med variabel aflønning, der udskydes helt til pensionsalderen, og ved at fremme åbenhed omkring aflønningspolitikken herunder men ikke udelukkende begrundelse for og vurdering af interne lønforskelle, relevante ændringer og forholdsmæssige afvigelser inden for sektoren; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen og EBA til at sikre, at lovbestemmelserne om kapitalkrav gennemføres i fuld udstrækning, navnlig bestemmelserne om aflønning og vederlag; opfordrer EBA og Kommissionen til at forelægge en årsberetning for Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og håndhævelsen af de relevante bestemmelser i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen med at fortsætte reformen af bankernes aflønnings- og vederlagskultur ved at prioritere langsigtede incitamenter med variabel aflønning, der udskydes helt til pensionsalderen, og ved at fremme åbenhed omkring aflønningspolitikken herunder men ikke udelukkende begrundelse for og vurdering af interne lønforskelle, relevante ændringer og forholdsmæssige afvigelser inden for sektoren;

| 21. | opfordrer indtrængende Kommissionen, EBA og de kompetente myndigheder til at sikre, at aflønningssystemerne prioriterer brugen af instrumenter såsom obligationer, der er underlagt bail-in, og aktier i stedet for kontanter provisioner eller værdibaserede komponenter i overensstemmelse med kapitalkravsdirektivets bestemmelser |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende Kommissionen, EBA og de kompetente myndigheder til at sikre, at aflønningssystemerne prioriterer brugen af instrumenter såsom obligationer, der er underlagt bail-in, og aktier i stedet for kontanter provisioner eller værdibaserede komponenter i overensstemmelse med kapitalkravsdirektivets bestemmelser

| 22. | opfordrer indtrængende Kommissionen, EBA og de kompetente myndigheder til at sikre, at kompensations- og aflønningssystemer på alle niveauer i en bank afspejler dens generelle resultater og er koncentreret om kvalitetsservice for kunderne og langsigtet finansiel stabilitet i stedet for kortsigtet udbytte i overensstemmelse med lovbestemmelserne om kapitalkrav; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende Kommissionen, EBA og de kompetente myndigheder til at sikre, at kompensations- og aflønningssystemer på alle niveauer i en bank afspejler dens generelle resultater og er koncentreret om kvalitetsservice for kunderne og langsigtet finansiel stabilitet i stedet for kortsigtet udbytte i overensstemmelse med lovbestemmelserne om kapitalkrav;

| 23. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre effektive og afskrækkende sanktionssystemer, der står i et rimeligt forhold til overtrædelserne, for juridiske og fysiske personer samt offentliggørelse af sanktionsniveauer og oplysninger om dem, der har overtrådt reglerne; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre effektive og afskrækkende sanktionssystemer, der står i et rimeligt forhold til overtrædelserne, for juridiske og fysiske personer samt offentliggørelse af sanktionsniveauer og oplysninger om dem, der har overtrådt reglerne;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at de kompetente myndigheder, og i givet fald den fælles tilsynsmekanisme overholder principperne i strukturreformen; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at de kompetente myndigheder, og i givet fald den fælles tilsynsmekanisme overholder principperne i strukturreformen;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at foreslå, at de kompetente tilsynsmyndigheder, herunder den fælles tilsynsmekanisme, tildeles passende midler og beføjelser |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at foreslå, at de kompetente tilsynsmyndigheder, herunder den fælles tilsynsmekanisme, tildeles passende midler og beføjelser

| 26. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage en undersøgelse for at sikre, at de regnskabsstandarder, som anvendes af de finansielle institutioner, giver et ægte og fair billede af bankernes finansielle sundhed; påpeger, at regnskabet er en investors hovedkilde til information med henblik på at fastslå, om et selskab er en going concern eller ej; bemærker, at revisorer kun kan underskrive et regnskab, hvis dette er sandt og fair, uafhængigt af de finansielle standarder, som er blevet benyttet af de personer, der har udarbejdet regnskabet; mener, at revisorerne, hvis de er usikre på, om en virksomhed er en going concern, ikke bør underskrive virksomhedens regnskab, selv om dette er udarbejdet i overensstemmelse med regnskabsstandarderne; henviser til, at dette imidlertid burde være et incitament til bedre styring af det pågældende selskab; gør opmærksom på, at de internationale standarder for regnskabsaflæggelse ikke nødvendigvis giver et sandt og fair billede af regnskaberne, således som det fremgår af talrige eksempler på banker, der går fallit, til trods for at deres regnskab er underskrevet af revisorer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage en undersøgelse for at sikre, at de regnskabsstandarder, som anvendes af de finansielle institutioner, giver et ægte og fair billede af bankernes finansielle sundhed; påpeger, at regnskabet er en investors hovedkilde til information med henblik på at fastslå, om et selskab er en going concern eller ej; bemærker, at revisorer kun kan underskrive et regnskab, hvis dette er sandt og fair, uafhængigt af de finansielle standarder, som er blevet benyttet af de personer, der har udarbejdet regnskabet; mener, at revisorerne, hvis de er usikre på, om en virksomhed er en going concern, ikke bør underskrive virksomhedens regnskab, selv om dette er udarbejdet i overensstemmelse med regnskabsstandarderne; henviser til, at dette imidlertid burde være et incitament til bedre styring af det pågældende selskab; gør opmærksom på, at de internationale standarder for regnskabsaflæggelse ikke nødvendigvis giver et sandt og fair billede af regnskaberne, således som det fremgår af talrige eksempler på banker, der går fallit, til trods for at deres regnskab er underskrevet af revisorer;

Styrkelse af en fair og bæredygtig konkurrence

| 27. | understreger, at effektiv, fair og bæredygtig konkurrence er nødvendig for at opretholde en velfungerende og effektiv banksektor, der bidrager til finansieringen af realøkonomien ved at sikre almenheden afgang til og nedbringe omkostningerne ved banktjenester; understreger i den forbindelse, at tilsynsreglerne sammen med andre bestemmelser bør tage hensyn til de respektive institutioners risikoprofil, regionale indsatsområde og forretningsmodel; |
| --- | --- |

27.

understreger, at effektiv, fair og bæredygtig konkurrence er nødvendig for at opretholde en velfungerende og effektiv banksektor, der bidrager til finansieringen af realøkonomien ved at sikre almenheden afgang til og nedbringe omkostningerne ved banktjenester; understreger i den forbindelse, at tilsynsreglerne sammen med andre bestemmelser bør tage hensyn til de respektive institutioners risikoprofil, regionale indsatsområde og forretningsmodel;

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om fremme af større diversificering af EU's banksektor ved at tilskynde til og lette mere forbrugerorienteret bankvirksomhed, for eksempel gennem kooperativbanker, byggesparekasser, peer-to-peer-långivning, crowdfunding og sparekasser, idet de forskellige risikoniveauer, som forbrugeren er udsat for, offentliggøres på gennemsigtig vis; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om fremme af større diversificering af EU's banksektor ved at tilskynde til og lette mere forbrugerorienteret bankvirksomhed, for eksempel gennem kooperativbanker, byggesparekasser, peer-to-peer-långivning, crowdfunding og sparekasser, idet de forskellige risikoniveauer, som forbrugeren er udsat for, offentliggøres på gennemsigtig vis;

| 29. | bemærker, at der med henblik på at øge konkurrenceevnen og stabiliteten af det europæiske banksystem er behov for en effektiv håndtering af spørgsmålet om SIFI’er, dvs. banker, der er for store til at krakke (too big to fail), hvis problemer har ført til en optrapning af de negative konsekvenser af den finansielle krise, og dette skal ske ved at rationalisere omfanget af bankkoncernernes forretninger samt ved at reducere afhængigheden internt i koncernerne; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at der med henblik på at øge konkurrenceevnen og stabiliteten af det europæiske banksystem er behov for en effektiv håndtering af spørgsmålet om SIFI’er, dvs. banker, der er for store til at krakke (too big to fail), hvis problemer har ført til en optrapning af de negative konsekvenser af den finansielle krise, og dette skal ske ved at rationalisere omfanget af bankkoncernernes forretninger samt ved at reducere afhængigheden internt i koncernerne;

| 30. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at finde måder, hvorpå udlån til virksomheder, som banken følger og støtter (relationship lending) eller til vidensbaserede virksomheder (knowledge based lending) kan fremmes i lovgivningsinitiativer; henviser til, at dette bør tjene til at undgå en »fluebenstilgang« og i stedet rette fokus mod fremme af erhvervsfaglig og etisk uddannelse for dem, der formidler lån og udlåner til virksomheder; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at finde måder, hvorpå udlån til virksomheder, som banken følger og støtter (relationship lending) eller til vidensbaserede virksomheder (knowledge based lending) kan fremmes i lovgivningsinitiativer; henviser til, at dette bør tjene til at undgå en »fluebenstilgang« og i stedet rette fokus mod fremme af erhvervsfaglig og etisk uddannelse for dem, der formidler lån og udlåner til virksomheder;

| 31. | opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og de kompetente myndigheder til at sætte sig som et klart mål at fremme og sikre en effektiv konkurrence og til at tilskynde til mere forskelligartethed og mere kundeorientering inden for banksektoren i EU; |
| --- | --- |

31.

opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og de kompetente myndigheder til at sætte sig som et klart mål at fremme og sikre en effektiv konkurrence og til at tilskynde til mere forskelligartethed og mere kundeorientering inden for banksektoren i EU;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at forelægge foranstaltninger til indførelse af portabilitet for konti og til fremme af brugervenlige websteder, der gør det muligt for forbrugerne at sammenligne både priser og finansiel styrke hos bankerne, og dermed styrke disciplinen gennem et informeret forbrugerskifte mellem banker, og til at forbedre forbrugernes valgmuligheder inden for banksektoren ved at nedbringe hindringerne for at vinde indpas på eller forlade markedet og fastlægge forholdsmæssigt passende regler for nye markedsaktører; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at forelægge foranstaltninger til indførelse af portabilitet for konti og til fremme af brugervenlige websteder, der gør det muligt for forbrugerne at sammenligne både priser og finansiel styrke hos bankerne, og dermed styrke disciplinen gennem et informeret forbrugerskifte mellem banker, og til at forbedre forbrugernes valgmuligheder inden for banksektoren ved at nedbringe hindringerne for at vinde indpas på eller forlade markedet og fastlægge forholdsmæssigt passende regler for nye markedsaktører;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til de nødvendige strukturreformer, som er beskrevet i denne betænkning, idet den bevarer det indre markeds integritet, respekterer de nationale banksystemers diversitet og sikrer EBA en stærk rolle, der kan garantere en korrekt anvendelse i hele EU; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til de nødvendige strukturreformer, som er beskrevet i denne betænkning, idet den bevarer det indre markeds integritet, respekterer de nationale banksystemers diversitet og sikrer EBA en stærk rolle, der kan garantere en korrekt anvendelse i hele EU;

o

o o

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

34.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(2)  http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Implicit-Guarantees-for-bank-debt.pdf

(3)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/44357464.pdf

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0427.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/136487.pdf

(6)  COM(2012)0778.

(7)  »Reassessing the impact of finance on growth«, af Stephen G. Cecchetti og Enisse Kharroubi, Monetary and Economic Department of the Bank of International Settlements, juli 2012: http://www.bis.org/publ/work381.pdf

(8)  http://www.eba.europa.eu/cebs/media/Publications/Other%20Publications/Opinions/EBA-BS-2012-219--opinion-on-HLG-Liikanen-report---2-.pdf og http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(9)  http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(10)  EUT C 377 E , 7.12.2012, s. 7.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/88

---

P7_TA(2013)0318

Beskyttelse af EU's finansielle interesser — bekæmpelse af svig

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om årsrapport 2011 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig (2012/2285(INI))

(2016/C 075/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine beslutninger om tidligere årsrapporter fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om tidligere årsrapporter fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2011« (COM(2012)0408) og ledsagende dokumenter (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 og SWD(2012)0230) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2011« (COM(2012)0408) og ledsagende dokumenter (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 og SWD(2012)0230) (1),

| — | der henviser til OLAF's årsrapport 2011 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF's årsrapport 2011 (2),

| — | der henviser til Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2011 med de kontrollerede institutioners svar (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2011 med de kontrollerede institutioners svar (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Revisionsretten om Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Revisionsretten om Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig (COM(2011)0376),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2012)0363),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Hercule III-programmet til fremme af aktioner til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Hercule III-programmet til fremme af aktioner til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2011)0914),

| — | der henviser til artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (4),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2010 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. september 2011 om EU's bestræbelser med hensyn til bekæmpelse af korruption (3), sin skriftlige erklæring af 18. maj 2010 om Unionens bestræbelser for at bekæmpe korruption (4) og meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg: Bekæmpelse af korruption i EU (COM(2011)0308); |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. september 2011 om EU's bestræbelser med hensyn til bekæmpelse af korruption (3), sin skriftlige erklæring af 18. maj 2010 om Unionens bestræbelser for at bekæmpe korruption (4) og meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg: Bekæmpelse af korruption i EU (COM(2011)0308);

| — | der henviser til OLAF’s årsberetning for 2012 og til rapporten fra OLAF’s Overvågningsudvalg for samme år, |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF’s årsberetning for 2012 og til rapporten fra OLAF’s Overvågningsudvalg for samme år,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0197/2013),

| A. | der henviser til, at EU og medlemsstaterne deler ansvaret for at beskytte EU's finansielle interesser og bekæmpe svig, og henviser til, at et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og medlemsstaterne deler ansvaret for at beskytte EU's finansielle interesser og bekæmpe svig, og henviser til, at et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne er af afgørende betydning;

| B. | der henviser til, at medlemsstaterne har det primære ansvar for gennemførelsen af ca. 80 % af EU's budget samt for opkrævning af egne indtægter, bl.a. i form af moms og told; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaterne har det primære ansvar for gennemførelsen af ca. 80 % af EU's budget samt for opkrævning af egne indtægter, bl.a. i form af moms og told;

| C. | der henviser til, at Kommissionen for nylig har iværksat en række vigtige initiativer vedrørende politiske foranstaltninger til bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen for nylig har iværksat en række vigtige initiativer vedrørende politiske foranstaltninger til bekæmpelse af svig;

Generelle bemærkninger

| 1. | understreger, at Unionen og medlemsstaterne er forpligtet til at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser, i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

1.

understreger, at Unionen og medlemsstaterne er forpligtet til at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser, i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 2. | minder om, at det ligeledes er vigtigt at sikre beskyttelsen af disse fælles interesser, både i forbindelse med opkrævningen af EU's indtægter og i forbindelse med udgifter; |
| --- | --- |

2.

minder om, at det ligeledes er vigtigt at sikre beskyttelsen af disse fælles interesser, både i forbindelse med opkrævningen af EU's indtægter og i forbindelse med udgifter;

| 3. | glæder sig over rapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2011 (»Kommissionens årsrapport«); beklager imidlertid, at rapporten er begrænset til de oplysninger, som medlemsstaterne har indberettet; påpeger, at medlemsstaterne anvender forskellige definitioner for den samme slags overtrædelser, og at de ikke alle indsamler ensartede og detaljerede statistiske oplysninger i henhold til fælles kriterier, hvilket gør det vanskeligt at indsamle pålidelige og sammenlignelige statistiske oplysninger på EU-niveau; beklager derfor, at det ikke er muligt at evaluere den faktiske overordnede udbredelse af uregelmæssigheder og svig i de enkelte medlemsstater eller at fastslå og indføre sanktioner mod de medlemsstater, der har de højeste niveauer af uregelmæssigheder og svig, således som Parlamentet gentagne gange har anmodet om; opfordrer derfor til, at der fastlægges standardkriterier for evaluering af uregelmæssigheder og svig i alle medlemsstater, og at disse kombineres med passende sanktioner for dem, der gør sig skyldige i overtrædelser; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over rapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2011 (»Kommissionens årsrapport«); beklager imidlertid, at rapporten er begrænset til de oplysninger, som medlemsstaterne har indberettet; påpeger, at medlemsstaterne anvender forskellige definitioner for den samme slags overtrædelser, og at de ikke alle indsamler ensartede og detaljerede statistiske oplysninger i henhold til fælles kriterier, hvilket gør det vanskeligt at indsamle pålidelige og sammenlignelige statistiske oplysninger på EU-niveau; beklager derfor, at det ikke er muligt at evaluere den faktiske overordnede udbredelse af uregelmæssigheder og svig i de enkelte medlemsstater eller at fastslå og indføre sanktioner mod de medlemsstater, der har de højeste niveauer af uregelmæssigheder og svig, således som Parlamentet gentagne gange har anmodet om; opfordrer derfor til, at der fastlægges standardkriterier for evaluering af uregelmæssigheder og svig i alle medlemsstater, og at disse kombineres med passende sanktioner for dem, der gør sig skyldige i overtrædelser;

| 4. | fremhæver, at svig er en forsætlig forseelse og en kriminel handling, og at en uregelmæssighed er en manglende overholdelse af en bestemmelse, og beklager, at Kommissionens rapport ikke behandler svig detaljeret og behandler uregelmæssigheder meget generelt; påpeger, at artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedrører svig, ikke uregelmæssigheder, og kræver, at der skelnes mellem svig og fejl eller uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at svig er en forsætlig forseelse og en kriminel handling, og at en uregelmæssighed er en manglende overholdelse af en bestemmelse, og beklager, at Kommissionens rapport ikke behandler svig detaljeret og behandler uregelmæssigheder meget generelt; påpeger, at artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedrører svig, ikke uregelmæssigheder, og kræver, at der skelnes mellem svig og fejl eller uregelmæssigheder;

| 5. | bemærker, at der i 2011 ifølge Kommissionens årsrapport blev indberettet 1 230 uregelmæssigheder som svig, og at den finansielle virkning faldt med 37 % i forhold til 2010 og beløb sig på 404 mio. EUR; erkender, at samhørighedspolitik og landbrug fortsat udgør de to hovedområder, der er mest plaget af svig, med anslåede finansielle konsekvenser på hhv. 204 mio. EUR og 77 mio. EUR; stiller imidlertid spørgsmålstegn ved, om dette fald afspejler den reelle situation, for så vidt angår svigagtige aktiviteter, eller om det snarere er et tegn på, at overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne er mangelfulde; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at der i 2011 ifølge Kommissionens årsrapport blev indberettet 1 230 uregelmæssigheder som svig, og at den finansielle virkning faldt med 37 % i forhold til 2010 og beløb sig på 404 mio. EUR; erkender, at samhørighedspolitik og landbrug fortsat udgør de to hovedområder, der er mest plaget af svig, med anslåede finansielle konsekvenser på hhv. 204 mio. EUR og 77 mio. EUR; stiller imidlertid spørgsmålstegn ved, om dette fald afspejler den reelle situation, for så vidt angår svigagtige aktiviteter, eller om det snarere er et tegn på, at overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne er mangelfulde;

| 6. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne og til at sikre, at oplysningerne om omfanget af uregelmæssigheder i medlemsstaterne afspejler den faktiske situation; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne og til at sikre, at oplysningerne om omfanget af uregelmæssigheder i medlemsstaterne afspejler den faktiske situation;

| 7. | understreger, at medlemsstaters manglende indberetning af oplysninger i rette tid eller indberetning af upræcise oplysninger er en situation, der har stået på i mange år; fremhæver, at det er umuligt at foretage sammenligninger og evaluere det sande omfang af svig i EU's medlemsstater objektivt; påpeger, at Europa-Parlamentet, Kommissionen og OLAF ikke er i stand til at udføre deres funktioner ordentligt, for så vidt angår vurdering af situationen og fremsættelse af forslag og gentager, at en sådan situation ikke kan tolereres; opfordrer Kommissionen til at påtage sig det fulde ansvar for at inddrive uberettiget udbetalte for EU-budgettet; opfordrer Kommissionen til at fastlægge ensartede principper for indberetning i alle medlemsstater og til at sikre indsamlingen af sammenlignelige, pålidelige og tilstrækkelige data; |
| --- | --- |

7.

understreger, at medlemsstaters manglende indberetning af oplysninger i rette tid eller indberetning af upræcise oplysninger er en situation, der har stået på i mange år; fremhæver, at det er umuligt at foretage sammenligninger og evaluere det sande omfang af svig i EU's medlemsstater objektivt; påpeger, at Europa-Parlamentet, Kommissionen og OLAF ikke er i stand til at udføre deres funktioner ordentligt, for så vidt angår vurdering af situationen og fremsættelse af forslag og gentager, at en sådan situation ikke kan tolereres; opfordrer Kommissionen til at påtage sig det fulde ansvar for at inddrive uberettiget udbetalte for EU-budgettet; opfordrer Kommissionen til at fastlægge ensartede principper for indberetning i alle medlemsstater og til at sikre indsamlingen af sammenlignelige, pålidelige og tilstrækkelige data;

| 8. | understreger, at Den Europæiske Union bør øge indsatsen for at styrke principperne for e-forvaltning, der kan skabe betingelserne for større gennemsigtighed i de offentlige finanser; gør opmærksom på, at elektroniske transaktioner i modsætning til kontanttransaktioner registreres, og at det således bliver vanskeligere at begå svig og lettere at afdække tilfælde, hvor der er mistanke om svig; opfordrer medlemsstaterne til at sænke deres lofter for obligatoriske betalinger i andet end kontanter; |
| --- | --- |

8.

understreger, at Den Europæiske Union bør øge indsatsen for at styrke principperne for e-forvaltning, der kan skabe betingelserne for større gennemsigtighed i de offentlige finanser; gør opmærksom på, at elektroniske transaktioner i modsætning til kontanttransaktioner registreres, og at det således bliver vanskeligere at begå svig og lettere at afdække tilfælde, hvor der er mistanke om svig; opfordrer medlemsstaterne til at sænke deres lofter for obligatoriske betalinger i andet end kontanter;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at overveje sammenhængen mellem medlemsstaternes indberetning af svig og manglen på en harmoniseret strafferet, der fastsætter en fælles definition af svigagtig adfærd og lovovertrædelser inden for rammerne af beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; minder om, at medlemsstaternes strafferet kun i begrænset omfang er blevet harmoniseret; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at overveje sammenhængen mellem medlemsstaternes indberetning af svig og manglen på en harmoniseret strafferet, der fastsætter en fælles definition af svigagtig adfærd og lovovertrædelser inden for rammerne af beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; minder om, at medlemsstaternes strafferet kun i begrænset omfang er blevet harmoniseret;

| 10. | fremhæver, at der over en periode på fem år er blevet udsendt 233 undersøgelsesrapporter om tilfælde af svig i forbindelse med misbrug af EU-midler i de 27 medlemsstater, hvoraf Det Forenede Kongerige, Slovakiet, Tyskland, Bulgarien, Spanien, Rumænien og Estland er de mest aktive medlemsstater mht. indberetning (5); er af den opfattelse, at undersøgende journalistik har spillet en stor rolle i afsløringen af svig, der påvirker Unionens finansielle interesser, og at den udgør en værdifuld informationskilde, som bør tages i betragtning af OLAF og de retshåndhævende og andre relevante myndigheder i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

10.

fremhæver, at der over en periode på fem år er blevet udsendt 233 undersøgelsesrapporter om tilfælde af svig i forbindelse med misbrug af EU-midler i de 27 medlemsstater, hvoraf Det Forenede Kongerige, Slovakiet, Tyskland, Bulgarien, Spanien, Rumænien og Estland er de mest aktive medlemsstater mht. indberetning (5); er af den opfattelse, at undersøgende journalistik har spillet en stor rolle i afsløringen af svig, der påvirker Unionens finansielle interesser, og at den udgør en værdifuld informationskilde, som bør tages i betragtning af OLAF og de retshåndhævende og andre relevante myndigheder i medlemsstaterne;

| 11. | minder om, at Parlamentet i sin beslutning af 6. april 2011 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2009 (6) opfordrede til indførelsen af obligatoriske nationale forvaltningserklæringer, der skulle revideres af det nationale revisionskontor og konsolideres af Den Europæiske Revisionsret; beklager, at der ikke er blevet taget videre skridt i denne retning; |
| --- | --- |

11.

minder om, at Parlamentet i sin beslutning af 6. april 2011 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2009 (6) opfordrede til indførelsen af obligatoriske nationale forvaltningserklæringer, der skulle revideres af det nationale revisionskontor og konsolideres af Den Europæiske Revisionsret; beklager, at der ikke er blevet taget videre skridt i denne retning;

| 12. | finder det af afgørende betydning, at der følges ordentligt op på svigagtig adfærd på EU-niveau; er forbløffet over, at OLAF’s generaldirektør har indført sektorspecifikke tærskler for den sandsynlige finansielle effekt under undersøgelsesstrategiske prioriteringer for 2012 og 2013, således at sager, hvor den sandsynlige finansielle effekt ligger under tærsklen, behandles som underordnede og med stor sandsynlighed slet ikke bliver åbnet; bemærker, at tærsklen for toldsektoren er sat ved 1 000 000 EUR, for SAPARD-midler ved 100 000 EUR, for landbrugsfonde ved 250 000 EUR, for strukturfonde ved 500 000 EUR, for EFRU ved 1 000 000 EUR, for centraliserede udgifter og ekstern bistand ved 50 000 EUR og for EU’s personalesektor ved 10 000 EUR; mener, at dette er uacceptabelt; opfordrer indtrængende generaldirektøren til øjeblikkeligt at sløjfe den nuværende praksis og afskaffe den tærskelbaserede tilgang til prioriteringen af arbejdsopgaver; |
| --- | --- |

12.

finder det af afgørende betydning, at der følges ordentligt op på svigagtig adfærd på EU-niveau; er forbløffet over, at OLAF’s generaldirektør har indført sektorspecifikke tærskler for den sandsynlige finansielle effekt under undersøgelsesstrategiske prioriteringer for 2012 og 2013, således at sager, hvor den sandsynlige finansielle effekt ligger under tærsklen, behandles som underordnede og med stor sandsynlighed slet ikke bliver åbnet; bemærker, at tærsklen for toldsektoren er sat ved 1 000 000 EUR, for SAPARD-midler ved 100 000 EUR, for landbrugsfonde ved 250 000 EUR, for strukturfonde ved 500 000 EUR, for EFRU ved 1 000 000 EUR, for centraliserede udgifter og ekstern bistand ved 50 000 EUR og for EU’s personalesektor ved 10 000 EUR; mener, at dette er uacceptabelt; opfordrer indtrængende generaldirektøren til øjeblikkeligt at sløjfe den nuværende praksis og afskaffe den tærskelbaserede tilgang til prioriteringen af arbejdsopgaver;

| 13. | opfordrer til, at korruption, der skader Den Europæiske Unions finansielle interesser, betragtes som svig i henhold til artikel 325, stk. 5, i TEUF og medtages i Kommissionens årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til, at korruption, der skader Den Europæiske Unions finansielle interesser, betragtes som svig i henhold til artikel 325, stk. 5, i TEUF og medtages i Kommissionens årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig;

| 14. | påpeger, at omfanget af domfældelse i sager om svig med Unionens midler varierer betydeligt medlemsstaterne imellem, med rater fra 14 % til 80 %; understreger, at harmoniseringen af medlemsstaternes strafferet fortsat er begrænset, og at der er behov for en styrkelse af det retlige samarbejde; opfordrer til ambitiøs EU-lovgivning og forbedret samarbejde og samordning mellem alle medlemsstaterne med henblik på at sikre, at svindlere pålægges strenge sanktioner og for at hindre svigagtig adfærd; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at omfanget af domfældelse i sager om svig med Unionens midler varierer betydeligt medlemsstaterne imellem, med rater fra 14 % til 80 %; understreger, at harmoniseringen af medlemsstaternes strafferet fortsat er begrænset, og at der er behov for en styrkelse af det retlige samarbejde; opfordrer til ambitiøs EU-lovgivning og forbedret samarbejde og samordning mellem alle medlemsstaterne med henblik på at sikre, at svindlere pålægges strenge sanktioner og for at hindre svigagtig adfærd;

| 15. | konstaterer, at det beløb, der skal inddrives som følge af afslørede uregelmæssigheder i 2011, er på 321 mio. EUR, hvoraf 166 mio. EUR allerede er blevet inddrevet af medlemsstaterne; bemærker i denne forbindelse, at inddrivelsesraten for traditionelle egne indtægter steg til 52 % i 2011 i forhold til 46 % i 2010; |
| --- | --- |

15.

konstaterer, at det beløb, der skal inddrives som følge af afslørede uregelmæssigheder i 2011, er på 321 mio. EUR, hvoraf 166 mio. EUR allerede er blevet inddrevet af medlemsstaterne; bemærker i denne forbindelse, at inddrivelsesraten for traditionelle egne indtægter steg til 52 % i 2011 i forhold til 46 % i 2010;

| 16. | tager OLAF-rapporten 2011 til efterretning, herunder dens oversigt over fremskridt med hensyn til retslige skridt i sager, der er opstået i perioden 2006-2011, hvoraf det fremgår, at mere end halvdelen af sagerne afventer retsafgørelse (7); mener, at der bør lægges særlig vægt på sager vedrørende toldsvindel, som er et af de områder, der har den højeste forekomst af systematisk korruption i EU; |
| --- | --- |

16.

tager OLAF-rapporten 2011 til efterretning, herunder dens oversigt over fremskridt med hensyn til retslige skridt i sager, der er opstået i perioden 2006-2011, hvoraf det fremgår, at mere end halvdelen af sagerne afventer retsafgørelse (7); mener, at der bør lægges særlig vægt på sager vedrørende toldsvindel, som er et af de områder, der har den højeste forekomst af systematisk korruption i EU;

| 17. | bemærker med bekymring, at Kommissionen på grund af den igangværende økonomiske krise ikke har planer om at øge EU-midlerne til de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne med henblik på at opnå en bedre beskyttelse af EU's finansielle interesser som led i sin nye, omfattende EU-strategi; mener, at denne strategi bør være en sammenhængende og omfattende indsats for at begrænse smugling, øge mængden af inddrevne indtægter og således sikre, at en sådan investering betaler sig i fremtiden; |
| --- | --- |

17.

bemærker med bekymring, at Kommissionen på grund af den igangværende økonomiske krise ikke har planer om at øge EU-midlerne til de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne med henblik på at opnå en bedre beskyttelse af EU's finansielle interesser som led i sin nye, omfattende EU-strategi; mener, at denne strategi bør være en sammenhængende og omfattende indsats for at begrænse smugling, øge mængden af inddrevne indtægter og således sikre, at en sådan investering betaler sig i fremtiden;

Indtægter — egne indtægter

| 18. | minder om, at korrekt opkrævning af moms og told har direkte indflydelse på både medlemsstaternes økonomi og EU-budgettet, og at en forbedring af systemerne til opkrævning af indtægter og til at sikre, at alle transaktioner registreres formelt og flyttes fra skyggeøkonomien, bør være en topprioritet i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

18.

minder om, at korrekt opkrævning af moms og told har direkte indflydelse på både medlemsstaternes økonomi og EU-budgettet, og at en forbedring af systemerne til opkrævning af indtægter og til at sikre, at alle transaktioner registreres formelt og flyttes fra skyggeøkonomien, bør være en topprioritet i alle medlemsstater;

| 19. | understreger i denne forbindelse, at skattesvig og skatteunddragelse udgør en stor risiko for EU's offentlige finanser; understreger, at skattesvig og skatteunddragelse årligt fører til et tab af offentlige midler på omtrent 1 trillion EUR, hvilket svarer til en årlig omkostning på omkring 2 000 EUR for hver enkelt EU-borger; påpeger, at gennemsnittet af de skatteindtægter, der går tabt i EU i dag, overstiger det samlede beløb, som medlemsstaterne bruger på sundhedsområdet, og at det er over fire gange større end udgifterne til uddannelse i EU; |
| --- | --- |

19.

understreger i denne forbindelse, at skattesvig og skatteunddragelse udgør en stor risiko for EU's offentlige finanser; understreger, at skattesvig og skatteunddragelse årligt fører til et tab af offentlige midler på omtrent 1 trillion EUR, hvilket svarer til en årlig omkostning på omkring 2 000 EUR for hver enkelt EU-borger; påpeger, at gennemsnittet af de skatteindtægter, der går tabt i EU i dag, overstiger det samlede beløb, som medlemsstaterne bruger på sundhedsområdet, og at det er over fire gange større end udgifterne til uddannelse i EU;

| 20. | understreger, at grundet mekanismen for afbalancering af EU-budgettet med BNI-baserede indtægter skal EU's borgere betale hver euro, der går tabt som følge af toldsvig og momssvig; anser det for uacceptabelt, at økonomiske aktører, der begiver sig af svigagtige aktiviteter, rent faktisk understøttes af EU's skatteydere; understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne bør sætte sig som højeste prioritet at bekæmpe skatteunddragelse; opfordrer medlemsstaterne til at gøre deres skattesystemer mere enkle og gennemsigtige, da skattesvig for ofte gøres lettere af komplicerede og uigennemsigtige skattesystemer; |
| --- | --- |

20.

understreger, at grundet mekanismen for afbalancering af EU-budgettet med BNI-baserede indtægter skal EU's borgere betale hver euro, der går tabt som følge af toldsvig og momssvig; anser det for uacceptabelt, at økonomiske aktører, der begiver sig af svigagtige aktiviteter, rent faktisk understøttes af EU's skatteydere; understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne bør sætte sig som højeste prioritet at bekæmpe skatteunddragelse; opfordrer medlemsstaterne til at gøre deres skattesystemer mere enkle og gennemsigtige, da skattesvig for ofte gøres lettere af komplicerede og uigennemsigtige skattesystemer;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at styrke sin samordning med medlemsstaterne med henblik på indsamling af pålidelige data om told- og momshullet i de respektive lande og regelmæssigt aflægge rapport herom til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at styrke sin samordning med medlemsstaterne med henblik på indsamling af pålidelige data om told- og momshullet i de respektive lande og regelmæssigt aflægge rapport herom til Europa-Parlamentet;

| 22. | glæder sig over, at 98 % af de traditionelle egne indtægter opkræves uden nævneværdige problemer, men bemærker forskelle i medlemsstaternes indsats i forbindelse med inddrivelse af de resterende 2 % (8); |
| --- | --- |

22.

glæder sig over, at 98 % af de traditionelle egne indtægter opkræves uden nævneværdige problemer, men bemærker forskelle i medlemsstaternes indsats i forbindelse med inddrivelse af de resterende 2 % (8);

Told

| 23. | understreger, at hvad angår traditionelle egne indtægter, er toldafgifterne en vigtig indtægtskilde for medlemsstaternes regeringer, som beholder 25 % til dækning af omkostningerne i forbindelse med opkrævning; gentager, at en effektiv forebyggelse af uregelmæssigheder og svig på dette område medvirker til at beskytte Unionens finansielle interesser og har stor betydning for det indre marked, idet der derved elimineres de urimelige fordele, som tilfalder de økonomiske aktører, der undgår afgifterne, i forhold til de aktører, der opfylder deres forpligtelser; understreger, at problemets kerne er de indførsler, der ikke toldanmeldes, eller som unddrages toldmyndighedernes kontrol; |
| --- | --- |

23.

understreger, at hvad angår traditionelle egne indtægter, er toldafgifterne en vigtig indtægtskilde for medlemsstaternes regeringer, som beholder 25 % til dækning af omkostningerne i forbindelse med opkrævning; gentager, at en effektiv forebyggelse af uregelmæssigheder og svig på dette område medvirker til at beskytte Unionens finansielle interesser og har stor betydning for det indre marked, idet der derved elimineres de urimelige fordele, som tilfalder de økonomiske aktører, der undgår afgifterne, i forhold til de aktører, der opfylder deres forpligtelser; understreger, at problemets kerne er de indførsler, der ikke toldanmeldes, eller som unddrages toldmyndighedernes kontrol;

| 24. | er dybt bekymret over Revisionsrettens konklusion om, at der er alvorlige mangler i de nationale toldtilsyn (9); |
| --- | --- |

24.

er dybt bekymret over Revisionsrettens konklusion om, at der er alvorlige mangler i de nationale toldtilsyn (9);

| 25. | understreger, at EU har enekompetence på politikområdet toldunionen, og at Kommissionen derfor er forpligtet til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at toldmyndighederne i medlemsstaterne fungerer, som om de udgjorde én enkelt myndighed, samt overvåge gennemførelsen af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

25.

understreger, at EU har enekompetence på politikområdet toldunionen, og at Kommissionen derfor er forpligtet til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at toldmyndighederne i medlemsstaterne fungerer, som om de udgjorde én enkelt myndighed, samt overvåge gennemførelsen af disse foranstaltninger;

| 26. | foreslår, at der foretages en undersøgelse af muligheden for at oprette et hold af europæiske toldtjenestemænd med speciale i bekæmpelse af svig, som skal arbejde side om side med de nationale toldmyndigheder; |
| --- | --- |

26.

foreslår, at der foretages en undersøgelse af muligheden for at oprette et hold af europæiske toldtjenestemænd med speciale i bekæmpelse af svig, som skal arbejde side om side med de nationale toldmyndigheder;

| 27. | minder om, at 70 % af toldprocedurerne i EU er forenklede; er dybt bekymret over undersøgelsesresultaterne i Revisionsrettens særberetning nr. 1/2010, som afslørede alvorlige mangler på dette område under henvisning til mangelfulde eller mangelfuldt dokumenterede revisioner, begrænset anvendelse af elektroniske databehandlingsteknikker, overdreven brug af forenklede procedurer og efterfølgende revisioner af mangelfuld kvalitet; |
| --- | --- |

27.

minder om, at 70 % af toldprocedurerne i EU er forenklede; er dybt bekymret over undersøgelsesresultaterne i Revisionsrettens særberetning nr. 1/2010, som afslørede alvorlige mangler på dette område under henvisning til mangelfulde eller mangelfuldt dokumenterede revisioner, begrænset anvendelse af elektroniske databehandlingsteknikker, overdreven brug af forenklede procedurer og efterfølgende revisioner af mangelfuld kvalitet;

| 28. | understreger, at moderne it-løsninger og direkte adgang til oplysninger er af afgørende betydning for en velfungerende toldunion; finder de eksisterende løsninger utilfredsstillende; er navnlig stærkt bekymret over konklusionen fra Eurofiscs (10) første aktivitetsrapport for 2011, som blev offentliggjort i maj 2012, om, at skattemyndighederne i de fleste medlemsstater ikke har direkte adgang til tolddata, og at automatiseret krydstjek af skatteoplysninger derfor ikke er muligt; |
| --- | --- |

28.

understreger, at moderne it-løsninger og direkte adgang til oplysninger er af afgørende betydning for en velfungerende toldunion; finder de eksisterende løsninger utilfredsstillende; er navnlig stærkt bekymret over konklusionen fra Eurofiscs (10) første aktivitetsrapport for 2011, som blev offentliggjort i maj 2012, om, at skattemyndighederne i de fleste medlemsstater ikke har direkte adgang til tolddata, og at automatiseret krydstjek af skatteoplysninger derfor ikke er muligt;

| 29. | beklager dybt, at Kommissionen og medlemsstaterne ikke har formået at sikre rettidig gennemførelse af den moderniserede toldkodeks; fremhæver, at de finansielle fordele, der anslås at være gået tabt som følge af forsinkelsen i gennemførelsen af den nye toldkodeks, beløber sig til ca. 2,5 mia. EUR årligt i driftsbesparelser i overholdelsesomkostningerne under den fuldstændige ordning og helt op til 50 mia. EUR på det udvidede internationale handelsmarked (11); opfordrer Kommissionen til at foretage en evaluering af omkostningerne ved at udsætte den fuldstændige indførelse af den moderniserede toldkodeks i form af en kvantificering af de budgetmæssige konsekvenser af en sådan udsættelse; |
| --- | --- |

29.

beklager dybt, at Kommissionen og medlemsstaterne ikke har formået at sikre rettidig gennemførelse af den moderniserede toldkodeks; fremhæver, at de finansielle fordele, der anslås at være gået tabt som følge af forsinkelsen i gennemførelsen af den nye toldkodeks, beløber sig til ca. 2,5 mia. EUR årligt i driftsbesparelser i overholdelsesomkostningerne under den fuldstændige ordning og helt op til 50 mia. EUR på det udvidede internationale handelsmarked (11); opfordrer Kommissionen til at foretage en evaluering af omkostningerne ved at udsætte den fuldstændige indførelse af den moderniserede toldkodeks i form af en kvantificering af de budgetmæssige konsekvenser af en sådan udsættelse;

| 30. | understreger behovet for yderligere at intensivere bekæmpelsen af svig på toldområdet og glæder sig over oprettelsen af forsendelsesinformationssystemet til bekæmpelse af svig (ATIS), et centralt register der skal holde alle myndigheder underrettet om bevægelser i godstransporten inden for EU; |
| --- | --- |

30.

understreger behovet for yderligere at intensivere bekæmpelsen af svig på toldområdet og glæder sig over oprettelsen af forsendelsesinformationssystemet til bekæmpelse af svig (ATIS), et centralt register der skal holde alle myndigheder underrettet om bevægelser i godstransporten inden for EU;

| 31. | opfordrer, i betragtning af de vellykkede fælles toldaktioner, der blev udført i 2011 af EU, dens medlemsstater og visse tredjelande i fællesskab, til, at der regelmæssigt udføres sådanne aktioner rettet mod smugling af følsomme varer og svig i visse højrisikoområder; påpeger, at fælles toldaktioner i 2011 førte til beslaglæggelsen af 1,2 mio. cigaretter og afsløringen af skatte- og toldsvig for over 1,7 mio. EUR; |
| --- | --- |

31.

opfordrer, i betragtning af de vellykkede fælles toldaktioner, der blev udført i 2011 af EU, dens medlemsstater og visse tredjelande i fællesskab, til, at der regelmæssigt udføres sådanne aktioner rettet mod smugling af følsomme varer og svig i visse højrisikoområder; påpeger, at fælles toldaktioner i 2011 førte til beslaglæggelsen af 1,2 mio. cigaretter og afsløringen af skatte- og toldsvig for over 1,7 mio. EUR;

Moms

| 32. | minder om, at en korrekt gennemførelse af toldprocedurerne har direkte konsekvenser for beregningen af moms; beklager dybt de af Revisionsretten konstaterede mangler på dette område; er navnlig dybt bekymret over, at Revisionsretten i særberetning nr. 13/2011 konstaterede, at anvendelsen af toldprocedure 42 (12) alene i 2009 tegnede sig for en ekstrapoleret værdi af tabene på ca. 2 200 mio. EUR (13) i de syv medlemsstater, der blev revideret, hvilket svarer til 29 % af den moms, der i teorien kan belægges den afgiftspligtige værdi af samtlige importerede varer i henhold til toldprocedure 42 i 2009 i disse syv medlemsstater; |
| --- | --- |

32.

minder om, at en korrekt gennemførelse af toldprocedurerne har direkte konsekvenser for beregningen af moms; beklager dybt de af Revisionsretten konstaterede mangler på dette område; er navnlig dybt bekymret over, at Revisionsretten i særberetning nr. 13/2011 konstaterede, at anvendelsen af toldprocedure 42 (12) alene i 2009 tegnede sig for en ekstrapoleret værdi af tabene på ca. 2 200 mio. EUR (13) i de syv medlemsstater, der blev revideret, hvilket svarer til 29 % af den moms, der i teorien kan belægges den afgiftspligtige værdi af samtlige importerede varer i henhold til toldprocedure 42 i 2009 i disse syv medlemsstater;

| 33. | er meget bekymret over, at momssvig er almindeligt udbredt; påpeger, at momsopkrævningsmodellen ikke er blevet ændret, siden den blev indført; understreger, at modellen er forældet på grund af den betydelige udvikling på det teknologiske og økonomiske område; understreger, at initiativer inden for direkte beskatning forudsætter en enstemmig afgørelse fra Rådet; beklager dybt, at to vigtige initiativer til bekæmpelse af momsunddragelse, dvs. forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår en hurtig reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig (COM(2012)0428), og forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF, hvad angår en fakultativ og midlertidig anvendelse af ordningen for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og tjenesteydelser, som kan være udsat for svig (COM(2009)0511), på nuværende tidspunkt blokeres i Rådet (14); |
| --- | --- |

33.

er meget bekymret over, at momssvig er almindeligt udbredt; påpeger, at momsopkrævningsmodellen ikke er blevet ændret, siden den blev indført; understreger, at modellen er forældet på grund af den betydelige udvikling på det teknologiske og økonomiske område; understreger, at initiativer inden for direkte beskatning forudsætter en enstemmig afgørelse fra Rådet; beklager dybt, at to vigtige initiativer til bekæmpelse af momsunddragelse, dvs. forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår en hurtig reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig (COM(2012)0428), og forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF, hvad angår en fakultativ og midlertidig anvendelse af ordningen for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og tjenesteydelser, som kan være udsat for svig (COM(2009)0511), på nuværende tidspunkt blokeres i Rådet (14);

| 34. | påpeger behovet for en realtidsforbindelse mellem forretningstransaktioner og skattemyndighederne med henblik på at bekæmpe skatteunddragelse; |
| --- | --- |

34.

påpeger behovet for en realtidsforbindelse mellem forretningstransaktioner og skattemyndighederne med henblik på at bekæmpe skatteunddragelse;

| 35. | mener, at elimineringen af uregistrerede transaktioner kan bidrage til at nedsætte mængden af momsindtægter, som ikke bliver opkrævet; |
| --- | --- |

35.

mener, at elimineringen af uregistrerede transaktioner kan bidrage til at nedsætte mængden af momsindtægter, som ikke bliver opkrævet;

Smugleri af cigaretter

| 36. | erkender, at smugleri af højt beskattede varer medfører betydelige tab for de nationale budgetter og EU-budgettet, og at det direkte tab i toldindtægter, der kan henføres til cigaretsmugling, vurderes til at være på over 10 mia. EUR om året; |
| --- | --- |

36.

erkender, at smugleri af højt beskattede varer medfører betydelige tab for de nationale budgetter og EU-budgettet, og at det direkte tab i toldindtægter, der kan henføres til cigaretsmugling, vurderes til at være på over 10 mia. EUR om året;

| 37. | fremhæver, at cigaretsmugleri er en vigtig finansieringskilde for internationale kriminelle netværk og indskærper derfor betydningen af at styrke den eksterne dimension af Kommissionens handlingsplan for bekæmpelse af smugleri af cigaretter og alkohol langs EU’s østlige grænse der yder støtte til håndhævelseskapaciteten i nabolandene, teknisk bistand og uddannelseskurser, bevidsthedskampagner og virker for intensivering af det operationelle samarbejde, såsom de fælles toldaktioner (FTA), udveksling af efterretninger og forbedring af det internationale samarbejde; understreger især betydningen af samarbejdet mellem medlemsstaterne, Rusland og østpartnerskabslandene (Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Georgien, Moldova og Ukraine) for gennemførelsen af de i handlingsplanen foreslåede målrettede foranstaltninger; |
| --- | --- |

37.

fremhæver, at cigaretsmugleri er en vigtig finansieringskilde for internationale kriminelle netværk og indskærper derfor betydningen af at styrke den eksterne dimension af Kommissionens handlingsplan for bekæmpelse af smugleri af cigaretter og alkohol langs EU’s østlige grænse der yder støtte til håndhævelseskapaciteten i nabolandene, teknisk bistand og uddannelseskurser, bevidsthedskampagner og virker for intensivering af det operationelle samarbejde, såsom de fælles toldaktioner (FTA), udveksling af efterretninger og forbedring af det internationale samarbejde; understreger især betydningen af samarbejdet mellem medlemsstaterne, Rusland og østpartnerskabslandene (Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Georgien, Moldova og Ukraine) for gennemførelsen af de i handlingsplanen foreslåede målrettede foranstaltninger;

| 38. | erkender, at den østlige grænse er et særligt udsat geografisk område i denne sammenhæng; glæder sig over Kommissionens offentliggørelse af en handlingsplan til bekæmpelse af smugleri af cigaretter og alkohol langs EU's østlige grænse; |
| --- | --- |

38.

erkender, at den østlige grænse er et særligt udsat geografisk område i denne sammenhæng; glæder sig over Kommissionens offentliggørelse af en handlingsplan til bekæmpelse af smugleri af cigaretter og alkohol langs EU's østlige grænse;

| 39. | glæder sig over OLAF's aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af ovenstående handlingsplan; glæder sig navnlig over det positive resultat af »Operation Barrel«, der omfattede et samarbejde mellem 24 medlemsstater, Norge, Schweiz, Kroatien og Tyrkiet, såvel som aktiv støtte fra GD for Beskatning og Toldunion, Europol, Frontex og Verdenstoldorganisationen, og som førte til beslaglæggelsen af 1,2 mio. cigaretter; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over OLAF's aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af ovenstående handlingsplan; glæder sig navnlig over det positive resultat af »Operation Barrel«, der omfattede et samarbejde mellem 24 medlemsstater, Norge, Schweiz, Kroatien og Tyrkiet, såvel som aktiv støtte fra GD for Beskatning og Toldunion, Europol, Frontex og Verdenstoldorganisationen, og som førte til beslaglæggelsen af 1,2 mio. cigaretter;

| 40. | glæder sig over vedtagelsen den 12. november 2012 af protokollen til udryddelse af den ulovlige handel med tobaksvarer på den femte partskonference (COP) til WHO's rammekonvention om tobakskontrol; |
| --- | --- |

40.

glæder sig over vedtagelsen den 12. november 2012 af protokollen til udryddelse af den ulovlige handel med tobaksvarer på den femte partskonference (COP) til WHO's rammekonvention om tobakskontrol;

Udgifter

| 41. | minder om, at 94 % af EU-budgettet investeres i medlemsstaterne, og at det er af afgørende betydning, at midlerne anvendes fornuftigt i disse vanskelige økonomiske tider; mener derfor, at bekæmpelse af svig med EU-midler på tværs af alle finansieringsprogrammer med henblik på at lette inddrivelsen af tabte midler skal prioriteres for at sikre, at midlerne fra EU-budgettet anvendes til at opnå EU's vigtigste mål såsom at skabe arbejdspladser og vækst; |
| --- | --- |

41.

minder om, at 94 % af EU-budgettet investeres i medlemsstaterne, og at det er af afgørende betydning, at midlerne anvendes fornuftigt i disse vanskelige økonomiske tider; mener derfor, at bekæmpelse af svig med EU-midler på tværs af alle finansieringsprogrammer med henblik på at lette inddrivelsen af tabte midler skal prioriteres for at sikre, at midlerne fra EU-budgettet anvendes til at opnå EU's vigtigste mål såsom at skabe arbejdspladser og vækst;

| 42. | beklager, at de fleste uregelmæssigheder i EU's udgifter forekommer på nationalt niveau; |
| --- | --- |

42.

beklager, at de fleste uregelmæssigheder i EU's udgifter forekommer på nationalt niveau;

| 43. | understreger, at større gennemsigtighed, der giver mulighed for behørig kontrol, er afgørende for at kunne afsløre svig; minder om, at Parlamentet i løbet af de foregående år indtrængende har opfordret Kommissionen til at træffe foranstaltninger for at sikre one-stop-gennemsigtighed i relation til modtagerne af EU-midler; beklager, at der ikke er truffet foranstaltninger i denne sammenhæng; gentager derfor sin opfordring til Kommissionen om at udforme foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden af juridiske ordninger og et system, hvor alle modtagere af EU-midler fremgår af en liste på samme websted, uafhængigt af hvem der forvalter midlerne, og baseret på standardiserede oplysningskategorier, som medlemsstaterne skal fremlægge på mindst ét af Unionens arbejdssprog; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med Kommissionen og give den fuldstændige og pålidelige oplysninger om modtagerne af de EU-midler, som medlemsstaterne forvalter; opfordrer Kommissionen til at evaluere systemet med delt forvaltning og udarbejde en rapport til Parlamentet inden for den nærmeste fremtid; |
| --- | --- |

43.

understreger, at større gennemsigtighed, der giver mulighed for behørig kontrol, er afgørende for at kunne afsløre svig; minder om, at Parlamentet i løbet af de foregående år indtrængende har opfordret Kommissionen til at træffe foranstaltninger for at sikre one-stop-gennemsigtighed i relation til modtagerne af EU-midler; beklager, at der ikke er truffet foranstaltninger i denne sammenhæng; gentager derfor sin opfordring til Kommissionen om at udforme foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden af juridiske ordninger og et system, hvor alle modtagere af EU-midler fremgår af en liste på samme websted, uafhængigt af hvem der forvalter midlerne, og baseret på standardiserede oplysningskategorier, som medlemsstaterne skal fremlægge på mindst ét af Unionens arbejdssprog; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med Kommissionen og give den fuldstændige og pålidelige oplysninger om modtagerne af de EU-midler, som medlemsstaterne forvalter; opfordrer Kommissionen til at evaluere systemet med delt forvaltning og udarbejde en rapport til Parlamentet inden for den nærmeste fremtid;

Landbruget

| 44. | glæder sig over, at Nederlandene, Polen og Finland har forbedret deres overholdelsesgrad med hensyn til konsekvent indberetning, og at den samlede overholdelsesgrad for EU-27 er på omkring 93 %, hvilket er en stigning i forhold til 2010, hvor overholdelsesgraden var på 90 %; |
| --- | --- |

44.

glæder sig over, at Nederlandene, Polen og Finland har forbedret deres overholdelsesgrad med hensyn til konsekvent indberetning, og at den samlede overholdelsesgrad for EU-27 er på omkring 93 %, hvilket er en stigning i forhold til 2010, hvor overholdelsesgraden var på 90 %;

| 45. | fremhæver dog, at eftersom der er indberettet mindst 20 millioner tilfælde af mindre korruption i de offentlige sektorer i EU, så breder fænomenet sig tydeligvis også til de dele af medlemsstaternes offentlige administration (og de dermed forbundne politiske personer), som har ansvaret for forvaltningen af EU-midler og andre økonomiske interesser (15); påpeger, at antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig inde for landbrug i 2011 — i alt 139 tilfælde — ikke afspejler den faktiske situation; gør opmærksom på, at Kommissionen har henvendt sig til medlemsstaterne og givet udtryk for sin bekymring over, at det antal tilfælde af svig, der indberettes, ikke nødvendigvis er fuldstændig pålideligt, hvilket Kommissionen også selv erkender på baggrund af det lave antal indberettede tilfælde af svig i visse medlemsstater; opfordrer til yderligere samarbejde og udveksling af bedste praksis i medlemsstaterne med henblik på bekæmpelse af svig og indberetning heraf til Kommissionen; |
| --- | --- |

45.

fremhæver dog, at eftersom der er indberettet mindst 20 millioner tilfælde af mindre korruption i de offentlige sektorer i EU, så breder fænomenet sig tydeligvis også til de dele af medlemsstaternes offentlige administration (og de dermed forbundne politiske personer), som har ansvaret for forvaltningen af EU-midler og andre økonomiske interesser (15); påpeger, at antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig inde for landbrug i 2011 — i alt 139 tilfælde — ikke afspejler den faktiske situation; gør opmærksom på, at Kommissionen har henvendt sig til medlemsstaterne og givet udtryk for sin bekymring over, at det antal tilfælde af svig, der indberettes, ikke nødvendigvis er fuldstændig pålideligt, hvilket Kommissionen også selv erkender på baggrund af det lave antal indberettede tilfælde af svig i visse medlemsstater; opfordrer til yderligere samarbejde og udveksling af bedste praksis i medlemsstaterne med henblik på bekæmpelse af svig og indberetning heraf til Kommissionen;

| 46. | er fortsat bekymret over det mistænkeligt lave niveau af formodet svig, der indberettes af Frankrig, Tyskland, Spanien og Det Forenede Kongerige, især i betragtning af landenes størrelse og den finansielle støtte, de har modtaget; beklager, at Kommissionen i sin årsrapport ikke fremkommer med et endeligt svar på spørgsmålet om, hvorvidt det mistænkeligt lave niveau af formodet svig, der indberettes af Frankrig, Tyskland, Spanien og Det Forenede Kongerige, skyldes manglende overholdelse af indberetningsprincipperne eller de pågældende medlemsstaters kontrolsystemers evne til at afsløre svig; opfordrer de ovennævnte medlemsstater til at fremkomme med detaljerede og udførlige forklaringer på deres mistænkeligt lave niveau af formodet, indberettet svig snarest muligt; |
| --- | --- |

46.

er fortsat bekymret over det mistænkeligt lave niveau af formodet svig, der indberettes af Frankrig, Tyskland, Spanien og Det Forenede Kongerige, især i betragtning af landenes størrelse og den finansielle støtte, de har modtaget; beklager, at Kommissionen i sin årsrapport ikke fremkommer med et endeligt svar på spørgsmålet om, hvorvidt det mistænkeligt lave niveau af formodet svig, der indberettes af Frankrig, Tyskland, Spanien og Det Forenede Kongerige, skyldes manglende overholdelse af indberetningsprincipperne eller de pågældende medlemsstaters kontrolsystemers evne til at afsløre svig; opfordrer de ovennævnte medlemsstater til at fremkomme med detaljerede og udførlige forklaringer på deres mistænkeligt lave niveau af formodet, indberettet svig snarest muligt;

| 47. | bemærker, at det lave antal indberettede tilfælde af svig i visse medlemsstater kan være et udtryk for, at det, der bliver anset som svig i et land, ikke nødvendigvis anses for ulovligt i et andet, og opfordrer derfor Kommissionen til at skabe klarhed omkring disse omstændigheder ved at standardisere kriterierne for definitionen af svig og fremsende dem til alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

47.

bemærker, at det lave antal indberettede tilfælde af svig i visse medlemsstater kan være et udtryk for, at det, der bliver anset som svig i et land, ikke nødvendigvis anses for ulovligt i et andet, og opfordrer derfor Kommissionen til at skabe klarhed omkring disse omstændigheder ved at standardisere kriterierne for definitionen af svig og fremsende dem til alle medlemsstaterne;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at gennemgå systemet for indberetning af svig og til at harmonisere medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig og indberetning heraf til Kommissionen; er af den opfattelse, at hensigten er at gøre efterforskningerne mere effektive og samtidig tydeliggøre de berørte personers proceduremæssige rettigheder; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at gennemgå systemet for indberetning af svig og til at harmonisere medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig og indberetning heraf til Kommissionen; er af den opfattelse, at hensigten er at gøre efterforskningerne mere effektive og samtidig tydeliggøre de berørte personers proceduremæssige rettigheder;

| 49. | henviser til, at misbrug af midler under den fælles landbrugspolitik i fremtiden ikke vil kunne forhindres alene gennem en statistisk tilgang til problemet, men at det også er nødvendigt, især i alvorligere sager, at analysere de anvendte metoder for svig; mener ligeledes, at medlemsstaterne bør indberette alle registrerede uregelmæssigheder til Kommissionen, og at uregelmæssigheder, der er blevet indberettet som svig, bør blive genstand for grundig analyse; |
| --- | --- |

49.

henviser til, at misbrug af midler under den fælles landbrugspolitik i fremtiden ikke vil kunne forhindres alene gennem en statistisk tilgang til problemet, men at det også er nødvendigt, især i alvorligere sager, at analysere de anvendte metoder for svig; mener ligeledes, at medlemsstaterne bør indberette alle registrerede uregelmæssigheder til Kommissionen, og at uregelmæssigheder, der er blevet indberettet som svig, bør blive genstand for grundig analyse;

| 50. | påpeger, at Kommissionen i henhold til en ændret artikel 43 i den opdaterede horisontale forordning bør have beføjelse til at nedsætte eller suspendere de månedlige eller mellemliggende betalinger til en medlemsstat, hvis en eller flere nøglekomponenter i det pågældende nationale kontrolsystem ikke findes eller ikke fungerer på grund af de konstaterede manglers alvorlige eller vedvarende karakter, eller hvis uretmæssige betalinger ikke bliver inddrevet med den fornødne omhu, og hvis:






  a) | de ovenfor omhandlede mangler er af vedvarende art og har foranlediget mindst to gennemførelsesretsakter i medfør af artikel 54 i den pågældende forordning, som udelukker den pågældende medlemsstats relevante udgifter fra EU-finansiering, eller |
| --- | --- | --- |

50.

påpeger, at Kommissionen i henhold til en ændret artikel 43 i den opdaterede horisontale forordning bør have beføjelse til at nedsætte eller suspendere de månedlige eller mellemliggende betalinger til en medlemsstat, hvis en eller flere nøglekomponenter i det pågældende nationale kontrolsystem ikke findes eller ikke fungerer på grund af de konstaterede manglers alvorlige eller vedvarende karakter, eller hvis uretmæssige betalinger ikke bliver inddrevet med den fornødne omhu, og hvis:

a)

de ovenfor omhandlede mangler er af vedvarende art og har foranlediget mindst to gennemførelsesretsakter i medfør af artikel 54 i den pågældende forordning, som udelukker den pågældende medlemsstats relevante udgifter fra EU-finansiering, eller

| b) | Kommissionen konkluderer, at den pågældende medlemsstat ikke er i stand til at gennemføre de nødvendige afhjælpende foranstaltninger i nær fremtid i overensstemmelse med en handlingsplan med klare fremskridtindikatorer, der skal udarbejdes i samråd med Kommissionen; |
| --- | --- |

b)

Kommissionen konkluderer, at den pågældende medlemsstat ikke er i stand til at gennemføre de nødvendige afhjælpende foranstaltninger i nær fremtid i overensstemmelse med en handlingsplan med klare fremskridtindikatorer, der skal udarbejdes i samråd med Kommissionen;

| 51. | giver udtryk for sin bekymring over, at det samlede EGFL-udestående, som de nationale myndigheder manglede at inddrive fra støttemodtagerne ved udgangen af regnskabsåret 2011, var på 1,2 mia. EUR; |
| --- | --- |

51.

giver udtryk for sin bekymring over, at det samlede EGFL-udestående, som de nationale myndigheder manglede at inddrive fra støttemodtagerne ved udgangen af regnskabsåret 2011, var på 1,2 mia. EUR;

| 52. | opfordrer Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt til at indføre et effektivt inddrivelsessystem, der tager højde for udviklingen i forbindelse med den aktuelle reform, og underrette Europa-Parlamentet om de opnåede fremskridt i sin næste årsberetning om beskyttelse af EU's finansielle interesser; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt til at indføre et effektivt inddrivelsessystem, der tager højde for udviklingen i forbindelse med den aktuelle reform, og underrette Europa-Parlamentet om de opnåede fremskridt i sin næste årsberetning om beskyttelse af EU's finansielle interesser;

| 53. | understreger, at genindførelsen af en procedure for mindre forseelser bør fastholdes, og at inddrivelse i henhold til artikel 56, stk. 3, i den opdaterede horisontale forordning ikke behøver fortsættes i tilfælde, hvor de afholdte udgifter sammen med de sandsynlige omkostninger ved inddrivelsen overstiger det beløb, der skal inddrives; opfordrer, af hensyn til administrativ forenkling på lokalt niveau, Kommissionen til at anse dette krav for opfyldt, hvis beløbet, der skal inddrives fra ydelsesmodtageren i forbindelse med en enkelt betaling, ikke overstiger 300 EUR; påpeger, at reduktionen af den administrative byrde ved at undlade at inddrive små og meget små beløb, sætter de nationale og regionale myndigheder i stand til at efterforske mere alvorlige uregelmæssigheder mere effektivt og gribe ind over for dem; |
| --- | --- |

53.

understreger, at genindførelsen af en procedure for mindre forseelser bør fastholdes, og at inddrivelse i henhold til artikel 56, stk. 3, i den opdaterede horisontale forordning ikke behøver fortsættes i tilfælde, hvor de afholdte udgifter sammen med de sandsynlige omkostninger ved inddrivelsen overstiger det beløb, der skal inddrives; opfordrer, af hensyn til administrativ forenkling på lokalt niveau, Kommissionen til at anse dette krav for opfyldt, hvis beløbet, der skal inddrives fra ydelsesmodtageren i forbindelse med en enkelt betaling, ikke overstiger 300 EUR; påpeger, at reduktionen af den administrative byrde ved at undlade at inddrive små og meget små beløb, sætter de nationale og regionale myndigheder i stand til at efterforske mere alvorlige uregelmæssigheder mere effektivt og gribe ind over for dem;

| 54. | påpeger, at Kommissionen, på baggrund af revisionsbesøg udført på landbrugsområdet inden for rammerne af procedurerne for forskriftsmæssig regnskabsafslutning, gennemførte finansielle korrektioner for i alt 822 mio. EUR; påpeger endvidere, at den samlede værdi af de besluttede korrektioner var på 1 068 mio. EUR; bemærker med bekymring, at inddrivelsesraten for landbrug og udvikling af landdistrikter faldt til 77 % i 2011 i forhold til 85 % i 2010; |
| --- | --- |

54.

påpeger, at Kommissionen, på baggrund af revisionsbesøg udført på landbrugsområdet inden for rammerne af procedurerne for forskriftsmæssig regnskabsafslutning, gennemførte finansielle korrektioner for i alt 822 mio. EUR; påpeger endvidere, at den samlede værdi af de besluttede korrektioner var på 1 068 mio. EUR; bemærker med bekymring, at inddrivelsesraten for landbrug og udvikling af landdistrikter faldt til 77 % i 2011 i forhold til 85 % i 2010;

| 55. | understreger, at der bør gøres en indsats for at optimere procedurerne for godtgørelse, der stadig er relativt langtrukne; |
| --- | --- |

55.

understreger, at der bør gøres en indsats for at optimere procedurerne for godtgørelse, der stadig er relativt langtrukne;

Samhørighedspolitikken

| 56. | glæder sig over, at Kommissionen i 2011 færdiggjorde finansielle korrektioner for 624 mio. EUR ud af 673 mio. EUR, og at inddrivelsesraten for samhørighedspolitik blev forbedret til 93 % i forhold til 69 % i 2010; understreger ikke desto mindre, at den akkumulerede gennemførelsesrate for finansielle korrektioner kun var på 72 %, og at der stadig er et udestående på 2,5 mia. EUR; |
| --- | --- |

56.

glæder sig over, at Kommissionen i 2011 færdiggjorde finansielle korrektioner for 624 mio. EUR ud af 673 mio. EUR, og at inddrivelsesraten for samhørighedspolitik blev forbedret til 93 % i forhold til 69 % i 2010; understreger ikke desto mindre, at den akkumulerede gennemførelsesrate for finansielle korrektioner kun var på 72 %, og at der stadig er et udestående på 2,5 mia. EUR;

| 57. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forenkle de relevante bestemmelser for offentlige indkøb og gennemførelsesbestemmelserne for forvaltningen af strukturfondene; |
| --- | --- |

57.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forenkle de relevante bestemmelser for offentlige indkøb og gennemførelsesbestemmelserne for forvaltningen af strukturfondene;

| 58. | bemærker, at visse større medlemsstater, herunder Frankrig, ikke indberettede uregelmæssigheder som svig på området samhørighedspolitik i 2011; opfordrer Kommissionen til at undersøge årsagen til dette og afgøre, om overvågnings- og kontrolsystemerne i de medlemsstater, som ikke indberetter tilfælde af svig, fungerer effektivt; |
| --- | --- |

58.

bemærker, at visse større medlemsstater, herunder Frankrig, ikke indberettede uregelmæssigheder som svig på området samhørighedspolitik i 2011; opfordrer Kommissionen til at undersøge årsagen til dette og afgøre, om overvågnings- og kontrolsystemerne i de medlemsstater, som ikke indberetter tilfælde af svig, fungerer effektivt;

| 59. | glæder sig over, at Frankrig har været i stand til at afslutte gennemførelsen af systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS); |
| --- | --- |

59.

glæder sig over, at Frankrig har været i stand til at afslutte gennemførelsen af systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS);

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

| 60. | bemærker med bekymring, at Revisionsretten i årsberetningen om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011 i kapitel 7 (»Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse«) henviste til fejl i endelige betalinger, som ikke var blevet afsløret ved Kommissionens kontroller, og konkluderede, at de kontroller, Kommissionen anvendte, ikke var fuldt ud effektive; opfordrer Kommissionen til at rette sig efter Revisionsrettens anbefalinger og udtalelsen om decharge for at forbedre sine overvågningsmekanismer med henblik på at sikre en effektiv og hensigtsmæssig udnyttelse af midlerne; |
| --- | --- |

60.

bemærker med bekymring, at Revisionsretten i årsberetningen om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011 i kapitel 7 (»Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse«) henviste til fejl i endelige betalinger, som ikke var blevet afsløret ved Kommissionens kontroller, og konkluderede, at de kontroller, Kommissionen anvendte, ikke var fuldt ud effektive; opfordrer Kommissionen til at rette sig efter Revisionsrettens anbefalinger og udtalelsen om decharge for at forbedre sine overvågningsmekanismer med henblik på at sikre en effektiv og hensigtsmæssig udnyttelse af midlerne;

| 61. | foreslår, at der tages hensyn til Revisionsrettens konklusioner og anbefalinger vedrørende EU's optræden udadtil og navnlig vedrørende EU's missioner, når deres fremskridt i forhold til de fastsatte målsætninger vurderes, og når det overvejes at forlænge deres mandat, for at sikre en effektiv og hensigtsmæssig udnyttelse af de tildelte midler; noterer sig bemærkningen om visse svagheder vedrørende udbud og tilbudsgivning i forbindelse med EU-Udenrigstjenestens aktioner og opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at afhjælpe disse snarest muligt; |
| --- | --- |

61.

foreslår, at der tages hensyn til Revisionsrettens konklusioner og anbefalinger vedrørende EU's optræden udadtil og navnlig vedrørende EU's missioner, når deres fremskridt i forhold til de fastsatte målsætninger vurderes, og når det overvejes at forlænge deres mandat, for at sikre en effektiv og hensigtsmæssig udnyttelse af de tildelte midler; noterer sig bemærkningen om visse svagheder vedrørende udbud og tilbudsgivning i forbindelse med EU-Udenrigstjenestens aktioner og opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at afhjælpe disse snarest muligt;

| 62. | glæder sig over politikker til bekæmpelse af svig på EU-niveau, der omfatter et tættere samarbejde med tredjelande, såsom forsendelsesinformationssystemet til bekæmpelse af svig (hvortil landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning har adgang), bestemmelser om gensidig administrativ bistand og beslægtede bestemmelser om bekæmpelse af svig, der involverer tredjelande, og de fælles toldaktioner (FTA) i 2011, bl.a. »Fireblade« (sammen med Kroatien, Ukraine og Moldova) og »Barrel« (sammen med Kroatien, Tyrkiet, Norge og Schweiz); glæder sig over resultaterne af disse aktioner og deres finansielle virkning; |
| --- | --- |

62.

glæder sig over politikker til bekæmpelse af svig på EU-niveau, der omfatter et tættere samarbejde med tredjelande, såsom forsendelsesinformationssystemet til bekæmpelse af svig (hvortil landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning har adgang), bestemmelser om gensidig administrativ bistand og beslægtede bestemmelser om bekæmpelse af svig, der involverer tredjelande, og de fælles toldaktioner (FTA) i 2011, bl.a. »Fireblade« (sammen med Kroatien, Ukraine og Moldova) og »Barrel« (sammen med Kroatien, Tyrkiet, Norge og Schweiz); glæder sig over resultaterne af disse aktioner og deres finansielle virkning;

| 63. | understreger, i betragtning af at svig i en globaliseret verden i tiltagende grad begås på tværs af internationale grænser, betydningen af et stærkt retsgrundlag med klare tilsagn fra partnerlandene og glæder sig over indføjelsen af bestemmelser om bekæmpelse af svig i nye eller genforhandlede bilaterale aftaler, herunder i udkastet til aftaler med Afghanistan, Kasakhstan, Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, samt i en mere strømlinet udgave, med Australien, og opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en standardklausul, således at sådanne bestemmelser indføjes i alle nye eller genforhandlede bilaterale og multilaterale aftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

63.

understreger, i betragtning af at svig i en globaliseret verden i tiltagende grad begås på tværs af internationale grænser, betydningen af et stærkt retsgrundlag med klare tilsagn fra partnerlandene og glæder sig over indføjelsen af bestemmelser om bekæmpelse af svig i nye eller genforhandlede bilaterale aftaler, herunder i udkastet til aftaler med Afghanistan, Kasakhstan, Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, samt i en mere strømlinet udgave, med Australien, og opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en standardklausul, således at sådanne bestemmelser indføjes i alle nye eller genforhandlede bilaterale og multilaterale aftaler med tredjelande;

| 64. | noterer sig det faldende antal og den formindskede finansielle virkning af de uregelmæssigheder, der er blevet afsløret i forbindelse med de førtiltrædelsesmidlerne, der undersøgtes i årsrapporten 2011; glæder sig over, at inddrivelsesniveauet, hvad angår uretmæssigt udbetalte EU-midler som en del af førtiltrædelsesstøtten, er blevet betydelig højere, men bemærker, at det stadig kun er oppe på 60 %; erkender samtidig, at der stadig er store udsving mellem støttemodtagerne for så vidt angår indberettede uregelmæssigheder, hvilket navnlig afhænger af, hvor langt støttemodtagerne er med vedtagelsen og gennemførelsen af systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS); opfordrer derfor Kommissionen til fortsat nøje at overvåge gennemførelsen af IMS i alle de lande, der modtager støtte fra dette instrument; støtter Kommissionens opfordring til navnlig Kroatien om fuldt ud at færdiggøre gennemførelsen af IMS — hvilket endnu ikke er sket, på trods af at der er blevet stillet uddannelse og bistand til rådighed — og dens opfordring til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om at gennemføre systemet; bemærker, at der er blevet inddrevet 26 mio. EUR fra indberettede tilfælde i 2011; |
| --- | --- |

64.

noterer sig det faldende antal og den formindskede finansielle virkning af de uregelmæssigheder, der er blevet afsløret i forbindelse med de førtiltrædelsesmidlerne, der undersøgtes i årsrapporten 2011; glæder sig over, at inddrivelsesniveauet, hvad angår uretmæssigt udbetalte EU-midler som en del af førtiltrædelsesstøtten, er blevet betydelig højere, men bemærker, at det stadig kun er oppe på 60 %; erkender samtidig, at der stadig er store udsving mellem støttemodtagerne for så vidt angår indberettede uregelmæssigheder, hvilket navnlig afhænger af, hvor langt støttemodtagerne er med vedtagelsen og gennemførelsen af systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS); opfordrer derfor Kommissionen til fortsat nøje at overvåge gennemførelsen af IMS i alle de lande, der modtager støtte fra dette instrument; støtter Kommissionens opfordring til navnlig Kroatien om fuldt ud at færdiggøre gennemførelsen af IMS — hvilket endnu ikke er sket, på trods af at der er blevet stillet uddannelse og bistand til rådighed — og dens opfordring til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om at gennemføre systemet; bemærker, at der er blevet inddrevet 26 mio. EUR fra indberettede tilfælde i 2011;

| 65. | glæder sig over Kommissionens målsætning om at støtte Kroatien og Den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien i deres indsats for at implementere IMS; |
| --- | --- |

65.

glæder sig over Kommissionens målsætning om at støtte Kroatien og Den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien i deres indsats for at implementere IMS;

OLAF

| 66. | gentager, at det er nødvendigt at fortsætte med at styrke OLAF's uafhængighed og effektivitet, herunder OLAF-Overvågningsudvalgets uafhængighed og funktionsduelighed; opfordrer OLAF og Overvågningsudvalget til at tage skridt til at forbedre deres samarbejdsrelationer, som i en betænkning fra det britiske Overhus’ EU-Udvalg er blevet betegnet som åben krig, navnlig som følge af uenigheden mellem de involverede om Overvågningsudvalgets nøjagtige rolle; opfordrer Kommissionen til at afsøge mulighederne for at yde et konstruktivt bidrag til forbedringen af kommunikationen og samarbejdsforholdene mellem OLAF og Overvågningsudvalget; |
| --- | --- |

66.

gentager, at det er nødvendigt at fortsætte med at styrke OLAF's uafhængighed og effektivitet, herunder OLAF-Overvågningsudvalgets uafhængighed og funktionsduelighed; opfordrer OLAF og Overvågningsudvalget til at tage skridt til at forbedre deres samarbejdsrelationer, som i en betænkning fra det britiske Overhus’ EU-Udvalg er blevet betegnet som åben krig, navnlig som følge af uenigheden mellem de involverede om Overvågningsudvalgets nøjagtige rolle; opfordrer Kommissionen til at afsøge mulighederne for at yde et konstruktivt bidrag til forbedringen af kommunikationen og samarbejdsforholdene mellem OLAF og Overvågningsudvalget;

| 67. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort i forhandlingerne om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (COM(2011)0135); mener, at denne forordning bør vedtages så snart som muligt; er dog af den opfattelse, at Overvågningsudvalgets anbefalinger (i bilag 3 til dets årsberetning 2012) bør tages op til overvejelse i lyset af den seneste udvikling omkring OLAF og kontorets måde at udføre undersøgelser på; finder det uacceptabelt, at Overvågningsudvalget, som det organ der fører tilsyn med overholdelsen af de processuelle garantier, respekten for de grundlæggende rettigheder og OLAF-personalets efterlevelse af de interne procedurer, i en række tilfælde ikke har fået direkte adgang til sagsakterne i afsluttede sager, herunder de endelige undersøgelsesrapporter, som er blevet fremsendt til de nationale retslige myndigheder; |
| --- | --- |

67.

glæder sig over de fremskridt, der er gjort i forhandlingerne om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (COM(2011)0135); mener, at denne forordning bør vedtages så snart som muligt; er dog af den opfattelse, at Overvågningsudvalgets anbefalinger (i bilag 3 til dets årsberetning 2012) bør tages op til overvejelse i lyset af den seneste udvikling omkring OLAF og kontorets måde at udføre undersøgelser på; finder det uacceptabelt, at Overvågningsudvalget, som det organ der fører tilsyn med overholdelsen af de processuelle garantier, respekten for de grundlæggende rettigheder og OLAF-personalets efterlevelse af de interne procedurer, i en række tilfælde ikke har fået direkte adgang til sagsakterne i afsluttede sager, herunder de endelige undersøgelsesrapporter, som er blevet fremsendt til de nationale retslige myndigheder;

| 68. | påpeger, at den fremtidige reform nævnt ovenfor bl.a. vil give OLAF mulighed for at indgå administrative aftaler med tredjelandes kompetente myndigheder og internationale organisationer, hvilket vil øge OLAF's kapacitet til at bekæmpe svig på områder, der henhører under EU's eksterne politikker; glæder sig over strategien til bekæmpelse af svig (COM(2011)0376), blandt andet for så vidt angår medtagelsen af forbedrede bestemmelser om bekæmpelse af svig i udgiftsprogrammer under den nye flerårige finansielle ramme for 2014-2020; bemærker dog med bekymring Kommissionens konklusion om, at der ikke er tilstrækkelige foranstaltninger til afskrækkelse af kriminelt misbrug af EU-budgettet i medlemsstaterne; glæder sig over Kommissionens forslag om at tage hånd om dette problem og henstiller, at støttemodtagende tredjelande også inddrages i så vidt omfang som muligt; |
| --- | --- |

68.

påpeger, at den fremtidige reform nævnt ovenfor bl.a. vil give OLAF mulighed for at indgå administrative aftaler med tredjelandes kompetente myndigheder og internationale organisationer, hvilket vil øge OLAF's kapacitet til at bekæmpe svig på områder, der henhører under EU's eksterne politikker; glæder sig over strategien til bekæmpelse af svig (COM(2011)0376), blandt andet for så vidt angår medtagelsen af forbedrede bestemmelser om bekæmpelse af svig i udgiftsprogrammer under den nye flerårige finansielle ramme for 2014-2020; bemærker dog med bekymring Kommissionens konklusion om, at der ikke er tilstrækkelige foranstaltninger til afskrækkelse af kriminelt misbrug af EU-budgettet i medlemsstaterne; glæder sig over Kommissionens forslag om at tage hånd om dette problem og henstiller, at støttemodtagende tredjelande også inddrages i så vidt omfang som muligt;

| 69. | tager de betænkelige forhold til efterretning, som OLAF-Overvågningsudvalget fremdrager i sin aktivitetsrapport for 2012, især hvad angår den sag, der blev fremsendt i oktober 2012 til de nationale retslige myndigheder og som førte til, at et medlem af Europa-Kommissionen fratrådte sit embede, jf. punkt 29 i rapporten; er af den opfattelse, at disse forhold bør undersøges til bunds af de ansvarlige retslige myndigheder; fremhæver princippet om respekt for fortroligheden og betydningen af, at der ikke sker politisk indblanding i nogen igangværende retssager; |
| --- | --- |

69.

tager de betænkelige forhold til efterretning, som OLAF-Overvågningsudvalget fremdrager i sin aktivitetsrapport for 2012, især hvad angår den sag, der blev fremsendt i oktober 2012 til de nationale retslige myndigheder og som førte til, at et medlem af Europa-Kommissionen fratrådte sit embede, jf. punkt 29 i rapporten; er af den opfattelse, at disse forhold bør undersøges til bunds af de ansvarlige retslige myndigheder; fremhæver princippet om respekt for fortroligheden og betydningen af, at der ikke sker politisk indblanding i nogen igangværende retssager;

| 70. | er dybt bekymret over OLAF-Overvågningsudvalgets indberetning; anser det for uacceptabelt, at OLAF har iværksat undersøgelsesforanstaltninger, der rækker ud over de foranstaltninger, der udtrykkeligt er nævnt i artikel 3–4 i den gældende OLAF-forordning (EF) nr. 1073/1999, og ud over dem, der indgår i teksten til den kommende reform; bemærker, at disse undersøgelsesforanstaltninger omfatter: Tilrettelæggelse af indholdet af en telefonsamtale, som en tredjepart skulle føre med en person, der var genstand for en undersøgelse; tilstedeværelse under en sådan samtale og optagelse af samme; og anmodning til nationale forvaltningsmyndigheder om at fremskaffe oplysninger til OLAF, som disse myndigheder ikke direkte rådede over, og som kunne anses for at vedrøre retten til privatlivets fred og kommunikation eller til efterfølgende brug, indsamling og opbevaring af sådanne oplysninger hos OLAF; |
| --- | --- |

70.

er dybt bekymret over OLAF-Overvågningsudvalgets indberetning; anser det for uacceptabelt, at OLAF har iværksat undersøgelsesforanstaltninger, der rækker ud over de foranstaltninger, der udtrykkeligt er nævnt i artikel 3–4 i den gældende OLAF-forordning (EF) nr. 1073/1999, og ud over dem, der indgår i teksten til den kommende reform; bemærker, at disse undersøgelsesforanstaltninger omfatter: Tilrettelæggelse af indholdet af en telefonsamtale, som en tredjepart skulle føre med en person, der var genstand for en undersøgelse; tilstedeværelse under en sådan samtale og optagelse af samme; og anmodning til nationale forvaltningsmyndigheder om at fremskaffe oplysninger til OLAF, som disse myndigheder ikke direkte rådede over, og som kunne anses for at vedrøre retten til privatlivets fred og kommunikation eller til efterfølgende brug, indsamling og opbevaring af sådanne oplysninger hos OLAF;

| 71. | er chokeret over denne fremfærd, eftersom brugen af sådanne metoder i henhold til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis kan betragtes som en offentlig myndigheds indgriben i udøvelsen af retten til respekt for privatlivets fred, korrespondance og/eller kommunikation, en indgriben som skal være i overensstemmelse med lovgivningen (artikel 7 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, som svarer til artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention); |
| --- | --- |

71.

er chokeret over denne fremfærd, eftersom brugen af sådanne metoder i henhold til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis kan betragtes som en offentlig myndigheds indgriben i udøvelsen af retten til respekt for privatlivets fred, korrespondance og/eller kommunikation, en indgriben som skal være i overensstemmelse med lovgivningen (artikel 7 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, som svarer til artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention);

| 72. | gentager, at enhver overtrædelse af de grundlæggende rettigheder begået af OLAF eller andre af Kommissionens tjenestegrene er uacceptabel; henviser i denne forbindelse til OLAF’s Overvågningsudvalgs synspunkt, som fremsat i dets 2012-aktivitetsrapports bilag 3, at OLAF kan have overskredet sine undersøgelsesmæssige beføjelser, der er eksplicit fastsat i artikel 3 og 4 i den nugældende forordning, bl.a. i forbindelse med tilrettelæggelsen af indholdet af en tredjepersons telefonsamtale med en person, der var genstand for en undersøgelse, og OLAF’s tilstedeværelse under samtalen, der blev optaget; forventer, at OLAF fremlægger en fyldestgørende redegørelse for retsgrundlaget for sådanne undersøgelsesforanstaltninger som optagelsen af telefonsamtaler; |
| --- | --- |

72.

gentager, at enhver overtrædelse af de grundlæggende rettigheder begået af OLAF eller andre af Kommissionens tjenestegrene er uacceptabel; henviser i denne forbindelse til OLAF’s Overvågningsudvalgs synspunkt, som fremsat i dets 2012-aktivitetsrapports bilag 3, at OLAF kan have overskredet sine undersøgelsesmæssige beføjelser, der er eksplicit fastsat i artikel 3 og 4 i den nugældende forordning, bl.a. i forbindelse med tilrettelæggelsen af indholdet af en tredjepersons telefonsamtale med en person, der var genstand for en undersøgelse, og OLAF’s tilstedeværelse under samtalen, der blev optaget; forventer, at OLAF fremlægger en fyldestgørende redegørelse for retsgrundlaget for sådanne undersøgelsesforanstaltninger som optagelsen af telefonsamtaler;

| 73. | glæder sig over Overvågningsudvalgets bemærkning i dens 2012-aktivitetsrapport (pkt. 53) om, at alle initiativer til annullering af OLAF’s beslutninger blev afvist som uantagelige af Domstolen, samtidig med at Ombudsmanden ikke fandt nogen tilfælde af forsømmelig forvaltning; gør endvidere opmærksom på, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) konkluderer, at OLAF overordnet set efterlever reglerne for databeskyttelse, bortset fra i et enkelt tilfælde, hvor EDPS fandt, at OLAF havde overtrådt retten til beskyttelse af personfølsomme oplysninger ved unødigt at have afsløret identiteten af en hemmelig kilde til vedkommendes institution; |
| --- | --- |

73.

glæder sig over Overvågningsudvalgets bemærkning i dens 2012-aktivitetsrapport (pkt. 53) om, at alle initiativer til annullering af OLAF’s beslutninger blev afvist som uantagelige af Domstolen, samtidig med at Ombudsmanden ikke fandt nogen tilfælde af forsømmelig forvaltning; gør endvidere opmærksom på, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) konkluderer, at OLAF overordnet set efterlever reglerne for databeskyttelse, bortset fra i et enkelt tilfælde, hvor EDPS fandt, at OLAF havde overtrådt retten til beskyttelse af personfølsomme oplysninger ved unødigt at have afsløret identiteten af en hemmelig kilde til vedkommendes institution;

| 74. | er dybt bekymret over Overvågningsudvalgets konstatering af, at OLAF ikke har oprettet nogen forudgående lovlighedskontrol for andre undersøgelsesforanstaltninger end dem, der specifikt er nævnt i OLAF’s personaleretningslinjer for undersøgelsesprocedurer; konstaterer, at dette bringer overholdelsen af de berørte personers grundlæggende og processuelle rettigheder i fare; |
| --- | --- |

74.

er dybt bekymret over Overvågningsudvalgets konstatering af, at OLAF ikke har oprettet nogen forudgående lovlighedskontrol for andre undersøgelsesforanstaltninger end dem, der specifikt er nævnt i OLAF’s personaleretningslinjer for undersøgelsesprocedurer; konstaterer, at dette bringer overholdelsen af de berørte personers grundlæggende og processuelle rettigheder i fare;

| 75. | anmoder OLAF om at give Parlamentets kompetente udvalg en redegørelse for, på hvilket retsgrundlag kontoret bistår i og tilrettelægger optagelsen af privatpersoners telefonsamtaler uden deres forudgående samtykke og anvender indholdet i dets administrative undersøgelser; gentager sin opfordring til OLAF — i tråd med en lignende anmodning fra Rådet — om at forsyne Parlamentet med en juridisk analyse af legaliteten af disse sagsakter i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

75.

anmoder OLAF om at give Parlamentets kompetente udvalg en redegørelse for, på hvilket retsgrundlag kontoret bistår i og tilrettelægger optagelsen af privatpersoners telefonsamtaler uden deres forudgående samtykke og anvender indholdet i dets administrative undersøgelser; gentager sin opfordring til OLAF — i tråd med en lignende anmodning fra Rådet — om at forsyne Parlamentet med en juridisk analyse af legaliteten af disse sagsakter i medlemsstaterne;

| 76. | bemærker, at manglende overholdelse af væsentlige processuelle krav under indledende undersøgelser kan påvirke lovligheden af den endelige afgørelse, der træffes på baggrund af OLAF's undersøgelser; vurderer, at dette udgør en stor potentiel risiko, eftersom overtrædelser vil medføre juridisk ansvar for Kommissionen; opfordrer OLAF til øjeblikkeligt at afhjælpe denne mangel ved at udpege tilstrækkeligt kvalificerede juridiske eksperter til at udføre forhåndskontroller inden for en passende tidsramme; |
| --- | --- |

76.

bemærker, at manglende overholdelse af væsentlige processuelle krav under indledende undersøgelser kan påvirke lovligheden af den endelige afgørelse, der træffes på baggrund af OLAF's undersøgelser; vurderer, at dette udgør en stor potentiel risiko, eftersom overtrædelser vil medføre juridisk ansvar for Kommissionen; opfordrer OLAF til øjeblikkeligt at afhjælpe denne mangel ved at udpege tilstrækkeligt kvalificerede juridiske eksperter til at udføre forhåndskontroller inden for en passende tidsramme;

| 77. | anser det for uacceptabelt for generaldirektøren for OLAF at deltage direkte i visse undersøgelsesopgaver, bl.a. afhøring af vidner; gør opmærksom på, at generaldirektøren dermed placerer sig selv i en interessekonflikt, eftersom han i henhold til artikel 90, litra a), i personalevedtægten og artikel 23, stk. 1, i personaleretningslinjerne for undersøgelsesprocedurer er den myndighed, der modtager klager over OLAF’s undersøgelser og beslutter, hvorvidt der skal tages hensigtsmæssige skridt vedrørende eventuelle mangler i efterlevelsen af de processuelle garantier; opfordrer generaldirektøren for OLAF til fremover at afstå fra enhver direkte deltagelse i undersøgelsesopgaver; |
| --- | --- |

77.

anser det for uacceptabelt for generaldirektøren for OLAF at deltage direkte i visse undersøgelsesopgaver, bl.a. afhøring af vidner; gør opmærksom på, at generaldirektøren dermed placerer sig selv i en interessekonflikt, eftersom han i henhold til artikel 90, litra a), i personalevedtægten og artikel 23, stk. 1, i personaleretningslinjerne for undersøgelsesprocedurer er den myndighed, der modtager klager over OLAF’s undersøgelser og beslutter, hvorvidt der skal tages hensigtsmæssige skridt vedrørende eventuelle mangler i efterlevelsen af de processuelle garantier; opfordrer generaldirektøren for OLAF til fremover at afstå fra enhver direkte deltagelse i undersøgelsesopgaver;

| 78. | er bekymret over, at OLAF ikke altid har foretaget en grundig vurdering af tilgående oplysninger i henhold til begrebet om tilstrækkelig alvorlig mistanke; anser en sådan vurdering for at være afgørende for at kunne sikre og konsolidere OLAF’s uafhængighed i forhold til institutioner, organer, kontorer og agenturer og stater i tilfælde, hvor sådanne er anledningen til en henvisning; |
| --- | --- |

78.

er bekymret over, at OLAF ikke altid har foretaget en grundig vurdering af tilgående oplysninger i henhold til begrebet om tilstrækkelig alvorlig mistanke; anser en sådan vurdering for at være afgørende for at kunne sikre og konsolidere OLAF’s uafhængighed i forhold til institutioner, organer, kontorer og agenturer og stater i tilfælde, hvor sådanne er anledningen til en henvisning;

| 79. | er af den opfattelse, at OLAF altid bør underrette Overvågningsudvalget, når Kontoret modtager en klage angående grundlæggende rettigheder og processuelle garantier; |
| --- | --- |

79.

er af den opfattelse, at OLAF altid bør underrette Overvågningsudvalget, når Kontoret modtager en klage angående grundlæggende rettigheder og processuelle garantier;

| 80. | forventer, at der fremlægges yderligere oplysninger om de punkter, der er nævnt i årsberetningen fra Overvågningsudvalget; opfordrer indtrængende til fuldstændig gennemsigtighed vedrørende alle de nævnte punkter; |
| --- | --- |

80.

forventer, at der fremlægges yderligere oplysninger om de punkter, der er nævnt i årsberetningen fra Overvågningsudvalget; opfordrer indtrængende til fuldstændig gennemsigtighed vedrørende alle de nævnte punkter;

| 81. | beklager, at medlemsstaterne mellem 2006–2011 kun tog retslige skridt på grundlag af OLAF's undersøgelser i 46 % af tilfældene; betragter dette som utilstrækkeligt og gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at tilsikre effektiv og rettidig gennemførelse af de afgivne anbefalinger, når sagerne først er blevet undersøgt af OLAF; |
| --- | --- |

81.

beklager, at medlemsstaterne mellem 2006–2011 kun tog retslige skridt på grundlag af OLAF's undersøgelser i 46 % af tilfældene; betragter dette som utilstrækkeligt og gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at tilsikre effektiv og rettidig gennemførelse af de afgivne anbefalinger, når sagerne først er blevet undersøgt af OLAF;

| 82. | mener, at medlemsstaterne bør forpligtes til årligt at aflægge beretning om opfølgningen af sager, som OLAF har henvist til deres retslige myndigheder, herunder om de strafferetlige og økonomiske sanktioner, der er pålagt i disse tilfælde; |
| --- | --- |

82.

mener, at medlemsstaterne bør forpligtes til årligt at aflægge beretning om opfølgningen af sager, som OLAF har henvist til deres retslige myndigheder, herunder om de strafferetlige og økonomiske sanktioner, der er pålagt i disse tilfælde;

| 83. | er bekymret over bemærkningerne i Overvågningsudvalgets årsberetning om, at der ikke findes nogen oplysninger om gennemførelsen af OLAF's anbefalinger i medlemsstaterne; mener, at dette er utilfredsstillende, og opfordrer OLAF til at sikre, at medlemsstaterne fremkommer med relevante og detaljerede oplysninger om gennemførelsen af OLAF's anbefalinger, og at Europa-Parlamentet holdes orienteret; |
| --- | --- |

83.

er bekymret over bemærkningerne i Overvågningsudvalgets årsberetning om, at der ikke findes nogen oplysninger om gennemførelsen af OLAF's anbefalinger i medlemsstaterne; mener, at dette er utilfredsstillende, og opfordrer OLAF til at sikre, at medlemsstaterne fremkommer med relevante og detaljerede oplysninger om gennemførelsen af OLAF's anbefalinger, og at Europa-Parlamentet holdes orienteret;

| 84. | anerkender, at der som følge af OLAF's undersøgelser blev inddrevet 691,4 mio. EUR i 2011, hvoraf 389 mio. EUR var relateret til en enkelt sag i den italienske region Calabrien vedrørende strukturfondsprogrammer til finansiering af vejarbejde; |
| --- | --- |

84.

anerkender, at der som følge af OLAF's undersøgelser blev inddrevet 691,4 mio. EUR i 2011, hvoraf 389 mio. EUR var relateret til en enkelt sag i den italienske region Calabrien vedrørende strukturfondsprogrammer til finansiering af vejarbejde;

| 85. | opfordrer til, at potentielle tilfælde af svig eller uregelmæssigheder, der har en mindre finansiel påvirkning — på områder som f.eks. told (hvor den nedre tærskel for OLAF's indgriben er på 1 mio. EUR) og strukturfondene (hvor grænsen er på 500 000 EUR) — indberettes til medlemsstaterne, og at sidstnævnte forsynes med oplysninger og gives muligheden for at følge de nationale procedurer til bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

85.

opfordrer til, at potentielle tilfælde af svig eller uregelmæssigheder, der har en mindre finansiel påvirkning — på områder som f.eks. told (hvor den nedre tærskel for OLAF's indgriben er på 1 mio. EUR) og strukturfondene (hvor grænsen er på 500 000 EUR) — indberettes til medlemsstaterne, og at sidstnævnte forsynes med oplysninger og gives muligheden for at følge de nationale procedurer til bekæmpelse af svig;

| 86. | er dybt bekymret over OLAF’s effektivitetsniveau og kontorets interne funktionsmåde, idet det anser et robust og velforvaltet OLAF for en essentiel del i bekæmpelsen af svig og korruption med EU-skatteborgernes midler; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til i samarbejde med Parlamentets kompetente udvalg og ved besvarelser af forespørgsler at analysere legaliteten af OLAF’s operationer, træffe alle fornødne foranstaltninger til at forbedre forvaltningen af OLAF og til at finde praktiske løsninger til udbedring af de eksisterende mangler inden udgangen af 2013; opfordrer Kommissionen og Rådet til i mellemtiden at sætte enhver drøftelse eller beslutning om oprettelse af en Europæisk Anklagemyndighed i bero; |
| --- | --- |

86.

er dybt bekymret over OLAF’s effektivitetsniveau og kontorets interne funktionsmåde, idet det anser et robust og velforvaltet OLAF for en essentiel del i bekæmpelsen af svig og korruption med EU-skatteborgernes midler; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til i samarbejde med Parlamentets kompetente udvalg og ved besvarelser af forespørgsler at analysere legaliteten af OLAF’s operationer, træffe alle fornødne foranstaltninger til at forbedre forvaltningen af OLAF og til at finde praktiske løsninger til udbedring af de eksisterende mangler inden udgangen af 2013; opfordrer Kommissionen og Rådet til i mellemtiden at sætte enhver drøftelse eller beslutning om oprettelse af en Europæisk Anklagemyndighed i bero;

Kommissionens initiativer vedrørende aktiviteter til bekæmpelse af svig

| 87. | glæder sig over, at Kommissionen som svar på Parlamentets opfordring er ved at udvikle en metodologi til at måle omkostningerne ved korruption i forbindelse med offentlige indkøb med EU-midler; |
| --- | --- |

87.

glæder sig over, at Kommissionen som svar på Parlamentets opfordring er ved at udvikle en metodologi til at måle omkostningerne ved korruption i forbindelse med offentlige indkøb med EU-midler;

| 88. | glæder sig over initiativet i Kommissionens arbejdsprogram for 2012 om bedre beskyttelse af EU’s finansielle interesser og meddelelsen i den forbindelse om beskyttelse af EU’s finansielle interesser gennem straffelovgivningen og administrative efterforskninger; understreger, at dette initiativ har til formål at stramme sanktionerne mod kriminelle aktiviteter, herunder korruption, og at styrke den finansielle beskyttelse af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

88.

glæder sig over initiativet i Kommissionens arbejdsprogram for 2012 om bedre beskyttelse af EU’s finansielle interesser og meddelelsen i den forbindelse om beskyttelse af EU’s finansielle interesser gennem straffelovgivningen og administrative efterforskninger; understreger, at dette initiativ har til formål at stramme sanktionerne mod kriminelle aktiviteter, herunder korruption, og at styrke den finansielle beskyttelse af Den Europæiske Union;

| 89. | glæder sig over Kommissionens nye strategi til bekæmpelse af svig (COM(2011)0376) og den interne handlingsplan for gennemførelse heraf (SEC(2011)0787), som blev vedtaget i juni 2011 og har til formål at forbedre forebyggelsen og afsløringen af svig på EU-plan; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at aflægge rapport om og evaluere strategierne til bekæmpelse af svig, der er udformet inden for hvert generaldirektorat; |
| --- | --- |

89.

glæder sig over Kommissionens nye strategi til bekæmpelse af svig (COM(2011)0376) og den interne handlingsplan for gennemførelse heraf (SEC(2011)0787), som blev vedtaget i juni 2011 og har til formål at forbedre forebyggelsen og afsløringen af svig på EU-plan; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at aflægge rapport om og evaluere strategierne til bekæmpelse af svig, der er udformet inden for hvert generaldirektorat;

| 90. | glæder sig over Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2012)0363 — forslag til BFI-direktivet), som skal erstatte konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og de tilhørende protokoller; |
| --- | --- |

90.

glæder sig over Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2012)0363 — forslag til BFI-direktivet), som skal erstatte konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og de tilhørende protokoller;

| 91. | glæder sig navnlig over, at definitionen af EU's finansielle interesser i forslaget til BFI-direktivet omfatter moms i overensstemmelse med EU-Domstolens dom, hvori det blev stadfæstet (16), at der er en direkte forbindelse mellem på den ene side opkrævning af momsindtægter i overensstemmelse med gældende EU-ret og på den anden side EU-budgettets råderet over disse momsmidler, eftersom enhver mangel i inddrivelsen af de førstnævnte kan føre til en formindskelse af de sidstnævnte; |
| --- | --- |

91.

glæder sig navnlig over, at definitionen af EU's finansielle interesser i forslaget til BFI-direktivet omfatter moms i overensstemmelse med EU-Domstolens dom, hvori det blev stadfæstet (16), at der er en direkte forbindelse mellem på den ene side opkrævning af momsindtægter i overensstemmelse med gældende EU-ret og på den anden side EU-budgettets råderet over disse momsmidler, eftersom enhver mangel i inddrivelsen af de førstnævnte kan føre til en formindskelse af de sidstnævnte;

| 92. | glæder sig over forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Hercule III-programmet til fremme af aktioner til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2011)0914), som efterfølger Hercule II-programmet, hvis merværdi blev påvist ved midtvejsevalueringen; |
| --- | --- |

92.

glæder sig over forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Hercule III-programmet til fremme af aktioner til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2011)0914), som efterfølger Hercule II-programmet, hvis merværdi blev påvist ved midtvejsevalueringen;

| 93. | bemærker, at de fleste af de politikker, der i øjeblikket føres mod korruption, trods de positive initiativer, som Kommissionen har iværksat, er passive; opfordrer Kommissionens generaldirektorater til at styrke forebyggelsen af svig inden for deres respektive ansvarsområder; |
| --- | --- |

93.

bemærker, at de fleste af de politikker, der i øjeblikket føres mod korruption, trods de positive initiativer, som Kommissionen har iværksat, er passive; opfordrer Kommissionens generaldirektorater til at styrke forebyggelsen af svig inden for deres respektive ansvarsområder;

| 94. | ser frem til Kommissionens fremlæggelse af lovforslaget om etablering af en europæisk anklagemyndighed, som bliver ansvarlig for at efterforske og retsforfølge personer, der skader aktiver forvaltet af eller på vegne af EU, som er stillet i udsigt til juni 2013; |
| --- | --- |

94.

ser frem til Kommissionens fremlæggelse af lovforslaget om etablering af en europæisk anklagemyndighed, som bliver ansvarlig for at efterforske og retsforfølge personer, der skader aktiver forvaltet af eller på vegne af EU, som er stillet i udsigt til juni 2013;

o

o o

| 95. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Revisionsret, OLAF-Overvågningsudvalget og OLAF. |
| --- | --- |

95.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Revisionsret, OLAF-Overvågningsudvalget og OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2011/report_da.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/2011/olaf_report_2011_en.pdf

(3)  EUT C 344 af 12.11.2012, s. 1.

(4)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(1)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0196.

(3)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 121.

(4)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 62.

(5)  Europa-Parlamentets undersøgelse fra 2012 med titlen »At modvirke svig med EU-midler gennem undersøgende journalistik i EU-27«, s. 71.

(6)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 40.

(7)  OLAF-årsrapporten 2011, oversigt 6, s. 22.

(8)  Undersøgelse bestilt af Europa-Parlamentet om »Forskelle i administrativ indsats mellem medlemsstaterne i forbindelse med inddrivelse af EU's traditionelle egne indtægter«.

(9)  Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2011, inklusive institutionernes svar.

(10)  Netværk for hurtig udveksling af målrettede oplysninger mellem medlemsstaterne oprettet ved forordning (EU) nr. 904/2010.

(11)  Undersøgelse foretaget af Europa-Parlamentet om køreplanen for det digitale indre marked, tilgængelig på: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201209/20120914ATT51402/20120914ATT51402EN.pdf

(12)  Ordning anvendt af en importør for at opnå momsfritagelse, når importerede varer skal transporteres til en anden medlemsstat, og der skal betales moms i bestemmelsesmedlemsstaten.

(13)  Heraf 1 800 mio. EUR i de syv udvalgte medlemsstater og 400 mio. EUR i de 21 bestemmelsesmedlemsstater for de importerede varer i stikprøven.

(14)  Kommissær Šemetas svar på spørgeskemaet fra Budgetkontroludvalget, tilgængeligt på: http://www.europarl.europa.eu/committees/da/cont/publications.html?id=CONT00004

(15)  Det Særlige Udvalg om Organiseret Kriminalitet, Korruption og Hvidvaskning af Penge (CRIM) 2012-2013, tematisk bidrag om korruption med titlen »Areas of systemic corruption in the public administration of the Member States and measures in order to counter its negative effect for the EU«, november 2012, s. 2.

(16)  Dom af 15. november 2011 i sag C-539/09, Kommissionen mod Tyskland (EUT C 25 af 28.1.2012, s. 5).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/100

---

P7_TA(2013)0319

Den integrerede struktur for intern kontrol

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om den integrerede struktur for intern kontrol (2012/2291(INI))

(2016/C 075/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Revisionsrettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en køreplan for indførelse af en integreret struktur for intern kontrol (COM(2005)0252), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en køreplan for indførelse af en integreret struktur for intern kontrol (COM(2005)0252),

| — | der henviser til meddelelsen fra Kommissionen om Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (COM(2006)0009), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen fra Kommissionen om Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (COM(2006)0009),

| — | der henviser til den første halvårlige beretning om resultattavlen for Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol af 19. juli 2006 (SEC(2006)1009), hvilket Parlamentet havde anmodet om i sin dechargebeslutning for regnskabsåret 2004 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den første halvårlige beretning om resultattavlen for Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol af 19. juli 2006 (SEC(2006)1009), hvilket Parlamentet havde anmodet om i sin dechargebeslutning for regnskabsåret 2004 (2),

| — | der henviser til Kommissionens statusrapport, der blev offentliggjort i marts 2007 (COM(2007)0086), og som omhandlede fremskridtene og visse yderligere foranstaltninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens statusrapport, der blev offentliggjort i marts 2007 (COM(2007)0086), og som omhandlede fremskridtene og visse yderligere foranstaltninger,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse fra februar 2008 (COM(2008)0110) og arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der er vedføjet denne (SEC(2008)0259), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse fra februar 2008 (COM(2008)0110) og arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der er vedføjet denne (SEC(2008)0259),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse fra februar 2009 om virkningerne af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (COM(2009)0043), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse fra februar 2009 om virkningerne af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (COM(2009)0043),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0189/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0189/2013),

| A. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 317 i TEUF gennemfører budgettet på eget ansvar i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 317 i TEUF gennemfører budgettet på eget ansvar i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne;

| B. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til traktaten har det endelige ansvar for gennemførelsen af Unionens budget, selv om et stort ansvar ligger hos medlemsstaterne, idet 80 % af Unionens budget bruges af medlemsstaterne under ordningen med delt forvaltning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til traktaten har det endelige ansvar for gennemførelsen af Unionens budget, selv om et stort ansvar ligger hos medlemsstaterne, idet 80 % af Unionens budget bruges af medlemsstaterne under ordningen med delt forvaltning;

| C. | der henviser til, at princippet om produktiv intern kontrol indgår i budgetprincipperne i finansforordningen som ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006, således som Kommissionen foreslog i ovennævnte handlingsplan; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at princippet om produktiv intern kontrol indgår i budgetprincipperne i finansforordningen som ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006, således som Kommissionen foreslog i ovennævnte handlingsplan;

| D. | der henviser til, at den mest effektive måde, hvorpå Kommissionen kan vise sin oprigtige vilje til åbenhed og forsvarlig økonomisk forvaltning, er ved at bestræbe sig på fuldt ud at støtte de initiativer, der tager sigte på at forbedre kvaliteten af den økonomiske forvaltning for opnå en positiv revisionserklæring (DAS (3)) fra Revisionsretten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den mest effektive måde, hvorpå Kommissionen kan vise sin oprigtige vilje til åbenhed og forsvarlig økonomisk forvaltning, er ved at bestræbe sig på fuldt ud at støtte de initiativer, der tager sigte på at forbedre kvaliteten af den økonomiske forvaltning for opnå en positiv revisionserklæring (DAS (3)) fra Revisionsretten;

| E. | der henviser til, at det er nødvendigt, at alle institutioner og alle medlemsstater samarbejder for at genoprette de europæiske borgeres tillid til Unionens finansielle resultater; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er nødvendigt, at alle institutioner og alle medlemsstater samarbejder for at genoprette de europæiske borgeres tillid til Unionens finansielle resultater;

| F. | der henviser til, at Kommissionen for at støtte det strategiske mål om at opnå en positiv revisionserklæring fra Revisionsretten i januar 2006 vedtog handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (handlingsplanen) på grundlag af anbefalinger fra Revisionsretten (4), Parlamentets dechargebeslutning for regnskabsåret 2003 (5) og Økofin-Rådets konklusioner af 8. november 2005; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen for at støtte det strategiske mål om at opnå en positiv revisionserklæring fra Revisionsretten i januar 2006 vedtog handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (handlingsplanen) på grundlag af anbefalinger fra Revisionsretten (4), Parlamentets dechargebeslutning for regnskabsåret 2003 (5) og Økofin-Rådets konklusioner af 8. november 2005;

| G. | der henviser til, at handlingsplanen omhandlede »mangler« i Kommissionens kontrolstrukturer på daværende tidspunkt og udpegede 16 områder, hvor der skulle gribes ind inden udgangen af 2007 under hensyntagen til behovet for, at forbedringer af den økonomiske forvaltning i Unionen ledsages af en omhyggelig kontrol i Kommissionen og i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at handlingsplanen omhandlede »mangler« i Kommissionens kontrolstrukturer på daværende tidspunkt og udpegede 16 områder, hvor der skulle gribes ind inden udgangen af 2007 under hensyntagen til behovet for, at forbedringer af den økonomiske forvaltning i Unionen ledsages af en omhyggelig kontrol i Kommissionen og i medlemsstaterne;

Gennemførelse af handlingsplanen

| 1. | påpeger, at de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå målene i handlingsplanen ikke blot skal måles ud fra opnåelse af hver enkelt aktion, men ligeledes ved dennes indvirkning på nedbringelse af fejl i underliggende transaktioner; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå målene i handlingsplanen ikke blot skal måles ud fra opnåelse af hver enkelt aktion, men ligeledes ved dennes indvirkning på nedbringelse af fejl i underliggende transaktioner;

| 2. | bemærker, at Kommissionen selv erklærede, at handlingsplanen var gennemført fuldt ud i begyndelsen af 2009, selv om tre ud af seks aktioner ikke kunne gennemføres eller blev gennemført på andre måder; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at Kommissionen selv erklærede, at handlingsplanen var gennemført fuldt ud i begyndelsen af 2009, selv om tre ud af seks aktioner ikke kunne gennemføres eller blev gennemført på andre måder;

| 3. | påpeger især, at artikel 32 i den nye finansforordning fastsætter princippet om effektiv og produktiv intern kontrol, og at artikel 33 i forordningen understreger, at Kommissionen ved fremlæggelsen af reviderede eller nye udgiftsmæssige forslag skal anslå omkostningerne og fordelene ved kontrolsystemet samt fejlrisikoniveauet; |
| --- | --- |

3.

påpeger især, at artikel 32 i den nye finansforordning fastsætter princippet om effektiv og produktiv intern kontrol, og at artikel 33 i forordningen understreger, at Kommissionen ved fremlæggelsen af reviderede eller nye udgiftsmæssige forslag skal anslå omkostningerne og fordelene ved kontrolsystemet samt fejlrisikoniveauet;

| 4. | bemærker ligeledes, at det med hensyn til begrebet acceptabel risiko for fejl blev valgt at gennemføre denne aktion ved at fastsætte begrebet »resterende risiko for fejl«; |
| --- | --- |

4.

bemærker ligeledes, at det med hensyn til begrebet acceptabel risiko for fejl blev valgt at gennemføre denne aktion ved at fastsætte begrebet »resterende risiko for fejl«;

| 5. | beklager, at forenklingen af lovgivningen 2007-2013 ikke er så omfattende som forventet; |
| --- | --- |

5.

beklager, at forenklingen af lovgivningen 2007-2013 ikke er så omfattende som forventet;

| 6. | beklager, at Kommissionens indsats for at opnå en fuldstændig positiv revisionserklæring ikke er lykkedes, og påpeger især, at Revisionsretten i sin revisionserklæring for 2011 konkluderede, at betalingerne samlet set var væsentlig fejlbehæftede, og vurderede, at overvågnings- og kontrolsystemerne generelt var delvis effektive; |
| --- | --- |

6.

beklager, at Kommissionens indsats for at opnå en fuldstændig positiv revisionserklæring ikke er lykkedes, og påpeger især, at Revisionsretten i sin revisionserklæring for 2011 konkluderede, at betalingerne samlet set var væsentlig fejlbehæftede, og vurderede, at overvågnings- og kontrolsystemerne generelt var delvis effektive;

| 7. | noterer sig, at den generelle fejlfrekvens i de underliggende transaktioner er steget fra 3,3 % til 3,7 % i 2010 og nåede 3,9 % i 2011; beklager det omslag i den positive tendens, der er opstået i de seneste år, og frygter, at fejlfrekvensen vil stige i løbet af de kommende år; |
| --- | --- |

7.

noterer sig, at den generelle fejlfrekvens i de underliggende transaktioner er steget fra 3,3 % til 3,7 % i 2010 og nåede 3,9 % i 2011; beklager det omslag i den positive tendens, der er opstået i de seneste år, og frygter, at fejlfrekvensen vil stige i løbet af de kommende år;

| 8. | bemærker, at Kommissionen har bibeholdt sit mål om at opnå en positiv revisionserklæring, selv om Parlamentet i sin beslutning om decharge for 2011 beklagede, at betalingerne stadig var væsentligt fejlbehæftede; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at Kommissionen har bibeholdt sit mål om at opnå en positiv revisionserklæring, selv om Parlamentet i sin beslutning om decharge for 2011 beklagede, at betalingerne stadig var væsentligt fejlbehæftede;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at opnå en tendens til et konstant fald i fejlfrekvensen; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at opnå en tendens til et konstant fald i fejlfrekvensen;

Hvad er problemet?

| 10. | er enig med Revisionsretten og Kommissionen (6) i, at ordningen med én enkelt revisionsmodel ikke fungerer endnu, og at de kontrolsystemer, medlemsstaterne har oprettet, ikke udnytter deres fulde potentiale; |
| --- | --- |

10.

er enig med Revisionsretten og Kommissionen (6) i, at ordningen med én enkelt revisionsmodel ikke fungerer endnu, og at de kontrolsystemer, medlemsstaterne har oprettet, ikke udnytter deres fulde potentiale;

| 11. | minder i den forbindelse om, at medlemsstaternes myndigheder i 2011 i forbindelse med over 60 % af de fejl, som Revisionsretten påpegede på området regionalpolitik, havde tilstrækkelige informationer til at identificere og rette nogle af fejlene, før de anmodede om tilbagebetaling fra Kommissionen; |
| --- | --- |

11.

minder i den forbindelse om, at medlemsstaternes myndigheder i 2011 i forbindelse med over 60 % af de fejl, som Revisionsretten påpegede på området regionalpolitik, havde tilstrækkelige informationer til at identificere og rette nogle af fejlene, før de anmodede om tilbagebetaling fra Kommissionen;

| 12. | deler i den forbindelse Revisionsrettens opfattelse om, at kontrollerne i første led, navnlig forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstater, er utilstrækkelige og medfører en betydelig byrde for at sænke fejlfrekvensen; |
| --- | --- |

12.

deler i den forbindelse Revisionsrettens opfattelse om, at kontrollerne i første led, navnlig forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstater, er utilstrækkelige og medfører en betydelig byrde for at sænke fejlfrekvensen;

| 13. | bemærker, at komplicerede og uigennemskuelige regler hindrer gennemførelse og revision af programmer; er bekymret over, at dette kan resultere i mange fejl og skabe mulighed for svig; er derfor bekymret over, at en øget kompleksitet for så vidt angår regler på nationalt eller regionalt plan (»overimplementering«) medfører yderligere problemer for den retlige gennemførelse af Unionens budget og en unødvendig stigning i fejlfrekvensen; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at komplicerede og uigennemskuelige regler hindrer gennemførelse og revision af programmer; er bekymret over, at dette kan resultere i mange fejl og skabe mulighed for svig; er derfor bekymret over, at en øget kompleksitet for så vidt angår regler på nationalt eller regionalt plan (»overimplementering«) medfører yderligere problemer for den retlige gennemførelse af Unionens budget og en unødvendig stigning i fejlfrekvensen;

| 14. | bemærker, at Kommissionen ikke fuldt ud kan basere sig på resultaterne fra medlemsstaternes nationale revisionsorganer; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at Kommissionen ikke fuldt ud kan basere sig på resultaterne fra medlemsstaternes nationale revisionsorganer;

| 15. | noterer sig, at der er en grundlæggende uoverensstemmelse mellem Revisionsretten, der, i DAS-revisionerne anvender en årlig revisionstilgang, og Kommissionen, der ved gennemførelsen af budgettet anvender en flerårig tilgang; |
| --- | --- |

15.

noterer sig, at der er en grundlæggende uoverensstemmelse mellem Revisionsretten, der, i DAS-revisionerne anvender en årlig revisionstilgang, og Kommissionen, der ved gennemførelsen af budgettet anvender en flerårig tilgang;

Hvad skal der gøres?

| 16. | opfordrer Kommissionen til strengt at anvende artikel 32, stk. 5, i den nye finansforordning, hvis omfanget af fejl vedvarende er højt, og følgelig udpege svaghederne i kontrolsystemerne, analysere omkostninger og fordele ved mulige korrigerende foranstaltninger og træffe eller foreslå passende foranstaltninger i form af forenkling, forbedring af kontrolsystemer og ændring af programmer eller leveringssystemer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til strengt at anvende artikel 32, stk. 5, i den nye finansforordning, hvis omfanget af fejl vedvarende er højt, og følgelig udpege svaghederne i kontrolsystemerne, analysere omkostninger og fordele ved mulige korrigerende foranstaltninger og træffe eller foreslå passende foranstaltninger i form af forenkling, forbedring af kontrolsystemer og ændring af programmer eller leveringssystemer;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres overvågnings- og kontrolsystemer og især at sikre pålideligheden af deres indikatorer og statistikker; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres overvågnings- og kontrolsystemer og især at sikre pålideligheden af deres indikatorer og statistikker;

| 18. | bemærker med bekymring, at Revisionsretten i 2010 og 2011 i forbindelse med regionalpolitikken fandt, at Kommissionen ikke fuldt ud kan forlade sig og være sikker på de nationale revisionsmyndigheders arbejde, og opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe denne situation; |
| --- | --- |

18.

bemærker med bekymring, at Revisionsretten i 2010 og 2011 i forbindelse med regionalpolitikken fandt, at Kommissionen ikke fuldt ud kan forlade sig og være sikker på de nationale revisionsmyndigheders arbejde, og opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe denne situation;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at tage det fulde ansvar for deres regnskaber og indsende pålidelige oplysninger til Kommissionen ved anvendelse af nationale forvaltningserklæringer, der underskrives på et passende politisk niveau; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til at tage det fulde ansvar for deres regnskaber og indsende pålidelige oplysninger til Kommissionen ved anvendelse af nationale forvaltningserklæringer, der underskrives på et passende politisk niveau;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at samarbejde med henblik på at sikre, at skatteydernes midler anvendes i overensstemmelse med princippet om ansvarlig økonomisk forvaltning, enten gennem passende fordele eller gennem strenge sanktioner eller afbrydelse af finansieringsstrømmen; hævder, at dette vil bidrage til at give borgerne i Unionen fornyet tillid til Unionen og dennes institutioner; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at samarbejde med henblik på at sikre, at skatteydernes midler anvendes i overensstemmelse med princippet om ansvarlig økonomisk forvaltning, enten gennem passende fordele eller gennem strenge sanktioner eller afbrydelse af finansieringsstrømmen; hævder, at dette vil bidrage til at give borgerne i Unionen fornyet tillid til Unionen og dennes institutioner;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at harmonisere alle kontrolprocedurer i sine tjenestegrene; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at harmonisere alle kontrolprocedurer i sine tjenestegrene;

| 22. | bemærker med bekymring, at svaghederne i de nationale myndigheders arbejde, der blev afsløret af Revisionsretten, også kan skyldes en mangel og en interessekonflikt, der skyldes det delte forvaltningssystem (7), idet de nationale revisionsmyndigheder for at opnå status, der indebærer én enkelt revisionsmodel fra Kommissionen skal være effektive, men på samme tid skal den rapporterede fejlfrekvens være under 2 %, hvilket kan være et incitament til at underrapportere om uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

22.

bemærker med bekymring, at svaghederne i de nationale myndigheders arbejde, der blev afsløret af Revisionsretten, også kan skyldes en mangel og en interessekonflikt, der skyldes det delte forvaltningssystem (7), idet de nationale revisionsmyndigheder for at opnå status, der indebærer én enkelt revisionsmodel fra Kommissionen skal være effektive, men på samme tid skal den rapporterede fejlfrekvens være under 2 %, hvilket kan være et incitament til at underrapportere om uregelmæssigheder;

| 23. | opfordrer derfor Kommissionen til at være strengere, når den certificerer nationale forvaltnings- og revisionsmyndigheder, og skabe de rigtige incitamenter og et effektivt sanktionssystem; |
| --- | --- |

23.

opfordrer derfor Kommissionen til at være strengere, når den certificerer nationale forvaltnings- og revisionsmyndigheder, og skabe de rigtige incitamenter og et effektivt sanktionssystem;

| 24. | anmoder derfor i overensstemmelse med artikel 287, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union om, at samarbejdet mellem de nationale revisionsorganer og Revisionsretten styrkes i forbindelse med revision af delt forvaltning; |
| --- | --- |

24.

anmoder derfor i overensstemmelse med artikel 287, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union om, at samarbejdet mellem de nationale revisionsorganer og Revisionsretten styrkes i forbindelse med revision af delt forvaltning;

| 25. | opfordrer de relevante EU-institutioner til at vurdere, om det er passende at fastsætte fejlfrekvensen til 2 %, og om det er opnåeligt for alle EU-politikområder; |
| --- | --- |

25.

opfordrer de relevante EU-institutioner til at vurdere, om det er passende at fastsætte fejlfrekvensen til 2 %, og om det er opnåeligt for alle EU-politikområder;

| 26. | tvivler i den forbindelse alvorligt på nyttigheden af revisionserklæringen, idet der på grund af kompleksiteten af budgetgennemførelsen på området delt forvaltning, også er delt ansvar for budgetforvaltningens lovlighed og regelmæssighed mellem Kommissionen og medlemsstaterne og mellem Kommissionen og de regionale forvaltninger, mens det politiske ansvar stadig udelukkende påhviler Kommissionen; |
| --- | --- |

26.

tvivler i den forbindelse alvorligt på nyttigheden af revisionserklæringen, idet der på grund af kompleksiteten af budgetgennemførelsen på området delt forvaltning, også er delt ansvar for budgetforvaltningens lovlighed og regelmæssighed mellem Kommissionen og medlemsstaterne og mellem Kommissionen og de regionale forvaltninger, mens det politiske ansvar stadig udelukkende påhviler Kommissionen;

| 27. | er derfor af den mening, at konceptet med revisionserklæring bør genovervejes i forbindelse med den fremtidige revision af EU-traktaten; |
| --- | --- |

27.

er derfor af den mening, at konceptet med revisionserklæring bør genovervejes i forbindelse med den fremtidige revision af EU-traktaten;

Opfølgning på decharge for 2011 til Kommissionen

| 28. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at udstede nationale forvaltningserklæringer på passende politisk niveau og opfordrer Kommissionen til at opstille en skabelon for denne erklæring; |
| --- | --- |

28.

gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at udstede nationale forvaltningserklæringer på passende politisk niveau og opfordrer Kommissionen til at opstille en skabelon for denne erklæring;

| 29. | er af den opfattelse, at princippet om en obligatorisk national forvaltningserklæring bør inkorporeres i den interinstitutionelle aftale sammen med afgørelsen om den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

29.

er af den opfattelse, at princippet om en obligatorisk national forvaltningserklæring bør inkorporeres i den interinstitutionelle aftale sammen med afgørelsen om den flerårige finansielle ramme;

| 30. | påpeger, at den nuværende mangel på et troværdigt system af nationale erklæringer fortsat vil skade EU-borgernes tillid til og tro på den makroøkonomiske situation, EU's penge og EU's forvaltere af penge (8); |
| --- | --- |

30.

påpeger, at den nuværende mangel på et troværdigt system af nationale erklæringer fortsat vil skade EU-borgernes tillid til og tro på den makroøkonomiske situation, EU's penge og EU's forvaltere af penge (8);

| 31. | minder om, at de tre første prioriterede foranstaltninger, som Parlamentet kræver af Kommissionen, når det meddeler decharge for 2011, sigter mod at bane vejen for yderligere fremskridt i spørgsmålet om revisionserklæringen; |
| --- | --- |

31.

minder om, at de tre første prioriterede foranstaltninger, som Parlamentet kræver af Kommissionen, når det meddeler decharge for 2011, sigter mod at bane vejen for yderligere fremskridt i spørgsmålet om revisionserklæringen;

| 32. | insisterer på, at Kommissionen årligt, med begyndelse i september 2013, bør vedtage en meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten med henblik på at offentliggøre alle beløb i nominelle værdier, som blev inddrevet i løbet af det foregående år gennem finansielle korrektioner og tilbagebetalinger for alle forvaltningsmetoder, som Unionen og medlemsstaterne udnytter (9); |
| --- | --- |

32.

insisterer på, at Kommissionen årligt, med begyndelse i september 2013, bør vedtage en meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten med henblik på at offentliggøre alle beløb i nominelle værdier, som blev inddrevet i løbet af det foregående år gennem finansielle korrektioner og tilbagebetalinger for alle forvaltningsmetoder, som Unionen og medlemsstaterne udnytter (9);

| 33. | insisterer på, at denne meddelelse bør forelægges i så god tid, at Revisionsretten kan nå at gennemgå den, inden den offentliggør sin årsberetning; |
| --- | --- |

33.

insisterer på, at denne meddelelse bør forelægges i så god tid, at Revisionsretten kan nå at gennemgå den, inden den offentliggør sin årsberetning;

| 34. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at gøre fremskridt i fremlæggelsen af mere nøjagtige og pålidelige data vedrørende inddrivelser og finansielle korrektioner og til at forelægge oplysninger, der når det er muligt, sammenknytter det år, hvor betalingen fandt sted, med det år, hvor den dertil knyttede fejl blev opdaget, og med det år, hvori inddrivelserne eller de finansielle korrektioner fremgår af noterne til regnskabet (10); |
| --- | --- |

34.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at gøre fremskridt i fremlæggelsen af mere nøjagtige og pålidelige data vedrørende inddrivelser og finansielle korrektioner og til at forelægge oplysninger, der når det er muligt, sammenknytter det år, hvor betalingen fandt sted, med det år, hvor den dertil knyttede fejl blev opdaget, og med det år, hvori inddrivelserne eller de finansielle korrektioner fremgår af noterne til regnskabet (10);

| 35. | påpeger, at alle foranstaltninger, der træffes med henblik på at reducere fejlfrekvenserne, bør suppleres af en ny resultatkultur; påpeger, at Kommissionens tjenestegrene i deres forvaltningsplaner bør fastsætte en række mål og indikatorer, der opfylder Revisionsrettens krav for så vidt angår relevans, sammenlignelighed og pålidelighed; tjenestegrenene bør i deres årlige aktivitetsrapporter måle deres overordnede resultater ved at opsummere de resultater, de har opnået i forbindelse med deres bidrag til de hovedpolitikker, som Kommissionen fører; minder om, at disse »afdelingsopdelte« resultater vil blive suppleret af en overordnet evaluering af Kommissionens resultater i den evalueringsrapport, der er omhandlet i artikel 318 i TEUF (11); |
| --- | --- |

35.

påpeger, at alle foranstaltninger, der træffes med henblik på at reducere fejlfrekvenserne, bør suppleres af en ny resultatkultur; påpeger, at Kommissionens tjenestegrene i deres forvaltningsplaner bør fastsætte en række mål og indikatorer, der opfylder Revisionsrettens krav for så vidt angår relevans, sammenlignelighed og pålidelighed; tjenestegrenene bør i deres årlige aktivitetsrapporter måle deres overordnede resultater ved at opsummere de resultater, de har opnået i forbindelse med deres bidrag til de hovedpolitikker, som Kommissionen fører; minder om, at disse »afdelingsopdelte« resultater vil blive suppleret af en overordnet evaluering af Kommissionens resultater i den evalueringsrapport, der er omhandlet i artikel 318 i TEUF (11);

| 36. | minder om, at Kommissionen bør ændre strukturen i den ovennævnte evalueringsrapport, således at der skelnes mellem interne og eksterne politikker, og i den del, der vedrører interne politikker, fokusere på Europa 2020-strategien som værende Unionens politik på det økonomiske og sociale område; minder om, at Kommissionen bør lægge vægten på de fremskridt, der er gjort med opnåelsen af flagskibsinitiativerne; |
| --- | --- |

36.

minder om, at Kommissionen bør ændre strukturen i den ovennævnte evalueringsrapport, således at der skelnes mellem interne og eksterne politikker, og i den del, der vedrører interne politikker, fokusere på Europa 2020-strategien som værende Unionens politik på det økonomiske og sociale område; minder om, at Kommissionen bør lægge vægten på de fremskridt, der er gjort med opnåelsen af flagskibsinitiativerne;

| 37. | understreger endvidere, at resultatindikatorerne bør integreres fuldt ud i alle forslag om nye politikker og programmer; |
| --- | --- |

37.

understreger endvidere, at resultatindikatorerne bør integreres fuldt ud i alle forslag om nye politikker og programmer;

| 38. | kræver, at den vejledning, som Parlamentet giver Kommissionen i punkt 1 i beslutningen, som ledsager dennes afgørelse om meddelelse af decharge for 2011 med hensyn til udarbejdelsen af den evalueringsrapport, som er fastsat i artikel 318 i TEUF, inkorporeres i den interinstitutionelle aftale, som følger beslutningen om den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

38.

kræver, at den vejledning, som Parlamentet giver Kommissionen i punkt 1 i beslutningen, som ledsager dennes afgørelse om meddelelse af decharge for 2011 med hensyn til udarbejdelsen af den evalueringsrapport, som er fastsat i artikel 318 i TEUF, inkorporeres i den interinstitutionelle aftale, som følger beslutningen om den flerårige finansielle ramme;

Resultatbaseret budget

| 39. | er enig med Revisionsretten i, at det ikke giver mening at forsøge at måle resultaterne, hvis ikke der budgetteres på grundlag af resultatindikatorer (12), og opfordrer til udarbejdelse af resultatbaserede offentlige budgetteringsmodeller, hvor hver enkelt budgetpost ledsages af mål og resultater, der skal måles med resultatindikatorer; |
| --- | --- |

39.

er enig med Revisionsretten i, at det ikke giver mening at forsøge at måle resultaterne, hvis ikke der budgetteres på grundlag af resultatindikatorer (12), og opfordrer til udarbejdelse af resultatbaserede offentlige budgetteringsmodeller, hvor hver enkelt budgetpost ledsages af mål og resultater, der skal måles med resultatindikatorer;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe, sammensat af repræsentanter fra Kommissionen, Rådet og Revisionsretten, som skal vurdere, hvilke foranstaltninger det er nødvendigt at træffe med henblik på at indføre et sådant resultatbaseret budget, og udarbejde et forslag til en handlingsplan med en tidsplan for dette; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe, sammensat af repræsentanter fra Kommissionen, Rådet og Revisionsretten, som skal vurdere, hvilke foranstaltninger det er nødvendigt at træffe med henblik på at indføre et sådant resultatbaseret budget, og udarbejde et forslag til en handlingsplan med en tidsplan for dette;

Forenkling

| 41. | opfordrer alle parter, der er involverede i beslutningsprocessen vedrørende lovgivning og programmer efter 2013, til at tage hensyn til behovet for at respektere det uvilkårlige krav om forenkling ved at reducere antallet af programmer og fastsætte proportionelle omkostningseffektive kontroller og forenklede regler for støtteberettigelse og omkostningsmetoder; |
| --- | --- |

41.

opfordrer alle parter, der er involverede i beslutningsprocessen vedrørende lovgivning og programmer efter 2013, til at tage hensyn til behovet for at respektere det uvilkårlige krav om forenkling ved at reducere antallet af programmer og fastsætte proportionelle omkostningseffektive kontroller og forenklede regler for støtteberettigelse og omkostningsmetoder;

o

o o

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Revisionsretten samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

42.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Revisionsretten samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 107 af 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUT L 340 af 6.12.2006, s. 3.

(3)  Forkortelse af den franske betegnelse »Déclaration d'assurance«.

(4)  Udtalelse nr. 2/2004 (om »én enkelt revisionsmodel«).

(5)  EUT L 196 af 27.7.2005, s. 4.

(6)  Bidrag fra by Kersti Kaljulaid og Manfred Kraff under høringen om den integrerede struktur for intern kontrol, der blev afholdt af CONT den 22. april 2013.

(7)  Bidrag fra by Kersti Kaljulaid and Manfred Kraff under høringen om den integrerede struktur for intern kontrol, der blev afholdt af CONT den 22. april 2013.

(8)  Bidrag af Jules Muis ved samme høring.

(9)  Beslutning, der ledsagede afgørelsen om at meddele Kommissionen decharge for 2011, punkt 1a (EUT L 308 af 16.11.2013, s. 27).

(10)  Beslutning, der ledsagede afgørelsen om at meddele Kommissionen decharge for 2011, punkt 61.

(11)  Beslutning, der ledsagede afgørelsen om at meddele Kommissionen decharge for 2011, punkt 1 ab), ae) og af).

(12)  Bidrag fra by Kersti Kaljulaid and Manfred Kraff under høringen om den integrerede struktur for intern kontrol, der blev afholdt af CONT den 22. april 2013.

---

Torsdag den 4. juli 2013

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/105

---

P7_TA(2013)0322

Den amerikanske nationale sikkerhedsmyndighed NSA's overvågningsprogram, overvågningsmyndigheder i forskellige medlemsstater og indvirkningen på privatlivets fred for EU-borgere

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om den amerikanske nationale sikkerhedsmyndighed NSA's overvågningsprogram og overvågningsmyndigheder i forskellige medlemsstater samt indvirkningen på privatlivets fred for EU-borgere (2013/2682(RSP))

(2016/C 075/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, 3, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMK) |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMK)

| — | der henviser til Europarådets konvention 108 af 28. januar 1981 om beskyttelse af personer i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger og tillægsprotokollen hertil af 8. november 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention 108 af 28. januar 1981 om beskyttelse af personer i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger og tillægsprotokollen hertil af 8. november 2001,

| — | der henviser til EU-lovgivningen om retten til privatlivets fred og databeskyttelse, navnlig direktiv 95/46/EF om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, rammeafgørelse 2008/977/RIA om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, direktiv 2002/58/EF om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation og forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-lovgivningen om retten til privatlivets fred og databeskyttelse, navnlig direktiv 95/46/EF om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, rammeafgørelse 2008/977/RIA om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, direktiv 2002/58/EF om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation og forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til en forordning og et direktiv om en reform af databeskyttelsesreglerne i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til en forordning og et direktiv om en reform af databeskyttelsesreglerne i EU,

| — | der henviser til aftalen mellem EU og USA om gensidig retshjælp, der tillader udveksling af oplysninger med henblik på forebyggelse og efterforskning af kriminelle aktiviteter, til konventionen om internetkriminalitet (CETS nr. 185), til safe harbour-aftalen mellem EU og USA (2000/520/EF) og til den igangværende revision af safe harbour-ordningen, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem EU og USA om gensidig retshjælp, der tillader udveksling af oplysninger med henblik på forebyggelse og efterforskning af kriminelle aktiviteter, til konventionen om internetkriminalitet (CETS nr. 185), til safe harbour-aftalen mellem EU og USA (2000/520/EF) og til den igangværende revision af safe harbour-ordningen,

| — | der henviser til USA’s »Patriot Act« og »Foreign Intelligence Surveillance Act« (FISA), herunder paragraf 702 i »FIS Amendment Act« fra 2008 (FISAAA), |
| --- | --- |

—

der henviser til USA’s »Patriot Act« og »Foreign Intelligence Surveillance Act« (FISA), herunder paragraf 702 i »FIS Amendment Act« fra 2008 (FISAAA),

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger om en rammeaftale mellem EU og USA om beskyttelse af personoplysninger, når de overføres og behandles i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger om en rammeaftale mellem EU og USA om beskyttelse af personoplysninger, når de overføres og behandles i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om retten til respekt for privatliv og databeskyttelse, navnlig til sin beslutning af 5. september 2001 om eksistensen af et globalt system til aflytning af privat og økonomisk kommunikation (Echelon-aflytningssystemet) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om retten til respekt for privatliv og databeskyttelse, navnlig til sin beslutning af 5. september 2001 om eksistensen af et globalt system til aflytning af privat og økonomisk kommunikation (Echelon-aflytningssystemet) (1),

| — | der henviser til udtalelserne fra formanden for Det Europæiske Råd, Herman van Rompuy, formanden for Europa-Parlamentet, Martin Schulz, næstformanden i Kommissionen/kommissæren for retlige anliggender, grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab, Viviane Reding, og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra formanden for Det Europæiske Råd, Herman van Rompuy, formanden for Europa-Parlamentet, Martin Schulz, næstformanden i Kommissionen/kommissæren for retlige anliggender, grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab, Viviane Reding, og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at det transatlantiske partnerskab mellem EU og USA skal være baseret på gensidig tillid og respekt, loyalt og gensidigt samarbejde, respekt for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det transatlantiske partnerskab mellem EU og USA skal være baseret på gensidig tillid og respekt, loyalt og gensidigt samarbejde, respekt for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet;

| B. | der henviser til, at medlemsstaterne er forpligtet til at respektere de grundlæggende rettigheder og værdier, der er forankret i artikel 2 i TEU og i chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaterne er forpligtet til at respektere de grundlæggende rettigheder og værdier, der er forankret i artikel 2 i TEU og i chartret om grundlæggende rettigheder;

| C. | der henviser til, at der nu er tvivl om, hvorvidt disse principper efterleves, efter at rapporter i den internationale presse i juni 2013 har afsløret, at de amerikanske myndigheder gennem programmer som overvågningsprogrammet Prism i stor stil skaffer sig adgang til og behandler personoplysninger om EU-borgere, der benytter sig af amerikanske leverandører af onlinetjenester; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der nu er tvivl om, hvorvidt disse principper efterleves, efter at rapporter i den internationale presse i juni 2013 har afsløret, at de amerikanske myndigheder gennem programmer som overvågningsprogrammet Prism i stor stil skaffer sig adgang til og behandler personoplysninger om EU-borgere, der benytter sig af amerikanske leverandører af onlinetjenester;

| D. | der henviser til, at denne tvivl ikke kun vedrører handlinger foretaget af de amerikanske myndigheder, men også af flere EU-medlemsstater, som ifølge den internationale presse har samarbejdet med Prism og andre tilsvarende programmer eller opnået adgang til de oprettede databaser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at denne tvivl ikke kun vedrører handlinger foretaget af de amerikanske myndigheder, men også af flere EU-medlemsstater, som ifølge den internationale presse har samarbejdet med Prism og andre tilsvarende programmer eller opnået adgang til de oprettede databaser;

| E. | der henviser til, at adskillige medlemsstater også har overvågningsprogrammer, der ligner Prism, eller drøfter oprettelsen af sådanne programmer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at adskillige medlemsstater også har overvågningsprogrammer, der ligner Prism, eller drøfter oprettelsen af sådanne programmer;

| F. | der henviser til, at der er rejst særlige spørgsmål om foreneligheden med EU-lovgivningen af den britiske efterretningstjenestes (Government Communications Headquarters (GCHQ)) praksis med direkte at tappe undersøiske transatlantiske kabler, der transporterer elektronisk kommunikation, i et program med kodenavnet Tempora; der henviser til, at andre medlemsstater ifølge forlydender skaffer sig adgang til transnationale elektroniske kommunikationer uden at være i besiddelse af nogen forskriftsmæssig hjemmel, men på basis af særlige domstole, udveksler data med andre lande (Sverige), og eventuelt øger deres overvågningskapacitet (Nederlandene, Tyskland); der henviser til, at der i andre medlemsstater er givet udtryk for bekymringer over de hemmelige efterretningstjenesters aflytningsbeføjelser (Polen); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er rejst særlige spørgsmål om foreneligheden med EU-lovgivningen af den britiske efterretningstjenestes (Government Communications Headquarters (GCHQ)) praksis med direkte at tappe undersøiske transatlantiske kabler, der transporterer elektronisk kommunikation, i et program med kodenavnet Tempora; der henviser til, at andre medlemsstater ifølge forlydender skaffer sig adgang til transnationale elektroniske kommunikationer uden at være i besiddelse af nogen forskriftsmæssig hjemmel, men på basis af særlige domstole, udveksler data med andre lande (Sverige), og eventuelt øger deres overvågningskapacitet (Nederlandene, Tyskland); der henviser til, at der i andre medlemsstater er givet udtryk for bekymringer over de hemmelige efterretningstjenesters aflytningsbeføjelser (Polen);

| G. | der henviser til, at der er tegn på, at EU-institutioner og flere af EU's og medlemsstaternes ambassader og repræsentationer har været udsat for amerikansk overvågning og spionage; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er tegn på, at EU-institutioner og flere af EU's og medlemsstaternes ambassader og repræsentationer har været udsat for amerikansk overvågning og spionage;

| H. | der henviser til, at kommissær Viviane Reding har sendt en skrivelse til den amerikanske justitsminister, Eric Holder, hvori hun giver udtryk for bekymringerne i Europa og udbeder sig præciseringer og forklaringer vedrørende Prism-programmet og andre tilsvarende programmer, der involverer dataindsamling og datasøgning, og vedrørende de love, i henhold til hvilke der kan gives tilladelse til anvendelsen af sådanne programmer; der henviser til, at man stadig afventer et udførligt svar fra de amerikanske myndigheder, på trods af de drøftelser, som fandt sted på justitsministermødet mellem EU og USA i Dublin den 14. juni 2013; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kommissær Viviane Reding har sendt en skrivelse til den amerikanske justitsminister, Eric Holder, hvori hun giver udtryk for bekymringerne i Europa og udbeder sig præciseringer og forklaringer vedrørende Prism-programmet og andre tilsvarende programmer, der involverer dataindsamling og datasøgning, og vedrørende de love, i henhold til hvilke der kan gives tilladelse til anvendelsen af sådanne programmer; der henviser til, at man stadig afventer et udførligt svar fra de amerikanske myndigheder, på trods af de drøftelser, som fandt sted på justitsministermødet mellem EU og USA i Dublin den 14. juni 2013;

| I. | der henviser til, at det i henhold til safe harbour-aftalen er medlemsstaternes og Kommissionens opgave at garantere sikkerheden og integriteten af personoplysninger; der henviser til, at de selskaber, der er involveret i Prism-sagen, alle er parter i safe harbour-aftalen, således som det er omtalt i den internationale presse; der henviser til, at Kommissionen i henhold til aftalens artikel 3 har pligt til at ophæve eller suspendere aftalen, hvis dens bestemmelser ikke overholdes; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det i henhold til safe harbour-aftalen er medlemsstaternes og Kommissionens opgave at garantere sikkerheden og integriteten af personoplysninger; der henviser til, at de selskaber, der er involveret i Prism-sagen, alle er parter i safe harbour-aftalen, således som det er omtalt i den internationale presse; der henviser til, at Kommissionen i henhold til aftalens artikel 3 har pligt til at ophæve eller suspendere aftalen, hvis dens bestemmelser ikke overholdes;

| J. | der henviser til, at aftalen om gensidig retshjælp mellem EU og USA som ratificeret af EU og den amerikanske Kongres indeholder bestemmelser om de metoder, der skal anvendes til indsamling og udveksling af oplysninger og til anmodning om og ydelse af bistand til indhentning af oplysninger, der befinder sig i ét land, som en hjælp til strafferetlige efterforskninger eller straffesager i et andet land; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at aftalen om gensidig retshjælp mellem EU og USA som ratificeret af EU og den amerikanske Kongres indeholder bestemmelser om de metoder, der skal anvendes til indsamling og udveksling af oplysninger og til anmodning om og ydelse af bistand til indhentning af oplysninger, der befinder sig i ét land, som en hjælp til strafferetlige efterforskninger eller straffesager i et andet land;

| K. | der henviser til, at det ville være uheldigt, hvis bestræbelserne på at indgå et transatlantisk handels- og investeringspartnerskab (TTIP), som viser viljen til yderligere at styrke partnerskabet mellem EU og USA, ville blive påvirket af de seneste påstande; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det ville være uheldigt, hvis bestræbelserne på at indgå et transatlantisk handels- og investeringspartnerskab (TTIP), som viser viljen til yderligere at styrke partnerskabet mellem EU og USA, ville blive påvirket af de seneste påstande;

| L. | der henviser til, at kommissær Cecilia Malmström den 14. juni 2013 bekendtgjorde, at der vil blive nedsat en transatlantisk ekspertgruppe; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kommissær Cecilia Malmström den 14. juni 2013 bekendtgjorde, at der vil blive nedsat en transatlantisk ekspertgruppe;

| M. | der henviser til, at kommissær Reding har skrevet til de britiske myndigheder for at udtrykke sin bekymring over rapporter i medierne om Temporaprogrammet og bede om nærmere oplysninger om dets rækkevidde og funktion; der henviser til, at de britiske myndigheder har forsvaret GCHQ's overvågningsaktiviteter og bekræftet, at de opererer i henhold til strenge og lovlige retningslinjer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kommissær Reding har skrevet til de britiske myndigheder for at udtrykke sin bekymring over rapporter i medierne om Temporaprogrammet og bede om nærmere oplysninger om dets rækkevidde og funktion; der henviser til, at de britiske myndigheder har forsvaret GCHQ's overvågningsaktiviteter og bekræftet, at de opererer i henhold til strenge og lovlige retningslinjer;

| N. | der henviser til, at der på EU-plan er en databeskyttelsesreform på vej i kraft af revisionen af direktiv 95/46/EF og dettes erstatning med den foreslåede generelle forordning om databeskyttelse og databeskyttelsesdirektivet om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med de kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, opdage eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der på EU-plan er en databeskyttelsesreform på vej i kraft af revisionen af direktiv 95/46/EF og dettes erstatning med den foreslåede generelle forordning om databeskyttelse og databeskyttelsesdirektivet om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med de kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, opdage eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger;

| 1. | udtrykker — idet det samtidig bekræfter sin fortsatte støtte til den transatlantiske indsats i kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet — alvorlig bekymring over Prism-programmet og andre sådanne programmer, eftersom de, hvis de hidtil tilgængelige oplysninger bliver bekræftet, kan udgøre en alvorlig krænkelse af den grundlæggende ret til privatlivets fred og databeskyttelse, der tilkommer EU-borgerne og fastboende i EU, og af retten til et privatliv og et familieliv samt til kommunikationshemmelighed, uskyldsformodning, ytringsfrihed, informationsfrihed og fri erhvervsudøvelse; |
| --- | --- |

1.

udtrykker — idet det samtidig bekræfter sin fortsatte støtte til den transatlantiske indsats i kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet — alvorlig bekymring over Prism-programmet og andre sådanne programmer, eftersom de, hvis de hidtil tilgængelige oplysninger bliver bekræftet, kan udgøre en alvorlig krænkelse af den grundlæggende ret til privatlivets fred og databeskyttelse, der tilkommer EU-borgerne og fastboende i EU, og af retten til et privatliv og et familieliv samt til kommunikationshemmelighed, uskyldsformodning, ytringsfrihed, informationsfrihed og fri erhvervsudøvelse;

| 2. | fordømmer på det kraftigste udspioneringen af EU-repræsentationer, eftersom den, hvis de hidtil tilgængelige oplysninger bliver bekræftet, indebærer en alvorlig krænkelse af Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser og desuden vil få en potentiel indvirkning på de transatlantiske forbindelser; opfordrer de amerikanske myndigheder til øjeblikkeligt at kaste lys over sagen; |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det kraftigste udspioneringen af EU-repræsentationer, eftersom den, hvis de hidtil tilgængelige oplysninger bliver bekræftet, indebærer en alvorlig krænkelse af Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser og desuden vil få en potentiel indvirkning på de transatlantiske forbindelser; opfordrer de amerikanske myndigheder til øjeblikkeligt at kaste lys over sagen;

| 3. | opfordrer de amerikanske myndigheder til hurtigst muligt at give EU fuldstændige oplysninger om Prism-programmet og andre tilsvarende programmer, der involverer dataindsamling, navnlig hvad angår deres retsgrundlag, nødvendighed og forholdsmæssighed og de sikkerhedsforanstaltninger, der træffes for at beskytte EU-borgernes grundlæggende rettigheder, såsom begrænsning af anvendelsesområde og varighed, betingelser for adgang og uafhængigt tilsyn, som omhandlet i konventionen om it-kriminalitet, og i overensstemmelse med kommissær Redings anmodning herom i skrivelsen af 10. juni 2013 til den amerikanske justitsminister Eric Holder; opfordrer de amerikanske myndigheder til at suspendere og revidere eventuelle love og overvågningsprogrammer, der krænker EU-borgernes grundlæggende ret til privatlivets fred og databeskyttelse, EU's og EU-medlemsstaternes suverænitet og jurisdiktion og konventionen om it-kriminalitet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de amerikanske myndigheder til hurtigst muligt at give EU fuldstændige oplysninger om Prism-programmet og andre tilsvarende programmer, der involverer dataindsamling, navnlig hvad angår deres retsgrundlag, nødvendighed og forholdsmæssighed og de sikkerhedsforanstaltninger, der træffes for at beskytte EU-borgernes grundlæggende rettigheder, såsom begrænsning af anvendelsesområde og varighed, betingelser for adgang og uafhængigt tilsyn, som omhandlet i konventionen om it-kriminalitet, og i overensstemmelse med kommissær Redings anmodning herom i skrivelsen af 10. juni 2013 til den amerikanske justitsminister Eric Holder; opfordrer de amerikanske myndigheder til at suspendere og revidere eventuelle love og overvågningsprogrammer, der krænker EU-borgernes grundlæggende ret til privatlivets fred og databeskyttelse, EU's og EU-medlemsstaternes suverænitet og jurisdiktion og konventionen om it-kriminalitet;

| 4. | opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at overveje alle de instrumenter, de har til rådighed, i drøftelser og forhandlinger med USA, både på politisk plan og på ekspertplan, med henblik på at opnå de ovennævnte mål, herunder en eventuel suspension af aftalerne om passagerlister (PNR) og programmet til sporing af finansiering af terrorisme (TFTP); |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at overveje alle de instrumenter, de har til rådighed, i drøftelser og forhandlinger med USA, både på politisk plan og på ekspertplan, med henblik på at opnå de ovennævnte mål, herunder en eventuel suspension af aftalerne om passagerlister (PNR) og programmet til sporing af finansiering af terrorisme (TFTP);

| 5. | kræver, at den transatlantiske ekspertgruppe, som kommissær Malmström har bebudet, og som Parlamentet vil deltage i, får en passende sikkerhedsgodkendelse og adgang til alle relevante dokumenter, så den kan udføre sit arbejde ordentligt og inden for en bestemt frist; kræver endvidere, at Parlamentet bliver tilstrækkeligt repræsenteret i denne ekspertgruppe; |
| --- | --- |

5.

kræver, at den transatlantiske ekspertgruppe, som kommissær Malmström har bebudet, og som Parlamentet vil deltage i, får en passende sikkerhedsgodkendelse og adgang til alle relevante dokumenter, så den kan udføre sit arbejde ordentligt og inden for en bestemt frist; kræver endvidere, at Parlamentet bliver tilstrækkeligt repræsenteret i denne ekspertgruppe;

| 6. | opfordrer Kommissionen og de amerikanske myndigheder til straks at genoptage forhandlingerne om rammeaftalen om beskyttelse af personoplysninger, når de overføres og behandles i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde; opfordrer Kommissionen til under disse forhandlinger at sikre, at aftalen som minimum opfylder følgende kriterier:






  a) | den giver EU-borgerne ret til at blive underrettet, når deres oplysninger behandles i USA; |
| --- | --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og de amerikanske myndigheder til straks at genoptage forhandlingerne om rammeaftalen om beskyttelse af personoplysninger, når de overføres og behandles i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde; opfordrer Kommissionen til under disse forhandlinger at sikre, at aftalen som minimum opfylder følgende kriterier:

a)

den giver EU-borgerne ret til at blive underrettet, når deres oplysninger behandles i USA;

| b) | den sikrer, at EU-borgere har samme adgang til det amerikanske retssystem som amerikanske borgere; |
| --- | --- |

b)

den sikrer, at EU-borgere har samme adgang til det amerikanske retssystem som amerikanske borgere;

| c) | den giver navnlig ret til klageadgang; |
| --- | --- |

c)

den giver navnlig ret til klageadgang;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU's databeskyttelsesstandarder og forhandlingerne om den aktuelle databeskyttelsespakke ikke undergraves som et resultat af det transatlantisk handels- og investeringspartnerskab med USA; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU's databeskyttelsesstandarder og forhandlingerne om den aktuelle databeskyttelsespakke ikke undergraves som et resultat af det transatlantisk handels- og investeringspartnerskab med USA;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at foretage en fuldstændig revision af safe harbour-aftalen i lyset af de seneste oplysninger i henhold til artikel 3 i aftalen; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at foretage en fuldstændig revision af safe harbour-aftalen i lyset af de seneste oplysninger i henhold til artikel 3 i aftalen;

| 9. | er meget bekymret over afsløringerne vedrørende de påståede overvågningsprogrammer, der gennemføres af medlemsstaterne, enten med hjælp fra den amerikanske nationale sikkerhedsmyndighed NSA eller på egen hånd; opfordrer alle medlemsstaterne til at undersøge foreneligheden af sådanne programmer med den primære og sekundære EU-ret, særlig artikel 16 i TEUF om databeskyttelse, og med EU's forpligtelser angående grundlæggende rettigheder ifølge EMK og de fælles forfatningsmæssige traditioner i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

9.

er meget bekymret over afsløringerne vedrørende de påståede overvågningsprogrammer, der gennemføres af medlemsstaterne, enten med hjælp fra den amerikanske nationale sikkerhedsmyndighed NSA eller på egen hånd; opfordrer alle medlemsstaterne til at undersøge foreneligheden af sådanne programmer med den primære og sekundære EU-ret, særlig artikel 16 i TEUF om databeskyttelse, og med EU's forpligtelser angående grundlæggende rettigheder ifølge EMK og de fælles forfatningsmæssige traditioner i medlemsstaterne;

| 10. | understreger, at alle virksomheder, der leverer tjenesteydelser i EU, skal overholde EU-retten uden undtagelser og er ansvarlige for eventuelle overtrædelser; |
| --- | --- |

10.

understreger, at alle virksomheder, der leverer tjenesteydelser i EU, skal overholde EU-retten uden undtagelser og er ansvarlige for eventuelle overtrædelser;

| 11. | understreger, at virksomheder, der henhører under tredjelandes jurisdiktion, bør give brugere i EU en klar og synlig advarsel om muligheden af, at retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester behandler personoplysninger efter hemmelige ordrer eller påbud; |
| --- | --- |

11.

understreger, at virksomheder, der henhører under tredjelandes jurisdiktion, bør give brugere i EU en klar og synlig advarsel om muligheden af, at retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester behandler personoplysninger efter hemmelige ordrer eller påbud;

| 12. | finder det beklageligt, at Kommissionen har opgivet den tidligere artikel 42 i den lækkede udgave af databeskyttelsesforordningen; opfordrer Kommissionen til at forklare, hvorfor den traf denne beslutning; opfordrer Rådet til at følge Parlamentets fremgangsmåde og genindsætte den pågældende bestemmelse; |
| --- | --- |

12.

finder det beklageligt, at Kommissionen har opgivet den tidligere artikel 42 i den lækkede udgave af databeskyttelsesforordningen; opfordrer Kommissionen til at forklare, hvorfor den traf denne beslutning; opfordrer Rådet til at følge Parlamentets fremgangsmåde og genindsætte den pågældende bestemmelse;

| 13. | understreger, at borgerne i et demokratisk og åbent samfund baseret på retsstatsprincippet har ret til at blive oplyst om alvorlige overtrædelser af deres grundlæggende rettigheder og til at anmelde disse overtrædelser, herunder også overtrædelser, der involverer deres egen stat; understreger behovet for procedurer, der gør det muligt for informanter at afsløre alvorlige overtrædelser af de grundlæggende rettigheder, og behovet for at yde sådanne personer den nødvendige beskyttelse, herunder på internationalt niveau; udtrykker sin fortsatte opbakning til undersøgelsesjournalistik og mediefrihed; |
| --- | --- |

13.

understreger, at borgerne i et demokratisk og åbent samfund baseret på retsstatsprincippet har ret til at blive oplyst om alvorlige overtrædelser af deres grundlæggende rettigheder og til at anmelde disse overtrædelser, herunder også overtrædelser, der involverer deres egen stat; understreger behovet for procedurer, der gør det muligt for informanter at afsløre alvorlige overtrædelser af de grundlæggende rettigheder, og behovet for at yde sådanne personer den nødvendige beskyttelse, herunder på internationalt niveau; udtrykker sin fortsatte opbakning til undersøgelsesjournalistik og mediefrihed;

| 14. | opfordrer Rådet til som et hasteanliggende at fremskynde sit arbejde med hele databeskyttelsespakken, navnlig det foreslåede databeskyttelsesdirektiv; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Rådet til som et hasteanliggende at fremskynde sit arbejde med hele databeskyttelsespakken, navnlig det foreslåede databeskyttelsesdirektiv;

| 15. | understreger behovet for at oprette et EU-modstykke til de blandede parlamentariske udvalg for retlig kontrol med og undersøgelse af efterretningstjenester, der i øjeblikket eksisterer i nogle medlemsstater; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for at oprette et EU-modstykke til de blandede parlamentariske udvalg for retlig kontrol med og undersøgelse af efterretningstjenester, der i øjeblikket eksisterer i nogle medlemsstater;

| 16. | pålægger Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender at kulegrave denne sag i samarbejde med de nationale parlamenter og den af Kommissionen nedsatte EU-USA-ekspertgruppe og at aflægge beretning ved udgangen af året og herved






  a) | indsamle alle relevante oplysninger og beviser fra kilder i både USA og EU (fastlæggelse af de faktiske omstændigheder); |
| --- | --- | --- |

16.

pålægger Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender at kulegrave denne sag i samarbejde med de nationale parlamenter og den af Kommissionen nedsatte EU-USA-ekspertgruppe og at aflægge beretning ved udgangen af året og herved

a)

indsamle alle relevante oplysninger og beviser fra kilder i både USA og EU (fastlæggelse af de faktiske omstændigheder);

| b) | undersøge de påståede overvågningsaktiviteter udført af amerikanske myndigheder og eventuelle sådanne aktiviteter udført af visse medlemsstater (kortlægning af ansvar); |
| --- | --- |

b)

undersøge de påståede overvågningsaktiviteter udført af amerikanske myndigheder og eventuelle sådanne aktiviteter udført af visse medlemsstater (kortlægning af ansvar);

| c) | bedømme overvågningsprogrammerne for så vidt angår: EU-borgernes grundlæggende rettigheder (navnlig retten til respekt for privatliv og kommunikationshemmelighed, ytringsfrihed, uskyldsformodning og adgang til effektive retsmidler), den reelle databeskyttelse både i EU og for EU-borgerne uden for EU, med særlig fokus på EU-lovgivningens effektivitet i forbindelse med ekstraterritoriale mekanismer, EU's sikkerhed i en tid med cloud computing, merværdien og forholdsmæssigheden af sådanne programmer med hensyn til bekæmpelse af terrorisme, den eksterne dimension af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (herunder vurdering af gyldigheden af afgørelser om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i forbindelse med EU-overførsler til tredjelande som dem, der gennemføres i henhold til safe harbour-aftalen, internationale aftaler og andre retlige instrumenter om retlig bistand og samarbejde) (analyse af skader og risiko);; |
| --- | --- |

c)

bedømme overvågningsprogrammerne for så vidt angår: EU-borgernes grundlæggende rettigheder (navnlig retten til respekt for privatliv og kommunikationshemmelighed, ytringsfrihed, uskyldsformodning og adgang til effektive retsmidler), den reelle databeskyttelse både i EU og for EU-borgerne uden for EU, med særlig fokus på EU-lovgivningens effektivitet i forbindelse med ekstraterritoriale mekanismer, EU's sikkerhed i en tid med cloud computing, merværdien og forholdsmæssigheden af sådanne programmer med hensyn til bekæmpelse af terrorisme, den eksterne dimension af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (herunder vurdering af gyldigheden af afgørelser om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i forbindelse med EU-overførsler til tredjelande som dem, der gennemføres i henhold til safe harbour-aftalen, internationale aftaler og andre retlige instrumenter om retlig bistand og samarbejde) (analyse af skader og risiko);;

| d) | udforske de mest hensigtsmæssige klagemekanismer i tilfælde af bekræftede overtrædelser (administrativ og retlig prøvelse og kompensationsordninger); |
| --- | --- |

d)

udforske de mest hensigtsmæssige klagemekanismer i tilfælde af bekræftede overtrædelser (administrativ og retlig prøvelse og kompensationsordninger);

| e) | fremsætte henstillinger med henblik på at forebygge yderligere overtrædelser og sikre et troværdigt højt beskyttelsesniveau for EU-borgernes personoplysninger med passende midler, navnlig vedtagelse af en fuldstændig databeskyttelsespakke (politiske anbefalinger og lovgivning); |
| --- | --- |

e)

fremsætte henstillinger med henblik på at forebygge yderligere overtrædelser og sikre et troværdigt højt beskyttelsesniveau for EU-borgernes personoplysninger med passende midler, navnlig vedtagelse af en fuldstændig databeskyttelsespakke (politiske anbefalinger og lovgivning);

| f) | fremsætte henstillinger med henblik på at styrke it-sikkerheden i EU 's institutioner, organer og agenturer ved hjælp af passende interne sikkerhedsregler for kommunikationssystemer for at forebygge og afhjælpe uautoriseret adgang og videregivelse eller tab af oplysninger og personoplysninger (afhjælpning af sikkerhedsbrud); |
| --- | --- |

f)

fremsætte henstillinger med henblik på at styrke it-sikkerheden i EU 's institutioner, organer og agenturer ved hjælp af passende interne sikkerhedsregler for kommunikationssystemer for at forebygge og afhjælpe uautoriseret adgang og videregivelse eller tab af oplysninger og personoplysninger (afhjælpning af sikkerhedsbrud);

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Europarådet, medlemsstaternes parlamenter, USA's præsident, USA’s Senat og Repræsentanternes Hus samt USA’s minister for national sikkerhed og USA’s justitsminister. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Europarådet, medlemsstaternes parlamenter, USA's præsident, USA’s Senat og Repræsentanternes Hus samt USA’s minister for national sikkerhed og USA’s justitsminister.

---

(1)  EUT C 72 E af 21.3.2002, s. 221.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/109

---

P7_TA(2013)0323

Praktiske retningslinjer for tilrettelæggelsen af valget til Europa-Parlamentet i 2014

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forbedring af de praktiske retningslinjer for tilrettelæggelsen af valget til Europa-Parlamentet i 2014 (2013/2102(INI))

(2016/C 075/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 10 og artikel 17, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 og artikel 17, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 22, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 22, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 11, artikel 12, stk. 2, og artikel 39 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11, artikel 12, stk. 2, og artikel 39 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til Rådets afgørelse af 20. september 1976, som ændret (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til Rådets afgørelse af 20. september 1976, som ændret (1),

| — | der henviser til erklæring 11 om artikel 17, stk. 6 og 7, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring 11 om artikel 17, stk. 6 og 7, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til direktiv 93/109/EF og ændringsdirektiv 2013/1/EU om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere, |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 93/109/EF og ændringsdirektiv 2013/1/EU om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. marts 2013»Forberedelse af valget til Europa-Parlamentet i 2014: en mere demokratisk og effektiv gennemførelse af valget« (COM(2013)0126), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. marts 2013»Forberedelse af valget til Europa-Parlamentet i 2014: en mere demokratisk og effektiv gennemførelse af valget« (COM(2013)0126),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 12. marts 2013 til medlemsstaterne og de europæiske og nationale politiske partier om en mere demokratisk og effektiv gennemførelse af valget til Europa-Parlamentet (C(2013)1303, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 12. marts 2013 til medlemsstaterne og de europæiske og nationale politiske partier om en mere demokratisk og effektiv gennemførelse af valget til Europa-Parlamentet (C(2013)1303,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om valg til Europa-Parlamentet i 2014 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om valg til Europa-Parlamentet i 2014 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Europa-Parlamentets sammensætning med henblik på valget i 2014 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Europa-Parlamentets sammensætning med henblik på valget i 2014 (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 41, 48 og 105; |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 41, 48 og 105;

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0219/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0219/2013),

| A. | der henviser til, at det er blevet vedtaget at rykke valgdagene frem til den 22.—25. maj 2014, og at det nye Parlament følgelig vil træde sammen den 1. juli 2014; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er blevet vedtaget at rykke valgdagene frem til den 22.—25. maj 2014, og at det nye Parlament følgelig vil træde sammen den 1. juli 2014;

| B. | der henviser til, at borgerne repræsenteres direkte på EU-plan i Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at borgerne repræsenteres direkte på EU-plan i Europa-Parlamentet;

| C. | der henviser til, at enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv;

| D. | der henviser til, at politiske partier på europæisk plan er aktører på den europæiske politiske scene og bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at politiske partier på europæisk plan er aktører på den europæiske politiske scene og bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje;

| E. | der henviser til, at valget til Europa-Parlamentet i 2014 vil være det første, der afholdes efter ikrafttrædelsen af Lissabon-traktaten, som har medført en væsentlig forøgelse af Europa-Parlamentet beføjelser, herunder beføjelsen til at vælge Kommissionens formand, og vil være en enestående lejlighed til at sikre, at åbenheden omkring valget øges, og den europæiske dimension styrkes; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at valget til Europa-Parlamentet i 2014 vil være det første, der afholdes efter ikrafttrædelsen af Lissabon-traktaten, som har medført en væsentlig forøgelse af Europa-Parlamentet beføjelser, herunder beføjelsen til at vælge Kommissionens formand, og vil være en enestående lejlighed til at sikre, at åbenheden omkring valget øges, og den europæiske dimension styrkes;

| F. | der henviser til, at de største europæiske politiske partier synes at være rede til at opstille deres egne kandidater til posten som formand for Kommissionen i en forventning om, at disse kandidater vil spille en fremtrædende rolle i den parlamentariske valgkamp, især ved personligt at fremlægge deres politiske program i alle EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de største europæiske politiske partier synes at være rede til at opstille deres egne kandidater til posten som formand for Kommissionen i en forventning om, at disse kandidater vil spille en fremtrædende rolle i den parlamentariske valgkamp, især ved personligt at fremlægge deres politiske program i alle EU-medlemsstater;

| G. | der henviser til, at internt partidemokrati og høje standarder for åbenhed og integritet i politiske partier er en vigtig forudsætning for at kunne øge offentlighedens tillid til det politiske system; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at internt partidemokrati og høje standarder for åbenhed og integritet i politiske partier er en vigtig forudsætning for at kunne øge offentlighedens tillid til det politiske system;

| H. | der henviser til, at løsningen af den aktuelle styringsmæssige krise i EU kræver en mere fuldstændig demokratisk legitimering af integrationsprocessen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at løsningen af den aktuelle styringsmæssige krise i EU kræver en mere fuldstændig demokratisk legitimering af integrationsprocessen;

| I. | der henviser til, at unionsborgere, også når de bor i en anden medlemsstat end deres egen, har ret til at stemme og opstille som kandidat ved valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at unionsborgere, også når de bor i en anden medlemsstat end deres egen, har ret til at stemme og opstille som kandidat ved valg til Europa-Parlamentet;

| J. | der påpeger, at valgkampagner fortsat primært fokuserer på nationale spørgsmål, medens specifikt europæiske spørgsmål skubbes i baggrunden, hvilket har en negativ indvirkning på valgdeltagelsen ved valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

J.

der påpeger, at valgkampagner fortsat primært fokuserer på nationale spørgsmål, medens specifikt europæiske spørgsmål skubbes i baggrunden, hvilket har en negativ indvirkning på valgdeltagelsen ved valg til Europa-Parlamentet;

| K. | der påpeger, at en livlig valgkamp, hvor de politiske partier og deres kandidater konkurrerer om stemmer og mandater på grundlag af forskellige programmer, der fokuserer på politikkens europæiske dimension, formentlig vil øge valgdeltagelsen; |
| --- | --- |

K.

der påpeger, at en livlig valgkamp, hvor de politiske partier og deres kandidater konkurrerer om stemmer og mandater på grundlag af forskellige programmer, der fokuserer på politikkens europæiske dimension, formentlig vil øge valgdeltagelsen;

| L. | der påpeger, at meningsmålinger gentagne gange har vist, at et stort flertal ville være mere tilbøjeligt til at stemme, hvis de fik bedre information om Europa-Parlamentet, de politiske partier, deres programmer og deres kandidater; der henviser til, at samtlige medier skal tilskyndes til at give valget så stor dækning som muligt; |
| --- | --- |

L.

der påpeger, at meningsmålinger gentagne gange har vist, at et stort flertal ville være mere tilbøjeligt til at stemme, hvis de fik bedre information om Europa-Parlamentet, de politiske partier, deres programmer og deres kandidater; der henviser til, at samtlige medier skal tilskyndes til at give valget så stor dækning som muligt;

| M. | der henviser til, at formanden for Europa-Kommissionen vælges af Parlamentet på forslag af Det Europæiske Råd, der skal tage hensyn til valgresultatet og høre det nye Parlament, inden det foretager sin(e) indstilling(er); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at formanden for Europa-Kommissionen vælges af Parlamentet på forslag af Det Europæiske Råd, der skal tage hensyn til valgresultatet og høre det nye Parlament, inden det foretager sin(e) indstilling(er);

| N. | der henviser til, at de nærmere retningslinjer for Det Europæiske Råds høring af Parlamentet om valget af Kommissionens formand, i henhold til erklæring 11, der findes som bilag til Lissabon-traktaten, kan fastsættes »efter fælles aftale«; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de nærmere retningslinjer for Det Europæiske Råds høring af Parlamentet om valget af Kommissionens formand, i henhold til erklæring 11, der findes som bilag til Lissabon-traktaten, kan fastsættes »efter fælles aftale«;

| 1. | opfordrer de europæiske politiske partier til at sikre, at navnene på de opstillede kandidater til valget til Europa-Parlamentet offentliggøres mindst seks uger før, valghandlingen indledes; |
| --- | --- |

1.

opfordrer de europæiske politiske partier til at sikre, at navnene på de opstillede kandidater til valget til Europa-Parlamentet offentliggøres mindst seks uger før, valghandlingen indledes;

| 2. | forventer af kandidaterne, at de giver tilsagn om, at de, hvis de bliver valgt, vil udøve deres mandat som medlemmer af Europa-Parlamentet, medmindre de udnævnes til et hverv, som gør dem uvalgbare i medfør af artikel 7 i akten om direkte valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

forventer af kandidaterne, at de giver tilsagn om, at de, hvis de bliver valgt, vil udøve deres mandat som medlemmer af Europa-Parlamentet, medmindre de udnævnes til et hverv, som gør dem uvalgbare i medfør af artikel 7 i akten om direkte valg til Europa-Parlamentet;

| 3. | opfordrer medlemsstaterne og de politiske partier til at presse på for at få flere kvinder på valglisterne og så vidt muligt tilskynde til lister med ligelig repræsentation; |
| --- | --- |

3.

opfordrer medlemsstaterne og de politiske partier til at presse på for at få flere kvinder på valglisterne og så vidt muligt tilskynde til lister med ligelig repræsentation;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne og de politiske partier til at påse, at de europæiske politiske partiers navne — og i givet fald logoer — fremgår af stemmesedlerne; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne og de politiske partier til at påse, at de europæiske politiske partiers navne — og i givet fald logoer — fremgår af stemmesedlerne;

| 5. | opfordrer de europæiske politiske partier til at opstille deres kandidater til Kommissionens formandskab i tilstrækkelig god tid før valget for at sætte dem i stand til at gennemføre en ordentlig kampagne i hele Europa, som koncentrerer sig om europæiske anliggender, der har deres udgangspunkt i deres eget partiprogram og formandskandidatens program; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de europæiske politiske partier til at opstille deres kandidater til Kommissionens formandskab i tilstrækkelig god tid før valget for at sætte dem i stand til at gennemføre en ordentlig kampagne i hele Europa, som koncentrerer sig om europæiske anliggender, der har deres udgangspunkt i deres eget partiprogram og formandskandidatens program;

| 6. | kræver, at politiske partier på alle planer fastlægger demokratiske og gennemsigtige procedurer for udvælgelse af deres kandidater til Europa-Parlamentet og til posten som formand for Kommissionen; |
| --- | --- |

6.

kræver, at politiske partier på alle planer fastlægger demokratiske og gennemsigtige procedurer for udvælgelse af deres kandidater til Europa-Parlamentet og til posten som formand for Kommissionen;

| 7. | opfordrer de nationale politiske partier til at informere borgerne før og under valgkampagnen om deres tilknytning til et europæisk politisk parti og deres støtte til dettes kandidat til Kommissionens formandskab og til kandidatens politiske program; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de nationale politiske partier til at informere borgerne før og under valgkampagnen om deres tilknytning til et europæisk politisk parti og deres støtte til dettes kandidat til Kommissionens formandskab og til kandidatens politiske program;

| 8. | tilskynder medlemsstaterne til at give tilladelse til politiske radio- og tv-udsendelser fra de europæiske politiske partier; |
| --- | --- |

8.

tilskynder medlemsstaterne til at give tilladelse til politiske radio- og tv-udsendelser fra de europæiske politiske partier;

| 9. | opfordrer de europæiske politiske partier til at tilrettelægge en række offentlige debatter mellem deres kandidater til hvervet som formand for Kommissionen; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de europæiske politiske partier til at tilrettelægge en række offentlige debatter mellem deres kandidater til hvervet som formand for Kommissionen;

| 10. | henstiller, at medlemsstaterne tager alle de skridt, der er nødvendige for en effektiv implementering af de aftalte foranstaltninger, der skal gøre det lettere for de borgere, der ønsker det, at stemme eller opstille til valg i andre medlemsstater end deres egen; |
| --- | --- |

10.

henstiller, at medlemsstaterne tager alle de skridt, der er nødvendige for en effektiv implementering af de aftalte foranstaltninger, der skal gøre det lettere for de borgere, der ønsker det, at stemme eller opstille til valg i andre medlemsstater end deres egen;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte en offentlig stemmekampagne med henblik på at bremse den faldende valgdeltagelse; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte en offentlig stemmekampagne med henblik på at bremse den faldende valgdeltagelse;

| 12. | opfordrer de nationale politiske partier til på deres kandidatlister at medtage EU-borgere, der bor i en anden medlemsstat end deres egen; |
| --- | --- |

12.

opfordrer de nationale politiske partier til på deres kandidatlister at medtage EU-borgere, der bor i en anden medlemsstat end deres egen;

| 13. | kræver under henvisning til artikel 10, stk. 2, i akten om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet, at intet officielt valgresultat offentliggøres i nogen medlemsstat før lukningen af valglokalerne i de medlemsstater, hvis vælgere stemmer sidst søndag den 25. maj 2014; |
| --- | --- |

13.

kræver under henvisning til artikel 10, stk. 2, i akten om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet, at intet officielt valgresultat offentliggøres i nogen medlemsstat før lukningen af valglokalerne i de medlemsstater, hvis vælgere stemmer sidst søndag den 25. maj 2014;

| 14. | foreslår, at de nærmere vilkår for høringen mellem Parlamentet og Det Europæiske Råd om valget af den nye formand for Kommissionen skal fastsættes ved fælles aftale i god tid før valget; |
| --- | --- |

14.

foreslår, at de nærmere vilkår for høringen mellem Parlamentet og Det Europæiske Råd om valget af den nye formand for Kommissionen skal fastsættes ved fælles aftale i god tid før valget;

| 15. | forventer i den forbindelse, at den kandidat til posten som formand for Kommissionen, som er foreslået af det europæiske politiske parti, der har opnået flest pladser i Parlamentet, vil være den, der først kommer i betragtning af hensyn til vedkommendes muligheder for at opnå støtte fra det krævede absolutte flertal i Parlamentet; |
| --- | --- |

15.

forventer i den forbindelse, at den kandidat til posten som formand for Kommissionen, som er foreslået af det europæiske politiske parti, der har opnået flest pladser i Parlamentet, vil være den, der først kommer i betragtning af hensyn til vedkommendes muligheder for at opnå støtte fra det krævede absolutte flertal i Parlamentet;

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og de europæiske politiske partier. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og de europæiske politiske partier.

---

(1)  Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom (EFT L 278 af 8.10.1976, s. 1), som ændret ved Rådets afgørelse 93/81/Euratom, EKSF, EØF (EFT L 33 af 9.2.1993, s. 15) og ved Rådets afgørelse 2002/772/EF, Euratom (EFT L 283 af 21.10.2002, s. 1).

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0462.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0082.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/111

---

P7_TA(2013)0324

Våbeneksport: gennemførelse af Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om våbeneksport: gennemførelse af Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (2013/2657(RSP))

(2016/C 075/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (1),

| — | der henviser til den igangværende evalueringsproces med hensyn til den fælles holdning i Rådets Gruppe om Eksport af Konventionelle Våben (COARM), som ifølge artikel 15 skal finde sted tre år efter dens vedtagelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den igangværende evalueringsproces med hensyn til den fælles holdning i Rådets Gruppe om Eksport af Konventionelle Våben (COARM), som ifølge artikel 15 skal finde sted tre år efter dens vedtagelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (2),

| — | der henviser til Rådets fælles aktion 2002/589/FUSP af 12. juli 2002 om Den Europæiske Unions bidrag til bekæmpelse af destabiliserende ophobning og spredning af håndskydevåben og lette våben og om ophævelse af den fælles aktion 1999/34/FUSP (3) samt til den EU-strategi for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med håndvåben og lette våben samt ammunition hertil, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 15.—16. december 2005 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles aktion 2002/589/FUSP af 12. juli 2002 om Den Europæiske Unions bidrag til bekæmpelse af destabiliserende ophobning og spredning af håndskydevåben og lette våben og om ophævelse af den fælles aktion 1999/34/FUSP (3) samt til den EU-strategi for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med håndvåben og lette våben samt ammunition hertil, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 15.—16. december 2005 (4),

| — | der henviser til den trettende (5) og fjortende (6) årsberetning fra Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM), |
| --- | --- |

—

der henviser til den trettende (5) og fjortende (6) årsberetning fra Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM),

| — | der henviser til FN's internationale traktat om våbenhandel, der fastlægger bindende fælles standarder for den globale handel med konventionelle våben, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale traktat om våbenhandel, der fastlægger bindende fælles standarder for den globale handel med konventionelle våben,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2012 om forhandlingerne om FN-traktaten om våbenhandel (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2012 om forhandlingerne om FN-traktaten om våbenhandel (7),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 42 og EUF-traktatens artikel 346, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 42 og EUF-traktatens artikel 346,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og stk. 4,

| A. | der henviser til, at våbeneksport kan have sikkerhedsmæssige og udviklingspolitiske konsekvenser, og at det derfor er vigtigt at styrke Den Europæiske Unions politik vedrørende kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at våbeneksport kan have sikkerhedsmæssige og udviklingspolitiske konsekvenser, og at det derfor er vigtigt at styrke Den Europæiske Unions politik vedrørende kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr;

| B. | der henviser til, at den fælles holdning 2008/944/FUSP udgør en retligt bindende ramme, hvori der er fastsat otte kriterier, hvis tilsidesættelse bør medføre, at der gives afslag på eksporttilladelse (kriterium 1-4) eller i det mindste give anledning til overvejelse af et afslag (kriterium 5-8); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den fælles holdning 2008/944/FUSP udgør en retligt bindende ramme, hvori der er fastsat otte kriterier, hvis tilsidesættelse bør medføre, at der gives afslag på eksporttilladelse (kriterium 1-4) eller i det mindste give anledning til overvejelse af et afslag (kriterium 5-8);

| C. | der henviser til, at de otte kriterier ifølge artikel 3 i den fælles holdning udelukkende fastsætter minimumsstandarder og ikke berører medlemsstaternes ret til at indføre mere restriktive våbenkontrolforanstaltninger; der henviser til, at afgørelser om udstedelse af våbeneksportlicenser i overensstemmelse med kriterierne i alle tilfælde påhviler den enkelte medlemsstat; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de otte kriterier ifølge artikel 3 i den fælles holdning udelukkende fastsætter minimumsstandarder og ikke berører medlemsstaternes ret til at indføre mere restriktive våbenkontrolforanstaltninger; der henviser til, at afgørelser om udstedelse af våbeneksportlicenser i overensstemmelse med kriterierne i alle tilfælde påhviler den enkelte medlemsstat;

| D. | der henviser til, at artikel 10 i den fælles holdning entydigt fastslår, at medlemsstaterne i relevant omfang også kan tage hensyn til virkningen af den påtænkte eksport på deres økonomiske, sociale, kommercielle og industrielle interesser, men at disse faktorer ikke må indvirke på anvendelsen af de otte kriterier; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 10 i den fælles holdning entydigt fastslår, at medlemsstaterne i relevant omfang også kan tage hensyn til virkningen af den påtænkte eksport på deres økonomiske, sociale, kommercielle og industrielle interesser, men at disse faktorer ikke må indvirke på anvendelsen af de otte kriterier;

| E. | der henviser til, at EU's medlemsstater ifølge oplysninger fra Stockholms Internationale Fredsforskningsinstitut (SIPRI) samlet set er verdens næststørste eksportør af militært udstyr kun lige efter USA, og at en stadig større del af denne eksport finder sted til lande uden for EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's medlemsstater ifølge oplysninger fra Stockholms Internationale Fredsforskningsinstitut (SIPRI) samlet set er verdens næststørste eksportør af militært udstyr kun lige efter USA, og at en stadig større del af denne eksport finder sted til lande uden for EU;

| F. | der henviser til, at de vigtigste mållande for EU-landenes overførsel af våben til lande uden for EU er Mellemøsten, Nordamerika og Asien; der henviser til, at de største modtagerlande er Saudi-Arabien, USA og De Forenede Arabiske Emirater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de vigtigste mållande for EU-landenes overførsel af våben til lande uden for EU er Mellemøsten, Nordamerika og Asien; der henviser til, at de største modtagerlande er Saudi-Arabien, USA og De Forenede Arabiske Emirater;

| G. | der henviser til, at den europæiske industri forsøger at kompensere for den faldende europæiske efterspørgsel på forsvarsområdet ved at få adgang til markeder i tredjelande, og at dette bakkes op af mange politikere og politiske partier, der ser det som et bidrag til at styrke den europæiske forsvarsindustri, teknologisk knowhow, forsyningssikkerhed og beredskab; der henviser til, at forskning og udvikling inden for forsvarsindustrien har stor afsmittende virkning med mange civile anvendelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den europæiske industri forsøger at kompensere for den faldende europæiske efterspørgsel på forsvarsområdet ved at få adgang til markeder i tredjelande, og at dette bakkes op af mange politikere og politiske partier, der ser det som et bidrag til at styrke den europæiske forsvarsindustri, teknologisk knowhow, forsyningssikkerhed og beredskab; der henviser til, at forskning og udvikling inden for forsvarsindustrien har stor afsmittende virkning med mange civile anvendelser;

| H. | der henviser til, at der er gjort store fremskridt med hensyn til den indbyrdes enighed mellem medlemsstaterne for så vidt angår anvendelsen og fortolkningen af de otte kriterier i den fælles holdning, navnlig takket være brugervejledningen til den fælles holdning, som er udarbejdet af COARM, og som giver en detaljeret beskrivelse af bedste praksis inden for anvendelsen af disse kriterier; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er gjort store fremskridt med hensyn til den indbyrdes enighed mellem medlemsstaterne for så vidt angår anvendelsen og fortolkningen af de otte kriterier i den fælles holdning, navnlig takket være brugervejledningen til den fælles holdning, som er udarbejdet af COARM, og som giver en detaljeret beskrivelse af bedste praksis inden for anvendelsen af disse kriterier;

| 1. | glæder sig over, at EU råder over retligt bindende rammer, som forbedrer kontrollen med eksport af militært udstyr til bl.a. kriseområder og lande med tilsvarende forhold, hvad menneskerettigheder angår, hvilket er enestående i verden, og glæder sig i denne sammenhæng over europæiske og ikke-europæiske tredjelandes tilslutning til kontrolsystemet for eksport af militært udstyr på basis af den fælles holdning; noterer sig imidlertid, at anvendelsen og fortolkningen af de otte kriterier håndteres meget forskelligt i de enkelte medlemsstater; kræver derfor en mere ensartet fortolkning samt gennemførelse af den fælles holdning og forpligtelserne heri, og beklager, at EU stadig ikke har en fælles politik om våbenoverførsler til tredjelande; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at EU råder over retligt bindende rammer, som forbedrer kontrollen med eksport af militært udstyr til bl.a. kriseområder og lande med tilsvarende forhold, hvad menneskerettigheder angår, hvilket er enestående i verden, og glæder sig i denne sammenhæng over europæiske og ikke-europæiske tredjelandes tilslutning til kontrolsystemet for eksport af militært udstyr på basis af den fælles holdning; noterer sig imidlertid, at anvendelsen og fortolkningen af de otte kriterier håndteres meget forskelligt i de enkelte medlemsstater; kræver derfor en mere ensartet fortolkning samt gennemførelse af den fælles holdning og forpligtelserne heri, og beklager, at EU stadig ikke har en fælles politik om våbenoverførsler til tredjelande;

| 2. | fastholder, at Den Europæiske Unions fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles holdning ikke må være modstridende; mener, at medlemsstaterne og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bærer ansvaret for at sikre sammenhængen i den fælles holdning og udenrigspolitikken; |
| --- | --- |

2.

fastholder, at Den Europæiske Unions fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles holdning ikke må være modstridende; mener, at medlemsstaterne og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bærer ansvaret for at sikre sammenhængen i den fælles holdning og udenrigspolitikken;

| 3. | understreger medlemsstaternes ret til at handle i overensstemmelse med deres nationale politikker, idet de samtidig fuldt ud overholder folkeretten og internationale aftaler samt fælles vedtagne regler og kriterier, hvilket kontrolleres i overensstemmelse med de nationale lovgivninger; |
| --- | --- |

3.

understreger medlemsstaternes ret til at handle i overensstemmelse med deres nationale politikker, idet de samtidig fuldt ud overholder folkeretten og internationale aftaler samt fælles vedtagne regler og kriterier, hvilket kontrolleres i overensstemmelse med de nationale lovgivninger;

| 4. | mener, at Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter eller specifikke parlamentariske organer skal sikre en effektiv kontrol med anvendelsen og håndhævelsen af de aftalte standarder i den fælles holdning på nationalt og europæisk plan og etableringen af et gennemsigtigt kontrolsystem med ansvarlighed; |
| --- | --- |

4.

mener, at Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter eller specifikke parlamentariske organer skal sikre en effektiv kontrol med anvendelsen og håndhævelsen af de aftalte standarder i den fælles holdning på nationalt og europæisk plan og etableringen af et gennemsigtigt kontrolsystem med ansvarlighed;

| 5. | er af den opfattelse, at de formuleringer, der anvendes i brugervejledningen, bør være mere præcise og i mindre grad genstand for fortolkning, og at vejledningen fortsat bør opdateres, når det er nødvendigt; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at de formuleringer, der anvendes i brugervejledningen, bør være mere præcise og i mindre grad genstand for fortolkning, og at vejledningen fortsat bør opdateres, når det er nødvendigt;

| 6. | opfordrer til at sikre en bedre gennemførelse af kriterierne i den fælles holdning, inden der foreslås nye kriterier; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til at sikre en bedre gennemførelse af kriterierne i den fælles holdning, inden der foreslås nye kriterier;

| 7. | anerkender den sammenhængende og konsekvente rolle, som EU-medlemsstaterne har spillet til støtte for den internationale proces til at fastsætte bindende regler for den internationale våbenhandel; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at fokusere deres indsats på de lande, der står uden for internationale aftaler; |
| --- | --- |

7.

anerkender den sammenhængende og konsekvente rolle, som EU-medlemsstaterne har spillet til støtte for den internationale proces til at fastsætte bindende regler for den internationale våbenhandel; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at fokusere deres indsats på de lande, der står uden for internationale aftaler;

| 8. | bemærker, at COARM's årsberetninger har gjort medlemsstaternes våbeneksport mere gennemsigtig; finder det dog beklageligt, at datasættene er ufuldstændige og varierer på grund af forskelle i de enkelte medlemsstaters procedurer for dataindsamling og fremsendelse af oplysninger; minder medlemsstaterne om at foretage en fuld, årlig indsendelse af oplysninger til COARM om deres våbenleverancer som aftalt og fastlagt i den fælles holdning; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at COARM's årsberetninger har gjort medlemsstaternes våbeneksport mere gennemsigtig; finder det dog beklageligt, at datasættene er ufuldstændige og varierer på grund af forskelle i de enkelte medlemsstaters procedurer for dataindsamling og fremsendelse af oplysninger; minder medlemsstaterne om at foretage en fuld, årlig indsendelse af oplysninger til COARM om deres våbenleverancer som aftalt og fastlagt i den fælles holdning;

| 9. | opfordrer til, at der gennemføres en analyse af, hvordan den fælles holdning er implementeret i de nationale systemer; er af den opfattelse, at COARM's analysekapacitet i forhold til våbeneksportkontrol bør styrkes; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at der gennemføres en analyse af, hvordan den fælles holdning er implementeret i de nationale systemer; er af den opfattelse, at COARM's analysekapacitet i forhold til våbeneksportkontrol bør styrkes;

| 10. | mener, at den fælles holdning bør udvides med en regelmæssig ajourført og offentlig tilgængelig liste indeholdende oplysninger om, hvorvidt eksport til visse modtagerlande er eller ikke er i overensstemmelse med de otte kriterier; |
| --- | --- |

10.

mener, at den fælles holdning bør udvides med en regelmæssig ajourført og offentlig tilgængelig liste indeholdende oplysninger om, hvorvidt eksport til visse modtagerlande er eller ikke er i overensstemmelse med de otte kriterier;

| 11. | er af den opfattelse, at der bør etableres et forbedret system, der giver mulighed for en regelmæssig, ajourført udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om våbenleverancer til stater, der tidligere har været omfattet af embargo; |
| --- | --- |

11.

er af den opfattelse, at der bør etableres et forbedret system, der giver mulighed for en regelmæssig, ajourført udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om våbenleverancer til stater, der tidligere har været omfattet af embargo;

| 12. | opfordrer til, at der afholdes en årlig forhandling i Parlamentet, og at der udarbejdes en årsberetning om gennemførelsen af den fælles holdning for at sikre en passende grad af parlamentarisk kontrol og gennemsigtighed på europæisk plan; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at der afholdes en årlig forhandling i Parlamentet, og at der udarbejdes en årsberetning om gennemførelsen af den fælles holdning for at sikre en passende grad af parlamentarisk kontrol og gennemsigtighed på europæisk plan;

| 13. | glæder sig over indgåelsen i FN-regi af en retligt bindende våbenhandelstraktat (ATT) vedrørende international handel med konventionelle våben, hvorved der skabes et effektivt internationalt våbenkontrolsystem, større åbenhed og ansvarlighed og de højeste internationale standarder, hvilket gør uansvarlig og ulovlig brug af konventionelle våben endnu vanskeligere; anerkender den sammenhængende og konsekvente rolle, som EU og medlemsstaterne har spillet til støtte for den internationale proces vedrørende en fastsættelse af bindende regler for den internationale våbenhandel; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over indgåelsen i FN-regi af en retligt bindende våbenhandelstraktat (ATT) vedrørende international handel med konventionelle våben, hvorved der skabes et effektivt internationalt våbenkontrolsystem, større åbenhed og ansvarlighed og de højeste internationale standarder, hvilket gør uansvarlig og ulovlig brug af konventionelle våben endnu vanskeligere; anerkender den sammenhængende og konsekvente rolle, som EU og medlemsstaterne har spillet til støtte for den internationale proces vedrørende en fastsættelse af bindende regler for den internationale våbenhandel;

| 14. | understreger betydningen af en effektiv og troværdig gennemførelse af ATT, og opfordrer medlemsstaterne til at fokusere deres internationale indsats på tiltag i retning af universal tilmelding og tidlig ikrafttræden; |
| --- | --- |

14.

understreger betydningen af en effektiv og troværdig gennemførelse af ATT, og opfordrer medlemsstaterne til at fokusere deres internationale indsats på tiltag i retning af universal tilmelding og tidlig ikrafttræden;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og FN's generalsekretær.

---

(1)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99.

(2)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

(3)  EFT L 191 af 19.7.2002, s. 1.

(4)  Rådet for Den Europæiske Union, 05319/2006, 13.1.2006.

(5)  EUT C 382 af 30.12.2011, s. 1.

(6)  EUT C 386 af 14.12.2012, s. 1.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0251.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/114 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/114

---

P7_TA(2013)0325

Indledning af forhandlingerne om en plurilateral aftale om tjenesteydelser

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om indledning af forhandlingerne om en plurilateral aftale om tjenesteydelser (2013/2583(RSP))

(2016/C 075/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin tidligere betænkning om tjenesteydelser, særlig beslutning af 4. september 2008 om handel med tjenesteydelser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin tidligere betænkning om tjenesteydelser, særlig beslutning af 4. september 2008 om handel med tjenesteydelser (1),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen med hensyn til Dohaudviklingsdagsordenen og fremtidsperspektiverne for Verdenshandelsorganisationen (WTO), særlig beslutning af 16. december 2009 om perspektiverne for Dohaudviklingsdagsordenen (DDA) efter den syvende WTO-ministerkonference (2) og beslutning af 14. september 2011 om udviklingen i forhandlingerne om Dohaudviklingsdagsordenen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen med hensyn til Dohaudviklingsdagsordenen og fremtidsperspektiverne for Verdenshandelsorganisationen (WTO), særlig beslutning af 16. december 2009 om perspektiverne for Dohaudviklingsdagsordenen (DDA) efter den syvende WTO-ministerkonference (2) og beslutning af 14. september 2011 om udviklingen i forhandlingerne om Dohaudviklingsdagsordenen (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2011 om hindringer for handel og investering (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2011 om hindringer for handel og investering (4),

| — | der henviser til protokol nr. 26 til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde om tjenesteydelser af almen interesse og til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 26 til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde om tjenesteydelser af almen interesse og til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), som trådte i kraft den 1. januar 1995; der henviser til sin beslutning af 12. marts 2003 om den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) inden for rammerne af WTO, herunder den kulturelle mangfoldighed (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), som trådte i kraft den 1. januar 1995; der henviser til sin beslutning af 12. marts 2003 om den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) inden for rammerne af WTO, herunder den kulturelle mangfoldighed (5),

| — | der henviser til udkast til forhandlingsmandat om en plurilateral aftale om handel med tjenesteydelser, forelagt af Kommissionen den 15. februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til forhandlingsmandat om en plurilateral aftale om handel med tjenesteydelser, forelagt af Kommissionen den 15. februar 2013,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Handel, vækst og verdensanliggender — Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Handel, vækst og verdensanliggender — Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi« (6),

| — | der henviser til Kommissionens beretning til Det Europæiske Råd med titlen »Handels- og investeringshindringer — rapport 2012« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning til Det Europæiske Råd med titlen »Handels- og investeringshindringer — rapport 2012« (7),

| — | der henviser til rapport af 21. april 2011 fra formanden for WTO’s Råd for Handel med Tjenesteydelser, ambassadør Fernando de Mateo, til WTO’s Handelsforhandlingskomité om den særlige forhandlingssession om handel med tjenesteydelser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 21. april 2011 fra formanden for WTO’s Råd for Handel med Tjenesteydelser, ambassadør Fernando de Mateo, til WTO’s Handelsforhandlingskomité om den særlige forhandlingssession om handel med tjenesteydelser (8),

| — | der henviser til erklæring af 5. juli 2012 fra gruppen »Really Good Friends of Services« (RGF), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 5. juli 2012 fra gruppen »Really Good Friends of Services« (RGF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at tjenesteydelser tegner sig for næsten tre fjerdedele af EU’s BNP og beskæftigelse og har afgørende betydning for EU’s muligheder for at bevare og forbedre sin konkurrenceevne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tjenesteydelser tegner sig for næsten tre fjerdedele af EU’s BNP og beskæftigelse og har afgørende betydning for EU’s muligheder for at bevare og forbedre sin konkurrenceevne;

| B. | der henviser til, at tjenesteydelser udgjorde 28 % af EU’s eksport i 2011 og mere end halvdelen af EU’s direkte udenlandske investeringer i tredjelande i 2011; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at tjenesteydelser udgjorde 28 % af EU’s eksport i 2011 og mere end halvdelen af EU’s direkte udenlandske investeringer i tredjelande i 2011;

| C. | der henviser til, at EU spiller en vigtig rolle i handelen med tjenesteydelser som den største eksportør af tjenesteydelser på verdensplan med en andel på 25,65 % af den samlede globale eksport af tjenesteydelser i 2011; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU spiller en vigtig rolle i handelen med tjenesteydelser som den største eksportør af tjenesteydelser på verdensplan med en andel på 25,65 % af den samlede globale eksport af tjenesteydelser i 2011;

| D. | der henviser til, at alle lande bør være i stand til at udvikle, opretholde og regulere offentlige tjenesteydelser af almen interesse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at alle lande bør være i stand til at udvikle, opretholde og regulere offentlige tjenesteydelser af almen interesse;

| E. | der henviser til, at de 129 WTO-medlemmer har indgået forpligtelser som led i GATS, men at de fleste af disse lande ikke har indgået forpligtelser i alle sektorer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de 129 WTO-medlemmer har indgået forpligtelser som led i GATS, men at de fleste af disse lande ikke har indgået forpligtelser i alle sektorer;

| F. | der henviser til, at den nuværende økonomiske og finansielle situation mere end nogensinde tidligere har fremhævet den fundamentale rolle, som offentlige tjenesteydelser spiller i Den Europæiske Union; der henviser til, at på områder såsom sundhedspleje, børnepasning, ældrepleje, hjælp til handicappede og sociale boliger giver disse tjenester et vigtigt sikkerhedsnet for borgerne og bidrager til at fremme den sociale samhørighed; der henviser til, at offentlige tjenesteydelser inden for uddannelse og arbejdsformidling spiller en central rolle for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nuværende økonomiske og finansielle situation mere end nogensinde tidligere har fremhævet den fundamentale rolle, som offentlige tjenesteydelser spiller i Den Europæiske Union; der henviser til, at på områder såsom sundhedspleje, børnepasning, ældrepleje, hjælp til handicappede og sociale boliger giver disse tjenester et vigtigt sikkerhedsnet for borgerne og bidrager til at fremme den sociale samhørighed; der henviser til, at offentlige tjenesteydelser inden for uddannelse og arbejdsformidling spiller en central rolle for vækst og beskæftigelse;

| G. | der henviser til, at på det tidspunkt, hvor den sjette WTO-ministerkonference fandt sted i Hongkong i 2005, havde kun knap 30 lande fremsat nye tilbud vedrørende tjenesteydelser, og at der nærmest ikke er gjort fremskridt i de multilaterale forhandlinger om tjenesteydelser siden juli 2008; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at på det tidspunkt, hvor den sjette WTO-ministerkonference fandt sted i Hongkong i 2005, havde kun knap 30 lande fremsat nye tilbud vedrørende tjenesteydelser, og at der nærmest ikke er gjort fremskridt i de multilaterale forhandlinger om tjenesteydelser siden juli 2008;

| H. | der henviser til, at der i kølvandet på den økonomiske krise i 2008 og 2009 er blevet indført nye protektionistiske foranstaltninger for at begrænse handelen med tjenesteydelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i kølvandet på den økonomiske krise i 2008 og 2009 er blevet indført nye protektionistiske foranstaltninger for at begrænse handelen med tjenesteydelser;

| I. | der henviser til, at der foregik indledende forhandlinger om udformningen og strukturen af en aftale om handel med tjenesteydelser (TISA) i 2012 mellem medlemmer af RGF-Gruppen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der foregik indledende forhandlinger om udformningen og strukturen af en aftale om handel med tjenesteydelser (TISA) i 2012 mellem medlemmer af RGF-Gruppen;

| J. | der henviser til, at de 21 WTO-medlemmer (1), der forhandler med EU, først og fremmest er OECD-lande og repræsenterer 70 % af den globale grænseoverskridende handel med tjenesteydelser (eksklusive intern EU-handel med tjenesteydelser) og 58 % af EU’s handel med erhvervsmæssige tjenesteydelser; der henviser til, at parterne i disse forhandlinger indtil videre ikke omfatter BRIKS-lande, medlemmer af Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) eller lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de 21 WTO-medlemmer (1), der forhandler med EU, først og fremmest er OECD-lande og repræsenterer 70 % af den globale grænseoverskridende handel med tjenesteydelser (eksklusive intern EU-handel med tjenesteydelser) og 58 % af EU’s handel med erhvervsmæssige tjenesteydelser; der henviser til, at parterne i disse forhandlinger indtil videre ikke omfatter BRIKS-lande, medlemmer af Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) eller lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet;

| K. | der henviser til, at Kommissionen forelagde Rådet et udkast til forhandlingsmandat den 15. februar 2013 og modtog et mandat til at deltage i TISA-forhandlingerne den 18. marts 2013; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen forelagde Rådet et udkast til forhandlingsmandat den 15. februar 2013 og modtog et mandat til at deltage i TISA-forhandlingerne den 18. marts 2013;

| 1. | mener, at det multilaterale handelssystem, som WTO er eksponent for, fortsat er den mest effektive ramme til at virkeliggøre åben og fair handel på verdensplan; er imidlertid enig i, at det var nødvendigt at iværksætte nye bilaterale og plurilaterale initiativer for at sætte skub i handelsforhandlingerne i Génève, fordi forhandlingerne som bekendt gik i stå på den ottende WTO-ministerkonference i december 2011; understreger imidlertid, at det er nødvendigt, at alle nye initiativer fortsat er fast forankrede i WTO-systemet; |
| --- | --- |

1.

mener, at det multilaterale handelssystem, som WTO er eksponent for, fortsat er den mest effektive ramme til at virkeliggøre åben og fair handel på verdensplan; er imidlertid enig i, at det var nødvendigt at iværksætte nye bilaterale og plurilaterale initiativer for at sætte skub i handelsforhandlingerne i Génève, fordi forhandlingerne som bekendt gik i stå på den ottende WTO-ministerkonference i december 2011; understreger imidlertid, at det er nødvendigt, at alle nye initiativer fortsat er fast forankrede i WTO-systemet;

| 2. | beklager det faktum, at handelen med tjenesteydelser kun har påkaldt sig begrænset interesse siden påbegyndelsen af Doha-runden; understreger, at tjenesteydelser udgør rygraden i det 21. århundredes økonomier og handel, eftersom opkomsten af globale værdikæder er afhængig af leveringen af tjenesteydelser; understreger vigtigheden af, at tjenesteydelser af almen interesse opstiller et væsentligt sikkerhedsnet for borgerne og fremmer social samhørighed på det kommunale, regionale, statslige og europæiske plan; |
| --- | --- |

2.

beklager det faktum, at handelen med tjenesteydelser kun har påkaldt sig begrænset interesse siden påbegyndelsen af Doha-runden; understreger, at tjenesteydelser udgør rygraden i det 21. århundredes økonomier og handel, eftersom opkomsten af globale værdikæder er afhængig af leveringen af tjenesteydelser; understreger vigtigheden af, at tjenesteydelser af almen interesse opstiller et væsentligt sikkerhedsnet for borgerne og fremmer social samhørighed på det kommunale, regionale, statslige og europæiske plan;

| 3. | beklager det faktum, at WTO-medlemmernes GATS-lister er forældede og ikke afspejler det egentlige omfang af handelshindringer på tjenesteydelsesområdet i disse lande, særlig hvad angår de lande, der har gennemført en markant liberalisering på egen hånd, og beklager ligeledes det faktum, at der stadig kan konstateres stor variationsbredde og stor uklarhed, når det gælder graden af liberalisering og disciplin i forbindelse med WTO-medlemmernes varetagelse af forpligtelser vedrørende handel med tjenesteydelser; |
| --- | --- |

3.

beklager det faktum, at WTO-medlemmernes GATS-lister er forældede og ikke afspejler det egentlige omfang af handelshindringer på tjenesteydelsesområdet i disse lande, særlig hvad angår de lande, der har gennemført en markant liberalisering på egen hånd, og beklager ligeledes det faktum, at der stadig kan konstateres stor variationsbredde og stor uklarhed, når det gælder graden af liberalisering og disciplin i forbindelse med WTO-medlemmernes varetagelse af forpligtelser vedrørende handel med tjenesteydelser;

| 4. | hilser indledningen af forhandlinger om en TISA velkommen og opfordrer EU til at deltage i disse drøftelser lige fra begyndelsen for at fremme EU-interesser og forsvare EU-synspunkter om aftalens udformning og struktur; mener, at EU’s deltagelse vil kunne fremme kohærensen mellem TISA og det multilaterale system og bidrage til at bevare en passende parlamentarisk kontrol med forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

4.

hilser indledningen af forhandlinger om en TISA velkommen og opfordrer EU til at deltage i disse drøftelser lige fra begyndelsen for at fremme EU-interesser og forsvare EU-synspunkter om aftalens udformning og struktur; mener, at EU’s deltagelse vil kunne fremme kohærensen mellem TISA og det multilaterale system og bidrage til at bevare en passende parlamentarisk kontrol med forhandlingsprocessen;

| 5. | beklager, at Rådet har givet et forhandlingsmandat uden at tage hensyn til Parlamentets synspunkter; |
| --- | --- |

5.

beklager, at Rådet har givet et forhandlingsmandat uden at tage hensyn til Parlamentets synspunkter;

| 6. | minder Kommissionen om dens forpligtelse til straks og fuldt ud at holde Parlamentet orienteret i alle faser af forhandlingerne (før og efter forhandlingsrunderne); |
| --- | --- |

6.

minder Kommissionen om dens forpligtelse til straks og fuldt ud at holde Parlamentet orienteret i alle faser af forhandlingerne (før og efter forhandlingsrunderne);

| 7. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at TISA-forhandlingerne foregår i overensstemmelse med WTO’s regler om gennemsigtighed, og at samtlige WTO-medlemmer orienteres inden for en rimelig tidsfrist og på en fuldstændig saglig måde; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at TISA-forhandlingerne foregår i overensstemmelse med WTO’s regler om gennemsigtighed, og at samtlige WTO-medlemmer orienteres inden for en rimelig tidsfrist og på en fuldstændig saglig måde;

| 8. | mener ikke, at der er opnået en kritisk masse, som ville gøre det muligt at lade samtlige WTO-medlemmer nyde godt af fordelene ved denne kommende TISA, og mener derfor ikke, at GATS-mestbegunstigelsesklausulen (2) bør finde anvendelse på TISA; |
| --- | --- |

8.

mener ikke, at der er opnået en kritisk masse, som ville gøre det muligt at lade samtlige WTO-medlemmer nyde godt af fordelene ved denne kommende TISA, og mener derfor ikke, at GATS-mestbegunstigelsesklausulen (2) bør finde anvendelse på TISA;

| 9. | bemærker imidlertid med bekymring, at forhandlingsparterne ikke omfatter vækstmarkederne (undtagen Tyrkiet) og navnlig ikke BRIKS-landene, hvor væksten i handel med og investering i tjenesteydelser ligger, og hvor hindringerne, især for udenlandske investeringer, er størst; opfordrer derfor Kina og andre vækstøkonomier til at deltage i forhandlingerne; |
| --- | --- |

9.

bemærker imidlertid med bekymring, at forhandlingsparterne ikke omfatter vækstmarkederne (undtagen Tyrkiet) og navnlig ikke BRIKS-landene, hvor væksten i handel med og investering i tjenesteydelser ligger, og hvor hindringerne, især for udenlandske investeringer, er størst; opfordrer derfor Kina og andre vækstøkonomier til at deltage i forhandlingerne;

| 10. | mener ikke, at det forhold, at muligheden holdes åben for, at andre lande, herunder vækstøkonomier, kan blive part i disse forhandlinger, bør få den virkning, at ambitionsniveauet for aftalen sænkes, eftersom kun en høj grad af liberalisering af og konvergens mellem reglerne kan overtale disse lande til at indgå i forhandlingerne; |
| --- | --- |

10.

mener ikke, at det forhold, at muligheden holdes åben for, at andre lande, herunder vækstøkonomier, kan blive part i disse forhandlinger, bør få den virkning, at ambitionsniveauet for aftalen sænkes, eftersom kun en høj grad af liberalisering af og konvergens mellem reglerne kan overtale disse lande til at indgå i forhandlingerne;

| 11. | anbefaler, at man ved udformningen af den kommende TISA — for at holde muligheden for, at den kan blive virkeligt multilateral, åben — følger GATS' udformning og struktur, herunder positivlisten over forpligtelser, og overtager de grundlæggende definitioner og principper, der er opstillet i GATS, samt GATS-reglerne for national behandling, markedsadgang og disciplin; |
| --- | --- |

11.

anbefaler, at man ved udformningen af den kommende TISA — for at holde muligheden for, at den kan blive virkeligt multilateral, åben — følger GATS' udformning og struktur, herunder positivlisten over forpligtelser, og overtager de grundlæggende definitioner og principper, der er opstillet i GATS, samt GATS-reglerne for national behandling, markedsadgang og disciplin;

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at formulere et indledende tilbud, der ligger tæt op ad dens seneste tilbud vedrørende GATS-lister, og til at sigte mod følgende mål i forhandlingerne om markedsadgangsforpligtelser:






  — | at sikre mere lige betingelser ved at reducere ubalancerne i GATS-forpligtelser på tværs af parter, sektorer og metoder; |
| --- | --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at formulere et indledende tilbud, der ligger tæt op ad dens seneste tilbud vedrørende GATS-lister, og til at sigte mod følgende mål i forhandlingerne om markedsadgangsforpligtelser:

—

at sikre mere lige betingelser ved at reducere ubalancerne i GATS-forpligtelser på tværs af parter, sektorer og metoder;

| — | at fremme en ambitiøs dagsorden for EU’s offensive interesser, navnlig hvad angår tjenesteydelser til virksomhederne, tjenesteydelser inden for informations- og kommunikationsteknologi, e-handel, tjenesteydelser inden for søfart og luftfart, miljøindustri, turisme samt bygge- og anlægsvirksomhed; at forsvare EU’s interesser på markederne i tredjelande og samtidig inddrage GATS-tilsynsklausulen, der tillader deltagende lande at regulere finansmarkeder og -produkter på hjemmemarkedet ud fra tilsynsmæssige hensyn, i TISA; at slå til lyd for, at GATS-forsigtighedsklausulen om finansielle tjenesteydelser inddrages i TISA, således at aftaleparterne kan træffe foranstaltninger ud fra tilsynsmæssige hensyn uanset de øvrige bestemmelser i TISA; |
| --- | --- |

—

at fremme en ambitiøs dagsorden for EU’s offensive interesser, navnlig hvad angår tjenesteydelser til virksomhederne, tjenesteydelser inden for informations- og kommunikationsteknologi, e-handel, tjenesteydelser inden for søfart og luftfart, miljøindustri, turisme samt bygge- og anlægsvirksomhed; at forsvare EU’s interesser på markederne i tredjelande og samtidig inddrage GATS-tilsynsklausulen, der tillader deltagende lande at regulere finansmarkeder og -produkter på hjemmemarkedet ud fra tilsynsmæssige hensyn, i TISA; at slå til lyd for, at GATS-forsigtighedsklausulen om finansielle tjenesteydelser inddrages i TISA, således at aftaleparterne kan træffe foranstaltninger ud fra tilsynsmæssige hensyn uanset de øvrige bestemmelser i TISA;

| — | at forsvare europæiske interesser vedrørende offentlige tjenesteydelser og tjenesteydelser af almen interesse (som defineret i EU-traktaterne) inden for offentlig uddannelse, folkesundhed, vandforsyning og affaldshåndtering og ved fortsat — ligesom i forbindelse med GATS og de bilaterale frihandelsområder — ikke at indgå forpligtelser med hensyn til audiovisuelle medietjenester eller kulturelle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

—

at forsvare europæiske interesser vedrørende offentlige tjenesteydelser og tjenesteydelser af almen interesse (som defineret i EU-traktaterne) inden for offentlig uddannelse, folkesundhed, vandforsyning og affaldshåndtering og ved fortsat — ligesom i forbindelse med GATS og de bilaterale frihandelsområder — ikke at indgå forpligtelser med hensyn til audiovisuelle medietjenester eller kulturelle tjenesteydelser;

| — | at forebygge forpligtelser og regler vedrørende finansielle tjenesteydelser, der er i modstrid med de seneste foranstaltninger til regulering af de finansielle markeder og produkter; |
| --- | --- |

—

at forebygge forpligtelser og regler vedrørende finansielle tjenesteydelser, der er i modstrid med de seneste foranstaltninger til regulering af de finansielle markeder og produkter;

| — | at anlægge en forsigtighedsstrategi i forhold til de tilbud, der udveksles med hensyn til metode 4 (»Mode 4«), ud fra den tankegang, at EU har en offensiv interesse i højtkvalificeret arbejdskraft, og at EU først og fremmest i forbindelse med TISA-aftalen atter bør fremføre, at midlertidig bevægelighed for fysiske personer, der udfører en tjenesteydelse under »Mode 4«, skal finde sted i overensstemmelse med nationale arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder samt kollektive overenskomster, og at det ligesom under GATS-overenskomsten må gælde, at ingen part kan forhindres i at iværksætte foranstaltninger for at regulere fysiske personers indrejse på partens territorium, forudsat at sådanne foranstaltninger ikke ophæver de fordele, der har udspring i parternes forpligtelser; |
| --- | --- |

—

at anlægge en forsigtighedsstrategi i forhold til de tilbud, der udveksles med hensyn til metode 4 (»Mode 4«), ud fra den tankegang, at EU har en offensiv interesse i højtkvalificeret arbejdskraft, og at EU først og fremmest i forbindelse med TISA-aftalen atter bør fremføre, at midlertidig bevægelighed for fysiske personer, der udfører en tjenesteydelse under »Mode 4«, skal finde sted i overensstemmelse med nationale arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder samt kollektive overenskomster, og at det ligesom under GATS-overenskomsten må gælde, at ingen part kan forhindres i at iværksætte foranstaltninger for at regulere fysiske personers indrejse på partens territorium, forudsat at sådanne foranstaltninger ikke ophæver de fordele, der har udspring i parternes forpligtelser;

| — | at fastholde en neutral holdning til spørgsmålet om, hvorvidt de økonomiske aktører, der omfattes af forpligtelser, er offentligt eller privat ejet; |
| --- | --- |

—

at fastholde en neutral holdning til spørgsmålet om, hvorvidt de økonomiske aktører, der omfattes af forpligtelser, er offentligt eller privat ejet;

| — | at sikre, at enhver liberalisering af datastrømme er helt i overensstemmelse med gældende EU-ret hvad angår princippet om privatlivets fred og databeskyttelse; |
| --- | --- |

—

at sikre, at enhver liberalisering af datastrømme er helt i overensstemmelse med gældende EU-ret hvad angår princippet om privatlivets fred og databeskyttelse;

| 13. | bemærker, at EU allerede har indgået eller er i færd med at forhandle om bilaterale handelsaftaler med nogle af parterne i TISA-forhandlingerne (herunder Japan og snart også USA), hvori indgår klart formulerede kapitler om tjenesteydelser, der kan sikre den bedste behandling af de landespecifikke bilaterale emner; mener i forbindelse med markedsadgang, at EU's interesse i disse forhandlinger ligger hos de andre partnere (f.eks. Australien, New Zealand, Mexico, Taiwan og Tyrkiet); |
| --- | --- |

13.

bemærker, at EU allerede har indgået eller er i færd med at forhandle om bilaterale handelsaftaler med nogle af parterne i TISA-forhandlingerne (herunder Japan og snart også USA), hvori indgår klart formulerede kapitler om tjenesteydelser, der kan sikre den bedste behandling af de landespecifikke bilaterale emner; mener i forbindelse med markedsadgang, at EU's interesse i disse forhandlinger ligger hos de andre partnere (f.eks. Australien, New Zealand, Mexico, Taiwan og Tyrkiet);

| 14. | mener, at det, hvis man indfører principperne om standstill og spærremekanismer i listerne, bør være muligt at binde parternes forpligtelser til de nuværende niveauer og indlede en yderligere gradvis åbning; |
| --- | --- |

14.

mener, at det, hvis man indfører principperne om standstill og spærremekanismer i listerne, bør være muligt at binde parternes forpligtelser til de nuværende niveauer og indlede en yderligere gradvis åbning;

| 15. | mener, at TISA bør indeholde mere vidtgående bestemmelser om gennemsigtighed, konkurrence, licensbetingelser og sektorspecifikke reguleringer uanset landenes ret til at vedtage regulering, der er nødvendig for at tilgodese almene hensyn (3); |
| --- | --- |

15.

mener, at TISA bør indeholde mere vidtgående bestemmelser om gennemsigtighed, konkurrence, licensbetingelser og sektorspecifikke reguleringer uanset landenes ret til at vedtage regulering, der er nødvendig for at tilgodese almene hensyn (3);

| 16. | anser det for absolut nødvendigt, at EU og medlemsstaterne fortsat har mulighed for at bevare og udvikle deres kulturpolitik og politik på det audiovisuelle område, og at de kan gøre dette inden for rammerne af deres gældende lovgivning, standarder og aftaler; glæder sig derfor over, at Rådet har udelukket kulturelle og audiovisuelle tjenesteydelser fra forhandlingsmandatet; |
| --- | --- |

16.

anser det for absolut nødvendigt, at EU og medlemsstaterne fortsat har mulighed for at bevare og udvikle deres kulturpolitik og politik på det audiovisuelle område, og at de kan gøre dette inden for rammerne af deres gældende lovgivning, standarder og aftaler; glæder sig derfor over, at Rådet har udelukket kulturelle og audiovisuelle tjenesteydelser fra forhandlingsmandatet;

| 17. | understreger, at disse forhandlinger udgør en mulighed for at forbedre reglerne om offentlige indkøb (4) og støtte (5) inden for tjenesteydelser, hvor GATS-forhandlingerne har stået i stampe; |
| --- | --- |

17.

understreger, at disse forhandlinger udgør en mulighed for at forbedre reglerne om offentlige indkøb (4) og støtte (5) inden for tjenesteydelser, hvor GATS-forhandlingerne har stået i stampe;

| 18. | mener, at der i TISA bør indgå en tiltrædelsesklausul, bestemmelser om betingelser og procedurer for at gøre aftalen multilateral og udbrede den til alle WTO-medlemmer og en specifik tvistbilæggelsesmekanisme, uden at dette berører muligheden for at anvende den generelle WTO-tvistbilæggelsesmekanisme; |
| --- | --- |

18.

mener, at der i TISA bør indgå en tiltrædelsesklausul, bestemmelser om betingelser og procedurer for at gøre aftalen multilateral og udbrede den til alle WTO-medlemmer og en specifik tvistbilæggelsesmekanisme, uden at dette berører muligheden for at anvende den generelle WTO-tvistbilæggelsesmekanisme;

| 19. | bemærker, at EU’s forhandlingsmandet blev foreslået af Kommissionen og vedtaget af Rådet uden en konsekvensanalyse; kræver, at Kommissionen følger op på sin hensigtserklæring om at udarbejde en bæredygtighedsvurdering, og at dette sker i samråd med de relevante interessenter hvad angår social, miljømæssige og andre hensyn; kræver, at Kommissionen offentliggør denne bæredygtighedsvurdering med henblik på at inddrage konklusionerne i forhandlingerne; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at EU’s forhandlingsmandet blev foreslået af Kommissionen og vedtaget af Rådet uden en konsekvensanalyse; kræver, at Kommissionen følger op på sin hensigtserklæring om at udarbejde en bæredygtighedsvurdering, og at dette sker i samråd med de relevante interessenter hvad angår social, miljømæssige og andre hensyn; kræver, at Kommissionen offentliggør denne bæredygtighedsvurdering med henblik på at inddrage konklusionerne i forhandlingerne;

| 20. | finder en tidshorisont på to år for afslutningen af disse forhandlinger meget ambitiøs; understreger, at kvalitetshensynet bør have forrang frem for tidsaspektet, og kræver, at forhandlingerne er gennemsigtige, og at der afsættes tilstrækkelig plads og tid til en informeret offentlig og parlamentarisk debat; |
| --- | --- |

20.

finder en tidshorisont på to år for afslutningen af disse forhandlinger meget ambitiøs; understreger, at kvalitetshensynet bør have forrang frem for tidsaspektet, og kræver, at forhandlingerne er gennemsigtige, og at der afsættes tilstrækkelig plads og tid til en informeret offentlig og parlamentarisk debat;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 67.

(2)  EUT C 286 E af 22.10.2010, s. 1.

(3)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 84.

(4)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 1.

(5)  EUT C 61 E af 10.3.2004, s. 289.

(6)  COM(2010)0612.

(7)  COM(2012)0070.

(8)  TN/S/36.

(1)  Australien, Canada, Chile, Kina, Colombia, Costa Rica, Hongkong, Israel, Japan, Korea, Mexico, New Zealand, Norge, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Schweiz, Taiwan, Tyrkiet og USA.

(2)  GATS-overenskomstens artikel II.

(3)  GATS-overenskomstens artikel XIV og XIVa.

(4)  GATS-overenskomstens artikel XIII.

(5)  GATS-overenskomstens artikel XV.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/118 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/118

---

P7_TA(2013)0326

Forhøjelse af norsk told på landbrugsprodukter

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forhøjelsen af norsk told på landbrugsprodukter (2013/2547(RSP))

(2016/C 075/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen),

| — | der henviser til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter vedtaget på grundlag af artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (den bilaterale aftale) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter vedtaget på grundlag af artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (den bilaterale aftale) (1),

| — | der henviser til sin holdning af 13. september 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter vedtaget på grundlag af artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 13. september 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter vedtaget på grundlag af artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2),

| — | der henviser til skrivelse af 9. marts 2011 fra den norske minister for handel og industri til Kommissionens medlem med ansvar for det indre marked og tjenesteydelser om akten for det indre marked, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 9. marts 2011 fra den norske minister for handel og industri til Kommissionens medlem med ansvar for det indre marked og tjenesteydelser om akten for det indre marked,

| — | der henviser til konklusionerne fra den 38. samling i EØS-Rådet den 26. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra den 38. samling i EØS-Rådet den 26. november 2012,

| — | der henviser til spørgsmålet fra Kommissionen om den betydelige forhøjelse af norsk told på landbrugsprodukter (O-000048/2013 — B7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til spørgsmålet fra Kommissionen om den betydelige forhøjelse af norsk told på landbrugsprodukter (O-000048/2013 — B7-0210/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at artikel 19 i EØS-aftalen foreskriver, at »De kontraherende parter forpligter sig til at fortsætte deres bestræbelser for at opnå en gradvis liberalisering af handelen med landbrugsprodukter«; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 19 i EØS-aftalen foreskriver, at »De kontraherende parter forpligter sig til at fortsætte deres bestræbelser for at opnå en gradvis liberalisering af handelen med landbrugsprodukter«;

| B. | der henviser til, at EØS-aftalen fastsætter grundlaget for, at Norge nyder ligelig adgang til det indre marked, og at parterne i EØS-aftalen har fundet aftalen gensidigt fordelagtig; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EØS-aftalen fastsætter grundlaget for, at Norge nyder ligelig adgang til det indre marked, og at parterne i EØS-aftalen har fundet aftalen gensidigt fordelagtig;

| C. | der henviser til, at de økonomiske og politiske forbindelser mellem Den Europæiske Union og Norge generelt er meget gode; der henviser til, at uenigheder mellem parterne bør håndteres ved hjælp af dialog; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de økonomiske og politiske forbindelser mellem Den Europæiske Union og Norge generelt er meget gode; der henviser til, at uenigheder mellem parterne bør håndteres ved hjælp af dialog;

| D. | der henviser til, at den bilaterale aftale, der har været gældende siden januar 2012, har fornyet den præferentielle, gensidige og gensidigt fordelagtige juridiske ramme om handelspræferencer for landbrugsprodukter, herunder kød og mejeriprodukter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den bilaterale aftale, der har været gældende siden januar 2012, har fornyet den præferentielle, gensidige og gensidigt fordelagtige juridiske ramme om handelspræferencer for landbrugsprodukter, herunder kød og mejeriprodukter;

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Union og Kongeriget Norge gennem denne aftale har udvidet den gensidige liberalisering af handelen med landbrugsprodukter ved at give toldfri adgang, oprette toldkontingenter og reducere importafgifter for en bred vifte af landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Union og Kongeriget Norge gennem denne aftale har udvidet den gensidige liberalisering af handelen med landbrugsprodukter ved at give toldfri adgang, oprette toldkontingenter og reducere importafgifter for en bred vifte af landbrugsprodukter;

| F. | der henviser til, at europæiske eksportører af visse oste, lamme- og oksekød fra den 1. januar 2013 er blevet pålagt en værditold på henholdsvis 277 %, 429 % og 344 % på det norske marked; der henviser til, at der forud for denne foranstaltning blev indført en ny importtold på 72 % for hortensiablomster; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at europæiske eksportører af visse oste, lamme- og oksekød fra den 1. januar 2013 er blevet pålagt en værditold på henholdsvis 277 %, 429 % og 344 % på det norske marked; der henviser til, at der forud for denne foranstaltning blev indført en ny importtold på 72 % for hortensiablomster;

| G. | der henviser til, at selv om disse foranstaltninger er tilladt i henhold til den norske WTO-tidsplan, er de i strid med bogstavet og ånden i den bilaterale aftale, særlig artikel 10, ifølge hvilken »parterne træffer forholdsregler for at sikre, at de fordele, de indrømmer hinanden, ikke bringes i fare som følge af andre importrestriktioner«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv om disse foranstaltninger er tilladt i henhold til den norske WTO-tidsplan, er de i strid med bogstavet og ånden i den bilaterale aftale, særlig artikel 10, ifølge hvilken »parterne træffer forholdsregler for at sikre, at de fordele, de indrømmer hinanden, ikke bringes i fare som følge af andre importrestriktioner«;

| H. | der henviser til, at den økonomiske vækst, beskæftigelsen og inflationsindikatorerne ikke viser tegn på, at den globale økonomiske eller finansielle krise har haft negative virkninger på den norske økonomi; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den økonomiske vækst, beskæftigelsen og inflationsindikatorerne ikke viser tegn på, at den globale økonomiske eller finansielle krise har haft negative virkninger på den norske økonomi;

| 1. | beklager den norske regerings seneste foranstaltninger, som det betragter som protektionistiske og handelshindrende og klart i strid med bogstavet og ånden og i den bilaterale aftale; |
| --- | --- |

1.

beklager den norske regerings seneste foranstaltninger, som det betragter som protektionistiske og handelshindrende og klart i strid med bogstavet og ånden og i den bilaterale aftale;

| 2. | understreger, at disse foranstaltninger blev fremsat af den norske regering uden nogen form for forudgående samråd med dens EU-modparter, hvilket ellers ville have været nærliggende i betragtning af de stærke bilaterale forbindelser, der består mellem EU og Norge; |
| --- | --- |

2.

understreger, at disse foranstaltninger blev fremsat af den norske regering uden nogen form for forudgående samråd med dens EU-modparter, hvilket ellers ville have været nærliggende i betragtning af de stærke bilaterale forbindelser, der består mellem EU og Norge;

| 3. | betvivler den økonomiske logik bag disse foranstaltninger, som kunne få handelsreducerende virkninger, skade alle involverede parter, navnlig de norske forbrugere og i det lange løb også de norske landbrugere; opfordrer Kommissionen til at afveje de potentielle skadelige virkninger af de forhøjede toldsatser for EU's eksportører og landbrugere; |
| --- | --- |

3.

betvivler den økonomiske logik bag disse foranstaltninger, som kunne få handelsreducerende virkninger, skade alle involverede parter, navnlig de norske forbrugere og i det lange løb også de norske landbrugere; opfordrer Kommissionen til at afveje de potentielle skadelige virkninger af de forhøjede toldsatser for EU's eksportører og landbrugere;

| 4. | opfordrer indtrængende den Norges regering og parlamentet til at trække foranstaltningerne tilbage; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende den Norges regering og parlamentet til at trække foranstaltningerne tilbage;

| 5. | opfordrer den norske regering og Kommissionen til at bemærke, at Islands for nylig har taget ambitiøse skridt til at liberalisere deres handel med landbrugsprodukter med EU; opfordrer den norske regering til at følge Islands eksempel; |
| --- | --- |

5.

opfordrer den norske regering og Kommissionen til at bemærke, at Islands for nylig har taget ambitiøse skridt til at liberalisere deres handel med landbrugsprodukter med EU; opfordrer den norske regering til at følge Islands eksempel;

| 6. | opfordrer den norske regering til at acceptere en revision af protokol 3 til EØS-aftalen om handel med forarbejdede landbrugsprodukter, med henblik på at vurdere, om afgifterne på ovennævnte produkter er rimelige og berettigede; |
| --- | --- |

6.

opfordrer den norske regering til at acceptere en revision af protokol 3 til EØS-aftalen om handel med forarbejdede landbrugsprodukter, med henblik på at vurdere, om afgifterne på ovennævnte produkter er rimelige og berettigede;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte forhandlingerne med de norske myndigheder for at nå frem til en gensidigt tilfredsstillende løsning vedrørende import/eksport af landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte forhandlingerne med de norske myndigheder for at nå frem til en gensidigt tilfredsstillende løsning vedrørende import/eksport af landbrugsprodukter;

| 8. | anmoder Kommissionen om at udspecificere de foranstaltninger, den agter at træffe for det tilfælde, at Norge nægter at ophæve sin beslutning, særligt med henblik på at beskytte arbejdspladser og produktion inden for EU's landbrugssektor, hvis det bliver nødvendigt; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om at udspecificere de foranstaltninger, den agter at træffe for det tilfælde, at Norge nægter at ophæve sin beslutning, særligt med henblik på at beskytte arbejdspladser og produktion inden for EU's landbrugssektor, hvis det bliver nødvendigt;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden for at foreslå yderligere foranstaltninger i tilfælde af manglende samarbejde med det formål at opnå en ophævelse af de pågældende foranstaltninger; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden for at foreslå yderligere foranstaltninger i tilfælde af manglende samarbejde med det formål at opnå en ophævelse af de pågældende foranstaltninger;

| 10. | erindrer om Norges udtrykkelige tilslutning til det indre marked, især hvad angår nylige initiativer såsom akten for det indre marked I og II; påpeger, at den norske regering selv har anerkendt, at et effektivt indre marked er grundlaget for fremtidig vækst og jobskabelse, og at den nuværende krise ikke bør bruges som en undskyldning for at gribe til protektionistiske og handelsforvridende foranstaltninger; |
| --- | --- |

10.

erindrer om Norges udtrykkelige tilslutning til det indre marked, især hvad angår nylige initiativer såsom akten for det indre marked I og II; påpeger, at den norske regering selv har anerkendt, at et effektivt indre marked er grundlaget for fremtidig vækst og jobskabelse, og at den nuværende krise ikke bør bruges som en undskyldning for at gribe til protektionistiske og handelsforvridende foranstaltninger;

| 11. | udtrykker håb om, at Norge vil forblive en integreret del af det indre marked og ikke vil gribe til yderligere integrationshæmmende og ensidige foranstaltninger; |
| --- | --- |

11.

udtrykker håb om, at Norge vil forblive en integreret del af det indre marked og ikke vil gribe til yderligere integrationshæmmende og ensidige foranstaltninger;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, den norske regering og Stortinget og til Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes institutioner. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, den norske regering og Stortinget og til Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes institutioner.

---

(1)  EUT L 327 af 9.12.2011, s. 2.

(2)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 168.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/120

---

P7_TA(2013)0327

Fuldførelsen af det digitale indre marked

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om fuldførelsen af det digitale indre marked (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3, stk.3, og artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk.3, og artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 9, 12, 14, 26, 114, stk. 3, og artikel 169, stk.1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, 12, 14, 26, 114, stk. 3, og artikel 169, stk.1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om ny dagsorden for den europæiske forbrugerpolitik", der blev vedtaget den 25. april 2013 (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om ny dagsorden for den europæiske forbrugerpolitik", der blev vedtaget den 25. april 2013 (A7-0163/2013),

| — | der henviser til et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 23. april 2013 med titlen »E-commerce Action plan 2012-2015 — State of play 2013« (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

der henviser til et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 23. april 2013 med titlen »E-commerce Action plan 2012-2015 — State of play 2013« (SWD(2013)0153),

| — | der henviser til Kommissionens resultattavle for det indre marked nr. 26 af 18. februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens resultattavle for det indre marked nr. 26 af 18. februar 2013,

| — | der henviser til et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 7. december 2012 med titlen »The Consumer Markets Scoreboard: Making markets work for consumers — ottende udgave, del 2 — november 2012« (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

der henviser til et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 7. december 2012 med titlen »The Consumer Markets Scoreboard: Making markets work for consumers — ottende udgave, del 2 — november 2012« (SWD(2012)0432),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 om indhold på det digitale indre marked (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 om indhold på det digitale indre marked (COM(2012)0789),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 18. april 2013 til Europa-Parlamentet og Rådet om aftalememorandummet om salg af varemærkeforfalskede varer via internettet (COM(2013)0209), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 18. april 2013 til Europa-Parlamentet og Rådet om aftalememorandummet om salg af varemærkeforfalskede varer via internettet (COM(2013)0209),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om fuldførelsen af det digitale indre marked (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om fuldførelsen af det digitale indre marked (1),

| — | der henviser til sine beslutninger af 6. april 2011 om et indre marked for europæere (2), om et indre marked for virksomheder og vækst (3) og om styreformer og partnerskab i det indre marked (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 6. april 2011 om et indre marked for europæere (2), om et indre marked for virksomheder og vækst (3) og om styreformer og partnerskab i det indre marked (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »På vej mod en akt for det indre marked for en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne — 50 forslag med henblik på at blive bedre til at arbejde, iværksætte og handle sammen« (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »På vej mod en akt for det indre marked for en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne — 50 forslag med henblik på at blive bedre til at arbejde, iværksætte og handle sammen« (COM(2010)0608),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Akten for det indre marked II« (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Akten for det indre marked II« (COM(2012)0573),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Akten for det indre marked: Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid« COM(2011)0206),, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Akten for det indre marked: Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid« COM(2011)0206),,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 4. juni 2012 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 4. juni 2012 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked (COM(2012)0238),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2012 om en strategi til styrkelse af sårbare forbrugeres rettigheder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2012 om en strategi til styrkelse af sårbare forbrugeres rettigheder (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En europæisk forbrugerdagsorden — Øget tillid og vækst« (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En europæisk forbrugerdagsorden — Øget tillid og vækst« (COM(2012)0225),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. maj 2012 med titlen »Europæisk strategi for et bedre internet for børn« (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. maj 2012 med titlen »Europæisk strategi for et bedre internet for børn« (COM(2012)0196),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. april 2012 om en strategi for offentlige e-indkøb (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. april 2012 om en strategi for offentlige e-indkøb (COM(2012)0179),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 25. januar 2012 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (generel forordning om databeskyttelse) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 25. januar 2012 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (generel forordning om databeskyttelse) (COM(2012)0011),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 29. november 2012 med titlen »Et integreret pakkeleveringsmarked for mere e-handel inden for EU« (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 29. november 2012 med titlen »Et integreret pakkeleveringsmarked for mere e-handel inden for EU« (COM(2012)0698),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. januar 2012 med titlen »En sammenhængende ramme til styrkelse af tilliden til det digitale indre marked for e-handel og onlinetjenester« (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. januar 2012 med titlen »En sammenhængende ramme til styrkelse af tilliden til det digitale indre marked for e-handel og onlinetjenester« (COM(2011)0942),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om en ny forbrugerpolitisk strategi (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om en ny forbrugerpolitisk strategi (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (7),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 9. november 2011 om et forbrugerprogram 2014-2020 (COM(2011)0707) og ledsagedokumenterne (SEC(2011)1320 og SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 9. november 2011 om et forbrugerprogram 2014-2020 (COM(2011)0707) og ledsagedokumenterne (SEC(2011)1320 og SEC(2011)1321),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 3. december 2012 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 3. december 2012 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder (COM(2012)0721),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (8),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 7. februar 2013 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 7. februar 2013 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU (COM(2013)0048),

| — | der henviser til en fælles meddelelse af 7. februar 2013 fra Kommissionen og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Den Europæiske Unions strategi for cybersikkerhed: Et åbent og sikkert internet« (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

der henviser til en fælles meddelelse af 7. februar 2013 fra Kommissionen og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Den Europæiske Unions strategi for cybersikkerhed: Et åbent og sikkert internet« (JOIN(2013)0001),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. september 2012 med titlen »Udnyttelse af potentialet ved cloud computing i Europa« (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. september 2012 med titlen »Udnyttelse af potentialet ved cloud computing i Europa« (COM(2012)0529),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. november 2011 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. november 2011 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om reklamers påvirkning af forbrugernes adfærd (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om reklamers påvirkning af forbrugernes adfærd (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om endelig gennemførelse af det indre marked for e-handel (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om endelig gennemførelse af det indre marked for e-handel (10),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2010/45/EU af 13. juli 2010 om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår faktureringsreglerne (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2010/45/EU af 13. juli 2010 om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår faktureringsreglerne (11),

| — | der henviser til Domstolens domme om Google (forenede sager C-236/08 til C-238/08, dom af 23. marts 2010) og BergSpechte (sag C-278/08, dom af 25. marts 2010), hvor den almindelige internetforbruger defineres som »en internetbruger, der er almindeligt oplyst og rimeligt opmærksom«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens domme om Google (forenede sager C-236/08 til C-238/08, dom af 23. marts 2010) og BergSpechte (sag C-278/08, dom af 25. marts 2010), hvor den almindelige internetforbruger defineres som »en internetbruger, der er almindeligt oplyst og rimeligt opmærksom«,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (12); |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (12);

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Mario Montis rapport af 9. maj 2010 om en ny strategi for det indre marked, |
| --- | --- |

—

der henviser til Mario Montis rapport af 9. maj 2010 om en ny strategi for det indre marked,

| — | der henviser til analyserapporten om holdningerne til salg over grænserne og forbrugerbeskyttelse udgivet af Kommissionen i marts 2010 i Flash Eurobarometer nr. 282, |
| --- | --- |

—

der henviser til analyserapporten om holdningerne til salg over grænserne og forbrugerbeskyttelse udgivet af Kommissionen i marts 2010 i Flash Eurobarometer nr. 282,

| — | der henviser til undersøgelsen »Mystery Shopping Evaluation of Cross-Border E-Commerce in the EU«, som blev foretaget på vegne af Europa-Kommissionens GD SANCO, af YouGovPsychonomics og offentliggjort den 20. oktober 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »Mystery Shopping Evaluation of Cross-Border E-Commerce in the EU«, som blev foretaget på vegne af Europa-Kommissionens GD SANCO, af YouGovPsychonomics og offentliggjort den 20. oktober 2009,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2009 om håndhævelse af forbrugerlovgivningen (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2009 om håndhævelse af forbrugerlovgivningen (COM(2009)0330),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2009 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2009 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (COM(2009)0336),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. januar 2009 om omsætning, gennemførelse og håndhævelse af direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og direktiv 2006/114/EF om vildledende og sammenlignende reklame (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. januar 2009 om omsætning, gennemførelse og håndhævelse af direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og direktiv 2006/114/EF om vildledende og sammenlignende reklame (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (14),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at det er af afgørende betydning at frigøre hele potentialet i det digitale indre marked for at gøre EU til en mere konkurrencedygtig og dynamisk videnbaseret økonomi til gavn for både borgere og erhvervsliv; der henviser til, at det er nødvendigt, at EU skrider til handling nu for at bevare sit globale konkurrencemæssige forspring, navnlig i forhold til højvækstsektorer, såsom internetplatformen og softwareindustrien; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er af afgørende betydning at frigøre hele potentialet i det digitale indre marked for at gøre EU til en mere konkurrencedygtig og dynamisk videnbaseret økonomi til gavn for både borgere og erhvervsliv; der henviser til, at det er nødvendigt, at EU skrider til handling nu for at bevare sit globale konkurrencemæssige forspring, navnlig i forhold til højvækstsektorer, såsom internetplatformen og softwareindustrien;

| B. | der henviser til, at opkobling overalt, der afhænger af uhindret adgang til højhastighedsinternet, universal og lige adgang til internettjenester for alle borgere samt adgang til frekvensressourcer til trådløse bredbåndstjenester, er en afgørende forudsætning for, at det digitale indre marked kan udvikles; der henviser til, at den nye teknologiske udvikling, såsom mobiludstyr og -applikationer samt nye generationer af mobilstandarder, kræver pålidelige og hurtige infrastrukturnetværk for at være til gavn for borgere og erhvervsliv; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at opkobling overalt, der afhænger af uhindret adgang til højhastighedsinternet, universal og lige adgang til internettjenester for alle borgere samt adgang til frekvensressourcer til trådløse bredbåndstjenester, er en afgørende forudsætning for, at det digitale indre marked kan udvikles; der henviser til, at den nye teknologiske udvikling, såsom mobiludstyr og -applikationer samt nye generationer af mobilstandarder, kræver pålidelige og hurtige infrastrukturnetværk for at være til gavn for borgere og erhvervsliv;

| C. | der henviser til, at applikationer, der er baseret på enorme datamængder, er af stadig større betydning for konkurrencedygtigheden i Unionens økonomi med forventede globale indtægter på 16 mia. EUR og en forventet global jobskabelse på yderligere 4,4 millioner job inden 2016; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at applikationer, der er baseret på enorme datamængder, er af stadig større betydning for konkurrencedygtigheden i Unionens økonomi med forventede globale indtægter på 16 mia. EUR og en forventet global jobskabelse på yderligere 4,4 millioner job inden 2016;

| D. | der henviser til, at cloud computing har et kolossalt økonomisk, socialt og kulturelt potentiale for så vidt angår omkostningsbesparelser, indholds- og informationsdeling, øget konkurrenceevne, adgang til information, innovation og jobskabelse; der i denne forbindelse henviser til, at det er særlig vigtigt at oprette problemfrie e-forvaltningstjenester, der er tilgængelige via forskellige former for udstyr; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at cloud computing har et kolossalt økonomisk, socialt og kulturelt potentiale for så vidt angår omkostningsbesparelser, indholds- og informationsdeling, øget konkurrenceevne, adgang til information, innovation og jobskabelse; der i denne forbindelse henviser til, at det er særlig vigtigt at oprette problemfrie e-forvaltningstjenester, der er tilgængelige via forskellige former for udstyr;

| E. | der henviser til, at EU's økonomi er under væsentlig strukturmæssig forandring, hvilket har indvirkning på dens globale konkurrenceevne og dens arbejdsmarkeder; der henviser til, at den årlige vækstundersøgelse 2013 opfordrer til en målrettet indsats for at øge jobskabelsen; der henviser til, at dynamiske og rummelige arbejdsmarkeder er afgørende for EU-økonomiens genopretning og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's økonomi er under væsentlig strukturmæssig forandring, hvilket har indvirkning på dens globale konkurrenceevne og dens arbejdsmarkeder; der henviser til, at den årlige vækstundersøgelse 2013 opfordrer til en målrettet indsats for at øge jobskabelsen; der henviser til, at dynamiske og rummelige arbejdsmarkeder er afgørende for EU-økonomiens genopretning og konkurrenceevne;

| F. | der henviser til, at sociale medier, brugerskabt indhold, remix-kulturen og samarbejde mellem brugere spiller en stadig vigtigere rolle i den digitale økonomi; der henviser til, at forbrugerne i stigende grad er villige til at betale for professionelt digitalt indhold af høj kvalitet, forudsat at det er til en overkommelig pris, tilgængeligt via forskellige former for udstyr og ikke bundet til et bestemt land; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sociale medier, brugerskabt indhold, remix-kulturen og samarbejde mellem brugere spiller en stadig vigtigere rolle i den digitale økonomi; der henviser til, at forbrugerne i stigende grad er villige til at betale for professionelt digitalt indhold af høj kvalitet, forudsat at det er til en overkommelig pris, tilgængeligt via forskellige former for udstyr og ikke bundet til et bestemt land;

| G. | der henviser til, at adgangen til indhold til overkommelige priser gennem sikre og pålidelige betalingsfaciliteter bør øge forbrugertilliden, når der opnås adgang til grænseoverskridende tjenester; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at adgangen til indhold til overkommelige priser gennem sikre og pålidelige betalingsfaciliteter bør øge forbrugertilliden, når der opnås adgang til grænseoverskridende tjenester;

| H. | der henviser til, at 99 % af alle virksomheder i EU er små eller mellemstore virksomheder (SMV'er), som tegner sig for 85 % af EU's beskæftigelse; der henviser til, at SMV'er derfor er drivkraften i EU's økonomi og har det primære ansvar for værdiskabelse, beskæftigelse og vækst samt innovation og forskning og udvikling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 99 % af alle virksomheder i EU er små eller mellemstore virksomheder (SMV'er), som tegner sig for 85 % af EU's beskæftigelse; der henviser til, at SMV'er derfor er drivkraften i EU's økonomi og har det primære ansvar for værdiskabelse, beskæftigelse og vækst samt innovation og forskning og udvikling;

| I. | der henviser til, at EU-borgerne spiller en afgørende rolle som forbrugere i opfyldelsen af Europa 2020-målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og at forbrugernes rolle derfor bør anerkendes som en del af EU's økonomiske politik; der henviser til, at det er nødvendigt at finde den rette balance, der styrker konkurrenceevnen i Unionens erhvervsliv, samtidig med at forbrugernes interesser beskyttes; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU-borgerne spiller en afgørende rolle som forbrugere i opfyldelsen af Europa 2020-målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og at forbrugernes rolle derfor bør anerkendes som en del af EU's økonomiske politik; der henviser til, at det er nødvendigt at finde den rette balance, der styrker konkurrenceevnen i Unionens erhvervsliv, samtidig med at forbrugernes interesser beskyttes;

| J. | der henviser til, at opsplitningen af det indre marked udgør en trussel mod forbrugernes frie valg; der henviser til, at det er nødvendigt at øge forbrugernes tillid, deres tillid til markedet og kendskabet til deres rettigheder med særligt fokus på andre forbrugere i sårbare situationer; der henviser til, at det er af afgørende betydning at tilbyde Unionens forbrugere bedre beskyttelse over for varer og tjenester, der kan være til fare for deres sundhed eller sikkerhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at opsplitningen af det indre marked udgør en trussel mod forbrugernes frie valg; der henviser til, at det er nødvendigt at øge forbrugernes tillid, deres tillid til markedet og kendskabet til deres rettigheder med særligt fokus på andre forbrugere i sårbare situationer; der henviser til, at det er af afgørende betydning at tilbyde Unionens forbrugere bedre beskyttelse over for varer og tjenester, der kan være til fare for deres sundhed eller sikkerhed;

| K. | der henviser til, at Kommissionens EU-dækkende gennemgang af websteder, der sælger digitalt indhold, såsom spil, videoer eller download af musik, viser, at mere end 75 % af disse websteder tilsyneladende ikke efterlever reglerne for forbrugerbeskyttelse; der henviser til, at direktivet om forbrugerrettigheder (2011/83/EU) for første gang fastsætter specifikke regler for digitalt indhold; der henviser til, at Kommissionen bør opfordres til fortsat at indarbejde sådanne regler ved revision af EU's eksisterende forbrugerlovgivning eller fremsættelse af forslag om ny lovgivning på dette område; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionens EU-dækkende gennemgang af websteder, der sælger digitalt indhold, såsom spil, videoer eller download af musik, viser, at mere end 75 % af disse websteder tilsyneladende ikke efterlever reglerne for forbrugerbeskyttelse; der henviser til, at direktivet om forbrugerrettigheder (2011/83/EU) for første gang fastsætter specifikke regler for digitalt indhold; der henviser til, at Kommissionen bør opfordres til fortsat at indarbejde sådanne regler ved revision af EU's eksisterende forbrugerlovgivning eller fremsættelse af forslag om ny lovgivning på dette område;

| L. | der henviser til, at 15 % af EU's arbejdsdygtige befolkning (80 millioner mennesker) har funktionsnedsættelser eller handicap; der henviser til, at antallet af websteder, der tilbyder e-forvaltningstjenester, og antallet af den offentlige sektors websteder vokser i hastigt tempo; der henviser til, at EU-markedet for produkter og tjenesteydelser, der har med webtilgængelighed at gøre, skønnes at være to mia. EUR værd. der henviser til, at dette marked fortsat i høj grad er opsplittet og uudviklet, hvilket skader ikke blot potentielle kunder, men ligeledes den samlede økonomi; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 15 % af EU's arbejdsdygtige befolkning (80 millioner mennesker) har funktionsnedsættelser eller handicap; der henviser til, at antallet af websteder, der tilbyder e-forvaltningstjenester, og antallet af den offentlige sektors websteder vokser i hastigt tempo; der henviser til, at EU-markedet for produkter og tjenesteydelser, der har med webtilgængelighed at gøre, skønnes at være to mia. EUR værd. der henviser til, at dette marked fortsat i høj grad er opsplittet og uudviklet, hvilket skader ikke blot potentielle kunder, men ligeledes den samlede økonomi;

| M. | der henviser til, at forbrugerne ikke udgør en homogen gruppe, idet de udviser markante forskelle for så vidt angår digitale færdigheder, kendskab til forbrugerrettigheder, gennemslagskraft og villighed til at klage; der henviser til, at der bør overvejes et forbud mod forskelsbehandling, og at tilgængeligheden bør øges for at overvinde den digitale kløft; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at forbrugerne ikke udgør en homogen gruppe, idet de udviser markante forskelle for så vidt angår digitale færdigheder, kendskab til forbrugerrettigheder, gennemslagskraft og villighed til at klage; der henviser til, at der bør overvejes et forbud mod forskelsbehandling, og at tilgængeligheden bør øges for at overvinde den digitale kløft;

Udnyttelse af det digitale indre markeds fulde potentiale

| 1. | understreger, at frigørelsen af det indre marked gennem servicedirektivet og et digitalt indre marked kunne føje 800 mio. EUR (15) til EU's økonomi, hvilket svarer til næsten 4 200 EUR pr. husholdning (16);opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at give tilsagn om udviklingen af det digitale indre marked som en overordnet politisk prioritet og forelægge en holistisk tilgang og en ambitiøs strategi, der omfatter både lovgivningsmæssige og politiske initiativer med henblik på at tage højde for den nye og fremtidige udvikling og på den baggrund gøre det indre digitale marked til virkelighed; understreger, at dette vil kræve politisk lederskab, beslutsomhed, prioritering og offentlig finansiering på europæisk, nationalt og regionalt plan; understreger især, at der kræves stærkt lederskab fra alle EU-institutionernes side og klart politisk ejerskab fra medlemsstaternes side for fuldt ud og effektivt at kunne gennemføre og håndhæve direktiver og forordninger vedrørende det indre marked; |
| --- | --- |

1.

understreger, at frigørelsen af det indre marked gennem servicedirektivet og et digitalt indre marked kunne føje 800 mio. EUR (15) til EU's økonomi, hvilket svarer til næsten 4 200 EUR pr. husholdning (16);opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at give tilsagn om udviklingen af det digitale indre marked som en overordnet politisk prioritet og forelægge en holistisk tilgang og en ambitiøs strategi, der omfatter både lovgivningsmæssige og politiske initiativer med henblik på at tage højde for den nye og fremtidige udvikling og på den baggrund gøre det indre digitale marked til virkelighed; understreger, at dette vil kræve politisk lederskab, beslutsomhed, prioritering og offentlig finansiering på europæisk, nationalt og regionalt plan; understreger især, at der kræves stærkt lederskab fra alle EU-institutionernes side og klart politisk ejerskab fra medlemsstaternes side for fuldt ud og effektivt at kunne gennemføre og håndhæve direktiver og forordninger vedrørende det indre marked;

| 2. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fjerne eksisterende hindringer for det digitale indre marked, herunder forenkle den retlige ramme for moms, garantere adgang til sikker paneuropæisk e-betaling, e-fakturering og leveringstjenester, samt revidere intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at fremme adgangen til lovligt digitalt indhold i hele EU; understreger betydningen af at etablere ensartede regler for den frie bevægelighed af varer og tjenesteydelser, både fysisk og digitalt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fjerne eksisterende hindringer for det digitale indre marked, herunder forenkle den retlige ramme for moms, garantere adgang til sikker paneuropæisk e-betaling, e-fakturering og leveringstjenester, samt revidere intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at fremme adgangen til lovligt digitalt indhold i hele EU; understreger betydningen af at etablere ensartede regler for den frie bevægelighed af varer og tjenesteydelser, både fysisk og digitalt;

| 3. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke forvaltningen af det digitale indre marked, sikre netneutralitet samt den effektive og intelligente anvendelse af ikt med henblik på at mindske den administrative byrde for borgere og virksomheder; opfordrer Kommissionen til styrke eksisterende forvaltningsredskaber og forelægge en sammenhængende strategi for at fremme deres anvendelse, herunder informationssystemet for det indre marked (IMI), Solvit, »Dit Europa« samt de kvikskranker, der blev oprettet under servicedirektivet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke forvaltningen af det digitale indre marked, sikre netneutralitet samt den effektive og intelligente anvendelse af ikt med henblik på at mindske den administrative byrde for borgere og virksomheder; opfordrer Kommissionen til styrke eksisterende forvaltningsredskaber og forelægge en sammenhængende strategi for at fremme deres anvendelse, herunder informationssystemet for det indre marked (IMI), Solvit, »Dit Europa« samt de kvikskranker, der blev oprettet under servicedirektivet;

| 4. | understreger betydningen af en europæisk strategi for cloud computing på grund af dets potentiale for EU's konkurrenceevne, vækst og jobskabelse; understreger, at cloud computing, idet det medfører minimale startomkostninger og små infrastrukturkrav, udgør en mulighed for EU's it-industri, og navnlig for SMV'er, for at disse kan blive førende inden for områder som udlicitering, nye digitale tjenester og datacentre; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af en europæisk strategi for cloud computing på grund af dets potentiale for EU's konkurrenceevne, vækst og jobskabelse; understreger, at cloud computing, idet det medfører minimale startomkostninger og små infrastrukturkrav, udgør en mulighed for EU's it-industri, og navnlig for SMV'er, for at disse kan blive førende inden for områder som udlicitering, nye digitale tjenester og datacentre;

| 5. | anerkender, at enorme datamængder og viden er drivkraften i EU's fremtidige økonomi; glæder sig over den foreslåede databeskyttelsespakke som en måde til at øge tillid og gennemsigtighed; understreger, at det er nødvendigt at tage hensyn til de udfordringer, der opstår som følge af globaliseringen og anvendelsen af nye teknologier, samt vigtigheden i at sikre, at en moderniseret EU-databeskyttelsesordning styrker borgernes rettigheder, gør EU til frontløber og trendsætter inden for databeskyttelse, styrker det indre marked og skaber lige vilkår for alle aktive virksomheder i EU; |
| --- | --- |

5.

anerkender, at enorme datamængder og viden er drivkraften i EU's fremtidige økonomi; glæder sig over den foreslåede databeskyttelsespakke som en måde til at øge tillid og gennemsigtighed; understreger, at det er nødvendigt at tage hensyn til de udfordringer, der opstår som følge af globaliseringen og anvendelsen af nye teknologier, samt vigtigheden i at sikre, at en moderniseret EU-databeskyttelsesordning styrker borgernes rettigheder, gør EU til frontløber og trendsætter inden for databeskyttelse, styrker det indre marked og skaber lige vilkår for alle aktive virksomheder i EU;

| 6. | understreger nødvendigheden af at opfordre til nye e-forvaltningstjenester af høj kvalitet ved at vedtage innovative teknologiske løsninger, såsom e-indkøb, og derved fremme en problemfri levering af information og tjenesteydelser; understreger betydningen af udkastet til forordning som foreslået af Kommissionen om elektronisk identifikation og elektroniske tillidstjenester på grund af dets bidrag til det digitale indre marked ved at skabe passende vilkår for gensidig anerkendelse af og et højt sikkerhedsniveau for centrale mulighedsskabende teknologier på tværs af grænserne, f.eks. gennem elektronisk identifikation, elektroniske dokumenter, elektroniske signaturer og elektroniske leveringstjenester, og for indbyrdes kompatible e-forvaltningstjenester i hele Unionen; |
| --- | --- |

6.

understreger nødvendigheden af at opfordre til nye e-forvaltningstjenester af høj kvalitet ved at vedtage innovative teknologiske løsninger, såsom e-indkøb, og derved fremme en problemfri levering af information og tjenesteydelser; understreger betydningen af udkastet til forordning som foreslået af Kommissionen om elektronisk identifikation og elektroniske tillidstjenester på grund af dets bidrag til det digitale indre marked ved at skabe passende vilkår for gensidig anerkendelse af og et højt sikkerhedsniveau for centrale mulighedsskabende teknologier på tværs af grænserne, f.eks. gennem elektronisk identifikation, elektroniske dokumenter, elektroniske signaturer og elektroniske leveringstjenester, og for indbyrdes kompatible e-forvaltningstjenester i hele Unionen;

| 7. | mener, at der er behov for yderligere bestræbelser for så vidt angår videreanvendelsen af den offentlige sektors informationer og markedsføringen af e-forvaltningstjenester; |
| --- | --- |

7.

mener, at der er behov for yderligere bestræbelser for så vidt angår videreanvendelsen af den offentlige sektors informationer og markedsføringen af e-forvaltningstjenester;

| 8. | understreger vigtigheden af at fremme innovation og investere i digitale færdigheder; fremhæver den afgørende rolle, som SMV'erne spiller i at nedbringe arbejdsløsheden, navnlig ungdomsarbejdsløsheden; opfordrer til bedre finansieringsadgang gennem finansieringsprogrammer, såsom Horisont 2020 og Cosme, og til, at der udvikles nye investeringsinstrumenter og -garantiordninger; noterer sig især, at EU har brug for at genvinde sin globale ledende rolle inden for mobilteknologi og intelligente enheder; |
| --- | --- |

8.

understreger vigtigheden af at fremme innovation og investere i digitale færdigheder; fremhæver den afgørende rolle, som SMV'erne spiller i at nedbringe arbejdsløsheden, navnlig ungdomsarbejdsløsheden; opfordrer til bedre finansieringsadgang gennem finansieringsprogrammer, såsom Horisont 2020 og Cosme, og til, at der udvikles nye investeringsinstrumenter og -garantiordninger; noterer sig især, at EU har brug for at genvinde sin globale ledende rolle inden for mobilteknologi og intelligente enheder;

| 9. | understreger, at det er nødvendigt at opfordre til storstilede investeringer inden for faste og mobile netværk, således at EU bliver førende inden for global teknologisk udvikling, så det bliver muligt for borgere og erhvervsliv at drage fuld nytte af de muligheder, som den digitale revolution medfører; |
| --- | --- |

9.

understreger, at det er nødvendigt at opfordre til storstilede investeringer inden for faste og mobile netværk, således at EU bliver førende inden for global teknologisk udvikling, så det bliver muligt for borgere og erhvervsliv at drage fuld nytte af de muligheder, som den digitale revolution medfører;

| 10. | beklager dybt, at mange medlemsstater ikke har overgoldt fristen den 1. januar 2013 for tildeling af frekvenser fra digitaliseringsgevinsten i 800 MHz-båndet til mobile bredbåndstjenester som fastsat i radiofrekvenspolitikprogrammet; understreger, at denne forsinkelse har hæmmet lanceringen af 4G-netværk i EU; opfordrer derfor medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at 800 MHz-båndet bliver tilgængeligt for mobile bredbåndstjenester, og opfordrer Kommissionen til at anvende alle sine beføjelser til at sikre en hurtig gennemførelse; |
| --- | --- |

10.

beklager dybt, at mange medlemsstater ikke har overgoldt fristen den 1. januar 2013 for tildeling af frekvenser fra digitaliseringsgevinsten i 800 MHz-båndet til mobile bredbåndstjenester som fastsat i radiofrekvenspolitikprogrammet; understreger, at denne forsinkelse har hæmmet lanceringen af 4G-netværk i EU; opfordrer derfor medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at 800 MHz-båndet bliver tilgængeligt for mobile bredbåndstjenester, og opfordrer Kommissionen til at anvende alle sine beføjelser til at sikre en hurtig gennemførelse;

| 11. | glæder sig over Kommissionens hensigt om at fremlægge en ny telekommunikationspakke med henblik på at mindske markedsopsplitningen på telekommunikationsmarkedet, herunder foranstaltninger til at fjerne roamingtakster i den nærmeste fremtid; understreger, at det er nødvendigt at finde en proaktiv løsning på roamingtakster for at kunne skabe et virkeligt digitalt indre marked, som ligeledes omfatter anvendelsen af mobile enheder; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over Kommissionens hensigt om at fremlægge en ny telekommunikationspakke med henblik på at mindske markedsopsplitningen på telekommunikationsmarkedet, herunder foranstaltninger til at fjerne roamingtakster i den nærmeste fremtid; understreger, at det er nødvendigt at finde en proaktiv løsning på roamingtakster for at kunne skabe et virkeligt digitalt indre marked, som ligeledes omfatter anvendelsen af mobile enheder;

Investering i menneskelig kapital — mindskelse af færdighedskløften

| 12. | udtrykker sin bekymring over, at beskæftigelsesfrekvensen i EU falder; opfordrer til et fornyet fokus på jobskabelsespolitikker inden for områder med potentiel høj vækst, såsom den grønne økonomi, sundhedstjenester og ikt-sektoren; mener, at oprettelsen af et digitalt indre marked kan være med til at fjerne eventuelle forskelle mellem medlemsstaterne og regionerne for så vidt angår beskæftigelse, social inklusion og bekæmpelse af fattigdom; |
| --- | --- |

12.

udtrykker sin bekymring over, at beskæftigelsesfrekvensen i EU falder; opfordrer til et fornyet fokus på jobskabelsespolitikker inden for områder med potentiel høj vækst, såsom den grønne økonomi, sundhedstjenester og ikt-sektoren; mener, at oprettelsen af et digitalt indre marked kan være med til at fjerne eventuelle forskelle mellem medlemsstaterne og regionerne for så vidt angår beskæftigelse, social inklusion og bekæmpelse af fattigdom;

| 13. | understreger, at det digitale indre marked bør hjælpe mennesker med at forblive aktive og sunde på arbejdsmarkedet i takt med, at de bliver ældre, samtidig med at balancen mellem arbejdsliv og familie forbedres; understreger, at ikt-værktøjer ligeledes kan sikre bæredygtige og vellykkede sundhedssystemer; |
| --- | --- |

13.

understreger, at det digitale indre marked bør hjælpe mennesker med at forblive aktive og sunde på arbejdsmarkedet i takt med, at de bliver ældre, samtidig med at balancen mellem arbejdsliv og familie forbedres; understreger, at ikt-værktøjer ligeledes kan sikre bæredygtige og vellykkede sundhedssystemer;

| 14. | anerkender, at det europæiske arbejdsmarked ændrer sig radikalt, og at der vil være behov for nye færdigheder på fremtidens arbejdsmarked; opfordrer medlemsstaterne til at foretage de nødvendige investeringer i menneskelig kapital og bæredygtig jobskabelse, bl.a. ved at drage nytte af EU-midler, såsom Den Europæiske Socialfond; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere det digitale kendskab og e-færdigheder i flagskibsinitiativet »Nye kvalifikationer til nye job«; |
| --- | --- |

14.

anerkender, at det europæiske arbejdsmarked ændrer sig radikalt, og at der vil være behov for nye færdigheder på fremtidens arbejdsmarked; opfordrer medlemsstaterne til at foretage de nødvendige investeringer i menneskelig kapital og bæredygtig jobskabelse, bl.a. ved at drage nytte af EU-midler, såsom Den Europæiske Socialfond; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere det digitale kendskab og e-færdigheder i flagskibsinitiativet »Nye kvalifikationer til nye job«;

| 15. | understreger behovet for at forbedre mediekendskabet og færdighederne inden for digitalt kendskab, især blandt børn og mindreårige, med henblik på at opnå et virkeligt digitalt indre marked og udnytte vækstpotentialet i denne dynamiske sektor; noterer sig især betydningen af at mindske den forventede mangel på ikt-fagfolk; glæder sig over den store koalition for digitale jobs og understreger betydningen af at afstemme ikt-uddannelserne til erhvervslivets krav; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for at forbedre mediekendskabet og færdighederne inden for digitalt kendskab, især blandt børn og mindreårige, med henblik på at opnå et virkeligt digitalt indre marked og udnytte vækstpotentialet i denne dynamiske sektor; noterer sig især betydningen af at mindske den forventede mangel på ikt-fagfolk; glæder sig over den store koalition for digitale jobs og understreger betydningen af at afstemme ikt-uddannelserne til erhvervslivets krav;

| 16. | understreger, at det er nødvendigt yderligere at aktivere anvendelsen af den europæiske portal for jobmobilitet (EURES); støtter, at medlemsstaterne anvender EURES, både som et middel til at yde rådgivning til arbejdstagere og arbejdssøgende om deres ret til fri bevægelighed og som beskæftigelsesinstrument med særligt fokus på ansættelse og arbejdsgivernes behov med sigte på effektivt at bidrage til genopretning og langsigtet vækst; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det er nødvendigt yderligere at aktivere anvendelsen af den europæiske portal for jobmobilitet (EURES); støtter, at medlemsstaterne anvender EURES, både som et middel til at yde rådgivning til arbejdstagere og arbejdssøgende om deres ret til fri bevægelighed og som beskæftigelsesinstrument med særligt fokus på ansættelse og arbejdsgivernes behov med sigte på effektivt at bidrage til genopretning og langsigtet vækst;

Tillid, sikkerhed og forbrugertillid

| 17. | glæder sig over vedtagelsen af EU-kodeksen for onlinerettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbrede denne kodeks i bredt omfang, således at det opnår den ønskede effekt; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over vedtagelsen af EU-kodeksen for onlinerettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbrede denne kodeks i bredt omfang, således at det opnår den ønskede effekt;

| 18. | understreger, at den stadig hurtigere udvikling af e-handelen er yderst vigtig for forbrugerne, idet den giver dem et bredere udvalg, navnlig til de forbrugere, der bor i mindre tilgængelige, afsides liggende områder, samt til bevægelseshæmmede forbrugere, som ellers ikke ville have adgang til et bredt udvalg af varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

18.

understreger, at den stadig hurtigere udvikling af e-handelen er yderst vigtig for forbrugerne, idet den giver dem et bredere udvalg, navnlig til de forbrugere, der bor i mindre tilgængelige, afsides liggende områder, samt til bevægelseshæmmede forbrugere, som ellers ikke ville have adgang til et bredt udvalg af varer og tjenesteydelser;

| 19. | understreger vigtigheden i at sikre forbrugerne fuld adgang til det digitale indre marked, uanset bopæl og nationalitet; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling af forbrugerne på det indre marked som følge af nuværende grænseoverskridende restriktioner, som anvendes af visse virksomheder, der er involveret i fjernsalg; |
| --- | --- |

19.

understreger vigtigheden i at sikre forbrugerne fuld adgang til det digitale indre marked, uanset bopæl og nationalitet; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling af forbrugerne på det indre marked som følge af nuværende grænseoverskridende restriktioner, som anvendes af visse virksomheder, der er involveret i fjernsalg;

| 20. | påpeger, at det er helt afgørende, at forbrugerne har tillid til e-handelen både på nationalt og grænseoverskridende niveau; understreger, at det er nødvendigt at sikre produkternes kvalitet, sikkerhed, sporbarhed og ægthed for at afværge kriminel og urimelig praksis og for at efterleve reglerne om personlig databeskyttelse; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at det er helt afgørende, at forbrugerne har tillid til e-handelen både på nationalt og grænseoverskridende niveau; understreger, at det er nødvendigt at sikre produkternes kvalitet, sikkerhed, sporbarhed og ægthed for at afværge kriminel og urimelig praksis og for at efterleve reglerne om personlig databeskyttelse;

| 21. | understreger, den rolle, som det digitale indre marked spiller i at oprette et sikkert og velfungerende indre marked for varer og tjenesteydelser; fremhæver i denne forbindelse betydningen af at markedsføre effektive og koordinerede risikostyringssystemer inden for rammerne af forslagene om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning; |
| --- | --- |

21.

understreger, den rolle, som det digitale indre marked spiller i at oprette et sikkert og velfungerende indre marked for varer og tjenesteydelser; fremhæver i denne forbindelse betydningen af at markedsføre effektive og koordinerede risikostyringssystemer inden for rammerne af forslagene om produktsikkerhed i almindelighed og markedsovervågning;

| 22. | understreger vigtigheden i tidligt at gennemføre bestemmelserne i direktivet om onlinetvistbilæggelse, således at forbrugerne har let tilgængelig adgang til effektiv problemløsning på internettet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der garanteres passende finansiering af platformen for onlinetvistbilæggelse; |
| --- | --- |

22.

understreger vigtigheden i tidligt at gennemføre bestemmelserne i direktivet om onlinetvistbilæggelse, således at forbrugerne har let tilgængelig adgang til effektiv problemløsning på internettet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der garanteres passende finansiering af platformen for onlinetvistbilæggelse;

| 23. | fremhæver betydningen af tillidsmærker, for at det digitale indre marked kan fungere effektivt for både erhvervsliv og forbrugere; opfordrer til, at der vedtages en europæisk servicestandard for tillidsmærker, der bygger på standarder af høj kvalitet, for at bistå dem i konsolideringen af EU-markedet; |
| --- | --- |

23.

fremhæver betydningen af tillidsmærker, for at det digitale indre marked kan fungere effektivt for både erhvervsliv og forbrugere; opfordrer til, at der vedtages en europæisk servicestandard for tillidsmærker, der bygger på standarder af høj kvalitet, for at bistå dem i konsolideringen af EU-markedet;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at vedtage EU's retningslinjer for minimumstandarder til sammenligning af websteder, der er bygget op omkring de grundlæggende principper om gennemsigtighed, objektivitet, kvalitetsinformation, effektive klageprocedurer, forståelighed og brugervenlighed; foreslår, at sådanne retningslinjer ledsages af en akkrediteringsordning for hele EU samt effektiv overvågning og håndhævelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at vedtage EU's retningslinjer for minimumstandarder til sammenligning af websteder, der er bygget op omkring de grundlæggende principper om gennemsigtighed, objektivitet, kvalitetsinformation, effektive klageprocedurer, forståelighed og brugervenlighed; foreslår, at sådanne retningslinjer ledsages af en akkrediteringsordning for hele EU samt effektiv overvågning og håndhævelsesforanstaltninger;

| 25. | forventer, at Kommissionen i sin revision af pakkerejsedirektivet fuldt ud undersøger virkningerne af e-handel og digitale markeder på forbrugeradfærden inden for EU's turistbranche, og at den øger sine bestræbelser på at forbedre kvaliteten, indholdet og troværdigheden af den information, der gives til turisterne; |
| --- | --- |

25.

forventer, at Kommissionen i sin revision af pakkerejsedirektivet fuldt ud undersøger virkningerne af e-handel og digitale markeder på forbrugeradfærden inden for EU's turistbranche, og at den øger sine bestræbelser på at forbedre kvaliteten, indholdet og troværdigheden af den information, der gives til turisterne;

| 26. | understreger, at passagererne inden for rammerne af edb-reservationssystemer skal være i stand til at sondre klart mellem de obligatoriske driftsomkostninger, der er inkluderet i billetprisen og de valgfri elementer, med henblik på at gøre priserne mere gennemskuelige, når passagererne bestiller billetter på internettet; |
| --- | --- |

26.

understreger, at passagererne inden for rammerne af edb-reservationssystemer skal være i stand til at sondre klart mellem de obligatoriske driftsomkostninger, der er inkluderet i billetprisen og de valgfri elementer, med henblik på at gøre priserne mere gennemskuelige, når passagererne bestiller billetter på internettet;

| 27. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og anvende alle sine beføjelser til sikre, at de centrale bestemmelser i direktivet om urimelig handelspraksis gennemføres og anvendes korrekt for så vidt angår moderniserede regler for bekæmpelse af urimelig handelspraksis, herunder på internettet, især den potentielle misbrug af markedsposition på områder som f.eks. adfærdsbaseret annoncering, tilpassede prispolitikker og internetsøgningstjenester; glæder sig over Kommissionens meddelelse med titlen "Beskyttelse af erhvervsdrivende mod vildledende markedsføring og sikring af en effektiv regelhåndhævelse: Revision af direktiv 2006/114/EF om vildledende og sammenlignende reklame (COM(2012)0702); |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og anvende alle sine beføjelser til sikre, at de centrale bestemmelser i direktivet om urimelig handelspraksis gennemføres og anvendes korrekt for så vidt angår moderniserede regler for bekæmpelse af urimelig handelspraksis, herunder på internettet, især den potentielle misbrug af markedsposition på områder som f.eks. adfærdsbaseret annoncering, tilpassede prispolitikker og internetsøgningstjenester; glæder sig over Kommissionens meddelelse med titlen "Beskyttelse af erhvervsdrivende mod vildledende markedsføring og sikring af en effektiv regelhåndhævelse: Revision af direktiv 2006/114/EF om vildledende og sammenlignende reklame (COM(2012)0702);

| 28. | opfordrer Kommissionen til at behandle urimelige vilkår i luftbefordringsaftaler for at sikre tættere overvågning af websteder og for at underrette nationale håndhævelsesorganer i tilfælde af uretmæssig anvendelse af de eksisterende regler; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at behandle urimelige vilkår i luftbefordringsaftaler for at sikre tættere overvågning af websteder og for at underrette nationale håndhævelsesorganer i tilfælde af uretmæssig anvendelse af de eksisterende regler;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde standardiserede elektroniske formularer til indgivelse af passagerklager vedrørende alle transportformer og til at fremme retningslinjer for hurtigt bilæggelse af sådanne klager gennem forenklede procedurer; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde standardiserede elektroniske formularer til indgivelse af passagerklager vedrørende alle transportformer og til at fremme retningslinjer for hurtigt bilæggelse af sådanne klager gennem forenklede procedurer;

| 30. | understreger, at det er nødvendigt arbejde hen imod pålidelige cloud-tjenester; opfordrer til, at der vedtages klare og gennemsigtige modelkontrakter, der dækker spørgsmål, som f.eks. opbevaring af data efter opsigelse af kontrakt, videregivelse af data og integritet, placering af data og overførsel, ejerskab til data og direkte/indirekte ansvar; |
| --- | --- |

30.

understreger, at det er nødvendigt arbejde hen imod pålidelige cloud-tjenester; opfordrer til, at der vedtages klare og gennemsigtige modelkontrakter, der dækker spørgsmål, som f.eks. opbevaring af data efter opsigelse af kontrakt, videregivelse af data og integritet, placering af data og overførsel, ejerskab til data og direkte/indirekte ansvar;

| 31. | påpeger de mange retlige spørgsmål og udfordringer, der er rejst som følge af anvendelsen af cloud computing, såsom vanskeligheder med fastlæggelse af den lov, der finder anvendelse, overensstemmelses- og ansvarsspørgsmål, databeskyttelsesforanstaltninger (herunder retten til privatlivets fred), dataportabilitet og håndhævelse af ophavsret og andre intellektuelle ejendomsrettigheder; mener, at det er afgørende, at konsekvenserne af cloud computing er klare og forudsigelige på alle relevante områder inden for lovgivningen; |
| --- | --- |

31.

påpeger de mange retlige spørgsmål og udfordringer, der er rejst som følge af anvendelsen af cloud computing, såsom vanskeligheder med fastlæggelse af den lov, der finder anvendelse, overensstemmelses- og ansvarsspørgsmål, databeskyttelsesforanstaltninger (herunder retten til privatlivets fred), dataportabilitet og håndhævelse af ophavsret og andre intellektuelle ejendomsrettigheder; mener, at det er afgørende, at konsekvenserne af cloud computing er klare og forudsigelige på alle relevante områder inden for lovgivningen;

| 32. | understreger, at det er af afgørende betydning, at forbrugerrettigheder håndhæves i onlinetransaktioner; noterer sig, at EU-kontroltiltag (EU sweeps), der koordineres af Kommissionen og samtidig udføres af de relevante nationale myndigheder, har vist sig at være et nyttigt instrument til overvågning af anvendelsen af den eksisterende lovgivning om det indre marked i medlemsstaterne gennem fælles aktion, og opfordrer Kommissionen til at give mulighed for mere omfattende anvendelse af EU-kontroltiltag og ligeledes overveje samordning af disse tiltag på andre offline-områder; opfordrer Kommissionen til at styrke CPC-netværket (Consumer Protection Cooperation Network); |
| --- | --- |

32.

understreger, at det er af afgørende betydning, at forbrugerrettigheder håndhæves i onlinetransaktioner; noterer sig, at EU-kontroltiltag (EU sweeps), der koordineres af Kommissionen og samtidig udføres af de relevante nationale myndigheder, har vist sig at være et nyttigt instrument til overvågning af anvendelsen af den eksisterende lovgivning om det indre marked i medlemsstaterne gennem fælles aktion, og opfordrer Kommissionen til at give mulighed for mere omfattende anvendelse af EU-kontroltiltag og ligeledes overveje samordning af disse tiltag på andre offline-områder; opfordrer Kommissionen til at styrke CPC-netværket (Consumer Protection Cooperation Network);

| 33. | påpeger, at tilgængelige og prisoverkommelige leveringstjenester af høj kvalitet er et væsentligt element i onlineindkøb af varer og fremmes bedst gennem fri og fair konkurrence; noterer sig imidlertid, at mange kunder afholder sig fra at handle online, især på tværs af grænserne, på grund af den usikkerhed, der hersker omkring endelig levering, omkostninger og pålidelighed; glæder sig derfor over den offentlige høring, som Kommissionen har indledt med henblik på at identificere mulige mangler og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for at afhjælpe dem på en måde, der vil gøre det muligt for både virksomheder og forbrugere at drage fuld nytte af det digitale indre marked; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at tilgængelige og prisoverkommelige leveringstjenester af høj kvalitet er et væsentligt element i onlineindkøb af varer og fremmes bedst gennem fri og fair konkurrence; noterer sig imidlertid, at mange kunder afholder sig fra at handle online, især på tværs af grænserne, på grund af den usikkerhed, der hersker omkring endelig levering, omkostninger og pålidelighed; glæder sig derfor over den offentlige høring, som Kommissionen har indledt med henblik på at identificere mulige mangler og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for at afhjælpe dem på en måde, der vil gøre det muligt for både virksomheder og forbrugere at drage fuld nytte af det digitale indre marked;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et revideret forslag til betalingstjenestedirektivet og et lovgivningsforslag om multilaterale interbankgebyrer med sigte på at arbejde hen imod standardisering og interoperabilitet af betalinger via kort, internet og mobil i EU og løse problemet med uigennemsigtige og alt for høje betalingsrelaterede afgifter; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et revideret forslag til betalingstjenestedirektivet og et lovgivningsforslag om multilaterale interbankgebyrer med sigte på at arbejde hen imod standardisering og interoperabilitet af betalinger via kort, internet og mobil i EU og løse problemet med uigennemsigtige og alt for høje betalingsrelaterede afgifter;

| 35. | understreger, at et højt sikkerhedsniveau for netværk og informationer er afgørende for at sikre et velfungerende indre marked og forbrugertillid i det digitale indre marked; noterer sig den ujævne udvikling af internetfærdigheder og -kapacitet i imødegåelsen af trusler og angreb samt en manglende harmoniseret tilgang til internetsikkerhed i Unionen; opfordrer til en samlet indsats og et tættere samarbejde på grund af internettets globale karakter og den høje grad af sammenkobling af netværk og informationssystemer i hele Unionen; |
| --- | --- |

35.

understreger, at et højt sikkerhedsniveau for netværk og informationer er afgørende for at sikre et velfungerende indre marked og forbrugertillid i det digitale indre marked; noterer sig den ujævne udvikling af internetfærdigheder og -kapacitet i imødegåelsen af trusler og angreb samt en manglende harmoniseret tilgang til internetsikkerhed i Unionen; opfordrer til en samlet indsats og et tættere samarbejde på grund af internettets globale karakter og den høje grad af sammenkobling af netværk og informationssystemer i hele Unionen;

| 36. | understreger, at tilgængeligheden af offentlige organers websteder udgør en vigtig del af den digitale dagsorden, som både fremmer bekæmpelsen af forskelsbehandling og skaber forretningsmuligheder; opfordrer Kommissionen til at anvende en mere ambitiøs strategi i de igangværende forhandlinger om emnet og hurtigt fremsætte forslag om et enestående lovgivningsinitiativ i form af en europæisk lov om tilgængelighed, der strækker sig ud over den offentlige sektor; |
| --- | --- |

36.

understreger, at tilgængeligheden af offentlige organers websteder udgør en vigtig del af den digitale dagsorden, som både fremmer bekæmpelsen af forskelsbehandling og skaber forretningsmuligheder; opfordrer Kommissionen til at anvende en mere ambitiøs strategi i de igangværende forhandlinger om emnet og hurtigt fremsætte forslag om et enestående lovgivningsinitiativ i form af en europæisk lov om tilgængelighed, der strækker sig ud over den offentlige sektor;

Etablering af et gunstigt forretningsmiljø

| 37. | understreger betydningen af at etablere et samlet gunstigt digitalt erhvervsklima; noterer sig behovet for at forenkle den retlige ramme for moms og undgå dobbeltbeskatning; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre de små kvikskranker for telekommunikation, tv-radiospredning og elektroniske tjenesteydelser inden 2015; anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at udvide anvendelsesområdet for kvikskranker til andre varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

37.

understreger betydningen af at etablere et samlet gunstigt digitalt erhvervsklima; noterer sig behovet for at forenkle den retlige ramme for moms og undgå dobbeltbeskatning; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre de små kvikskranker for telekommunikation, tv-radiospredning og elektroniske tjenesteydelser inden 2015; anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at udvide anvendelsesområdet for kvikskranker til andre varer og tjenesteydelser;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at præcisere anvendelsen af artikel 20, stk. 2, i servicedirektivet, som omhandler forskelsbehandling af EU-forbrugere på grundlag af bopæl og nationalitet, og navnlig typerne af forretningspraksis, som vil blive anset for at udgøre uretmæssig forskelsbehandling i henhold til direktivet; understreger behovet for at fjerne de underliggende hindringer — herunder fortsat lovgivningsmæssig opsplitning og den resulterende retlige usikkerhed inden for rammerne af anvendelsen af lovgivningen vedrørende forbrugernes rettigheder — som forhindrer virksomheder i at udvide inden for det digitale indre marked; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at præcisere anvendelsen af artikel 20, stk. 2, i servicedirektivet, som omhandler forskelsbehandling af EU-forbrugere på grundlag af bopæl og nationalitet, og navnlig typerne af forretningspraksis, som vil blive anset for at udgøre uretmæssig forskelsbehandling i henhold til direktivet; understreger behovet for at fjerne de underliggende hindringer — herunder fortsat lovgivningsmæssig opsplitning og den resulterende retlige usikkerhed inden for rammerne af anvendelsen af lovgivningen vedrørende forbrugernes rettigheder — som forhindrer virksomheder i at udvide inden for det digitale indre marked;

| 39. | mener, at den foreslåede fælles EU-købelov er et innovativt initiativ af central betydning for forbrugere og erhvervsliv på det indre marked; mener, at et enkelt valgfrit regelsæt af EU-regler vil være af særlig nytte for den hurtigt voksende internetsektor; er af den opfattelse, at forslaget ligeledes har et interessant potentiale for så vidt angår cloud computing og digitalt indhold; |
| --- | --- |

39.

mener, at den foreslåede fælles EU-købelov er et innovativt initiativ af central betydning for forbrugere og erhvervsliv på det indre marked; mener, at et enkelt valgfrit regelsæt af EU-regler vil være af særlig nytte for den hurtigt voksende internetsektor; er af den opfattelse, at forslaget ligeledes har et interessant potentiale for så vidt angår cloud computing og digitalt indhold;

| 40. | opfordrer Kommissionen til fortsat at arbejde hen imod en tilpasning af rammerne for aftaleretten til de nye udfordringer, som det digitale indre marked medfører; mener især, at ledsagende arbejde om standardiserede kontraktvilkår i EU, der er let tilgængelige for erhvervslivet og forbrugerne, er afgørende på dette område; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til fortsat at arbejde hen imod en tilpasning af rammerne for aftaleretten til de nye udfordringer, som det digitale indre marked medfører; mener især, at ledsagende arbejde om standardiserede kontraktvilkår i EU, der er let tilgængelige for erhvervslivet og forbrugerne, er afgørende på dette område;

| 41. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge konkurrencesituationen på det digitale indre marked og til hurtigt at bekæmpe enhver form for misbrug af en dominerende stilling; understreger især, at det er nødvendigt at overvåge den korrekte anvendelse af retningslinjerne om selektive distributionsaftaler, og sikre, at de fortsat er velegnede til formålet inden for de digitale rammer; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge konkurrencesituationen på det digitale indre marked og til hurtigt at bekæmpe enhver form for misbrug af en dominerende stilling; understreger især, at det er nødvendigt at overvåge den korrekte anvendelse af retningslinjerne om selektive distributionsaftaler, og sikre, at de fortsat er velegnede til formålet inden for de digitale rammer;

| 42. | opfordrer Kommissionen til at fremme adgangen til risikokapital og ikt-klynger med henblik på at fremme innovative prækommercielle projekter og give næring til indledende innovation på ikt-markederne; understreger potentialet i offentligt-private partnerskaber og i kommende nye offentlige indkøbsregler om etablering af innovationspartnerskaber; tilskynder til, at onlineværktøjer til offentlige indkøb vedtages hurtigt som et middel til at drage nytte af de kommende reformer af offentlige indkøb; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til at fremme adgangen til risikokapital og ikt-klynger med henblik på at fremme innovative prækommercielle projekter og give næring til indledende innovation på ikt-markederne; understreger potentialet i offentligt-private partnerskaber og i kommende nye offentlige indkøbsregler om etablering af innovationspartnerskaber; tilskynder til, at onlineværktøjer til offentlige indkøb vedtages hurtigt som et middel til at drage nytte af de kommende reformer af offentlige indkøb;

| 43. | understreger betydningen af netneutralitet og den uhindrede markedsadgang for EU's SMV'er i ikt-sektoren; opfordrer Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt for at forbedre situationen; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte et lovgivningsforslag for yderligere at sænke taksterne for mobilroaming inden for EU; |
| --- | --- |

43.

understreger betydningen af netneutralitet og den uhindrede markedsadgang for EU's SMV'er i ikt-sektoren; opfordrer Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt for at forbedre situationen; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte et lovgivningsforslag for yderligere at sænke taksterne for mobilroaming inden for EU;

Attraktive lovlige tilbud om digitalt indhold

| 44. | tilskynder Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser inden for intellektuel ejendomsret med henblik på at oprette en moderne ophavsretlig ramme for det digitale indre marked; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at fremme udviklingen af lovligt indhold, der er tilgængeligt på hele det digitale indre marked; understreger, at en revideret ordning for intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) bør baseres på fremme af innovation, nye servicemodeller og brugerskabt samt samarbejdsorienteret indhold med sigte på at fremme udviklingen af et konkurrencedygtigt ikt-marked i EU, mens det sikres, at rettighedshavere er beskyttet og modtager et rimeligt vederlag; |
| --- | --- |

44.

tilskynder Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser inden for intellektuel ejendomsret med henblik på at oprette en moderne ophavsretlig ramme for det digitale indre marked; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at fremme udviklingen af lovligt indhold, der er tilgængeligt på hele det digitale indre marked; understreger, at en revideret ordning for intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) bør baseres på fremme af innovation, nye servicemodeller og brugerskabt samt samarbejdsorienteret indhold med sigte på at fremme udviklingen af et konkurrencedygtigt ikt-marked i EU, mens det sikres, at rettighedshavere er beskyttet og modtager et rimeligt vederlag;

| 45. | noterer sig, at Unionen allerede har gjort visse fremskridt med at mindske virkningerne af ophavsmæssig territorialitet, især gennem Kommissions forslag til et direktiv om forvaltning af kollektive rettigheder og tilladelser, der dækker flere områder på én gang i online-musikbranchen, som på nuværende tidspunkt er under behandling hos lovgiveren; mener, at desto større gennemsigtigheden er, desto bedre forvaltning og større ansvarlighed er der behov for fra de kollektive administrationsselskabers side; mener, at det foreslåede direktiv vil opfordre til multiterritoriale licenser for rettigheder og fremme licenseringen af rettigheder til onlinebrug; |
| --- | --- |

45.

noterer sig, at Unionen allerede har gjort visse fremskridt med at mindske virkningerne af ophavsmæssig territorialitet, især gennem Kommissions forslag til et direktiv om forvaltning af kollektive rettigheder og tilladelser, der dækker flere områder på én gang i online-musikbranchen, som på nuværende tidspunkt er under behandling hos lovgiveren; mener, at desto større gennemsigtigheden er, desto bedre forvaltning og større ansvarlighed er der behov for fra de kollektive administrationsselskabers side; mener, at det foreslåede direktiv vil opfordre til multiterritoriale licenser for rettigheder og fremme licenseringen af rettigheder til onlinebrug;

| 46. | understreger, at alle relevante samfundsgrupper bør medtages i Kommissionens igangværende dialog om »Licensering til Europa« og revisionen af den retlige ramme for intellektuel ejendomsret; opfordrer Kommissionen til at tage alle de nødvendige skridt til at sikre, at civilsamfundet og forbrugerrettighedsorganisationerne er tilstrækkeligt repræsenteret; opfordrer Kommissionen til i 2014 at fremsætte forslag om en ambitiøs strategisk løsning, der omfatter både praktiske markedsløsninger og politiske samt om nødvendigt lovgivningsmæssige løsninger; anmoder Kommissionen om at holde Parlamentet informeret om resultatet af denne proces; |
| --- | --- |

46.

understreger, at alle relevante samfundsgrupper bør medtages i Kommissionens igangværende dialog om »Licensering til Europa« og revisionen af den retlige ramme for intellektuel ejendomsret; opfordrer Kommissionen til at tage alle de nødvendige skridt til at sikre, at civilsamfundet og forbrugerrettighedsorganisationerne er tilstrækkeligt repræsenteret; opfordrer Kommissionen til i 2014 at fremsætte forslag om en ambitiøs strategisk løsning, der omfatter både praktiske markedsløsninger og politiske samt om nødvendigt lovgivningsmæssige løsninger; anmoder Kommissionen om at holde Parlamentet informeret om resultatet af denne proces;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge foranstaltninger til at øge udbredelsen på tværs af grænserne og portabiliteten af audiovisuelt indhold, herunder Video-On-Demand-platforme; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremlægge foranstaltninger som støtte til EU's audiovisuelle branche med henblik på at fjerne nuværende hindringer for det digitale indre marked i den pågældende sektor; mener, at sådanne foranstaltninger bør have til formål at skabe større forbrugerefterspørgsel for ikke-nationale europæiske film, fremme grænseoverskridende distribution, herunder gennem støtte til undertekstning og synkronisering af audiovisuelle værker, og reducere relaterede transaktionsomkostninger, der er knyttet til forvaltningen af rettigheder; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge foranstaltninger til at øge udbredelsen på tværs af grænserne og portabiliteten af audiovisuelt indhold, herunder Video-On-Demand-platforme; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremlægge foranstaltninger som støtte til EU's audiovisuelle branche med henblik på at fjerne nuværende hindringer for det digitale indre marked i den pågældende sektor; mener, at sådanne foranstaltninger bør have til formål at skabe større forbrugerefterspørgsel for ikke-nationale europæiske film, fremme grænseoverskridende distribution, herunder gennem støtte til undertekstning og synkronisering af audiovisuelle værker, og reducere relaterede transaktionsomkostninger, der er knyttet til forvaltningen af rettigheder;

| 48. | finder det nødvendigt at oprette kulturelle og kreative indholdstjenester, især audiovisuelle produktioner og nye platforme til levering af indhold på tværs af grænserne, med større tilgængelighed i Unionen, navnlig for de ældre og handicappede, med henblik på at fremme deltagelse i Unionens sociale og kulturelle liv; |
| --- | --- |

48.

finder det nødvendigt at oprette kulturelle og kreative indholdstjenester, især audiovisuelle produktioner og nye platforme til levering af indhold på tværs af grænserne, med større tilgængelighed i Unionen, navnlig for de ældre og handicappede, med henblik på at fremme deltagelse i Unionens sociale og kulturelle liv;

| 49. | understreger betydningen af EU og andre tjenesteydelser eller platforme til at fremme digitaliseringen af og den internetbaserede adgang til Unionens kulturelle arv og indhold; |
| --- | --- |

49.

understreger betydningen af EU og andre tjenesteydelser eller platforme til at fremme digitaliseringen af og den internetbaserede adgang til Unionens kulturelle arv og indhold;

| 50. | glæder sig over væksten på Europas elektroniske bogmarked og mener, at det kan være til væsentlig gavn for både forbrugerne og erhvervslivet; understreger, at det er vigtigt at sikre, at forbrugerne ikke møder forhindringer, når de ønsker at købe e-bøger på tværs af de territoriale grænser, platforme og enheder; understreger, at det er vigtigt at sikre interoperabilitet mellem forskellige enheder og systemer til e-bøger; |
| --- | --- |

50.

glæder sig over væksten på Europas elektroniske bogmarked og mener, at det kan være til væsentlig gavn for både forbrugerne og erhvervslivet; understreger, at det er vigtigt at sikre, at forbrugerne ikke møder forhindringer, når de ønsker at købe e-bøger på tværs af de territoriale grænser, platforme og enheder; understreger, at det er vigtigt at sikre interoperabilitet mellem forskellige enheder og systemer til e-bøger;

| 51. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om at afstemme momstakster, der finder anvendelse på varer og tjenesteydelser af lignende karakter; opfordrer på baggrund af skiftet i 2015 til anvendelse af princippet om forbrugerens opholdsland til indførelse af en dynamisk definition af »e-bøger« på EU-plan med henblik på at sikre retssikkerhed; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om at afstemme momstakster, der finder anvendelse på varer og tjenesteydelser af lignende karakter; opfordrer på baggrund af skiftet i 2015 til anvendelse af princippet om forbrugerens opholdsland til indførelse af en dynamisk definition af »e-bøger« på EU-plan med henblik på at sikre retssikkerhed;

| 52. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om at sikre, at momstaksterne anvendes retfærdigt for så vidt angår kreativt, kulturelt, videnskabeligt og uddannelsesmæssigt indhold, uanset brugerens adgang; mener, at de reducerede momstakster, der eksisterer for indhold, som distribueres i fysisk form, ligeledes bør finde anvendelse på det tilsvarende digitale indhold og derved gøre digitale platforme mere attraktive og stimulere innovative indholdstjenester og nye måder, hvorpå brugere kan få adgang til onlineindhold; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om at sikre, at momstaksterne anvendes retfærdigt for så vidt angår kreativt, kulturelt, videnskabeligt og uddannelsesmæssigt indhold, uanset brugerens adgang; mener, at de reducerede momstakster, der eksisterer for indhold, som distribueres i fysisk form, ligeledes bør finde anvendelse på det tilsvarende digitale indhold og derved gøre digitale platforme mere attraktive og stimulere innovative indholdstjenester og nye måder, hvorpå brugere kan få adgang til onlineindhold;

| 53. | glæder sig over, at Kommissionen agter at fremsætte et konkret forslag om at præcisere, tilvejebringe en klar fortolkning af og tilbyde vejledning om, hvordan procedurerne for anmeldelse og fjernelse fungerer; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over, at Kommissionen agter at fremsætte et konkret forslag om at præcisere, tilvejebringe en klar fortolkning af og tilbyde vejledning om, hvordan procedurerne for anmeldelse og fjernelse fungerer;

Hen imod intelligente og driftskompatible mobilitetstjenester i EU

| 54. | opfordrer til, at der etableres yderligere intelligente mobilitetssystemer, der er udviklet ved hjælp af EU-finansieret forskning, såsom fremtidens lufttrafikstyringssystem (SESAR), det europæiske system til styring af jernbanetrafikken (ERTMS) og jernbaneinformationssystemer, farvandsovervågningssystemer (SafeSeaNet), flodinformationstjenester (RIS), intelligente transportsystemer (ITS) og interoperable sammenkoblede løsninger for den næste generation af systemer til multimodal transportforvaltningssystemer; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til, at der etableres yderligere intelligente mobilitetssystemer, der er udviklet ved hjælp af EU-finansieret forskning, såsom fremtidens lufttrafikstyringssystem (SESAR), det europæiske system til styring af jernbanetrafikken (ERTMS) og jernbaneinformationssystemer, farvandsovervågningssystemer (SafeSeaNet), flodinformationstjenester (RIS), intelligente transportsystemer (ITS) og interoperable sammenkoblede løsninger for den næste generation af systemer til multimodal transportforvaltningssystemer;

| 55. | understreger, at informationsteknologiske værktøjer bør anvendes i vidt omfang inden for TEN-T-nettet til forenkling af de administrative procedurer, til opsporing og lokalisering af gods og til optimering af tidsplaner og trafikstrømme; |
| --- | --- |

55.

understreger, at informationsteknologiske værktøjer bør anvendes i vidt omfang inden for TEN-T-nettet til forenkling af de administrative procedurer, til opsporing og lokalisering af gods og til optimering af tidsplaner og trafikstrømme;

Den internationale dimension af det digitale indre marked

| 56. | mener, at der er behov for et større globalt samarbejde for at opretholde og modernisere intellektuelle ejendomsrettigheder i fremtiden, hvilket er nødvendigt for at sikre innovation, beskæftigelse og en åben verdenshandel; |
| --- | --- |

56.

mener, at der er behov for et større globalt samarbejde for at opretholde og modernisere intellektuelle ejendomsrettigheder i fremtiden, hvilket er nødvendigt for at sikre innovation, beskæftigelse og en åben verdenshandel;

| 57. | glæder sig over Kommissionens seneste initiativer, men understreger behovet for at fuldende de lovgivningsmæssige bestemmelser til håndhævelsen af ophavsret i et digitalt miljø, hvilket skal skræddersyes til de nuværende krav, således at der kan indgås aftaler med vores handelspartnere på grundlag af moderne europæisk lovgivning; |
| --- | --- |

57.

glæder sig over Kommissionens seneste initiativer, men understreger behovet for at fuldende de lovgivningsmæssige bestemmelser til håndhævelsen af ophavsret i et digitalt miljø, hvilket skal skræddersyes til de nuværende krav, således at der kan indgås aftaler med vores handelspartnere på grundlag af moderne europæisk lovgivning;

| 58. | bemærker, at e-handel har udviklet sig uden for de traditionelle og standardiserede juridiske rammebetingelser for handlen; understreger betydningen af øget internationalt samarbejde inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) for at beskytte og sikre udviklingen af det globale digitale marked; opfordrer til en revision og ajourføring af den nuværende aftale om informationsteknologi (ITA) i WTO og til, at EU undersøger muligheden for en international aftale om en digital økonomi (IDEA); |
| --- | --- |

58.

bemærker, at e-handel har udviklet sig uden for de traditionelle og standardiserede juridiske rammebetingelser for handlen; understreger betydningen af øget internationalt samarbejde inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) for at beskytte og sikre udviklingen af det globale digitale marked; opfordrer til en revision og ajourføring af den nuværende aftale om informationsteknologi (ITA) i WTO og til, at EU undersøger muligheden for en international aftale om en digital økonomi (IDEA);

| 59. | mener, at begrænsning af EU-virksomheders adgang til digitale markeder og online-forbrugere via bl.a. massiv statscensur eller indskrænket markedsadgang for europæiske udbydere af online-tjenester i tredjelande udgør en handelshindring; opfordrer Kommissionen og Rådet til at medtage en beskyttelsesmekanisme i alle fremtidige handelsaftaler og især i dem, der indeholder bestemmelser om onlinetjenester og onlinefællesskaber af brugere, der deler information, for at sikre, at tredjeparter ikke stiller krav til ikt-virksomheder i EU om at indskrænke adgangen til websites, fjerne brugergenereret indhold eller stille personlige oplysninger som f.eks. personlige IP-adresser til rådighed på måder, der er i modstrid med grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; opfordrer desuden Rådet og Kommissionen til at udarbejde en strategi til bekæmpelse af tredjelandes foranstaltninger, som indskrænker adgangen for EU-virksomheder til globale online-markeder; |
| --- | --- |

59.

mener, at begrænsning af EU-virksomheders adgang til digitale markeder og online-forbrugere via bl.a. massiv statscensur eller indskrænket markedsadgang for europæiske udbydere af online-tjenester i tredjelande udgør en handelshindring; opfordrer Kommissionen og Rådet til at medtage en beskyttelsesmekanisme i alle fremtidige handelsaftaler og især i dem, der indeholder bestemmelser om onlinetjenester og onlinefællesskaber af brugere, der deler information, for at sikre, at tredjeparter ikke stiller krav til ikt-virksomheder i EU om at indskrænke adgangen til websites, fjerne brugergenereret indhold eller stille personlige oplysninger som f.eks. personlige IP-adresser til rådighed på måder, der er i modstrid med grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; opfordrer desuden Rådet og Kommissionen til at udarbejde en strategi til bekæmpelse af tredjelandes foranstaltninger, som indskrænker adgangen for EU-virksomheder til globale online-markeder;

o

o o

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

60.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0468.

(2)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 59.

(3)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 70.

(4)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 51.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0209.

(6)  EUT C 153 E af 31.5.2013, s. 25.

(7)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64.

(8)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 9.

(9)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 58.

(10)  EUT C 50 E af 21.2.2012, s. 1.

(11)  EUT L 189 af 22.7.2010, s. 1.

(12)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(13)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 26.

(14)  EUT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(15)  Det britiske ministerium for virksomheders innovation og kvalifikationer, økonomibog nr. 11: »De økonomiske konsekvenser for Storbritannien og EU ved gennemførelsen af det indre marked«, februar 2011.

(16)  Det britiske ministerium for virksomheders innovation og kvalifikationer, økonomibog nr. 11: »De økonomiske konsekvenser for Storbritannien og EU ved gennemførelsen af det indre marked«, februar 2011, og Eurostat-data om EU's BNP for 2010 og antallet af husholdninger i EU.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/130

---

P7_TA(2013)0328

Krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om krisens konsekvenser for sårbare gruppers adgang til pleje (2013/2044(INI))

(2016/C 075/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3, stk. 3, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9, 151, 153 og 168, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3, stk. 3, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9, 151, 153 og 168,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 21, 23, 24, 25, 34 og 35, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 21, 23, 24, 25, 34 og 35,

| — | der henviser til den reviderede europæiske socialpagt, særlig artikel 30 (ret til beskyttelse mod fattigdom og social udstødelse) og artikel 16 (familiens ret til social, juridisk og økonomisk beskyttelse), |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede europæiske socialpagt, særlig artikel 30 (ret til beskyttelse mod fattigdom og social udstødelse) og artikel 16 (familiens ret til social, juridisk og økonomisk beskyttelse),

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1784/1999 (2),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 6. oktober 2011 om en forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 6. oktober 2011 om en forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Solidaritet på sundhedsområdet: begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Solidaritet på sundhedsområdet: begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU« (COM(2009)0567),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Europa 2020 En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Europa 2020 En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer« (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer« (COM(2010)0636),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed« (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed« (COM(2010)0758),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »En EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020« (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »En EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020« (COM(2011)0173),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Opfølgning af den strategiske gennemførelsesplan, som det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring har udarbejdet« (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Opfølgning af den strategiske gennemførelsesplan, som det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring har udarbejdet« (COM(2012)0083),

| — | der henviser til Kommissionens rapport »Employment and Social Developments in Europe 2012«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport »Employment and Social Developments in Europe 2012«,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. oktober 2008 om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, i EU (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. oktober 2008 om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, i EU (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. juni 2010 om EU 2020 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. juni 2010 om EU 2020 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning) (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om en ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om en ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2011 om EU's strategi for integration af romaer (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2011 om EU's strategi for integration af romaer (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2011 om en EU-strategi for hjemløshed (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2011 om en EU-strategi for hjemløshed (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. februar 2013 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2013 (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. februar 2013 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2013 (15),

| — | der henviser til sine skriftlige erklæringer af 22. april 2008 om bekæmpelse af gadehjemløshed (16) og af 16. december 2010 om en EU-strategi for hjemløshed (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine skriftlige erklæringer af 22. april 2008 om bekæmpelse af gadehjemløshed (16) og af 16. december 2010 om en EU-strategi for hjemløshed (17),

| — | der henviser til rapporterne fra 2011 fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder »Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10 European Union Member States« (18) og »Fundamental rights of migrants in an irregular situation in the European Union«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra 2011 fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder »Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10 European Union Member States« (18) og »Fundamental rights of migrants in an irregular situation in the European Union«,

| — | der henviser til udvalget for social beskyttelses tredje rapport »The social impact of the economic crisis and ongoing fiscal consolidation«, der blev udgivet i marts 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til udvalget for social beskyttelses tredje rapport »The social impact of the economic crisis and ongoing fiscal consolidation«, der blev udgivet i marts 2012,

| — | der henviser til rapporten »Access to health care for vulnerable groups in the European Union 2012« udgivet af Doctors of the World, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »Access to health care for vulnerable groups in the European Union 2012« udgivet af Doctors of the World,

| — | der henviser til rapporten fra Eurofound: “Third European Quality of Life Survey — Quality of life in Europe: Impacts of the crisis’ (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Eurofound: “Third European Quality of Life Survey — Quality of life in Europe: Impacts of the crisis’ (19),

| — | der henviser til rapporten fra Eurofound: »Household debt advisory services in the European Union« (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Eurofound: »Household debt advisory services in the European Union« (20),

| — | der henviser til rapporten fra Eurofound: "Living conditions of the Roma: Substandard housing and health’ (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Eurofound: "Living conditions of the Roma: Substandard housing and health’ (21),

| — | der henviser til rapporten fra Eurofound: »Active inclusion of young people with disabilities or health problems« (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Eurofound: »Active inclusion of young people with disabilities or health problems« (22),

| — | der henviser til OECD's rapport »Fokus på helbredet — Europa 2012«, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's rapport »Fokus på helbredet — Europa 2012«,

| — | der henviser til ILO's udgivelse »Social security for all — Addressing inequities in access to health care for vulnerable groups in countries of Europe and Central Asia«, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's udgivelse »Social security for all — Addressing inequities in access to health care for vulnerable groups in countries of Europe and Central Asia«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0221/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0221/2013),

| A. | der henviser til, at alle mennesker er født frie, med lige værdighed og rettigheder, og at det er op til medlemsstaterne at fremme og sikre disse rettigheder gennem deres forfatninger og offentlige sundhedssystemer; der henviser til, at der overalt i EU er uligheder mellem kønnene i adgangen til sundhedsydelser og med hensyn til sundhedsresultater; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at alle mennesker er født frie, med lige værdighed og rettigheder, og at det er op til medlemsstaterne at fremme og sikre disse rettigheder gennem deres forfatninger og offentlige sundhedssystemer; der henviser til, at der overalt i EU er uligheder mellem kønnene i adgangen til sundhedsydelser og med hensyn til sundhedsresultater;

| B. | der henviser til, at EU's grundlæggende værdier også bør respekteres i en krisesituation, og at adgang til behandling, sundhedsydelser og social bistand bør anses for en grundlæggende rettighed for alle i EU; der henviser til, at sundhed, pleje og sociale tjenesteydelser er blevet skåret ned i de fleste medlemsstater som følge af gennemførelsen af stramningspolitikker, og at den universelle adgang til ydelser og kvaliteten af disse ydelser herved undergraves; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's grundlæggende værdier også bør respekteres i en krisesituation, og at adgang til behandling, sundhedsydelser og social bistand bør anses for en grundlæggende rettighed for alle i EU; der henviser til, at sundhed, pleje og sociale tjenesteydelser er blevet skåret ned i de fleste medlemsstater som følge af gennemførelsen af stramningspolitikker, og at den universelle adgang til ydelser og kvaliteten af disse ydelser herved undergraves;

| C. | der henviser til, at sundhedssystemerne i hele EU står over for betydelige udfordringer såsom den vedvarende statsgældskrise i euroområdet, som medfører et pres på de offentlige finanser, en aldrende befolkning, en ændring af sundhedsydelsernes art og voksende sundhedsomkostninger, der klart viser et akut behov for reform; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at sundhedssystemerne i hele EU står over for betydelige udfordringer såsom den vedvarende statsgældskrise i euroområdet, som medfører et pres på de offentlige finanser, en aldrende befolkning, en ændring af sundhedsydelsernes art og voksende sundhedsomkostninger, der klart viser et akut behov for reform;

| D. | der henviser til, at EU har verdens mest avancerede system for social beskyttelse med de højeste bidrag til sociale ydelser for borgerne, og understreger, at bevarelsen og den videre udvikling af den europæiske socialmodel skal være en politisk prioritering; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU har verdens mest avancerede system for social beskyttelse med de højeste bidrag til sociale ydelser for borgerne, og understreger, at bevarelsen og den videre udvikling af den europæiske socialmodel skal være en politisk prioritering;

| E. | der henviser til, at Verdenssundhedsorganisationen i Tallin-charteret har erklæret, at sundhed er en vigtig faktor, der bidrager til økonomisk udvikling og velstand; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Verdenssundhedsorganisationen i Tallin-charteret har erklæret, at sundhed er en vigtig faktor, der bidrager til økonomisk udvikling og velstand;

| F. | der henviser til, at uligheden er voksende i en række medlemsstater, idet de fattigste og de socialt dårligst stillede i disse stater bliver fattigere; der henviser til, at omtrent 24,2 % af EU's befolkning i 2011 risikerede fattigdom eller udelukkelse, der endvidere henviser til, at den selvrapporterede sundhed blandt lønmodtagere med lave indkomster er blevet forværret, idet der er en voksende »sundhedskløft« i forhold til de øverste 25 % af lønmodtagerne, der har de højeste indkomster; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at uligheden er voksende i en række medlemsstater, idet de fattigste og de socialt dårligst stillede i disse stater bliver fattigere; der henviser til, at omtrent 24,2 % af EU's befolkning i 2011 risikerede fattigdom eller udelukkelse, der endvidere henviser til, at den selvrapporterede sundhed blandt lønmodtagere med lave indkomster er blevet forværret, idet der er en voksende »sundhedskløft« i forhold til de øverste 25 % af lønmodtagerne, der har de højeste indkomster;

| G. | der henviser til, at langtidsledigheden stiger, hvilket bevirker, at mange borgere står uden forsikring, hvorved deres adgang til sundhedsydelser begrænses; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at langtidsledigheden stiger, hvilket bevirker, at mange borgere står uden forsikring, hvorved deres adgang til sundhedsydelser begrænses;

| H. | der henviser til, at de mest sårbare grupper bliver ramt uforholdsmæssigt hårdt af den nuværende krise, eftersom de rammes dobbelt af både indkomsttab og indskrænkede behandlingsydelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de mest sårbare grupper bliver ramt uforholdsmæssigt hårdt af den nuværende krise, eftersom de rammes dobbelt af både indkomsttab og indskrænkede behandlingsydelser;

| I. | der henviser til, at de »kronisk fattige«, ofte arbejdsløse eller med lavtlønnet beskæftigelse, enlige, der bor alene med børn, og som ikke er i beskæftigelse, eller som kun arbejder i få timer, og ældre mennesker i Central- og Østeuropa konsekvent betragtes som hørende til de mest sårbare grupper; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de »kronisk fattige«, ofte arbejdsløse eller med lavtlønnet beskæftigelse, enlige, der bor alene med børn, og som ikke er i beskæftigelse, eller som kun arbejder i få timer, og ældre mennesker i Central- og Østeuropa konsekvent betragtes som hørende til de mest sårbare grupper;

| J. | der henviser til, at de seneste undersøgelser bekræfter, at der er opstået en ny gruppe sårbare mennesker, der tidligere var forholdsvis velstående, men som nu er i vanskeligheder på grund af personlig gæld; påpeger, at mennesker, der nu er kommet i nød, måske ikke vil kunne klare sig og vil begynde at forsømme regninger eller afbetaling på gæld eller ikke længere vil være i stand til at betale for nødvendige forsorgstjenester og dermed må frygte at blive nødsaget til at forlade deres bolig; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de seneste undersøgelser bekræfter, at der er opstået en ny gruppe sårbare mennesker, der tidligere var forholdsvis velstående, men som nu er i vanskeligheder på grund af personlig gæld; påpeger, at mennesker, der nu er kommet i nød, måske ikke vil kunne klare sig og vil begynde at forsømme regninger eller afbetaling på gæld eller ikke længere vil være i stand til at betale for nødvendige forsorgstjenester og dermed må frygte at blive nødsaget til at forlade deres bolig;

| K. | der henviser til, at offentlige tjenesteydelser — der er offentligt ejet og administreret, med demokratisk inddragelse af deres brugere — spiller en vigtig rolle på områder af afgørende betydning for kvinder og børns velfærd, navnlig sundhed, uddannelse, retsvæsen, vand, boliger, transport, børnepasning og pleje af de ældre; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at offentlige tjenesteydelser — der er offentligt ejet og administreret, med demokratisk inddragelse af deres brugere — spiller en vigtig rolle på områder af afgørende betydning for kvinder og børns velfærd, navnlig sundhed, uddannelse, retsvæsen, vand, boliger, transport, børnepasning og pleje af de ældre;

| L. | der henviser til, at fragmenteringen af sundhedsplejeordningerne kan føre til en situation, hvor mange patienter ikke modtager den nødvendige medicinske behandling, mens andre modtager behandling, der måske er unødvendig eller endda skadelig; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at fragmenteringen af sundhedsplejeordningerne kan føre til en situation, hvor mange patienter ikke modtager den nødvendige medicinske behandling, mens andre modtager behandling, der måske er unødvendig eller endda skadelig;

| M. | der henviser til, at krisen har øget risikoen for langvarig udelukkelse fra arbejdsmarkedet, især for de unge, der er de mest sårbare over for dens konsekvenser for så vidt angår den fremtidige deltagelse på arbejdsmarkedet og indtjening; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at krisen har øget risikoen for langvarig udelukkelse fra arbejdsmarkedet, især for de unge, der er de mest sårbare over for dens konsekvenser for så vidt angår den fremtidige deltagelse på arbejdsmarkedet og indtjening;

| N. | der henviser til, at flere og flere mennesker i EU arbejder ud over den lovbestemte pensionsalder, dels på grund af økonomiske behov, idet andre kilder til husstandsindkomst efter pensioneringen er kommet under pres; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at flere og flere mennesker i EU arbejder ud over den lovbestemte pensionsalder, dels på grund af økonomiske behov, idet andre kilder til husstandsindkomst efter pensioneringen er kommet under pres;

| O. | der henviser til, at tjenesteydelsers omkostninger for brugerne er stigende i nogle medlemsstater, hvilket gør, at mange mennesker ikke længere har råd til et ydelsesniveau, der dækker deres definerede behov, med det resultat at de mister uafhængighed, oplever øget stress i deres private og arbejdsmæssige sammenhænge samt risikerer potentielt ødelæggende virkninger på deres helbred, hvilket fører til social udstødelse; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at tjenesteydelsers omkostninger for brugerne er stigende i nogle medlemsstater, hvilket gør, at mange mennesker ikke længere har råd til et ydelsesniveau, der dækker deres definerede behov, med det resultat at de mister uafhængighed, oplever øget stress i deres private og arbejdsmæssige sammenhænge samt risikerer potentielt ødelæggende virkninger på deres helbred, hvilket fører til social udstødelse;

| P. | der henviser til, at sundhedssystemer (utilsigtet) kan skabe forhindringer i adgangen til sundhedsydelser eller tilbyde sundhedsydelser af forskellig kvalitet til personer, der deler mere end én beskyttet egenskab, såsom køn, alder eller tilhørsforhold til en minoritetsgruppe; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at sundhedssystemer (utilsigtet) kan skabe forhindringer i adgangen til sundhedsydelser eller tilbyde sundhedsydelser af forskellig kvalitet til personer, der deler mere end én beskyttet egenskab, såsom køn, alder eller tilhørsforhold til en minoritetsgruppe;

| Q. | der henviser til, at nogle sociale sikringsordninger ændres med henblik på at fjerne eller begrænse adgangen til sundhedsydelser for visse grupper og adgangen til godtgørelse for visse behandlinger og lægemidler (23), hvilket skaber yderligere risici for den personlige sundhed og folkesundheden samt for disse systemers langsigtede bæredygtighed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at nogle sociale sikringsordninger ændres med henblik på at fjerne eller begrænse adgangen til sundhedsydelser for visse grupper og adgangen til godtgørelse for visse behandlinger og lægemidler (23), hvilket skaber yderligere risici for den personlige sundhed og folkesundheden samt for disse systemers langsigtede bæredygtighed;

| R. | der henviser til, at det anslås, at størstedelen af al pleje i EU for tiden leveres af uformelle, ulønnede plejere; der henviser til, at denne enorme ressource er truet på grund af en række demografiske udviklinger samt den voksende plejebyrde; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det anslås, at størstedelen af al pleje i EU for tiden leveres af uformelle, ulønnede plejere; der henviser til, at denne enorme ressource er truet på grund af en række demografiske udviklinger samt den voksende plejebyrde;

| S. | der henviser til, at retten til et udvalg af støttetilbud i hjemmet og på boligområdet samt andre lokale støttetilbud, herunder personlig bistand, er nedfældet i artikel 19 og artikel 26 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at retten til et udvalg af støttetilbud i hjemmet og på boligområdet samt andre lokale støttetilbud, herunder personlig bistand, er nedfældet i artikel 19 og artikel 26 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap;

| T. | der henviser til, at årsagerne til, at børn anbringes i alternative plejeordninger, er komplicerede og mangesidige, men ofte viser sig at være direkte eller indirekte knyttet til fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at årsagerne til, at børn anbringes i alternative plejeordninger, er komplicerede og mangesidige, men ofte viser sig at være direkte eller indirekte knyttet til fattigdom og social udstødelse;

| U. | der henviser til, at mangel på nøjagtige og tilgængelige oplysninger kan bidrage til, at sårbare grupper bliver ude af stand til at få adgang til den nødvendige behandling, som de har ret til; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at mangel på nøjagtige og tilgængelige oplysninger kan bidrage til, at sårbare grupper bliver ude af stand til at få adgang til den nødvendige behandling, som de har ret til;

| V. | der henviser til, at der berettes om voksende vanskeligheder, som visse EU-borgere og andre, der ifølge loven er berettiget hertil, støder på under udøvelsen af deres rettigheder i situationer, der går på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der berettes om voksende vanskeligheder, som visse EU-borgere og andre, der ifølge loven er berettiget hertil, støder på under udøvelsen af deres rettigheder i situationer, der går på tværs af grænserne;

| W. | der henviser til, at problemer med den medicinske demografi (lave niveauer af plejeydelser i visse geografiske områder) i en række medlemsstater gør det sværere for udsatte grupper at få adgang til behandling; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at problemer med den medicinske demografi (lave niveauer af plejeydelser i visse geografiske områder) i en række medlemsstater gør det sværere for udsatte grupper at få adgang til behandling;

| X. | der henviser til, at der i stigende grad rapporteres om voksende sociale skel og aggressive holdninger, der resulterer i verbale og korporlige angreb på minoriteter og sårbare personer; der henviser til, at sådanne hændelser bør indberettes i detaljer; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at der i stigende grad rapporteres om voksende sociale skel og aggressive holdninger, der resulterer i verbale og korporlige angreb på minoriteter og sårbare personer; der henviser til, at sådanne hændelser bør indberettes i detaljer;

| Y. | der henviser til, at der i nogle medlemsstater er sket et politisk tilbageskridt på området for handicappede, personer med indlæringsvanskeligheder og psykisk syge, idet der sker en bevægelse væk fra en rettighedsbaseret inklusiv tilgang, der er rettet mod fuld inklusion i samfundet, imod en mere institutionel og opdelende tilgang, der også kendes fra fortiden; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der i nogle medlemsstater er sket et politisk tilbageskridt på området for handicappede, personer med indlæringsvanskeligheder og psykisk syge, idet der sker en bevægelse væk fra en rettighedsbaseret inklusiv tilgang, der er rettet mod fuld inklusion i samfundet, imod en mere institutionel og opdelende tilgang, der også kendes fra fortiden;

| Z. | understreger det store beskæftigelsespotentiale i social- og sundhedssektoren i hele EU; |
| --- | --- |

Z.

understreger det store beskæftigelsespotentiale i social- og sundhedssektoren i hele EU;

| AA. | der henviser til, at mange job i sundheds- og plejesektoren i nogle medlemsstater stadig er dårligt lønnede, ofte uden tilbud om formelle kontrakter og andre grundlæggende arbejdstagerrettigheder, og som er lidet attraktive på grund af den høje risiko for fysisk og psykisk stress, faren for »udbrændthed« og manglende muligheder for karriereudvikling; der henviser til, at sektoren kun tilbyder ringe mulighed for uddannelse, og at de ansatte desuden mestendels er ældre mennesker, kvinder og vandrende arbejdstagere; der henviser til, at pleje i EU ofte leveres af uformelle, ulønnede plejere, der selv kan betragtes som en sårbar gruppe på grund af stigende pres om at levere et mere sofistikeret og teknisk plejeniveau; der henviser til, at en række medlemsstater ikke tilbyder plejeydelser af ordentlig kvalitet, som alle har adgang til uanset indtægt; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at mange job i sundheds- og plejesektoren i nogle medlemsstater stadig er dårligt lønnede, ofte uden tilbud om formelle kontrakter og andre grundlæggende arbejdstagerrettigheder, og som er lidet attraktive på grund af den høje risiko for fysisk og psykisk stress, faren for »udbrændthed« og manglende muligheder for karriereudvikling; der henviser til, at sektoren kun tilbyder ringe mulighed for uddannelse, og at de ansatte desuden mestendels er ældre mennesker, kvinder og vandrende arbejdstagere; der henviser til, at pleje i EU ofte leveres af uformelle, ulønnede plejere, der selv kan betragtes som en sårbar gruppe på grund af stigende pres om at levere et mere sofistikeret og teknisk plejeniveau; der henviser til, at en række medlemsstater ikke tilbyder plejeydelser af ordentlig kvalitet, som alle har adgang til uanset indtægt;

| AB. | der henviser til, at overgangen fra de institutionelle til nærmiljøbaserede former for pleje kræver øget boligrelaterede støtte for at give sårbare mennesker mulighed for at leve uafhængigt; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at overgangen fra de institutionelle til nærmiljøbaserede former for pleje kræver øget boligrelaterede støtte for at give sårbare mennesker mulighed for at leve uafhængigt;

| AC. | der henviser til, at unge, der forlader behandlingssituationer til fordel for et uafhængigt liv, er særlig udsatte for fattigdom og social marginalisering; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at unge, der forlader behandlingssituationer til fordel for et uafhængigt liv, er særlig udsatte for fattigdom og social marginalisering;

| AD. | der henviser til, at et stigende antal ældre skal klassificeres som sårbare; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at et stigende antal ældre skal klassificeres som sårbare;

| AE. | der henviser til, at fattige EU-borgere, der er statsborgere i andre medlemsstater, og tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af den sociale sikringsordning i en anden medlemsstat, også kan opleve store vanskeligheder med at få adgang behandling; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at fattige EU-borgere, der er statsborgere i andre medlemsstater, og tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af den sociale sikringsordning i en anden medlemsstat, også kan opleve store vanskeligheder med at få adgang behandling;

| AF. | der henviser til, at alle mennesker har ret til en levestandard, der er tilstrækkelig høj til at sikre deres familiers sundhed og trivsel; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at alle mennesker har ret til en levestandard, der er tilstrækkelig høj til at sikre deres familiers sundhed og trivsel;

| AG. | der henviser til, at det er vigtigt at understrege betydningen af civilsamfundet og civile organisationer, som spiller en afgørende rolle, når det handler om at nå ud til udsatte grupper; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at det er vigtigt at understrege betydningen af civilsamfundet og civile organisationer, som spiller en afgørende rolle, når det handler om at nå ud til udsatte grupper;

| AH. | der henviser til, at sundhedsbeskyttelse har stor indvirkning på menneskers livskvalitet, levetid og værdighed; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at sundhedsbeskyttelse har stor indvirkning på menneskers livskvalitet, levetid og værdighed;

| AI. | der henviser til, at ca. 10 % af fødslerne i Europa i løbet af et givet år er for tidlige fødsler (under 37 ugers svangerskab), og at mødre med for tidligt fødte børn ofte ikke har adgang til kvalitetsprægede sundhedsydelser, hvilket har endnu større indflydelse på mulighederne for at forene familie- og arbejdsliv; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at ca. 10 % af fødslerne i Europa i løbet af et givet år er for tidlige fødsler (under 37 ugers svangerskab), og at mødre med for tidligt fødte børn ofte ikke har adgang til kvalitetsprægede sundhedsydelser, hvilket har endnu større indflydelse på mulighederne for at forene familie- og arbejdsliv;

| AJ. | der henviser til, at fattigdom, utilstrækkelig uddannelse og dårligere social integration giver sig udslag i dårligere sundhed; der henviser til, at de største hindringer for sårbare gruppers adgang til sundhedspleje er manglende viden om eller forståelse af sundhedssystemet og administrative problemer samt manglende viden om sygdomsforebyggelse og manglende fysisk adgang til sundhedstjenester; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at fattigdom, utilstrækkelig uddannelse og dårligere social integration giver sig udslag i dårligere sundhed; der henviser til, at de største hindringer for sårbare gruppers adgang til sundhedspleje er manglende viden om eller forståelse af sundhedssystemet og administrative problemer samt manglende viden om sygdomsforebyggelse og manglende fysisk adgang til sundhedstjenester;

| 1. | opfordrer Kommissionen til at kræve, at medlemsstaterne fremlægger oplysninger om de spareforanstaltninger, der træffes, og foretager evaluering af de sociale virkninger af spareforanstaltningerne og kommer med anbefalinger til, hvordan de sociale virkninger af disse foranstaltninger kan håndteres i deres landespecifikke anbefalinger; opfordrer Kommissionen til at udarbejde regelmæssige sammenfattende rapporter om disse evalueringer og fremsende dem til Parlamentet; opfordrer til, at der i forløbet under det europæiske semester ikke blot fokuseres på finansiel bæredygtighed og sociale sikringsordninger, men at der også tages hensyn til eventuelle virkninger for tilgængeligheden og kvaliteten af plejetjenesterne; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at kræve, at medlemsstaterne fremlægger oplysninger om de spareforanstaltninger, der træffes, og foretager evaluering af de sociale virkninger af spareforanstaltningerne og kommer med anbefalinger til, hvordan de sociale virkninger af disse foranstaltninger kan håndteres i deres landespecifikke anbefalinger; opfordrer Kommissionen til at udarbejde regelmæssige sammenfattende rapporter om disse evalueringer og fremsende dem til Parlamentet; opfordrer til, at der i forløbet under det europæiske semester ikke blot fokuseres på finansiel bæredygtighed og sociale sikringsordninger, men at der også tages hensyn til eventuelle virkninger for tilgængeligheden og kvaliteten af plejetjenesterne;

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde til og fremme sociale investeringer i sociale tjenester såsom sundheds-, pleje- og socialsektorerne, som er væsentlige i betragtning af de demografiske ændringer og de sociale konsekvenser af krisen, og som har et stort potentiale for jobskabelse; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde til og fremme sociale investeringer i sociale tjenester såsom sundheds-, pleje- og socialsektorerne, som er væsentlige i betragtning af de demografiske ændringer og de sociale konsekvenser af krisen, og som har et stort potentiale for jobskabelse;

| 3. | er overbevist om, at de nødvendige reformer bør tage fat på sundhedsplejens kvalitet og effektivitet, forbedre adgangen til den rette sundhedspleje på det rette tidspunkt i de rette omgivelser og holde folk sunde og sikre, at de almindelige og uundgåelige komplikationer ved sygdomme så vidt muligt forebygges; |
| --- | --- |

3.

er overbevist om, at de nødvendige reformer bør tage fat på sundhedsplejens kvalitet og effektivitet, forbedre adgangen til den rette sundhedspleje på det rette tidspunkt i de rette omgivelser og holde folk sunde og sikre, at de almindelige og uundgåelige komplikationer ved sygdomme så vidt muligt forebygges;

| 4. | minder om, at medlemsstaterne er blevet enige om at anlægge en strategi, der markerer et skift fra »helbredende« foranstaltninger, som behandler symptomerne på udstødelse og dårligt helbred, over til »forebyggende« foranstaltninger som en strategi for at forbedre livskvaliteten og reducere de økonomiske byrder forbundet med kroniske sygdomme, sårbarhed og handicap (24); understreger i denne forbindelse de langsigtede omkostninger ved ikke at handle; |
| --- | --- |

4.

minder om, at medlemsstaterne er blevet enige om at anlægge en strategi, der markerer et skift fra »helbredende« foranstaltninger, som behandler symptomerne på udstødelse og dårligt helbred, over til »forebyggende« foranstaltninger som en strategi for at forbedre livskvaliteten og reducere de økonomiske byrder forbundet med kroniske sygdomme, sårbarhed og handicap (24); understreger i denne forbindelse de langsigtede omkostninger ved ikke at handle;

| 5. | mener, at det er en falsk besparelse at afskære sårbare personer fra adgang til sundheds- eller behandlingsydelser, eftersom dette på lang sigt kan få negativ indvirkning på sundhedsudgifterne samt på såvel den personlige sundhed som folkesundheden; |
| --- | --- |

5.

mener, at det er en falsk besparelse at afskære sårbare personer fra adgang til sundheds- eller behandlingsydelser, eftersom dette på lang sigt kan få negativ indvirkning på sundhedsudgifterne samt på såvel den personlige sundhed som folkesundheden;

| 6. | mener, at mange af de kortsigtede besparelsestiltag, der er under gennemførelse, såsom indførelsen af krav om forudgående betaling af gebyrer for adgang til sundhedspleje, højere egenbetaling eller udelukkelse fra adgang til pleje for sårbare grupper, ikke til fulde er blevet undersøgt for deres mere vidtrækkende sociale og økonomiske konsekvenser eller potentielt diskriminerende virkninger og konsekvenser på langt sigt, herunder risici for folkesundheden og mulige konsekvenser for den forventede levetid; understreger, at sådanne foranstaltninger har uforholdsmæssigt store negative virkninger for sårbare grupper; |
| --- | --- |

6.

mener, at mange af de kortsigtede besparelsestiltag, der er under gennemførelse, såsom indførelsen af krav om forudgående betaling af gebyrer for adgang til sundhedspleje, højere egenbetaling eller udelukkelse fra adgang til pleje for sårbare grupper, ikke til fulde er blevet undersøgt for deres mere vidtrækkende sociale og økonomiske konsekvenser eller potentielt diskriminerende virkninger og konsekvenser på langt sigt, herunder risici for folkesundheden og mulige konsekvenser for den forventede levetid; understreger, at sådanne foranstaltninger har uforholdsmæssigt store negative virkninger for sårbare grupper;

| 7. | finder det beklageligt, at nogle sundhedsproblemer er forbundet med en social stigmatisering, der får folk til at undlade at opsøge den nødvendige behandling, hvilket også kan føre til, at eksempelvis overførbare sygdomme forbliver ubehandlede og dermed udgør en risiko for folkesundheden; |
| --- | --- |

7.

finder det beklageligt, at nogle sundhedsproblemer er forbundet med en social stigmatisering, der får folk til at undlade at opsøge den nødvendige behandling, hvilket også kan føre til, at eksempelvis overførbare sygdomme forbliver ubehandlede og dermed udgør en risiko for folkesundheden;

| 8. | beklager de uforholdsmæssigt store konsekvenser, som landenes praksisser for pågribelse og rapporteringsforpligtelser i forbindelse med retshåndhævelsen vedrørende immigration har for papirløse migranters muligheder for at modtage lægehjælp (25); |
| --- | --- |

8.

beklager de uforholdsmæssigt store konsekvenser, som landenes praksisser for pågribelse og rapporteringsforpligtelser i forbindelse med retshåndhævelsen vedrørende immigration har for papirløse migranters muligheder for at modtage lægehjælp (25);

| 9. | erkender, at der er en tæt forbindelse mellem en række sårbarheder, erfaringer med institutionel pleje, manglende adgang til lokalbaseret kvalitetspleje og deraf følgende hjemløshed; minder om, at sundheds- og plejetjenesterne kan spille en vigtig rolle for at forebygge og imødegå fattigdom og social udstødelse, herunder i dens ekstreme former, såsom hjemløshed; understreger, at grupper, der er omfattet af flere sårbarhedsfaktorer, såsom romaer, personer uden gyldig opholdstilladelse og hjemløse, har endnu højere risiko for ikke at blive omfattet af risikoforebyggende kampagner, screening og behandling; |
| --- | --- |

9.

erkender, at der er en tæt forbindelse mellem en række sårbarheder, erfaringer med institutionel pleje, manglende adgang til lokalbaseret kvalitetspleje og deraf følgende hjemløshed; minder om, at sundheds- og plejetjenesterne kan spille en vigtig rolle for at forebygge og imødegå fattigdom og social udstødelse, herunder i dens ekstreme former, såsom hjemløshed; understreger, at grupper, der er omfattet af flere sårbarhedsfaktorer, såsom romaer, personer uden gyldig opholdstilladelse og hjemløse, har endnu højere risiko for ikke at blive omfattet af risikoforebyggende kampagner, screening og behandling;

| 10. | påpeger de negative langsigtede virkninger af nedskæringer i forebyggende helbredsforanstaltninger i en krisetid; mener, at forebyggende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt at reducere dem, i det mindste skal bringes tilbage til det tidligere niveau for at bevare kontinuiteten og undgå at ødelægge infrastrukturen; understreger, at den økonomiske og finansielle krise og de såkaldte sparepolitikker, der er blevet medlemsstaterne pålagt, ikke bør give anledning til faldende investeringer inden for nationale sundhedsydelser, men at der på grund af deres betydning og væsentlige karakter tværtimod bør udfoldes bestræbelser på at konsolidere disse tjenester, så de kan opfylde samfundets, navnlig de mest sårbare gruppers, behov; |
| --- | --- |

10.

påpeger de negative langsigtede virkninger af nedskæringer i forebyggende helbredsforanstaltninger i en krisetid; mener, at forebyggende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt at reducere dem, i det mindste skal bringes tilbage til det tidligere niveau for at bevare kontinuiteten og undgå at ødelægge infrastrukturen; understreger, at den økonomiske og finansielle krise og de såkaldte sparepolitikker, der er blevet medlemsstaterne pålagt, ikke bør give anledning til faldende investeringer inden for nationale sundhedsydelser, men at der på grund af deres betydning og væsentlige karakter tværtimod bør udfoldes bestræbelser på at konsolidere disse tjenester, så de kan opfylde samfundets, navnlig de mest sårbare gruppers, behov;

| 11. | er af den holdning, at spareforanstaltninger under ingen omstændigheder må fratage borgerne deres adgang til grundlæggende sociale tjenesteydelser og sundhedsydelser eller innovation og kvalitet inden for levering af sociale tjenesteydelser eller vende positive tendenser i politikudformningen; |
| --- | --- |

11.

er af den holdning, at spareforanstaltninger under ingen omstændigheder må fratage borgerne deres adgang til grundlæggende sociale tjenesteydelser og sundhedsydelser eller innovation og kvalitet inden for levering af sociale tjenesteydelser eller vende positive tendenser i politikudformningen;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme ansættelse inden for sociale plejetjenester og arbejde på at øge sektorens tiltrækningskraft som en potentiel karrieremulighed for unge; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme ansættelse inden for sociale plejetjenester og arbejde på at øge sektorens tiltrækningskraft som en potentiel karrieremulighed for unge;

| 13. | understreger, at antallet af EU-borgere, der bor i et andet EU-land end deres eget og ikke har nogen sygeforsikring, f.eks. på grund af arbejdsløshed, eller fordi de har mistet deres opholdstilladelse, er voksende; understreger, at EU-borgere, der er omfattet af sygesikringen i et andet EU-land ofte har svært ved at få adgang til behandling, eftersom de er nødt til at betale på forhånd; |
| --- | --- |

13.

understreger, at antallet af EU-borgere, der bor i et andet EU-land end deres eget og ikke har nogen sygeforsikring, f.eks. på grund af arbejdsløshed, eller fordi de har mistet deres opholdstilladelse, er voksende; understreger, at EU-borgere, der er omfattet af sygesikringen i et andet EU-land ofte har svært ved at få adgang til behandling, eftersom de er nødt til at betale på forhånd;

| 14. | er bekymret over, at handicappede i hele EU rammes uforholdsmæssig hårdt af nedskæringer i de offentlige udgifter, hvorved de mister støttetjenester, som gør det muligt for dem at leve et uafhængigt liv i lokalsamfundet; |
| --- | --- |

14.

er bekymret over, at handicappede i hele EU rammes uforholdsmæssig hårdt af nedskæringer i de offentlige udgifter, hvorved de mister støttetjenester, som gør det muligt for dem at leve et uafhængigt liv i lokalsamfundet;

| 15. | mener, at dette vil føre til, at et øget antal mennesker kommer til at leve under langvarig institutionel pleje, og at handicappede i endnu højere grad vil opleve udstødelse i EU, hvilket er i direkte modstrid med EU's forpligtelser i henhold til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og den europæiske handicapstrategi 2010-2020; |
| --- | --- |

15.

mener, at dette vil føre til, at et øget antal mennesker kommer til at leve under langvarig institutionel pleje, og at handicappede i endnu højere grad vil opleve udstødelse i EU, hvilket er i direkte modstrid med EU's forpligtelser i henhold til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og den europæiske handicapstrategi 2010-2020;

| 16. | understreger, at behandling og pleje, der skal modtages af personer med handicap, bør ydes på en tilgængelig måde, ikke alene med hensyn til infrastruktur, men også hvad angår kommunikation, hvilket er særligt vigtigt i tilfælde af personer med intellektuelle handicap (indlæringsvanskeligheder); understreger nødvendigheden af at fremme uddannelse af plejere og praktiserende læger, så de kan levere behandling og pleje på en tilgængelig måde; |
| --- | --- |

16.

understreger, at behandling og pleje, der skal modtages af personer med handicap, bør ydes på en tilgængelig måde, ikke alene med hensyn til infrastruktur, men også hvad angår kommunikation, hvilket er særligt vigtigt i tilfælde af personer med intellektuelle handicap (indlæringsvanskeligheder); understreger nødvendigheden af at fremme uddannelse af plejere og praktiserende læger, så de kan levere behandling og pleje på en tilgængelig måde;

| 17. | mener, at enhver form for nedskæringer på behandling og støtteydelser for unge eller andre sårbare grupper vil underminere EU's eksisterende politikker vedrørende aktiv inklusion; understreger, at den høje ungdomsarbejdsløshed lægger yderligere pres på alle former for sociale ydelser, og at en målrettet indsats kunne afhjælpe dette; |
| --- | --- |

17.

mener, at enhver form for nedskæringer på behandling og støtteydelser for unge eller andre sårbare grupper vil underminere EU's eksisterende politikker vedrørende aktiv inklusion; understreger, at den høje ungdomsarbejdsløshed lægger yderligere pres på alle former for sociale ydelser, og at en målrettet indsats kunne afhjælpe dette;

| 18. | bemærker, at en stor del af vore medborgere — de langtidsledige og deres pårørende — på grund af stigende arbejdsløshed og langtidsledighed som følge af krisen nægtes adgang til det offentlige sundhedsvæsen, social sikring og sundhedspleje; opfordrer medlemsstaterne, og især dem med den største arbejdsløshed, til effektivt og hurtigt at forsøge at løse dette store problem ved at vedtage de nødvendige foranstaltninger; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at en stor del af vore medborgere — de langtidsledige og deres pårørende — på grund af stigende arbejdsløshed og langtidsledighed som følge af krisen nægtes adgang til det offentlige sundhedsvæsen, social sikring og sundhedspleje; opfordrer medlemsstaterne, og især dem med den største arbejdsløshed, til effektivt og hurtigt at forsøge at løse dette store problem ved at vedtage de nødvendige foranstaltninger;

| 19. | glæder sig over Kommissionens henstilling af 20. februar 2013 om »Investering i børn: hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte«; anerkender, at investeringer rettet mod børns første år er vigtige og omkostningseffektive, idet de bidrager til at udvikle børnenes fulde potentiale; anerkender, at det er væsentligt for udviklingen af relevante og effektive børnebeskyttelsesydelser og for etableringen af omfattende forebyggelsesstrategier, at der bliver investeret i sociale tjenesteydelser af høj kvalitet; minder om vigtigheden af at anstille et livsforløbsperspektiv og af sundhedsfremme, forebyggelse og tidlig diagnose; understreger, at den nylige mæslingepandemi har vist, hvor vigtige gratis vaccinationer til børn er for folkesundheden; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over Kommissionens henstilling af 20. februar 2013 om »Investering i børn: hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte«; anerkender, at investeringer rettet mod børns første år er vigtige og omkostningseffektive, idet de bidrager til at udvikle børnenes fulde potentiale; anerkender, at det er væsentligt for udviklingen af relevante og effektive børnebeskyttelsesydelser og for etableringen af omfattende forebyggelsesstrategier, at der bliver investeret i sociale tjenesteydelser af høj kvalitet; minder om vigtigheden af at anstille et livsforløbsperspektiv og af sundhedsfremme, forebyggelse og tidlig diagnose; understreger, at den nylige mæslingepandemi har vist, hvor vigtige gratis vaccinationer til børn er for folkesundheden;

| 20. | anerkender det enorme sociale og økonomiske bidrag, som familiemedlemmer, der fungerer som plejere, og frivillige (uformel pleje) yder, og det voksende ansvar, der lægges på deres skuldre som følge af reduktionerne i ydelserne eller de stigende omkostninger ved disse; mener, at spareforanstaltninger ikke bør føre til yderligere overbebyrdelse af uformelle plejere; understreger betydningen af at anerkende plejeres faglige kompetence og af at sikre høj kvalitet i arbejdet; anmoder om passende støtte og bistand til familiemedlemmer, der optræder som plejere, i bestræbelserne på at kombinere pleje og karriere og mener, at den tid, der bruges som plejer, skal medregnes som pensionsberettiget; fremhæver, at størstedelen af den pleje, der udføres i EU, udføres på uformel basis, dvs. af familiemedlemmer og frivillige, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at øge værdsættelsen af og den finansielle belønning for dette bidrag; |
| --- | --- |

20.

anerkender det enorme sociale og økonomiske bidrag, som familiemedlemmer, der fungerer som plejere, og frivillige (uformel pleje) yder, og det voksende ansvar, der lægges på deres skuldre som følge af reduktionerne i ydelserne eller de stigende omkostninger ved disse; mener, at spareforanstaltninger ikke bør føre til yderligere overbebyrdelse af uformelle plejere; understreger betydningen af at anerkende plejeres faglige kompetence og af at sikre høj kvalitet i arbejdet; anmoder om passende støtte og bistand til familiemedlemmer, der optræder som plejere, i bestræbelserne på at kombinere pleje og karriere og mener, at den tid, der bruges som plejer, skal medregnes som pensionsberettiget; fremhæver, at størstedelen af den pleje, der udføres i EU, udføres på uformel basis, dvs. af familiemedlemmer og frivillige, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at øge værdsættelsen af og den finansielle belønning for dette bidrag;

| 21. | anerkender, at flere og flere kvinder har lønnet beskæftigelse (selvom de tjener 18 % mindre end mænd), mens kvinder samtidigt stadig relativt ofte fungerer som plejere (78 % af alle plejere er kvinder), og at dette er en yderligere udfordring i bestræbelserne på at nå målet med tilfredsstillende forening af arbejds- og privatliv; mener, at fleksible arbejdsmuligheder generelt er vigtige for at hjælpe borgerne med at kombinere arbejde og pleje; er bekymret over de negative virkninger, som nedskæringerne i serviceydelserne eller de stigende omkostninger i forbindelse hermed har for kvinders beskæftigelse, forening af arbejds- og privatliv, ligestilling mellem kønnene og sund aldring; |
| --- | --- |

21.

anerkender, at flere og flere kvinder har lønnet beskæftigelse (selvom de tjener 18 % mindre end mænd), mens kvinder samtidigt stadig relativt ofte fungerer som plejere (78 % af alle plejere er kvinder), og at dette er en yderligere udfordring i bestræbelserne på at nå målet med tilfredsstillende forening af arbejds- og privatliv; mener, at fleksible arbejdsmuligheder generelt er vigtige for at hjælpe borgerne med at kombinere arbejde og pleje; er bekymret over de negative virkninger, som nedskæringerne i serviceydelserne eller de stigende omkostninger i forbindelse hermed har for kvinders beskæftigelse, forening af arbejds- og privatliv, ligestilling mellem kønnene og sund aldring;

| 22. | minder om, at plejesektoren af EU er blevet identificeret som et område med potentiel vækst i beskæftigelsen, og Europa-Parlamentet har peget på behovet for bedre løn og uddannelse med henblik på at gøre dette til et attraktivt karrierevalg og forbedre servicekvaliteten; påpeger den mærkbare mangel på arbejdskraft i dele af sundheds- og plejesektoren og opfordrer medlemsstaterne til at fremme plejeuddannelser blandt unge samt kursusforanstaltninger, der kan hjælpe plejere og udbydere til bedre at forstå plejekrævende personers behov; |
| --- | --- |

22.

minder om, at plejesektoren af EU er blevet identificeret som et område med potentiel vækst i beskæftigelsen, og Europa-Parlamentet har peget på behovet for bedre løn og uddannelse med henblik på at gøre dette til et attraktivt karrierevalg og forbedre servicekvaliteten; påpeger den mærkbare mangel på arbejdskraft i dele af sundheds- og plejesektoren og opfordrer medlemsstaterne til at fremme plejeuddannelser blandt unge samt kursusforanstaltninger, der kan hjælpe plejere og udbydere til bedre at forstå plejekrævende personers behov;

| 23. | understreger den voksende betydning af, at der findes mobile enheder til at føre tjenesteydelser frem til dem, der har brug for det, i bymæssige områder såvel som i landdistrikter; |
| --- | --- |

23.

understreger den voksende betydning af, at der findes mobile enheder til at føre tjenesteydelser frem til dem, der har brug for det, i bymæssige områder såvel som i landdistrikter;

| 24. | understreger det værdifulde bidrag, som den frivillige sektor yder til pleje af ældre med plejebehov samt — om nødvendigt — til pleje af isolerede enkeltpersoner, der bor alene; |
| --- | --- |

24.

understreger det værdifulde bidrag, som den frivillige sektor yder til pleje af ældre med plejebehov samt — om nødvendigt — til pleje af isolerede enkeltpersoner, der bor alene;

| 25. | påskønner, at det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring er blevet valgt til at imødegå de udfordringer, der opstår som følge af demografisk aldring; understreger, at dette omfatter målet om at forlænge den sunde levetid for EU-borgerne med to år inden 2020; derudover arbejdes der til fordel for Europa ad tre forskellige spor ved at:






  i) | forbedre ældres sundhed og livskvalitet |
| --- | --- | --- |

25.

påskønner, at det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring er blevet valgt til at imødegå de udfordringer, der opstår som følge af demografisk aldring; understreger, at dette omfatter målet om at forlænge den sunde levetid for EU-borgerne med to år inden 2020; derudover arbejdes der til fordel for Europa ad tre forskellige spor ved at:

i)

forbedre ældres sundhed og livskvalitet

| ii) | forbedre plejesystemernes bæredygtighed og effektivitet og |
| --- | --- |

ii)

forbedre plejesystemernes bæredygtighed og effektivitet og

| iii) | skabe vækst og markedsmuligheder for erhvervslivet; |
| --- | --- |

iii)

skabe vækst og markedsmuligheder for erhvervslivet;

| 26. | anerkender det arbejde, der udføres af organisationer fra den tredje sektor og af frivillige organisationer, men er af den holdning, at dette ikke bør udgøre en erstatning for statens ansvar for at sikre effektiv, pålidelig og prisoverkommelig levering af behandlingsydelser af høj kvalitet, som er tilgængelige for alle som et offentligt gode med finansiel støtte fra offentlige midler; |
| --- | --- |

26.

anerkender det arbejde, der udføres af organisationer fra den tredje sektor og af frivillige organisationer, men er af den holdning, at dette ikke bør udgøre en erstatning for statens ansvar for at sikre effektiv, pålidelig og prisoverkommelig levering af behandlingsydelser af høj kvalitet, som er tilgængelige for alle som et offentligt gode med finansiel støtte fra offentlige midler;

| 27. | fremhæver EU-kvalitetsrammerne for langsigtet pleje, som opstiller principper og retningslinjer for ældre plejekrævende menneskers værdighed og velbefindende, og som blev offentliggjort som led i Kommissionens WeDO-projekt (26); |
| --- | --- |

27.

fremhæver EU-kvalitetsrammerne for langsigtet pleje, som opstiller principper og retningslinjer for ældre plejekrævende menneskers værdighed og velbefindende, og som blev offentliggjort som led i Kommissionens WeDO-projekt (26);

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre sundhedskompetencerne og fremskaffe passende information om de til rådighed stående tjenesteydelser for sårbare personer, der ofte har svært ved at vurdere, hvilke tjenester de har brug for; mener, at det er lige så vigtigt, at plejemodtagere og plejere inddrages i de beslutningsprocesser, der berører dem; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre sundhedskompetencerne og fremskaffe passende information om de til rådighed stående tjenesteydelser for sårbare personer, der ofte har svært ved at vurdere, hvilke tjenester de har brug for; mener, at det er lige så vigtigt, at plejemodtagere og plejere inddrages i de beslutningsprocesser, der berører dem;

Henstillinger

| 29. | opfordrer Kommissionen til at indhente sammenlignelige og nutidige data i form af en grundlæggende undersøgelse om adgang til behandling; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at indhente sammenlignelige og nutidige data i form af en grundlæggende undersøgelse om adgang til behandling;

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med alle relevante berørte parter at overvåge, hvilke nationale politikker der er i modstrid med 2020-målet for bekæmpelse af fattigdom, og imødegå disse i de nationale reformplaner; opfordrer medlemsstaterne til at rette et særligt fokus mod de mest sårbare grupper, fjerne adgangsbarrierer, forbedre og styrke udnyttelsesgraden og de forebyggende foranstaltninger i en tidlig fase med henblik på at vende tilbage til en rettighedsbaseret tilgang og forhindre langsigtede skader og omkostninger, der opstår ved, at der ikke gribes ind; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med alle relevante berørte parter at overvåge, hvilke nationale politikker der er i modstrid med 2020-målet for bekæmpelse af fattigdom, og imødegå disse i de nationale reformplaner; opfordrer medlemsstaterne til at rette et særligt fokus mod de mest sårbare grupper, fjerne adgangsbarrierer, forbedre og styrke udnyttelsesgraden og de forebyggende foranstaltninger i en tidlig fase med henblik på at vende tilbage til en rettighedsbaseret tilgang og forhindre langsigtede skader og omkostninger, der opstår ved, at der ikke gribes ind;

| 31. | opfordrer Kommissionen, arbejdsmarkedets parter og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger på grundlag af resultaterne af en analyse af styrkerne og svaghederne ved det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne i 2012; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen, arbejdsmarkedets parter og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger på grundlag af resultaterne af en analyse af styrkerne og svaghederne ved det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne i 2012;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om at gennemføre det størst mulige antal programmer til bedring af sundhedsstandarderne blandt de mest sårbare befolkningsgrupper, herunder i særdeleshed børn og unge, i forbindelse med mobilitet, da dette anerkendes som en grundlæggende rettighed i EU; |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde om at gennemføre det størst mulige antal programmer til bedring af sundhedsstandarderne blandt de mest sårbare befolkningsgrupper, herunder i særdeleshed børn og unge, i forbindelse med mobilitet, da dette anerkendes som en grundlæggende rettighed i EU;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at undersøge de modstridigheder, der kan opstå mellem retten til sociale ydelser i henhold til forordning (EF) nr. 883/2004 (27) på den ene side og virkningen af direktiv 2004/38/EF (28) på den anden side med henblik på at komme med anbefalinger til ændringer, der kan lukke hullerne i dækningen; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at undersøge de modstridigheder, der kan opstå mellem retten til sociale ydelser i henhold til forordning (EF) nr. 883/2004 (27) på den ene side og virkningen af direktiv 2004/38/EF (28) på den anden side med henblik på at komme med anbefalinger til ændringer, der kan lukke hullerne i dækningen;

| 34. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at opstille prioriteter, afskaffe kløften mellem mænd og kvinder og sikre dem effektiv adgang til sundhedstjenester og familieplanlægning, samt til at være særligt opmærksomme på andre sårbare og ugunstigt stillede grupper, der har behov for social sundhedsbeskyttelse; |
| --- | --- |

34.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at opstille prioriteter, afskaffe kløften mellem mænd og kvinder og sikre dem effektiv adgang til sundhedstjenester og familieplanlægning, samt til at være særligt opmærksomme på andre sårbare og ugunstigt stillede grupper, der har behov for social sundhedsbeskyttelse;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at inkludere sociale garantier til beskyttelse af behandling, sociale ydelser og sociale beskyttelsesordninger i deres aftaler med lande, der modtager finansiel bistand; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle anvendelsen af ny teknologi såsom telemedicin med det formål at gøre adgangen til pleje nemmere; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at inkludere sociale garantier til beskyttelse af behandling, sociale ydelser og sociale beskyttelsesordninger i deres aftaler med lande, der modtager finansiel bistand; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle anvendelsen af ny teknologi såsom telemedicin med det formål at gøre adgangen til pleje nemmere;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at fremme lige adgang til tidlig skolegang og børnepleje og til at sørge for tilstrækkelig finansiel støtte til disse tjenesteydelser; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at fremme lige adgang til tidlig skolegang og børnepleje og til at sørge for tilstrækkelig finansiel støtte til disse tjenesteydelser;

| 37. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sørge for lokalsamfundsbaserede tjenesteydelser til handicappede børn; |
| --- | --- |

37.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sørge for lokalsamfundsbaserede tjenesteydelser til handicappede børn;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at indkredse og fjerne forhindringer og barrierer for handicappedes adgang til offentlig transport, tjenesteydelser og information; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til at indkredse og fjerne forhindringer og barrierer for handicappedes adgang til offentlig transport, tjenesteydelser og information;

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opstille prioriteter for udbedring af mangler og sikre effektiv adgang til sundhedsydelser for sårbare grupper, herunder fattige kvinder, migranter og romaer, på området for social sundhedsbeskyttelse ved at sikre, at sundhedsplejen er prisoverkommelig, til rådighed og af ordentlig kvalitet, samt at den er effektivt organiseret og tilstrækkeligt finansieret i alle geografiske områder; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opstille prioriteter for udbedring af mangler og sikre effektiv adgang til sundhedsydelser for sårbare grupper, herunder fattige kvinder, migranter og romaer, på området for social sundhedsbeskyttelse ved at sikre, at sundhedsplejen er prisoverkommelig, til rådighed og af ordentlig kvalitet, samt at den er effektivt organiseret og tilstrækkeligt finansieret i alle geografiske områder;

| 40. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at vedtage politikker, der fremmer sundhed og forebyggelse af sygdomme samt sikrer de dårligst stillede grupper gratis sundhedspleje af høj kvalitet for alle, med særlig vægt på den primære sundhedspleje, forebyggende medicin samt adgang til diagnoser, behandling og rehabilitering; opfordrer til at sikre tilgængeligheden af de midler, der er nødvendige for at bekæmpe de største folkesundhedsproblemer for kvinder, og til at sikre retten til seksuel og reproduktiv sundhed, sundhedsydelser for voldsramte kvinder og sundhedspleje til spædbørn; |
| --- | --- |

40.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at vedtage politikker, der fremmer sundhed og forebyggelse af sygdomme samt sikrer de dårligst stillede grupper gratis sundhedspleje af høj kvalitet for alle, med særlig vægt på den primære sundhedspleje, forebyggende medicin samt adgang til diagnoser, behandling og rehabilitering; opfordrer til at sikre tilgængeligheden af de midler, der er nødvendige for at bekæmpe de største folkesundhedsproblemer for kvinder, og til at sikre retten til seksuel og reproduktiv sundhed, sundhedsydelser for voldsramte kvinder og sundhedspleje til spædbørn;

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at gøre sig nøjere overvejelser af sammenhængen mellem fysisk og mental sundhed på den ene side og arbejdsløshed og usikkerhed i jobbet på den anden — hvilket krisen har afsløret som værende et tungtvejende fænomen — med henblik på at sikre ordentlig planlægning til forebyggelse og imødegåelse af denne type skadelige virkninger; |
| --- | --- |

41.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at gøre sig nøjere overvejelser af sammenhængen mellem fysisk og mental sundhed på den ene side og arbejdsløshed og usikkerhed i jobbet på den anden — hvilket krisen har afsløret som værende et tungtvejende fænomen — med henblik på at sikre ordentlig planlægning til forebyggelse og imødegåelse af denne type skadelige virkninger;

| 42. | anbefaler på det kraftigste, at medlemsstaterne styrker deres sundhedsydelser inden for forebyggelse og primær pleje og fokuserer på at forbedre kvinders sundhed og adgang til pleje, med særlig vægt på kvinder, der bor i områder fjernt fra bycentrene, samt på foranstaltninger til de mest udsatte grupper, dvs. børn og unge, ældre, handicappede, arbejdsløse og hjemløse, der garanterer retten til regelmæssigt lægetilsyn for alle; |
| --- | --- |

42.

anbefaler på det kraftigste, at medlemsstaterne styrker deres sundhedsydelser inden for forebyggelse og primær pleje og fokuserer på at forbedre kvinders sundhed og adgang til pleje, med særlig vægt på kvinder, der bor i områder fjernt fra bycentrene, samt på foranstaltninger til de mest udsatte grupper, dvs. børn og unge, ældre, handicappede, arbejdsløse og hjemløse, der garanterer retten til regelmæssigt lægetilsyn for alle;

| 43. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende moder- og spædbørnspleje, især i tilfælde af for tidlig fødsel, som en af prioriteterne i den offentlige sundhed og integrere den i de europæiske og nationale folkesundhedsmæssige strategier; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende moder- og spædbørnspleje, især i tilfælde af for tidlig fødsel, som en af prioriteterne i den offentlige sundhed og integrere den i de europæiske og nationale folkesundhedsmæssige strategier;

| 44. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre undervisning samt passende og vedvarende uddannelseskurser til alle de ansatte i sundhedssektorens afdelinger for præ-undfangelses-, mødre- og spædbørnspleje med henblik på at forebygge for tidlige fødsler og reducere forekomsten af kroniske sygdomme, som for tidligt fødte lider af; |
| --- | --- |

44.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre undervisning samt passende og vedvarende uddannelseskurser til alle de ansatte i sundhedssektorens afdelinger for præ-undfangelses-, mødre- og spædbørnspleje med henblik på at forebygge for tidlige fødsler og reducere forekomsten af kroniske sygdomme, som for tidligt fødte lider af;

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre kvinder ordentlig bistand under og efter graviditet og amning ved at tilbyde gratis omsorgs-/konsultationsydelser, når der er behov herfor, samt ordentlig ernæring, navnlig til dem, der er i risiko for fattigdom og social udstødelse på grund af den aktuelle økonomiske krise; |
| --- | --- |

45.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre kvinder ordentlig bistand under og efter graviditet og amning ved at tilbyde gratis omsorgs-/konsultationsydelser, når der er behov herfor, samt ordentlig ernæring, navnlig til dem, der er i risiko for fattigdom og social udstødelse på grund af den aktuelle økonomiske krise;

| 46. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle hensigtsmæssige strukturer til at tilbyde hverv inden for læge- og socialtjenester, således at levevilkårene blandt de fattigste bliver taget i betragtning; |
| --- | --- |

46.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle hensigtsmæssige strukturer til at tilbyde hverv inden for læge- og socialtjenester, således at levevilkårene blandt de fattigste bliver taget i betragtning;

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge tilgængelig og tydelig information om migranters rettigheder på alle relevante sprog, herunder roma-sprog; |
| --- | --- |

47.

opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge tilgængelig og tydelig information om migranters rettigheder på alle relevante sprog, herunder roma-sprog;

| 48. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indføre tiltag imod hadforbrydelser og fremme politikker for ikkeforskelsbehandling, om nødvendigt ved at styrke de nationale ikkeforskelsbehandlingsorganer samt fremme uddannelse inden for de offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

48.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indføre tiltag imod hadforbrydelser og fremme politikker for ikkeforskelsbehandling, om nødvendigt ved at styrke de nationale ikkeforskelsbehandlingsorganer samt fremme uddannelse inden for de offentlige myndigheder;

| 49. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre artikel 19 i TEUF og vedtage direktivet om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering med det formål at forbyde forskelsbehandling baseret på religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (29) og til at gennemføre princippet om ligebehandling inden for social beskyttelse, herunder social sikring og sundhedspleje, uddannelse og adgang til og udbud af varer og tjenesteydelser, der er kommercielt til rådighed for offentligheden, herunder boliger; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre artikel 19 i TEUF og vedtage direktivet om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering med det formål at forbyde forskelsbehandling baseret på religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (29) og til at gennemføre princippet om ligebehandling inden for social beskyttelse, herunder social sikring og sundhedspleje, uddannelse og adgang til og udbud af varer og tjenesteydelser, der er kommercielt til rådighed for offentligheden, herunder boliger;

| 50. | opfordrer medlemsstaterne til at foretage konsekvensanalyser med henblik på at sikre, at trufne foranstaltninger, der kan berøre de mest sårbare, efterlever de principper, der er fastsat i EU’s charter om grundlæggende rettigheder, og er i overensstemmelse med direktiv 2000/43/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (30); |
| --- | --- |

50.

opfordrer medlemsstaterne til at foretage konsekvensanalyser med henblik på at sikre, at trufne foranstaltninger, der kan berøre de mest sårbare, efterlever de principper, der er fastsat i EU’s charter om grundlæggende rettigheder, og er i overensstemmelse med direktiv 2000/43/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (30);

| 51. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forhindre hjemløshed, yde den nødvendige bistand til hjemløse og til ikke at kriminalisere hjemløshed deres nationale lovgivning; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forhindre hjemløshed, yde den nødvendige bistand til hjemløse og til ikke at kriminalisere hjemløshed deres nationale lovgivning;

| 52. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at enhver politik og ethvert finansieringsprogram til støtte for social innovation og/eller plejerelaterede tjenesteydelser er rettet mod de tjenesteydelser, der bedst opfylder de sociale behov og forbedrer folks livskvalitet, og at de udarbejdes i nært samarbejde og samråd med de organisationer, som forsvarer og repræsenterer sårbare grupper; |
| --- | --- |

52.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at enhver politik og ethvert finansieringsprogram til støtte for social innovation og/eller plejerelaterede tjenesteydelser er rettet mod de tjenesteydelser, der bedst opfylder de sociale behov og forbedrer folks livskvalitet, og at de udarbejdes i nært samarbejde og samråd med de organisationer, som forsvarer og repræsenterer sårbare grupper;

| 53. | gør opmærksom på rækkevidden af Parlamentets initiativ om social iværksætterånd og understreger betydningen af den sociale økonomi, der sammen med sociale forretningsforetagender konkret kan styrke den hastigt voksende sundheds- og socialsektor; |
| --- | --- |

53.

gør opmærksom på rækkevidden af Parlamentets initiativ om social iværksætterånd og understreger betydningen af den sociale økonomi, der sammen med sociale forretningsforetagender konkret kan styrke den hastigt voksende sundheds- og socialsektor;

| 54. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til i samarbejde med Parlamentet at øge finansieringen af programmer rettet mod sårbare grupper; opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe alle de foranstaltninger, som den råder over, for at sikre fuld udnyttelse og maksimal udbetaling fra Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede og andre relevante instrumenter, som er rettet mod personer, der er sårbare eller risikerer udstødelse, og til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at opfylde Europa 2020-fattigdomsmålet samt fremme innovation og kvalitet i sundhedssektoren og plejesektoren; understreger vigtigheden af relevante finansieringsinstrumenter såsom EU-programmet for social udvikling og innovation og den europæiske sociale iværksætterfond; |
| --- | --- |

54.

opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til i samarbejde med Parlamentet at øge finansieringen af programmer rettet mod sårbare grupper; opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe alle de foranstaltninger, som den råder over, for at sikre fuld udnyttelse og maksimal udbetaling fra Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede og andre relevante instrumenter, som er rettet mod personer, der er sårbare eller risikerer udstødelse, og til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at opfylde Europa 2020-fattigdomsmålet samt fremme innovation og kvalitet i sundhedssektoren og plejesektoren; understreger vigtigheden af relevante finansieringsinstrumenter såsom EU-programmet for social udvikling og innovation og den europæiske sociale iværksætterfond;

| 55. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en pakke af målsætninger og subjektive indikatorer til måling og regelmæssig offentliggørelse af de væsentlige og mindre væsentlige bestanddele af velbefindende, herunder sociale indikatorer, for at supplere EU’s og de nationale BNP- og ledighedsindikatorer og således måle samfundsmæssige fremskridt og ikke blot økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en pakke af målsætninger og subjektive indikatorer til måling og regelmæssig offentliggørelse af de væsentlige og mindre væsentlige bestanddele af velbefindende, herunder sociale indikatorer, for at supplere EU’s og de nationale BNP- og ledighedsindikatorer og således måle samfundsmæssige fremskridt og ikke blot økonomisk udvikling;

| 56. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til udtrykkeligt at anerkende det uvurderlige bidrag, som ydes af ulønnede, uformelle plejere; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at etablere og opretholde målrettede støtteforanstaltninger for sundhedspersonale og for den frivillige sektor med det formål at skaffe mere personale og indføre kvalitetsbaserede og omkostningseffektive tiltag, f.eks. foranstaltninger der muliggør bedre sammenhæng mellem arbejds- og familieliv, der fremmer bedre samarbejde og samordning mellem uformelle og formelle plejere og som sikrer hensigtsmæssige socialsikringspolitikker og uddannelseskurser til plejere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde sammenhængende rammer for alle former for plejeorlov; opfordrer Kommissionen til at foreslå et direktiv om plejeorlov i overensstemmelse med nærhedsprincippet, der er forankret i traktaterne; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til udtrykkeligt at anerkende det uvurderlige bidrag, som ydes af ulønnede, uformelle plejere; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at etablere og opretholde målrettede støtteforanstaltninger for sundhedspersonale og for den frivillige sektor med det formål at skaffe mere personale og indføre kvalitetsbaserede og omkostningseffektive tiltag, f.eks. foranstaltninger der muliggør bedre sammenhæng mellem arbejds- og familieliv, der fremmer bedre samarbejde og samordning mellem uformelle og formelle plejere og som sikrer hensigtsmæssige socialsikringspolitikker og uddannelseskurser til plejere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde sammenhængende rammer for alle former for plejeorlov; opfordrer Kommissionen til at foreslå et direktiv om plejeorlov i overensstemmelse med nærhedsprincippet, der er forankret i traktaterne;

| 57. | opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge nøjagtige og letforståelige oplysninger på de relevante sprog og i relevante formater, om ret til pleje, og til at gøre disse alment tilgængelige; |
| --- | --- |

57.

opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge nøjagtige og letforståelige oplysninger på de relevante sprog og i relevante formater, om ret til pleje, og til at gøre disse alment tilgængelige;

| 58. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at opstille klare definitioner af de faglige profiler inden for plejesektoren, hvormed rettigheder og pligter kan blive nøjagtigt afgrænset; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at opstille klare definitioner af de faglige profiler inden for plejesektoren, hvormed rettigheder og pligter kan blive nøjagtigt afgrænset;

| 59. | opfordrer medlemsstaterne til at inddrage alle potentielle aktører på lokalt, regionalt og nationalt niveau, herunder arbejdsmarkedets parter, i initiativer vedrørende forebyggelse, sundhed og sociale tjenesteydelser; |
| --- | --- |

59.

opfordrer medlemsstaterne til at inddrage alle potentielle aktører på lokalt, regionalt og nationalt niveau, herunder arbejdsmarkedets parter, i initiativer vedrørende forebyggelse, sundhed og sociale tjenesteydelser;

| 60. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremme de uddannelsesprogrammer, der er påkrævet inden for pleje- og støttesektorerne, og til at tilbyde stipendier til personer, der følger de relevante studier; |
| --- | --- |

60.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremme de uddannelsesprogrammer, der er påkrævet inden for pleje- og støttesektorerne, og til at tilbyde stipendier til personer, der følger de relevante studier;

| 61. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme en kampagne med det formål at tiltrække unge til plejesektoren og forbedre sektorens anseelse som arbejdsgiver i offentligheden; |
| --- | --- |

61.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme en kampagne med det formål at tiltrække unge til plejesektoren og forbedre sektorens anseelse som arbejdsgiver i offentligheden;

| 62. | opfordrer til, at beskæftigelsesrettighederne for dem, der er beskæftigede inden for plejesektoren, respekteres, herunder retten til anstændig indkomst og anstændige forhold og retten til at melde sig ind i en fagforening med kollektive forhandlingsrettigheder; |
| --- | --- |

62.

opfordrer til, at beskæftigelsesrettighederne for dem, der er beskæftigede inden for plejesektoren, respekteres, herunder retten til anstændig indkomst og anstændige forhold og retten til at melde sig ind i en fagforening med kollektive forhandlingsrettigheder;

| 63. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at støtte de nationale, regionale og lokale myndigheder med henblik på oprettelse af bæredygtige finansieringsordninger for plejetjenester og udvikle uddannelses- og efteruddannelsesordninger for arbejdsstyrken understøttet af midler fra ESF; |
| --- | --- |

63.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at støtte de nationale, regionale og lokale myndigheder med henblik på oprettelse af bæredygtige finansieringsordninger for plejetjenester og udvikle uddannelses- og efteruddannelsesordninger for arbejdsstyrken understøttet af midler fra ESF;

| 64. | opfordrer arbejdsmarkedets parter til at udforme en formel social dialog vedrørende sundhedssektoren; |
| --- | --- |

64.

opfordrer arbejdsmarkedets parter til at udforme en formel social dialog vedrørende sundhedssektoren;

o

o o

| 65. | pålægger sin formand at sende dette beslutningsforslag til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

65.

pålægger sin formand at sende dette beslutningsforslag til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 12.

(3)  EUT C 9 E af 15.1.2010, s. 11.

(4)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 23.

(5)  EUT C 76 E af 25.3.2013, s. 16.

(6)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 57.

(7)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 79.

(8)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 29.

(9)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 19.

(10)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 188.

(11)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 112.

(12)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 25.

(13)  EUT C 51 E af 22.2.2013, s. 101.

(14)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 9.

(15)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0053.

(16)  EUT C 259 E af 29.10.2009, s. 19.

(17)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 139.

(18)  FRA: ‘Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10 European Union Member States”, oktober 2011 http://fra.europa.eu/en/publication/2012/migrants-irregular-situation-access-healthcare-10-european-union-member-states

(19)  Eurofound (2012), Third European Quality of Life Survey — Quality of life in Europe: Impacts of the crisis, Publications Office of the European Union, Luxembourg — http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm

(20)  Eurofound (2012) Household debt advisory services in the European Union, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1189.htm).

(21)  Eurofound (2012), Living conditions of the Roma: Substandard housing and health, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EF1202EN.pdf).

(22)  Eurofound (2012) Active inclusion of young people with disabilities or health problems, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/areas/socialcohesion/illnessdisabilityyoung.htm).

(23)  Jf. f.eks. artikel 5 i spansk kongeligt dekret nr. 16/2012 af 20. april 2012, som trådte i kraft den 28. december 2012. Findes på: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Admin/rdl16-2012.html#a5.

(24)  Rådets konklusioner om sund og værdig aldring, rådsmøde nr. 2980 (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik), november 2009.

(25)  I FRA-retningslinjerne »Apprehension of migrants in an irregular situation — fundamental rights considerations« foreslås en række nøgleprincipper for medlemsstaterne om sporings- og anmeldelsespraksisser i og i nærheden af faciliteter, hvor der gives lægehjælp: http://fra.europa.eu/sites/default/files/document-on-apprehensions_1.pdf

(26)  WeDO — et projekt støttet af Kommissionen (2010-2012), som blev gennemført af en styringsgruppe, der omfattede 18 partnerorganisationer i 12 medlemsstater. Fælles for alle partnerorganisationerne var og er interessen i at forbedre livskvaliteten for ældre med plejebehov.

(27)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

(28)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(29)  COM(2008)0426.

(30)  EUT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/141

---

P7_TA(2013)0329

Internetforbundet TV

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om internetforbundet TV (2012/2300(INI))

(2016/C 075/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 10, stk. 1, i den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10, stk. 1, i den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til artikel 11 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til protokol om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne i Amsterdam-traktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union, traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber og visse tilknyttede akter, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne i Amsterdam-traktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union, traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber og visse tilknyttede akter,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO'S konvention om beskyttelse af kulturel mangfoldighed) den 20. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO'S konvention om beskyttelse af kulturel mangfoldighed) den 20. oktober 2005,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktivet om audiovisuelle medietjenester) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktivet om audiovisuelle medietjenester) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektiv) (2) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektiv) (2) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (4) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/136/EF af 25. november 2009 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (4) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/136/EF af 25. november 2009 (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (adgangsdirektivet) (6) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (adgangsdirektivet) (6) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (7) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (7) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (10) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/136/EF af 25. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (10) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/136/EF af 25. november 2009,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om anvendelse af statsstøttereglerne på public service-radio- og tv-virksomhed (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om anvendelse af statsstøttereglerne på public service-radio- og tv-virksomhed (11),

| — | der henviser til Rådets henstilling 98/560/EF af 24. september 1998 om udvikling af den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og informationstjenester gennem fremme af nationale rammer, der tager sigte på at opnå en sammenlignelig og effektiv beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 98/560/EF af 24. september 1998 om udvikling af den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og informationstjenester gennem fremme af nationale rammer, der tager sigte på at opnå en sammenlignelig og effektiv beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om tingenes internet (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om tingenes internet (13),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0212/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0212/2013),

| A. | der henviser til, at tv-apparater oprindeligt blev udviklet til at modtage lineære radio- og tv-signaler, at audiovisuelt indhold på grund af sin suggestive kraft også i det digitale miljø møder en betydelig opmærksomhed hos publikum i forhold til andre elektroniske medietilbud, og at de derfor forsat vil bevare deres fremtrædende plads i den individuelle og offentlige meningsdannelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tv-apparater oprindeligt blev udviklet til at modtage lineære radio- og tv-signaler, at audiovisuelt indhold på grund af sin suggestive kraft også i det digitale miljø møder en betydelig opmærksomhed hos publikum i forhold til andre elektroniske medietilbud, og at de derfor forsat vil bevare deres fremtrædende plads i den individuelle og offentlige meningsdannelse;

| B. | der henviser til, at audiovisuelle medietjenester, der i lige så høj grad er kulturelle tjenester, som de er økonomiske tjenester, er af enestående betydning for samfundet og demokratiet som vektorer for identiteter, værdier og meninger, og derfor kræver audiovisuelle medietjenester stadig særlig lovgivning i en verden, der i stigende grad er konvergerende; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at audiovisuelle medietjenester, der i lige så høj grad er kulturelle tjenester, som de er økonomiske tjenester, er af enestående betydning for samfundet og demokratiet som vektorer for identiteter, værdier og meninger, og derfor kræver audiovisuelle medietjenester stadig særlig lovgivning i en verden, der i stigende grad er konvergerende;

| C. | der henviser til, at den længe ventede tekniske mediekonvergens nu er blevet en realitet, navnlig for radio og tv samt internettet, og at europæisk medie-, kultur- og netværkspolitik skal tilpasse den lovgivningsmæssige ramme til de nye betingelser og sikre, at der kan etableres og håndhæves et ensartet reguleringsniveau, også med henblik på nye markedsaktører fra Den Europæiske Union og tredjelande; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den længe ventede tekniske mediekonvergens nu er blevet en realitet, navnlig for radio og tv samt internettet, og at europæisk medie-, kultur- og netværkspolitik skal tilpasse den lovgivningsmæssige ramme til de nye betingelser og sikre, at der kan etableres og håndhæves et ensartet reguleringsniveau, også med henblik på nye markedsaktører fra Den Europæiske Union og tredjelande;

| D. | der henviser til, at internettet har udviklet sig hurtigt i løbet af de seneste 25 år, og der henviser til, at de intelligente apparater, der er dukket op, ændrer vaner og den måde, hvorpå der ses fjernsyn; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at internettet har udviklet sig hurtigt i løbet af de seneste 25 år, og der henviser til, at de intelligente apparater, der er dukket op, ændrer vaner og den måde, hvorpå der ses fjernsyn;

| E. | der henviser til, at medens anvendelsen af internetforbundne apparater er stigende, forbliver traditionelle tjenester alligevel generelt populære; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medens anvendelsen af internetforbundne apparater er stigende, forbliver traditionelle tjenester alligevel generelt populære;

| F. | der henviser til, at lineære og ikke-lineære audiovisuelle tilbud og et stort antal andre kommunikationstjenester allerede nu kan vises på én og samme skærm, kombineres problemfrit og benyttes samtidig; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at lineære og ikke-lineære audiovisuelle tilbud og et stort antal andre kommunikationstjenester allerede nu kan vises på én og samme skærm, kombineres problemfrit og benyttes samtidig;

| G. | der henviser til, at lineære fjernsyns- og medietjenesters særlige sociale betydning indebærer, at en uafhængig lovgivningsmæssig ramme for medierne stadig vil være nødvendig i fremtiden, da dette er den eneste måde, hvorpå der kan tages korrekt hensyn til denne væsentlige rolle, og hvorpå der kan sikres menings- og mediemangfoldighed i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at lineære fjernsyns- og medietjenesters særlige sociale betydning indebærer, at en uafhængig lovgivningsmæssig ramme for medierne stadig vil være nødvendig i fremtiden, da dette er den eneste måde, hvorpå der kan tages korrekt hensyn til denne væsentlige rolle, og hvorpå der kan sikres menings- og mediemangfoldighed i medlemsstaterne;

| H. | der henviser til, at fremkomsten af internetforbundet TV har vendt op og ned på den traditionelle værdikæde og gør det nødvendigt at udarbejde en ny strategi; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fremkomsten af internetforbundet TV har vendt op og ned på den traditionelle værdikæde og gør det nødvendigt at udarbejde en ny strategi;

| I. | der henviser til, at fremskridtet i den teknologiske udvikling uvægerligt fører til en i et vist omfang kun tilsyneladende større selvbestemmelse for brugerne, og at det derfor bliver vigtigere og vigtigere at sikre beskyttelsen af enerettigheder og integriteten af indholdet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fremskridtet i den teknologiske udvikling uvægerligt fører til en i et vist omfang kun tilsyneladende større selvbestemmelse for brugerne, og at det derfor bliver vigtigere og vigtigere at sikre beskyttelsen af enerettigheder og integriteten af indholdet;

| J. | der henviser til, at mulighederne for at udbrede (interaktive) onlinetilbud, som nyder godt af tv-tilbuddenes rækkevidde, vokser, og at en fuldstændig bredbåndsdækning er afgørende for at øge forbrugernes interesse for hybride modtagesystemer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mulighederne for at udbrede (interaktive) onlinetilbud, som nyder godt af tv-tilbuddenes rækkevidde, vokser, og at en fuldstændig bredbåndsdækning er afgørende for at øge forbrugernes interesse for hybride modtagesystemer;

| K. | der henviser til, at begrebet »internetforbundet TV« i lyset af voksende mediekonvergens fortolkes på en dynamisk, teknologisk neutral og bred måde for at dække alle apparater, herunder mobile apparater, som giver mulighed for adgang til lineært og ikke-lineært medieindhold, »over the top«-tjenester og andre applikationer på et og samme apparat eller en og samme skærm, hvorved radio- og tv-verdenen og internetverdenen forbindes; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at begrebet »internetforbundet TV« i lyset af voksende mediekonvergens fortolkes på en dynamisk, teknologisk neutral og bred måde for at dække alle apparater, herunder mobile apparater, som giver mulighed for adgang til lineært og ikke-lineært medieindhold, »over the top«-tjenester og andre applikationer på et og samme apparat eller en og samme skærm, hvorved radio- og tv-verdenen og internetverdenen forbindes;

| L. | der henviser til, at konkurrencen inden for den konvergerende medieverden i mindre grad koncentrerer sig om transmissionskapacitet og i højere grad om brugernes opmærksomhed, at det med et stigende antal tilbud bliver vanskeligere at trænge igennem til forbrugeren, og at adgang til hurtige søgemuligheder samt lister over og anbefalinger af tilbud højst sandsynligt vil afgøre deres succes; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at konkurrencen inden for den konvergerende medieverden i mindre grad koncentrerer sig om transmissionskapacitet og i højere grad om brugernes opmærksomhed, at det med et stigende antal tilbud bliver vanskeligere at trænge igennem til forbrugeren, og at adgang til hurtige søgemuligheder samt lister over og anbefalinger af tilbud højst sandsynligt vil afgøre deres succes;

| M. | der henviser til, at de nuværende bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) er baseret på princippet om teknologisk neutralitet, at de endnu ikke afspejler denne teknologiske konvergens, og navnlig at regelsættet i to trin, som sondrer mellem tv-programmer (herunder webcasting og live streaming) og audiovisuelle bestillingstjenester, kan miste betydning i sin nuværende form, selv om forskelligt regulerede informations- og kommunikationstjenester — også dem, som ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktivet om audiovisuelle medietjenester, men som er omfattet af anvendelsesområdet for direktivet om elektronisk handel eller, såfremt der er tale om ikke-europæiske tilbud, ikke er omfattet af nogen form for EU-medielovgivning — er tilgængelige på ét og samme apparat, hvilket både kan føre til ulige konkurrencevilkår og uacceptable forskelle i beskyttelsen af brugerne og kan rejse nye spørgsmål om adgang, formidlingsmetoder og søgemuligheder i forbindelse med indhold uanset medietypen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de nuværende bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) er baseret på princippet om teknologisk neutralitet, at de endnu ikke afspejler denne teknologiske konvergens, og navnlig at regelsættet i to trin, som sondrer mellem tv-programmer (herunder webcasting og live streaming) og audiovisuelle bestillingstjenester, kan miste betydning i sin nuværende form, selv om forskelligt regulerede informations- og kommunikationstjenester — også dem, som ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktivet om audiovisuelle medietjenester, men som er omfattet af anvendelsesområdet for direktivet om elektronisk handel eller, såfremt der er tale om ikke-europæiske tilbud, ikke er omfattet af nogen form for EU-medielovgivning — er tilgængelige på ét og samme apparat, hvilket både kan føre til ulige konkurrencevilkår og uacceptable forskelle i beskyttelsen af brugerne og kan rejse nye spørgsmål om adgang, formidlingsmetoder og søgemuligheder i forbindelse med indhold uanset medietypen;

| N. | der henviser til, at disse nye markedsaktører vil konkurrere direkte med de traditionelle aktører i sektoren, både ved at erhverve eksklusivt indhold, herunder på de europæiske markeder, og ved at tilbyde nye tjenester; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at disse nye markedsaktører vil konkurrere direkte med de traditionelle aktører i sektoren, både ved at erhverve eksklusivt indhold, herunder på de europæiske markeder, og ved at tilbyde nye tjenester;

| O. | der henviser til, at målene med reguleringen i direktivet om audiovisuelle medietjenester — navnlig sikring og fremme af ytringsfrihed og mediepluralisme, beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed, tilskyndelse af medieleverandører til at sikre syns- og hørehæmmede personers adgangsmuligheder og sikring af loyal konkurrence samt kvalitets- og indholdsbaseret regulering af reklame — principielt stadigvæk er vigtige for samfundet og derfor kræver regulering, men at der samtidig i stigende grad er grænser for, hvor effektive og praktisk gennemførlige disse beskyttelsesbestemmelser er på grund af de anvendelsesmuligheder, der er skabt med de hybride modtagesystemer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at målene med reguleringen i direktivet om audiovisuelle medietjenester — navnlig sikring og fremme af ytringsfrihed og mediepluralisme, beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed, tilskyndelse af medieleverandører til at sikre syns- og hørehæmmede personers adgangsmuligheder og sikring af loyal konkurrence samt kvalitets- og indholdsbaseret regulering af reklame — principielt stadigvæk er vigtige for samfundet og derfor kræver regulering, men at der samtidig i stigende grad er grænser for, hvor effektive og praktisk gennemførlige disse beskyttelsesbestemmelser er på grund af de anvendelsesmuligheder, der er skabt med de hybride modtagesystemer;

| P. | der henviser til, at internetforbundne TV-tjenester udelukkende kan leveres, hvis telekommunikationsoperatører tilbyder tilstrækkelige højhastighedsforbindelser mellem udsendelsesservere og abonnenter; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at internetforbundne TV-tjenester udelukkende kan leveres, hvis telekommunikationsoperatører tilbyder tilstrækkelige højhastighedsforbindelser mellem udsendelsesservere og abonnenter;

| Q. | der henviser til, at omfanget af anvendelsesmuligheder for hybride apparater sætter spørgsmålstegn ved grundprincipperne i direktivet om audiovisuelle medietjenester, som f.eks. den obligatoriske adskillelse mellem reklamer og programmer og reglerne om indsættelse af reklamer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at omfanget af anvendelsesmuligheder for hybride apparater sætter spørgsmålstegn ved grundprincipperne i direktivet om audiovisuelle medietjenester, som f.eks. den obligatoriske adskillelse mellem reklamer og programmer og reglerne om indsættelse af reklamer;

| R. | der henviser til, at den tilfældige forekomst af et stort antal tilbud ikke automatisk er nok til at sikre de nævnte mål med reguleringen, og at det følgelig er hensigtsmæssigt at evaluere, om der fortsat er behov for en specifik lovgivningsmæssig ramme for at nå målene, og om denne ramme fra begyndelsen af kunne forhindre eventuelle uheldige udviklinger; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den tilfældige forekomst af et stort antal tilbud ikke automatisk er nok til at sikre de nævnte mål med reguleringen, og at det følgelig er hensigtsmæssigt at evaluere, om der fortsat er behov for en specifik lovgivningsmæssig ramme for at nå målene, og om denne ramme fra begyndelsen af kunne forhindre eventuelle uheldige udviklinger;

| S. | der henviser til, at efterhånden som internetforbundet TV gradvist bliver mere etableret, kan konventionelt tv og internettet smelte sammen, på samme måde som mobiltelefoni og internettet smeltede sammen for få år siden; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at efterhånden som internetforbundet TV gradvist bliver mere etableret, kan konventionelt tv og internettet smelte sammen, på samme måde som mobiltelefoni og internettet smeltede sammen for få år siden;

| T. | der henviser til, at alle bestræbelser på at tilpasse markedet til at støtte opfindelse og innovation i Europa bør tilskyndes; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at alle bestræbelser på at tilpasse markedet til at støtte opfindelse og innovation i Europa bør tilskyndes;

| U. | der henviser til, at udviklingen af hybride systemer, der kombinerer tv og internet, vil give brugere mulighed for vilkårligt at browse mellem tv-kanaler og internettet, herunder websteder med ulovligt audiovisuelt indhold; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at udviklingen af hybride systemer, der kombinerer tv og internet, vil give brugere mulighed for vilkårligt at browse mellem tv-kanaler og internettet, herunder websteder med ulovligt audiovisuelt indhold;

| V. | der henviser til, at netneutralitet ikke har vist sig i tilstrækkelig grad at være beskyttet af gennemsigtighed og konkurrence; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at netneutralitet ikke har vist sig i tilstrækkelig grad at være beskyttet af gennemsigtighed og konkurrence;

| W. | der henviser til, at princippet om udsendelsesland i det oprindelige direktiv om fjernsyn uden grænser udgør en milepæl for informationsfrihed og udviklingen af et fælles marked for tjenester, eftersom medlemsstaterne har forpligtet sig til kvalitetsbaserede minimumsstandarder og til gengæld har indført oprindelseslandsprincippet i form af princippet om udsendelsesland; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at princippet om udsendelsesland i det oprindelige direktiv om fjernsyn uden grænser udgør en milepæl for informationsfrihed og udviklingen af et fælles marked for tjenester, eftersom medlemsstaterne har forpligtet sig til kvalitetsbaserede minimumsstandarder og til gengæld har indført oprindelseslandsprincippet i form af princippet om udsendelsesland;

| 1. | opfordrer Kommissionen til at evaluere, i hvilket omfang det er nødvendigt at revidere direktivet om audiovisuelle medietjenester og andre gældende krav i netværks- og medielovgivningen (f.eks. telekommunikationspakken), for så vidt angår reglerne om søgemuligheder og adgang uden forskelsbehandling til platforme, for indholdsudbydere og indholdsudviklere såvel som for brugere, gennem udvidelse af begrebet platforme, og at tilpasse de eksisterende instrumenter til nye konstellationer; der henviser til, at det i den forbindelse sikres, at forbrugerne kan nyde godt af flere valgmuligheder og øget adgang til audiovisuelle medietjenester, og at indholdsudbydere kan drage fordel af flere valgmuligheder med hensyn til, hvordan deres indhold skal distribueres, samtidig med at de opretholder kontakten med deres publikum; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at evaluere, i hvilket omfang det er nødvendigt at revidere direktivet om audiovisuelle medietjenester og andre gældende krav i netværks- og medielovgivningen (f.eks. telekommunikationspakken), for så vidt angår reglerne om søgemuligheder og adgang uden forskelsbehandling til platforme, for indholdsudbydere og indholdsudviklere såvel som for brugere, gennem udvidelse af begrebet platforme, og at tilpasse de eksisterende instrumenter til nye konstellationer; der henviser til, at det i den forbindelse sikres, at forbrugerne kan nyde godt af flere valgmuligheder og øget adgang til audiovisuelle medietjenester, og at indholdsudbydere kan drage fordel af flere valgmuligheder med hensyn til, hvordan deres indhold skal distribueres, samtidig med at de opretholder kontakten med deres publikum;

| 2. | mener, at der i forbindelse med lovgivningsmæssige foranstaltninger for platformsoperatører skal tages hensyn til at sikre adgang uden forskelsbehandling til platformene, således at radio- og tv-foretagender og andre, ofte også mindre, udbydere kan deltage i markedet på lige vilkår; |
| --- | --- |

2.

mener, at der i forbindelse med lovgivningsmæssige foranstaltninger for platformsoperatører skal tages hensyn til at sikre adgang uden forskelsbehandling til platformene, således at radio- og tv-foretagender og andre, ofte også mindre, udbydere kan deltage i markedet på lige vilkår;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at anvende begrebet medietjenester som defineret i artikel 1 i direktivet om audiovisuelle medietjenester således, at nødvendigheden af en regulering i medlemsstaterne knyttes stærkere til udbuddenes specifikke sociopolitiske virkning, navnlig deres relevans i forhold til meningsdannelse og mangfoldighed, samt til det redaktionelle ansvar; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at anvende begrebet medietjenester som defineret i artikel 1 i direktivet om audiovisuelle medietjenester således, at nødvendigheden af en regulering i medlemsstaterne knyttes stærkere til udbuddenes specifikke sociopolitiske virkning, navnlig deres relevans i forhold til meningsdannelse og mangfoldighed, samt til det redaktionelle ansvar;

| 4. | opfordrer Kommissionen til under hensyntagen til forskellene mellem medietjenester, for hvilke der er taget et redaktionelt ansvar, og andet indhold at overveje, om det stadig er hensigtsmæssigt og nødvendigt med strengere regulering af tv-platforme, eller om det er tilstrækkeligt med et generelt forbud mod forskelsbehandling; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til under hensyntagen til forskellene mellem medietjenester, for hvilke der er taget et redaktionelt ansvar, og andet indhold at overveje, om det stadig er hensigtsmæssigt og nødvendigt med strengere regulering af tv-platforme, eller om det er tilstrækkeligt med et generelt forbud mod forskelsbehandling;

| 5. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med en eventuel revision af direktiv 2010/13/EU eller i al fremtidig lovgivning at fortsætte sine bestræbelser på at beskytte pressefriheden; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med en eventuel revision af direktiv 2010/13/EU eller i al fremtidig lovgivning at fortsætte sine bestræbelser på at beskytte pressefriheden;

| 6. | opfordrer Kommissionen til på grundlag af resultaterne af sin høringsprocedure i forbindelse med »Forberedelse på en fuldt ud konvergeret audiovisuel verden: Vækst, kreativitet og værdier« at gøre rede for, hvilke reguleringsmekanismer der stadig er nødvendige og nyttige på baggrund af konvergens, og hvilke der måske bør indføres for at skabe ens konkurrencevilkår for alle indholds- og tjenesteudbydere under hensyntagen til de efterfølgende minimumskrav og med bibeholdelse af de gældende overordnede regulerende målsætninger for at sikre en fair konkurrence mellem indholdsudbydere og sikre brugerne mulighed for på fuldstændig gennemsigtig vis at vælge ud fra et bredt udvalg af tjenester af høj kvalitet med lige muligheder og uden diskrimination, idet det især sikres, at ukodede tjenester og public service-udbyderes tjenester bibeholdes; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til på grundlag af resultaterne af sin høringsprocedure i forbindelse med »Forberedelse på en fuldt ud konvergeret audiovisuel verden: Vækst, kreativitet og værdier« at gøre rede for, hvilke reguleringsmekanismer der stadig er nødvendige og nyttige på baggrund af konvergens, og hvilke der måske bør indføres for at skabe ens konkurrencevilkår for alle indholds- og tjenesteudbydere under hensyntagen til de efterfølgende minimumskrav og med bibeholdelse af de gældende overordnede regulerende målsætninger for at sikre en fair konkurrence mellem indholdsudbydere og sikre brugerne mulighed for på fuldstændig gennemsigtig vis at vælge ud fra et bredt udvalg af tjenester af høj kvalitet med lige muligheder og uden diskrimination, idet det især sikres, at ukodede tjenester og public service-udbyderes tjenester bibeholdes;

| 7. | opfordrer Kommissionen til i tilfælde af en revision af direktivet om audiovisuelle medietjenester at sikre fair konkurrence mellem alle indholdsudbydere; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til i tilfælde af en revision af direktivet om audiovisuelle medietjenester at sikre fair konkurrence mellem alle indholdsudbydere;

| 8. | understreger, at disse nye markedsaktørers udviklingsstrategi vil medføre et øget udvalg af indhold ved at kombinere indholdet fra veletablerede tv-kanaler med det udbud af indhold, der er tilgængelig på internettet; |
| --- | --- |

8.

understreger, at disse nye markedsaktørers udviklingsstrategi vil medføre et øget udvalg af indhold ved at kombinere indholdet fra veletablerede tv-kanaler med det udbud af indhold, der er tilgængelig på internettet;

| 9. | fremhæver i denne forbindelse risikoen for, at disse nye markedsaktørers økonomiske magt og internationale tilstedeværelse kan virke konkurrenceforvridende på dette nye konkurrencemæssige miljø til skade for veletablerede europæiske aktører; |
| --- | --- |

9.

fremhæver i denne forbindelse risikoen for, at disse nye markedsaktørers økonomiske magt og internationale tilstedeværelse kan virke konkurrenceforvridende på dette nye konkurrencemæssige miljø til skade for veletablerede europæiske aktører;

| 10. | understreger, at der bør tages hensyn til at bevare en gradueret lovgivningsmæssig ramme for medietjenester, i forbindelse med hvilken gradueringen ikke bør være baseret på en skelnen mellem ikke-lineære og lineære tjenester, men snarere primært på en given medietjenestes potentielle indvirkning og det redaktionelle ansvar for den pågældende tjeneste, og at medlemsstaterne samtidig bør gives et vist hensigtsmæssigt spillerum med henblik på selv at træffe sådanne beslutninger; |
| --- | --- |

10.

understreger, at der bør tages hensyn til at bevare en gradueret lovgivningsmæssig ramme for medietjenester, i forbindelse med hvilken gradueringen ikke bør være baseret på en skelnen mellem ikke-lineære og lineære tjenester, men snarere primært på en given medietjenestes potentielle indvirkning og det redaktionelle ansvar for den pågældende tjeneste, og at medlemsstaterne samtidig bør gives et vist hensigtsmæssigt spillerum med henblik på selv at træffe sådanne beslutninger;

| 11. | gør sig på baggrund af den fremadskridende teknologiske konvergens overvejelser om, hvorvidt de bestemmelser, Kommissionen har fastsat i sin meddelelse om statsstøttereglernes anvendelse på public service radio- og tv-virksomhed, der indeholder omfattende vurderings- og analyseprocedurer for audiovisuelle tjenester, som leveres af public service radio- og tv-selskaber, og som rækker ud over den normale radio- og tv-virksomhed og tilbydes på nye distributionsplatforme, fortsat er hensigtsmæssige, især da brugerne i stigende grad har vanskeligt ved at sondre mellem, om der er tale om en klassisk lineær radio- og tv-tjeneste, en tjeneste on-demand eller et andet audiovisuelt tilbud; |
| --- | --- |

11.

gør sig på baggrund af den fremadskridende teknologiske konvergens overvejelser om, hvorvidt de bestemmelser, Kommissionen har fastsat i sin meddelelse om statsstøttereglernes anvendelse på public service radio- og tv-virksomhed, der indeholder omfattende vurderings- og analyseprocedurer for audiovisuelle tjenester, som leveres af public service radio- og tv-selskaber, og som rækker ud over den normale radio- og tv-virksomhed og tilbydes på nye distributionsplatforme, fortsat er hensigtsmæssige, især da brugerne i stigende grad har vanskeligt ved at sondre mellem, om der er tale om en klassisk lineær radio- og tv-tjeneste, en tjeneste on-demand eller et andet audiovisuelt tilbud;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på de fremtidige udfordringer i forbindelse med internetforbundet TV i relation til sektorens konkurrenceevne ved at muliggøre større fleksibilitet omkring de kvantitative reklamekrav og med henblik på at beskrive fordele og ulemper; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på de fremtidige udfordringer i forbindelse med internetforbundet TV i relation til sektorens konkurrenceevne ved at muliggøre større fleksibilitet omkring de kvantitative reklamekrav og med henblik på at beskrive fordele og ulemper;

| 13. | understreger, at kvalitative begrænsninger for audiovisuelle medietjenester bør gennemgås og tilpasses på et højt niveau for alle distributionsformer af hensyn til en ensartet beskyttelse af forbrugere, børn og unge samt mindretal i hele EU; |
| --- | --- |

13.

understreger, at kvalitative begrænsninger for audiovisuelle medietjenester bør gennemgås og tilpasses på et højt niveau for alle distributionsformer af hensyn til en ensartet beskyttelse af forbrugere, børn og unge samt mindretal i hele EU;

| 14. | opfordrer til, at forbuddet mod krænkelse af den menneskelige værdighed, forbuddet mod anstiftelse til had, beskyttelsen mod forskelsbehandling og princippet om uhindret tilgængelighed skal gælde for alle former for medieindhold i samme udstrækning; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at forbuddet mod krænkelse af den menneskelige værdighed, forbuddet mod anstiftelse til had, beskyttelsen mod forskelsbehandling og princippet om uhindret tilgængelighed skal gælde for alle former for medieindhold i samme udstrækning;

| 15. | gør sig i den forbindelse overvejelser om, hvorvidt princippet om adskillelse af reklame og programindhold kan opretholdes for alle medieformer, eller om målet om beskyttelse i overensstemmelse med dette princip bedre kan opnås ved, at det sikres, at man inden for alle medieformer klart kan identificere og sondre mellem reklame og programindhold; |
| --- | --- |

15.

gør sig i den forbindelse overvejelser om, hvorvidt princippet om adskillelse af reklame og programindhold kan opretholdes for alle medieformer, eller om målet om beskyttelse i overensstemmelse med dette princip bedre kan opnås ved, at det sikres, at man inden for alle medieformer klart kan identificere og sondre mellem reklame og programindhold;

| 16. | er af den opfattelse, at indførelse af nye eller udvidelse af eksisterende reklameforbud og andre indgreb i reklamen som finansieringsinstrument bør forhindres, således at nye, forretningsmodeller også kan anvendes i den digitale tv-verden; |
| --- | --- |

16.

er af den opfattelse, at indførelse af nye eller udvidelse af eksisterende reklameforbud og andre indgreb i reklamen som finansieringsinstrument bør forhindres, således at nye, forretningsmodeller også kan anvendes i den digitale tv-verden;

| 17. | understreger, at det er væsentligt, at public-service-sektoren ikke kun er afhængig af reklamefinansiering, således at den kan bevare sin uafhængighed, og opfordrer medlemsstaterne til at støtte indsatsen for at finansiere denne sektor; |
| --- | --- |

17.

understreger, at det er væsentligt, at public-service-sektoren ikke kun er afhængig af reklamefinansiering, således at den kan bevare sin uafhængighed, og opfordrer medlemsstaterne til at støtte indsatsen for at finansiere denne sektor;

| 18. | understreger, at nye reklamestrategier, der anvender nye teknologier for at øge effektiviteten (skærmbilleder, forbrugerprofilering, multiskærmstrategier), rejser spørgsmålet om beskyttelse af forbrugerne, deres privatliv og deres persondata; understreger derfor, at der er behov for at udarbejde et sæt sammenhængende regler, der skal gælde for disse strategier; |
| --- | --- |

18.

understreger, at nye reklamestrategier, der anvender nye teknologier for at øge effektiviteten (skærmbilleder, forbrugerprofilering, multiskærmstrategier), rejser spørgsmålet om beskyttelse af forbrugerne, deres privatliv og deres persondata; understreger derfor, at der er behov for at udarbejde et sæt sammenhængende regler, der skal gælde for disse strategier;

| 19. | opfordrer de europæiske audiovisuelle aktører til at fortsætte arbejdet med at udvikle sammenhængende og attraktive tjenester, navnlig på internettet, for at berige det europæiske udbud af audiovisuelt indhold; |
| --- | --- |

19.

opfordrer de europæiske audiovisuelle aktører til at fortsætte arbejdet med at udvikle sammenhængende og attraktive tjenester, navnlig på internettet, for at berige det europæiske udbud af audiovisuelt indhold;

| 20. | anmoder Kommissionen om at undersøge, om og hvordan der kan gives en passende fortrinsstilling med hensyn til søgemuligheder på »first-screen-apparater«, såsom fjernsynsapparater med internetforbindelse, til de indholdsudbydere, som medlemsstaterne enten tildeler en public service-opgave, eller som yder et bidrag til at fremme mål af almen interesse, såsom at sikre mediepluralisme og kulturel mangfoldighed, eller til indholdsudbydere, som påtager sig at opfylde forpligtelser, der opretholder nyhedsformidlingens kvalitet og uafhængighed og fremmer meningspluralisme; |
| --- | --- |

20.

anmoder Kommissionen om at undersøge, om og hvordan der kan gives en passende fortrinsstilling med hensyn til søgemuligheder på »first-screen-apparater«, såsom fjernsynsapparater med internetforbindelse, til de indholdsudbydere, som medlemsstaterne enten tildeler en public service-opgave, eller som yder et bidrag til at fremme mål af almen interesse, såsom at sikre mediepluralisme og kulturel mangfoldighed, eller til indholdsudbydere, som påtager sig at opfylde forpligtelser, der opretholder nyhedsformidlingens kvalitet og uafhængighed og fremmer meningspluralisme;

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som supplement til sådanne regler om forpligtelser vedrørende søgemuligheder (»must be found-regler«) at undersøge, om de nævnte mål med reguleringen i direktivet om audiovisuelle medietjenester, navnlig med hensyn til beskyttelse af unge og beskyttelse af den menneskelige værdighed, kan sikres varigt ved at omlægge mediereguleringen i retning af incitaments- og certificeringssystemer og styrke sam- og selvregulerende tiltag, samtidig med at den nødvendige fleksibilitet til loyal konkurrence mellem medietjenesteudbydere bevares; understreger, at eventuelle sam- og selvreguleringsforanstaltninger kan supplere lovmæssige ordninger, og at overholdelse og evaluering heraf skal underlægges et uafhængigt tilsyn; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som supplement til sådanne regler om forpligtelser vedrørende søgemuligheder (»must be found-regler«) at undersøge, om de nævnte mål med reguleringen i direktivet om audiovisuelle medietjenester, navnlig med hensyn til beskyttelse af unge og beskyttelse af den menneskelige værdighed, kan sikres varigt ved at omlægge mediereguleringen i retning af incitaments- og certificeringssystemer og styrke sam- og selvregulerende tiltag, samtidig med at den nødvendige fleksibilitet til loyal konkurrence mellem medietjenesteudbydere bevares; understreger, at eventuelle sam- og selvreguleringsforanstaltninger kan supplere lovmæssige ordninger, og at overholdelse og evaluering heraf skal underlægges et uafhængigt tilsyn;

| 22. | anbefaler derfor med henblik på at undgå alle former for konkurrenceforvridning, at de samme regler bør gælde for de samme tjenester, uanset transmissionsformen; |
| --- | --- |

22.

anbefaler derfor med henblik på at undgå alle former for konkurrenceforvridning, at de samme regler bør gælde for de samme tjenester, uanset transmissionsformen;

| 23. | er desuden bekymret over den øgede konkurrence, der skyldes tilstedeværelsen af internationale aktører, som ikke er omfattet af europæiske regler og forpligtelser; |
| --- | --- |

23.

er desuden bekymret over den øgede konkurrence, der skyldes tilstedeværelsen af internationale aktører, som ikke er omfattet af europæiske regler og forpligtelser;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse platforme under hensyntagen til markedsvilkår og almene interesser under loyal konkurrence kan drives i overensstemmelse med forbrugernes efterspørgsel på basis af åbne interoperable standarder, og at det forhindres, at én eller flere udbydere misbruger deres fremtrædende position; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse platforme under hensyntagen til markedsvilkår og almene interesser under loyal konkurrence kan drives i overensstemmelse med forbrugernes efterspørgsel på basis af åbne interoperable standarder, og at det forhindres, at én eller flere udbydere misbruger deres fremtrædende position;

| 25. | understreger i denne forbindelse behovet for at tage hensyn til udarbejdelsen af den lovgivningsmæssige ramme, reguleringsformen for internetforbundet TV og systemer for indholdsreference; |
| --- | --- |

25.

understreger i denne forbindelse behovet for at tage hensyn til udarbejdelsen af den lovgivningsmæssige ramme, reguleringsformen for internetforbundet TV og systemer for indholdsreference;

| 26. | efterlyser en lovramme for internetforbundet TV, der sikrer adgangen til og integriteten af radio- og tv-selskabers indhold, gennemsigtighed for forbrugere og anvendelsen af en grundlæggende etisk kodeks (f.eks. beskyttelse af mindreårige og af privatlivet); |
| --- | --- |

26.

efterlyser en lovramme for internetforbundet TV, der sikrer adgangen til og integriteten af radio- og tv-selskabers indhold, gennemsigtighed for forbrugere og anvendelsen af en grundlæggende etisk kodeks (f.eks. beskyttelse af mindreårige og af privatlivet);

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme alle EU-borgeres mediekundskaber, navnlig gennem initiativer og koordinerede tiltag, der har til formål at øge kendskabet til lineære og ikke-lineære medietjenester; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme alle EU-borgeres mediekundskaber, navnlig gennem initiativer og koordinerede tiltag, der har til formål at øge kendskabet til lineære og ikke-lineære medietjenester;

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at især fjernsynsfabrikanter og tjenesteudbydere træffer foranstaltninger til at forbedre adgangen til lineære og ikke-lineære medietjenester for ældre og personer med handicap, som f.eks. høre- og synshæmmede; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at især fjernsynsfabrikanter og tjenesteudbydere træffer foranstaltninger til at forbedre adgangen til lineære og ikke-lineære medietjenester for ældre og personer med handicap, som f.eks. høre- og synshæmmede;

| 29. | mener, at platforms- og portaltjenester bør være udformet interoperabelt med henblik på uden forskelsbehandling at give tredjemand mulighed for at fremstille og markedsføre egne applikationer uafhængigt af transmissionsformen; |
| --- | --- |

29.

mener, at platforms- og portaltjenester bør være udformet interoperabelt med henblik på uden forskelsbehandling at give tredjemand mulighed for at fremstille og markedsføre egne applikationer uafhængigt af transmissionsformen;

| 30. | opfordrer Kommissionen til på en juridisk bindende måde at sikre, at alt indhold i net og på platforme som princip gøres tilgængeligt i samme kvalitet; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til på en juridisk bindende måde at sikre, at alt indhold i net og på platforme som princip gøres tilgængeligt i samme kvalitet;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at træffe juridisk bindende foranstaltninger for at sikre, at netværksoperatører systematisk behandler alle datapakker på samme måde, når de videresender dem fra sendere til modtagere, dvs. at de ikke giver visse pakker højere prioritering på grundlag af f.eks. oprindelse, indhold, anvendelse eller brugergebyr, da dette vil være i modstrid med målsætningen om at sikre fair adgang til tjenester for alle og i modstrid med databeskyttelsesreglerne, forbuddet mod datamanipulation, princippet om indholdets integritet og målsætningen om at oprette fair konkurrenceregler; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at træffe juridisk bindende foranstaltninger for at sikre, at netværksoperatører systematisk behandler alle datapakker på samme måde, når de videresender dem fra sendere til modtagere, dvs. at de ikke giver visse pakker højere prioritering på grundlag af f.eks. oprindelse, indhold, anvendelse eller brugergebyr, da dette vil være i modstrid med målsætningen om at sikre fair adgang til tjenester for alle og i modstrid med databeskyttelsesreglerne, forbuddet mod datamanipulation, princippet om indholdets integritet og målsætningen om at oprette fair konkurrenceregler;

| 32. | henleder opmærksomheden på konsekvenserne af forskellene mellem momssystemerne på EU-plan, og at disse forskelle vil blive yderligere skærpet med lanceringen af internetforbundet TV; |
| --- | --- |

32.

henleder opmærksomheden på konsekvenserne af forskellene mellem momssystemerne på EU-plan, og at disse forskelle vil blive yderligere skærpet med lanceringen af internetforbundet TV;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at forelægge EU-lovgivning, der sikrer netneutralitet; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at forelægge EU-lovgivning, der sikrer netneutralitet;

| 34. | opfordrer Kommissionen til ved lov at sikre integriteten af lineære og ikke-lineære tilbud på hybride platforme og navnlig forbyde, at der via platformudbydere eller tredjeparter sker overlapning eller skalering af disse tilbud med indhold eller andre tjenester, medmindre dette udtrykkeligt er initieret af brugeren, og — når der er tale om indhold, som ikke kan defineres som individuel kommunikation — indholdsudbyderen har givet tilladelse hertil; henviser til, at tredjemands uautoriserede adgang til en udbyders indhold eller radiosignaler og den uautoriserede dekryptering, anvendelse eller udbredelse heraf ligeledes skal udelukkes; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til ved lov at sikre integriteten af lineære og ikke-lineære tilbud på hybride platforme og navnlig forbyde, at der via platformudbydere eller tredjeparter sker overlapning eller skalering af disse tilbud med indhold eller andre tjenester, medmindre dette udtrykkeligt er initieret af brugeren, og — når der er tale om indhold, som ikke kan defineres som individuel kommunikation — indholdsudbyderen har givet tilladelse hertil; henviser til, at tredjemands uautoriserede adgang til en udbyders indhold eller radiosignaler og den uautoriserede dekryptering, anvendelse eller udbredelse heraf ligeledes skal udelukkes;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at overveje foranstaltninger for at tage hensyn til risikoen for, at portaler og søgemaskiner henviser til ulovlige sider; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at overveje foranstaltninger for at tage hensyn til risikoen for, at portaler og søgemaskiner henviser til ulovlige sider;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at det beskyttelsesniveau med hensyn til audiovisuelle medietjenester, som blev fastlagt ved de særlige reguleringsmæssige krav i direktivet om audiovisuelle medietjenester, ikke undermineres af ulovlig tilvejebringelse af adgang på andre platforme; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at det beskyttelsesniveau med hensyn til audiovisuelle medietjenester, som blev fastlagt ved de særlige reguleringsmæssige krav i direktivet om audiovisuelle medietjenester, ikke undermineres af ulovlig tilvejebringelse af adgang på andre platforme;

| 37. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at applikationer på portaler aldrig starter automatisk, men at det altid er brugerne, som tager initiativet til at åbne applikationen, at returnering til den tidligere anvendte tjeneste sker på en simpel måde ved blot at trykke på en knap (f.eks. en rød knap-funktion), hvilket skal være klart for brugerne, og at den tidligere anvendte tjeneste skal vende tilbage i fuld audiovisuel kvalitet, når en applikation lukkes ned; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at applikationer på portaler aldrig starter automatisk, men at det altid er brugerne, som tager initiativet til at åbne applikationen, at returnering til den tidligere anvendte tjeneste sker på en simpel måde ved blot at trykke på en knap (f.eks. en rød knap-funktion), hvilket skal være klart for brugerne, og at den tidligere anvendte tjeneste skal vende tilbage i fuld audiovisuel kvalitet, når en applikation lukkes ned;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at indholdsudbydere kan tage retlige skridt over for sådanne applikationer på hybride platforme, som muliggør eller tilskynder til ulovlig udbredelse af indhold, som en indholdsudbyder har stillet til rådighed; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at indholdsudbydere kan tage retlige skridt over for sådanne applikationer på hybride platforme, som muliggør eller tilskynder til ulovlig udbredelse af indhold, som en indholdsudbyder har stillet til rådighed;

| 39. | opfordrer Kommissionen til, hvor det er hensigtsmæssigt for så vidt angår ophavsret, at arbejde hen imod etableringen af simple systemer for clearing af ophavsret, som giver mulighed for, at ikke-lineære tjenester fra medietjenesteudbydere uændret og fuldt ud kan afspejles på tredjepartsplatforme; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til, hvor det er hensigtsmæssigt for så vidt angår ophavsret, at arbejde hen imod etableringen af simple systemer for clearing af ophavsret, som giver mulighed for, at ikke-lineære tjenester fra medietjenesteudbydere uændret og fuldt ud kan afspejles på tredjepartsplatforme;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er garanti for, at brug af tv- og onlinetjenester ved hjælp af hybride apparater, som sælges i eller importeres til EU, i princippet er anonym, og at den er i fuld overensstemmelse med EU-reglerne om privatlivets fred og databeskyttelse; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er garanti for, at brug af tv- og onlinetjenester ved hjælp af hybride apparater, som sælges i eller importeres til EU, i princippet er anonym, og at den er i fuld overensstemmelse med EU-reglerne om privatlivets fred og databeskyttelse;

| 41. | opfordrer Kommissionen til at udelukke audiovisuelle medietjenester fra liberaliseringsforanstaltninger i forhandlinger om internationale handelsaftaler i betragtning af deres dobbelte natur og deres betydning for samfundet og samtidig sikre, at begrebet »audiovisuel medietjeneste« udvikles således, at det afspejler den igangværende digitaliseringsproces og mediekonvergens; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til at udelukke audiovisuelle medietjenester fra liberaliseringsforanstaltninger i forhandlinger om internationale handelsaftaler i betragtning af deres dobbelte natur og deres betydning for samfundet og samtidig sikre, at begrebet »audiovisuel medietjeneste« udvikles således, at det afspejler den igangværende digitaliseringsproces og mediekonvergens;

| 42. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at fremtidige hybride tv-tjenester også er i overensstemmelse med gældende lovgivning om børnebeskyttelse, om forbuddet mod visse former for reklamer af sundhedsmæssige årsager, om forbuddet mod tilskyndelse til racehad, om adskillelsen mellem nyheder og reklamebeskeder, om gennemsigtige ejerforhold, privatlivets fred osv., eftersom disse regler er blevet en del af gældende EU-ret og ikke kan omgås under påskud af teknisk udvikling; opfordrer især til at gøre tjenesteudbydere og udbydere af udstyr til internetforbundet TV fra lande uden for EU opmærksom på, at den gældende lovgivning er den lovgivning, som gælder i det land, hvor tjenesten leveres, og ikke det land, hvor leverandørerne har deres hjemsted; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at fremtidige hybride tv-tjenester også er i overensstemmelse med gældende lovgivning om børnebeskyttelse, om forbuddet mod visse former for reklamer af sundhedsmæssige årsager, om forbuddet mod tilskyndelse til racehad, om adskillelsen mellem nyheder og reklamebeskeder, om gennemsigtige ejerforhold, privatlivets fred osv., eftersom disse regler er blevet en del af gældende EU-ret og ikke kan omgås under påskud af teknisk udvikling; opfordrer især til at gøre tjenesteudbydere og udbydere af udstyr til internetforbundet TV fra lande uden for EU opmærksom på, at den gældende lovgivning er den lovgivning, som gælder i det land, hvor tjenesten leveres, og ikke det land, hvor leverandørerne har deres hjemsted;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til i forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme at genoverveje nedskæringen af bevillingerne fra det oprindelige beløb på 9,2 mia. EUR til 1 mia. EUR til Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi (GD for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi eller CNECT) for at dække videreudviklingen inden for telekommunikationsinfrastruktur; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til i forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme at genoverveje nedskæringen af bevillingerne fra det oprindelige beløb på 9,2 mia. EUR til 1 mia. EUR til Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi (GD for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi eller CNECT) for at dække videreudviklingen inden for telekommunikationsinfrastruktur;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til væsentlige spørgsmål vedrørende beskyttelse af publikum, som f.eks. beskyttelse af mindreårige, og mener, at elektroniske programoversigter kan være en mulig platform til at behandle disse spørgsmål; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til væsentlige spørgsmål vedrørende beskyttelse af publikum, som f.eks. beskyttelse af mindreårige, og mener, at elektroniske programoversigter kan være en mulig platform til at behandle disse spørgsmål;

| 45. | beklager, at store dele af Europa stadig har begrænset internetinfrastruktur og minder Kommissionen om, at det er afgørende for forbrugerne at have højhastighedsadgang til internettet for at kunne udnytte det internetforbundne TV’s potentiale; |
| --- | --- |

45.

beklager, at store dele af Europa stadig har begrænset internetinfrastruktur og minder Kommissionen om, at det er afgørende for forbrugerne at have højhastighedsadgang til internettet for at kunne udnytte det internetforbundne TV’s potentiale;

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

46.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(2)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33.

(3)  EUT L 337 af 18.12.2009, s. 37.

(4)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 51.

(5)  EUT L 337 af 18.12.2009, s. 11.

(6)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 7.

(7)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

(8)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(9)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(10)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(11)  EUT C 257 af 27.10.2009, s. 1.

(12)  EFT L 270 af 7.10.1998, s. 48.

(13)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 24.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/148 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/148

---

P7_TA(2013)0331

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (COM(2013)0157 — C7-0074/2013 — 2013/2055(ACI))

(2016/C 075/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0157),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 29, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 29,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret for 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret for 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2013 for regnskabsåret 2013, vedtaget af Kommissionen den 18. marts 2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2013 for regnskabsåret 2013, vedtaget af Kommissionen den 18. marts 2013 (COM(2013)0156),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 1/2013, vedtaget af Rådet den 26. juni 2013 (11607/2013 — C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 1/2013, vedtaget af Rådet den 26. juni 2013 (11607/2013 — C7-0199/2013),

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0247/2013),

| A. | der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med punkt 29 i IIA af 17. maj 2006 samtidigt med ændringsbudget nr. 1/2013, har sendt budgetmyndigheden et forslag, der har til formål at justere den flerårige finansielle ramme med henblik på at integrere de forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er nødvendige til at dække udgifterne i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse af Unionen fra den 1. juli 2013; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med punkt 29 i IIA af 17. maj 2006 samtidigt med ændringsbudget nr. 1/2013, har sendt budgetmyndigheden et forslag, der har til formål at justere den flerårige finansielle ramme med henblik på at integrere de forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er nødvendige til at dække udgifterne i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse af Unionen fra den 1. juli 2013;

| B. | der henviser til, at den foreslåede forhøjelse på 666 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 374 mio. EUR i betalingsbevillinger afspejler den finansielle pakke, der blev aftalt på tiltrædelseskonferencen den 30. juni 2011, undtagen udgiftsområde 5, da de administrative udgifter i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse allerede er dækket i 2013-budgettet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den foreslåede forhøjelse på 666 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 374 mio. EUR i betalingsbevillinger afspejler den finansielle pakke, der blev aftalt på tiltrædelseskonferencen den 30. juni 2011, undtagen udgiftsområde 5, da de administrative udgifter i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse allerede er dækket i 2013-budgettet;

| 1. | noterer sig forslaget til afgørelse om ændring af IIA af 17. maj 2006 som forelagt af Kommissionen og Rådets holdning til denne; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslaget til afgørelse om ændring af IIA af 17. maj 2006 som forelagt af Kommissionen og Rådets holdning til denne;

| 2. | understreger den rent tekniske karakter af denne revision, der udelukkende skyldes den enstemmige vedtagelse af traktaten om Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (tiltrædelsestraktaten) som Unionens 28. medlemsstat; fremhæver, at denne ændring af IIA af 17. maj 2006, som ledsager ændringsbudget nr. 1/2013, derfor er blevet holdt adskilt fra den igangværende politiske interinstitutionelle drøftelse af, hvordan spørgsmålet om de udestående betalinger fra 2012 skal løses, og fra forhandlingerne om ændringsbudget nr. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

understreger den rent tekniske karakter af denne revision, der udelukkende skyldes den enstemmige vedtagelse af traktaten om Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (tiltrædelsestraktaten) som Unionens 28. medlemsstat; fremhæver, at denne ændring af IIA af 17. maj 2006, som ledsager ændringsbudget nr. 1/2013, derfor er blevet holdt adskilt fra den igangværende politiske interinstitutionelle drøftelse af, hvordan spørgsmålet om de udestående betalinger fra 2012 skal løses, og fra forhandlingerne om ændringsbudget nr. 2/2013;

| 3. | minder om, at midlerne ifølge punkt 29 i IIA af 17. maj 2006 til finansiering af dette ændringsbudget skal dækkes via en justering af den finansielle ramme, der er en revision af lofterne for 2013 med hensyn til forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

3.

minder om, at midlerne ifølge punkt 29 i IIA af 17. maj 2006 til finansiering af dette ændringsbudget skal dækkes via en justering af den finansielle ramme, der er en revision af lofterne for 2013 med hensyn til forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger;

| 4. | gentager sin holdning om, at perioden på otte uger i henhold til artikel 4 i protokol (nr. 1) om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union til at underrette de nationale parlamenter om ethvert udkast til lovgivningsmæssige retsakt ikke finder anvendelse på budgetspørgsmål; beklager derfor, at Rådet til trods for den meget stramme tidsplan for ikrafttrædelsen af denne ændring og af ændringsbudget nr. 1/2013 alligevel har ladet denne periode udløbe, inden det har vedtaget sin holdning, og derved har presset den tid, Parlamentet har til rådighed til vedtagelsen som fastsat i traktaten; |
| --- | --- |

4.

gentager sin holdning om, at perioden på otte uger i henhold til artikel 4 i protokol (nr. 1) om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union til at underrette de nationale parlamenter om ethvert udkast til lovgivningsmæssige retsakt ikke finder anvendelse på budgetspørgsmål; beklager derfor, at Rådet til trods for den meget stramme tidsplan for ikrafttrædelsen af denne ændring og af ændringsbudget nr. 1/2013 alligevel har ladet denne periode udløbe, inden det har vedtaget sin holdning, og derved har presset den tid, Parlamentet har til rådighed til vedtagelsen som fastsat i traktaten;

| 5. | beklager endvidere, at det, selv efter udløbet af fristen på otte uger, har været vanskeligt for Rådet at nå til enighed om denne ændring, hvilket har ført til en forsinkelse med hensyn til Kroatiens adgang til den finansiering, som det har krav på fra den 1. juli 2013; advarer om, at dette ikke må skabe præcedens for fremtidige udvidelser; |
| --- | --- |

5.

beklager endvidere, at det, selv efter udløbet af fristen på otte uger, har været vanskeligt for Rådet at nå til enighed om denne ændring, hvilket har ført til en forsinkelse med hensyn til Kroatiens adgang til den finansiering, som det har krav på fra den 1. juli 2013; advarer om, at dette ikke må skabe præcedens for fremtidige udvidelser;

| 6. | glæder sig over, at Rådet til sidst kunne nå til enighed om en revision uden modregning af betalingslofterne for 2013 med de fornødne 374 mio. EUR; mener, at dette, i betragtning af det begrænsede beløb, der er tale om, og den aktuelle mangel på betalingsbevillinger i 2013-budgettet, er den rigtige måde, hvorpå medlemsstaterne kan opfylde den forpligtelse, de påtog sig, da de undertegnede tiltrædelsestraktaten, og respektere bestemmelserne i punkt 29 i IIA af 17. maj 2006; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at Rådet til sidst kunne nå til enighed om en revision uden modregning af betalingslofterne for 2013 med de fornødne 374 mio. EUR; mener, at dette, i betragtning af det begrænsede beløb, der er tale om, og den aktuelle mangel på betalingsbevillinger i 2013-budgettet, er den rigtige måde, hvorpå medlemsstaterne kan opfylde den forpligtelse, de påtog sig, da de undertegnede tiltrædelsestraktaten, og respektere bestemmelserne i punkt 29 i IIA af 17. maj 2006;

| 7. | beklager imidlertid dybt, at Rådet for så vidt angår revisionen af forpligtelsesbevillingerne valgte at se bort fra den politiske vigtighed af at vedtage Kommissionens forslag i sin helhed, og i stedet valgte en modregning af de fornødne bevillinger; mener, at dette er i modstrid med ånden bag den enstemmige beslutning, der blev truffet, da såvel tiltrædelsestraktaten som IIA af 17. maj 2006 blev undertegnet; fremhæver, at denne afgørelse sender et forkert politisk signal, ikke bare til Kroatien, men også til de øvrige kandidatlande; understreger, at denne afgørelse kun godkendes, fordi den drejer sig om de sidste seks måneder af den nuværende FFR (2007-2013); påpeger, at dette ikke bør danne præcedens for fremtidige udvidelser, som måtte finde sted under den kommende FFR (2014-2020); |
| --- | --- |

7.

beklager imidlertid dybt, at Rådet for så vidt angår revisionen af forpligtelsesbevillingerne valgte at se bort fra den politiske vigtighed af at vedtage Kommissionens forslag i sin helhed, og i stedet valgte en modregning af de fornødne bevillinger; mener, at dette er i modstrid med ånden bag den enstemmige beslutning, der blev truffet, da såvel tiltrædelsestraktaten som IIA af 17. maj 2006 blev undertegnet; fremhæver, at denne afgørelse sender et forkert politisk signal, ikke bare til Kroatien, men også til de øvrige kandidatlande; understreger, at denne afgørelse kun godkendes, fordi den drejer sig om de sidste seks måneder af den nuværende FFR (2007-2013); påpeger, at dette ikke bør danne præcedens for fremtidige udvidelser, som måtte finde sted under den kommende FFR (2014-2020);

| 8. | beklager, at udgiftsområde 5 er blevet udpeget som hovedkilde til modregningen i forpligtelsesbevillingerne, da dette kan føre til mangel på de nødvendige midler til at dække de omstridte løntilpasninger i tilfælde af, at Domstolens afgørelse falder i 2013; |
| --- | --- |

8.

beklager, at udgiftsområde 5 er blevet udpeget som hovedkilde til modregningen i forpligtelsesbevillingerne, da dette kan føre til mangel på de nødvendige midler til at dække de omstridte løntilpasninger i tilfælde af, at Domstolens afgørelse falder i 2013;

| 9. | vælger ikke desto mindre at godkende den afgørelse, der er vedlagt som bilag til denne beslutning, som ændret af Rådet, i betragtning af den politiske vigtighed og bydende juridiske nødvendighed af at sikre den nødvendige finansiering til Kroatien; |
| --- | --- |

9.

vælger ikke desto mindre at godkende den afgørelse, der er vedlagt som bilag til denne beslutning, som ændret af Rådet, i betragtning af den politiske vigtighed og bydende juridiske nødvendighed af at sikre den nødvendige finansiering til Kroatien;

| 10. | pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med dens bilag til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med dens bilag til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 66 af 8.3.2013.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2013/419/EU).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/150

---

P7_TA(2013)0332

Forberedelse af Kommissionens arbejdsprogram for 2014

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om Europa-Parlamentets prioriteringer for Kommissionens arbejdsprogram for 2014 (2013/2679(RSP))

(2016/C 075/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om Kommissionens arbejdsprogram for 2013 (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om Kommissionens arbejdsprogram for 2013 (COM(2012)0629),

| — | der henviser til Europa 2020-strategien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa 2020-strategien,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 27.–28. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 27.–28. juni 2013,

| — | der henviser til den sidste rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (1), navnlig bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til den sidste rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (1), navnlig bilag IV,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 35, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 35, stk. 3,

| A. | der henviser til, at denne langvarige krise ikke vil blive overvundet uden yderligere uddybende europæisk integration, og til, at den finansielle, økonomiske og gældsbårne krise har understreget nødvendigheden af en styrket demokratisk styring og ansvarlighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at denne langvarige krise ikke vil blive overvundet uden yderligere uddybende europæisk integration, og til, at den finansielle, økonomiske og gældsbårne krise har understreget nødvendigheden af en styrket demokratisk styring og ansvarlighed;

| B. | der henviser til, at Kommissionen bør fremsætte foranstaltninger til bevarelse og styrkelse af det europæiske arbejdsmarkeds økonomiske modeller i den hensigt at udbedre de skader, som den langvarige recession har forårsaget og for at genoprette den fulde beskæftigelse og den bæredygtige vækst; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen bør fremsætte foranstaltninger til bevarelse og styrkelse af det europæiske arbejdsmarkeds økonomiske modeller i den hensigt at udbedre de skader, som den langvarige recession har forårsaget og for at genoprette den fulde beskæftigelse og den bæredygtige vækst;

| C. | der henviser til, at banksystemets skrøbelighed, medlemsstaternes vedvarende gælds- og underskudsproblemer, tabet af europæisk konkurrencedygtighed i den globale økonomi, en høj ungdomsarbejdsløshed og sociale problemer, der skyldes den økonomiske tilbagegang, udgør hidtil usete udfordringer for EU; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at banksystemets skrøbelighed, medlemsstaternes vedvarende gælds- og underskudsproblemer, tabet af europæisk konkurrencedygtighed i den globale økonomi, en høj ungdomsarbejdsløshed og sociale problemer, der skyldes den økonomiske tilbagegang, udgør hidtil usete udfordringer for EU;

| D. | der henviser til, at de budgetmæssige valg på EU-plan skal opfylde EU's politiske prioriteringer, ikke blot med hensyn til størrelse, men også for så vidt angår fleksibilitet og ligevægt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de budgetmæssige valg på EU-plan skal opfylde EU's politiske prioriteringer, ikke blot med hensyn til størrelse, men også for så vidt angår fleksibilitet og ligevægt;

| E. | der henviser til, at Kommissionens rolle består i at fremme EU's overordnede interesser, tage passende initiativer med dette for øje, sikre traktaternes anvendelse, føre tilsyn med gennemførelsen af EU-lovgivningen, udføre koordinerings-, gennemførelses- og forvaltningsfunktioner og tage initiativ til lovgivning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionens rolle består i at fremme EU's overordnede interesser, tage passende initiativer med dette for øje, sikre traktaternes anvendelse, føre tilsyn med gennemførelsen af EU-lovgivningen, udføre koordinerings-, gennemførelses- og forvaltningsfunktioner og tage initiativ til lovgivning;

| F. | der henviser til, at alle uafsluttede sager bortfalder ved udgangen af den nuværende valgperiode, medmindre Parlamentet, Rådet eller Kommissionen fremsætter en begrundet anmodning om, at særlige emner, hvormed der er gjort betydelige fremskridt under den almindelige lovgivningsprocedure, genoptages til behandling af det nyvalgte Parlament; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at alle uafsluttede sager bortfalder ved udgangen af den nuværende valgperiode, medmindre Parlamentet, Rådet eller Kommissionen fremsætter en begrundet anmodning om, at særlige emner, hvormed der er gjort betydelige fremskridt under den almindelige lovgivningsprocedure, genoptages til behandling af det nyvalgte Parlament;

DEL 1

| 1. | opfordrer til en mere indgående demokratisk proces inden for området økonomisk styring, med tættere inddragelse af Parlamentet, for at medvirke til at forbedre borgernes tillid til EU's styring af krisen; finder i denne forbindelse, at Kommissionen bør udfylde sin traktatfastsatte rolle, der er uforenelig med uddelegering af beslutningstagningen inden for EU's økonomiske styring til organer, der ikke skal stå til ansvar; er navnlig opsat på at forbedre Kommissionens ansvarlighed, når den handler som medlem af trojkaen; |
| --- | --- |

1.

opfordrer til en mere indgående demokratisk proces inden for området økonomisk styring, med tættere inddragelse af Parlamentet, for at medvirke til at forbedre borgernes tillid til EU's styring af krisen; finder i denne forbindelse, at Kommissionen bør udfylde sin traktatfastsatte rolle, der er uforenelig med uddelegering af beslutningstagningen inden for EU's økonomiske styring til organer, der ikke skal stå til ansvar; er navnlig opsat på at forbedre Kommissionens ansvarlighed, når den handler som medlem af trojkaen;

| 2. | finder, at Kommissionen efter afslutningen på de politiske forhandlinger om FFR 2014–2020, bør prioritere skridt til at drage omsorg for, at de nye finansielle rammer fungerer uproblematisk, herunder de nye regler om fleksibilitet, som er blevet aftalt i forbindelse med disse forhandlinger; forventer, at den nye Kommission straks efter sin indsættelse vil give formelt tilsagn om at foretage en revision af FFR inden udgangen af 2016, som også vil give det nye Parlament mulighed for at revurdere EU’s prioriteter; |
| --- | --- |

2.

finder, at Kommissionen efter afslutningen på de politiske forhandlinger om FFR 2014–2020, bør prioritere skridt til at drage omsorg for, at de nye finansielle rammer fungerer uproblematisk, herunder de nye regler om fleksibilitet, som er blevet aftalt i forbindelse med disse forhandlinger; forventer, at den nye Kommission straks efter sin indsættelse vil give formelt tilsagn om at foretage en revision af FFR inden udgangen af 2016, som også vil give det nye Parlament mulighed for at revurdere EU’s prioriteter;

| 3. | er særligt bekymret over betalingssituationen i 2014 og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge ændringsbudgetter i løbet af året, så snart behovet opstår; |
| --- | --- |

3.

er særligt bekymret over betalingssituationen i 2014 og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge ændringsbudgetter i løbet af året, så snart behovet opstår;

| 4. | understreger, at det lægger stor vægt på spørgsmålet om reformen af ordningen for EU's egne indtægter; opfordrer Kommissionen til at sikre, at højtstående gruppe om egne indtægter indkaldes og påbegynder sit arbejde så snart som muligt, således at de første undersøgelsesresultater kan foreligge ved udgangen af 2014, som fastsat i den fælles erklæring om egne ressourcer, der er aftalt som led i FFR-aftalen; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det lægger stor vægt på spørgsmålet om reformen af ordningen for EU's egne indtægter; opfordrer Kommissionen til at sikre, at højtstående gruppe om egne indtægter indkaldes og påbegynder sit arbejde så snart som muligt, således at de første undersøgelsesresultater kan foreligge ved udgangen af 2014, som fastsat i den fælles erklæring om egne ressourcer, der er aftalt som led i FFR-aftalen;

| 5. | minder om, at EU-budgettet er nødt til at afspejle EU's politiske prioriteter; understreger, at EU's budget er et investeringsbudget med en kraftig løftestangseffekt; opfordrer indtrængende Kommissionen til at værne om EU's budget for at højne de strategiske investeringer gennem EU-merværdi og bringe europæiske økonomi tilbage på rette spor; |
| --- | --- |

5.

minder om, at EU-budgettet er nødt til at afspejle EU's politiske prioriteter; understreger, at EU's budget er et investeringsbudget med en kraftig løftestangseffekt; opfordrer indtrængende Kommissionen til at værne om EU's budget for at højne de strategiske investeringer gennem EU-merværdi og bringe europæiske økonomi tilbage på rette spor;

| 6. | mener, at beskæftigelse skal være topprioriteten, og at alle tilgængelige afgifter på EU-plan skal anvendes til at bevare eksisterende job og til at skabe nye for unge, især inden for service- og industrisektoren og den digitale økonomi; mener derfor, at investeringer til at styrke EU's konkurrenceevne kommer til at spille en afgørende rolle næste år og i de kommende år; |
| --- | --- |

6.

mener, at beskæftigelse skal være topprioriteten, og at alle tilgængelige afgifter på EU-plan skal anvendes til at bevare eksisterende job og til at skabe nye for unge, især inden for service- og industrisektoren og den digitale økonomi; mener derfor, at investeringer til at styrke EU's konkurrenceevne kommer til at spille en afgørende rolle næste år og i de kommende år;

| 7. | glæder sig over tilsagnet fra Det Europæiske Råd den 27.–28. juni 2013 om at færdiggøre opbygningen af en ægte Økonomisk og Monetær Union, der omfatter alle elementer af bankunionen, mere effektiv samordning af de økonomiske politikker, udviklingen af finansielle solidaritetsmekanismer og styrkelsen af den sociale dimension, men beklager, at det ikke er lykkes at gøre hurtigere fremskridt; opfordrer Kommissionen til at fremkomme med en meddelelse om den sociale dimension af ØMU’en; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over tilsagnet fra Det Europæiske Råd den 27.–28. juni 2013 om at færdiggøre opbygningen af en ægte Økonomisk og Monetær Union, der omfatter alle elementer af bankunionen, mere effektiv samordning af de økonomiske politikker, udviklingen af finansielle solidaritetsmekanismer og styrkelsen af den sociale dimension, men beklager, at det ikke er lykkes at gøre hurtigere fremskridt; opfordrer Kommissionen til at fremkomme med en meddelelse om den sociale dimension af ØMU’en;

| 8. | fastholder, at alle de nødvendige lovgivningsmæssige skridt hurtigt skal afsluttes for at etablere en fælles tilsynsmekanisme på grundlag af Den Europæiske Centralbank; |
| --- | --- |

8.

fastholder, at alle de nødvendige lovgivningsmæssige skridt hurtigt skal afsluttes for at etablere en fælles tilsynsmekanisme på grundlag af Den Europæiske Centralbank;

| 9. | støtter Europa 2020-strategien for vækst, hvis målsætning er at fastlægge den rette politiske ramme til fremme af iværksætterånd, jobskabelse og højnelse af levestandarden og opbygningen af en bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

9.

støtter Europa 2020-strategien for vækst, hvis målsætning er at fastlægge den rette politiske ramme til fremme af iværksætterånd, jobskabelse og højnelse af levestandarden og opbygningen af en bæredygtig økonomi;

| 10. | understreger nødvendigheden af at forbedre det makroøkonomiske klima for industrien, forbedre adgangen til kapital, sikre bedre infrastruktur, beskytte ejendomsrettigheder og især støtte SMV'er med henblik på at øge deres konkurrenceevne og adgangen til nye markeder; |
| --- | --- |

10.

understreger nødvendigheden af at forbedre det makroøkonomiske klima for industrien, forbedre adgangen til kapital, sikre bedre infrastruktur, beskytte ejendomsrettigheder og især støtte SMV'er med henblik på at øge deres konkurrenceevne og adgangen til nye markeder;

| 11. | opfordrer til, at der træffes foranstaltninger med henblik på at afslutte Kommissionens nuværende arbejdsprogram inden udløbet af dens mandat, navnlig med hensyn til det indre marked for tjenesteydelser, den digitale dagsorden, det indre marked for energi og udvidelsen af dybtgående frie og fair handelsaftaler; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at der træffes foranstaltninger med henblik på at afslutte Kommissionens nuværende arbejdsprogram inden udløbet af dens mandat, navnlig med hensyn til det indre marked for tjenesteydelser, den digitale dagsorden, det indre marked for energi og udvidelsen af dybtgående frie og fair handelsaftaler;

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at intensivere og styrke dens bestræbelser på at beskytte EU's finansielle interesser, fremsætte et forslag om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed og afslutte den forsinkede reform af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at intensivere og styrke dens bestræbelser på at beskytte EU's finansielle interesser, fremsætte et forslag om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed og afslutte den forsinkede reform af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig;

| 13. | foreslår, at der indledes intensive forhandlinger med Rådet og Kommissionen ved slutningen på valgperioden for at afslutte så mange sager som muligt under fuld hensyntagen til de lovgivningsmæssige procedurer som er fastlagt i Lissabontraktaten; gentager, at det ikke kan acceptere flere mellemstatslige elementer vedrørende ØMU’en; |
| --- | --- |

13.

foreslår, at der indledes intensive forhandlinger med Rådet og Kommissionen ved slutningen på valgperioden for at afslutte så mange sager som muligt under fuld hensyntagen til de lovgivningsmæssige procedurer som er fastlagt i Lissabontraktaten; gentager, at det ikke kan acceptere flere mellemstatslige elementer vedrørende ØMU’en;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til Parlamentets sektorspecifikke holdninger som fastsat i del 2 til denne beslutning; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til Parlamentets sektorspecifikke holdninger som fastsat i del 2 til denne beslutning;

DEL 2

Gennemførelse

| 15. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre sit lovgivningsprogram mere sammenhængende, forbedre kvaliteten af sin lovteknik, styrke sin vurdering af virkningerne af lovudkastene, hvor det er relevant foreslå brugen af sammenligningstabeller med henblik på en bedre omsætning af EU-lovgivningen og til at støtte Parlamentet i dets forhandlinger med Rådet om brugen af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som risikerer at forårsage betydelige blokeringer af lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre sit lovgivningsprogram mere sammenhængende, forbedre kvaliteten af sin lovteknik, styrke sin vurdering af virkningerne af lovudkastene, hvor det er relevant foreslå brugen af sammenligningstabeller med henblik på en bedre omsætning af EU-lovgivningen og til at støtte Parlamentet i dets forhandlinger med Rådet om brugen af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som risikerer at forårsage betydelige blokeringer af lovgivningsprocessen;

| 16. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå indførelsen af egentlige nationale forvaltningserklæringer, som skal underskrives på det rette politiske niveau og dække EU-midler, der er underlagt delt forvaltning; understreger, at det er nødvendigt at føre streng og troværdig kontrol via nøje styring af finansieringen samt at overvåge omkostningseffektiviteten af EU's finansiering og administration og derved sikre, at EU's indsats giver mest valuta for pengene, men ligeledes sikre, at indtægterne opkræves i overensstemmelse med gældende regler; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå indførelsen af egentlige nationale forvaltningserklæringer, som skal underskrives på det rette politiske niveau og dække EU-midler, der er underlagt delt forvaltning; understreger, at det er nødvendigt at føre streng og troværdig kontrol via nøje styring af finansieringen samt at overvåge omkostningseffektiviteten af EU's finansiering og administration og derved sikre, at EU's indsats giver mest valuta for pengene, men ligeledes sikre, at indtægterne opkræves i overensstemmelse med gældende regler;

| 17. | mener, at samarbejdet mellem EU's institutioner skal forbedres og moderniseres for at blive mere effektivt og muliggøre mere indgående demokratisk kontrol af gennemførelsesbeføjelserne på EU-plan; bemærker, at den interinstitutionelle aftale fra 2010 skal revideres; opfordrer til tættere samordning med Rådet i henhold til Lissabontraktaten; understreger, at det fællesskabsretlige samarbejde, der muliggør offentlig debat gennem demokratisk inddragelse af Parlamentet, altid er at foretrække; mener endvidere, at kompliceret lovgivning, navnlig inden for finansielle tjenesteydelser, berettiger en tilstrækkelig stor offentlig og parlamentarisk debat; |
| --- | --- |

17.

mener, at samarbejdet mellem EU's institutioner skal forbedres og moderniseres for at blive mere effektivt og muliggøre mere indgående demokratisk kontrol af gennemførelsesbeføjelserne på EU-plan; bemærker, at den interinstitutionelle aftale fra 2010 skal revideres; opfordrer til tættere samordning med Rådet i henhold til Lissabontraktaten; understreger, at det fællesskabsretlige samarbejde, der muliggør offentlig debat gennem demokratisk inddragelse af Parlamentet, altid er at foretrække; mener endvidere, at kompliceret lovgivning, navnlig inden for finansielle tjenesteydelser, berettiger en tilstrækkelig stor offentlig og parlamentarisk debat;

| 18. | beklager, at adskillige af de mål, der er blevet bebudet, til trods for Kommissionens gentagne løfter herom, hverken i kvantitativ eller kvantitativ henseende har kunnet føres ud i livet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gå ind i en intensiv dialog med de to medlovgivere om forelæggelse og vedtagelse af de sidste af de lovforslag, der er bebudet; |
| --- | --- |

18.

beklager, at adskillige af de mål, der er blevet bebudet, til trods for Kommissionens gentagne løfter herom, hverken i kvantitativ eller kvantitativ henseende har kunnet føres ud i livet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gå ind i en intensiv dialog med de to medlovgivere om forelæggelse og vedtagelse af de sidste af de lovforslag, der er bebudet;

| 19. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme en hurtig afslutning på trilogen om statut for politiske partier på europæisk plan inden valget til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme en hurtig afslutning på trilogen om statut for politiske partier på europæisk plan inden valget til Europa-Parlamentet;

Det indre marked

| 20. | minder om den centrale rolle, som det indre marked spiller som drivkraften i EU-integration, den økonomiske vækst og beskæftigelsen og som en søjle i EU's realøkonomi; opfordrer derfor Kommissionen til at koncentrere sig om forvaltningen af det indre marked for at strømline vedtagelsen og håndhævelsen af lovgivningsmæssige og politiske prioriteter og til at udvikle en regelmæssig evaluering af integrationen på det indre marked — baseret på de rapporter om integrationen på det indre marked, der er vedlagt de årlige vækstundersøgelser samt på landespecifikke henstillinger — inden for rammerne af det europæiske semester; |
| --- | --- |

20.

minder om den centrale rolle, som det indre marked spiller som drivkraften i EU-integration, den økonomiske vækst og beskæftigelsen og som en søjle i EU's realøkonomi; opfordrer derfor Kommissionen til at koncentrere sig om forvaltningen af det indre marked for at strømline vedtagelsen og håndhævelsen af lovgivningsmæssige og politiske prioriteter og til at udvikle en regelmæssig evaluering af integrationen på det indre marked — baseret på de rapporter om integrationen på det indre marked, der er vedlagt de årlige vækstundersøgelser samt på landespecifikke henstillinger — inden for rammerne af det europæiske semester;

| 21. | opfordrer Kommissionen til fortsat at fokusere på at forbedre forvaltningen af det indre marked, at forny dens bestræbelser på at opnå administrativ forenkling, at tage behørigt hensyn til proportionaliteten i forbindelse med de foreslåede foranstaltninger og at overvåge de fremskridt, der gøres, med henblik på en fuldstændig gennemførelse af lovgivningen om det indre marked, navnlig inden for servicesektoren; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til fortsat at fokusere på at forbedre forvaltningen af det indre marked, at forny dens bestræbelser på at opnå administrativ forenkling, at tage behørigt hensyn til proportionaliteten i forbindelse med de foreslåede foranstaltninger og at overvåge de fremskridt, der gøres, med henblik på en fuldstændig gennemførelse af lovgivningen om det indre marked, navnlig inden for servicesektoren;

| 22. | glæder sig over Kommissionens forslag vedrørende akten for det indre marked II om prioriterede tiltag med henblik på at sætte skub i væksten, beskæftigelsen og tilliden til det indre marked;; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over Kommissionens forslag vedrørende akten for det indre marked II om prioriterede tiltag med henblik på at sætte skub i væksten, beskæftigelsen og tilliden til det indre marked;;

| 23. | opfordrer indtrængende til, at servicedirektivet anvendes i sin fulde udstrækning; opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at fremme adgangen til det indre marked for tjenesteydelser; anmoder Kommissionen om at tage gældende restriktive praksisser op til fornyet overvejelse, f.eks. den økonomiske behovsprøve; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende til, at servicedirektivet anvendes i sin fulde udstrækning; opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at fremme adgangen til det indre marked for tjenesteydelser; anmoder Kommissionen om at tage gældende restriktive praksisser op til fornyet overvejelse, f.eks. den økonomiske behovsprøve;

| 24. | opfordrer Kommissionen til nøje og omhyggeligt at føre tilsyn med gennemførelsen og håndhævelsen af forbrugerdagsordenen, forbrugerbeskyttelsestiltagene og tilliden til det indre marked; anmoder, eftersom forbrugertillid er fundamentet for et velfungerende indre marked, Kommissionen om aktivt og i samarbejde med medlemsstaterne at tilstræbe en hurtig implementering af direktivet om forbrugerrettigheder, direktivet om alternativ tvistbilæggelse og forordningen om onlinetvistbilæggelse og til at undersøge, hvorledes direktivet om urimelig handelspraksis fungerer i praksis; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til nøje og omhyggeligt at føre tilsyn med gennemførelsen og håndhævelsen af forbrugerdagsordenen, forbrugerbeskyttelsestiltagene og tilliden til det indre marked; anmoder, eftersom forbrugertillid er fundamentet for et velfungerende indre marked, Kommissionen om aktivt og i samarbejde med medlemsstaterne at tilstræbe en hurtig implementering af direktivet om forbrugerrettigheder, direktivet om alternativ tvistbilæggelse og forordningen om onlinetvistbilæggelse og til at undersøge, hvorledes direktivet om urimelig handelspraksis fungerer i praksis;

| 25. | glæder sig over den nye forordning om forbrugerproduktsikkerhed, som sikrer forbrugernes sundhed og sikkerhed og ligeledes letter varehandel, navnlig for SMV'er; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over den nye forordning om forbrugerproduktsikkerhed, som sikrer forbrugernes sundhed og sikkerhed og ligeledes letter varehandel, navnlig for SMV'er;

| 26. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre den moderniserede toldkodeks ved fuldt ud at udvikle harmoniserede praksisser med e-told; |
| --- | --- |

26.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre den moderniserede toldkodeks ved fuldt ud at udvikle harmoniserede praksisser med e-told;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at være mere systematisk i vurderingen af konsekvenserne af dens forslag om SMV'er, som EU er afhængig af, hvad angår mange nye arbejdspladser; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til aktivt at modvirke, at EU-lovgivningen »overreguleres« på nationalt plan, hvilket forvrider de lige konkurrencevilkår i det indre marked; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at være mere systematisk i vurderingen af konsekvenserne af dens forslag om SMV'er, som EU er afhængig af, hvad angår mange nye arbejdspladser; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til aktivt at modvirke, at EU-lovgivningen »overreguleres« på nationalt plan, hvilket forvrider de lige konkurrencevilkår i det indre marked;

| 28. | understreger betydningen af at træffe foranstaltninger til at forbedre SMV’ernes adgang til finansiering; opfordrer Kommissionen til at styrke og gennemføre foranstaltningerne i handlingsplanen for iværksætterkultur og til at fremskynde vedtagelsen af et initiativ for iværksætterånd; opfordrer til, at der etableres en SMV-Window-finansieringsfacilitet under de fremtidige Cosme- og Horisont 2020-programmer, der involverer EIF og EIB, og som lanceres hurtigt med henblik på at lette offentlige og private fondes investeringer i innovative og bæredygtige nye virksomheder, herunder vækstorienterede SMV'er; |
| --- | --- |

28.

understreger betydningen af at træffe foranstaltninger til at forbedre SMV’ernes adgang til finansiering; opfordrer Kommissionen til at styrke og gennemføre foranstaltningerne i handlingsplanen for iværksætterkultur og til at fremskynde vedtagelsen af et initiativ for iværksætterånd; opfordrer til, at der etableres en SMV-Window-finansieringsfacilitet under de fremtidige Cosme- og Horisont 2020-programmer, der involverer EIF og EIB, og som lanceres hurtigt med henblik på at lette offentlige og private fondes investeringer i innovative og bæredygtige nye virksomheder, herunder vækstorienterede SMV'er;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at håndhæve aftalen mellem de tre institutioner om at indfri deres løfter om bedre lovgivning, hvilket også gælder medlemsstaterne, som Kommissionen bør tilskynde til at foretage deres egne SMV-tests og indre-marked-tests; bemærker med hensyn hertil, at Rådet bør oprette sin egen enhed for konsekvensanalyser, som skal have til opgave at udarbejde konsekvensanalyser af dets egne ændringer; fremhæver betydningen af at medtage kvalitetskontrol på dagsordenen for bedre lovgivning; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at håndhæve aftalen mellem de tre institutioner om at indfri deres løfter om bedre lovgivning, hvilket også gælder medlemsstaterne, som Kommissionen bør tilskynde til at foretage deres egne SMV-tests og indre-marked-tests; bemærker med hensyn hertil, at Rådet bør oprette sin egen enhed for konsekvensanalyser, som skal have til opgave at udarbejde konsekvensanalyser af dets egne ændringer; fremhæver betydningen af at medtage kvalitetskontrol på dagsordenen for bedre lovgivning;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at fremme SMV’ers og mikrovirksomheders interesser ved at sikre dem lettere adgang til EU’s indre marked; glæder sig over de skridt, som Kommissionen allerede har taget for at nedbringe de reguleringsmæssige byrder, der tynger SMV’er og mikrovirksomheder som følge af EU-lovgivning; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at fremme SMV’ers og mikrovirksomheders interesser ved at sikre dem lettere adgang til EU’s indre marked; glæder sig over de skridt, som Kommissionen allerede har taget for at nedbringe de reguleringsmæssige byrder, der tynger SMV’er og mikrovirksomheder som følge af EU-lovgivning;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag om bedre styring af det indre marked på grundlag af den lovgivningsmæssige initiativbetænkning herom i betragtning af det centrale bidrag, som det indre marked kan yde for at skabe vækst i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag om bedre styring af det indre marked på grundlag af den lovgivningsmæssige initiativbetænkning herom i betragtning af det centrale bidrag, som det indre marked kan yde for at skabe vækst i Den Europæiske Union;

| 32. | glæder sig over den politiske aftale om pakken om offentlige udbud og koncessioner; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at indlede en hurtig og omfattende gennemførelse af de nye bestemmelser; opfordrer især til udarbejdelse af en kommunikations- og uddannelsesstrategi til fremme af nye færdigheder og kompetencer inden for innovativ og resultatbaseret udbud; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over den politiske aftale om pakken om offentlige udbud og koncessioner; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at indlede en hurtig og omfattende gennemførelse af de nye bestemmelser; opfordrer især til udarbejdelse af en kommunikations- og uddannelsesstrategi til fremme af nye færdigheder og kompetencer inden for innovativ og resultatbaseret udbud;

| 33. | tager notits af den aftale, der nu er blevet bekræftet med Rådet om reformer af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; opfordrer til snarlig gennemførelse af de nye bestemmelser og til fremme af nye professioner til etablering af EU-kvalifikationsrammerne; |
| --- | --- |

33.

tager notits af den aftale, der nu er blevet bekræftet med Rådet om reformer af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; opfordrer til snarlig gennemførelse af de nye bestemmelser og til fremme af nye professioner til etablering af EU-kvalifikationsrammerne;

| 34. | glæder sig over Kommissionens forslag om offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger og opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Parlamentet og Rådet for at indgå en aftale senest i begyndelsen af 2014; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over Kommissionens forslag om offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger og opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Parlamentet og Rådet for at indgå en aftale senest i begyndelsen af 2014;

| 35. | gentager sin anmodning om et forslag til det 14. selskabsretsdirektiv om grænseoverskrivende flytning af selskabers hjemsted; |
| --- | --- |

35.

gentager sin anmodning om et forslag til det 14. selskabsretsdirektiv om grænseoverskrivende flytning af selskabers hjemsted;

| 36. | slår til lyd for en genoplivning af Europas industri med henblik på at skabe nye jobs, støtte bæredygtig vækst og forbedre arbejdsvilkårene for alle europæere; |
| --- | --- |

36.

slår til lyd for en genoplivning af Europas industri med henblik på at skabe nye jobs, støtte bæredygtig vækst og forbedre arbejdsvilkårene for alle europæere;

| 37. | anmoder om, at Kommissionen fremmer et yderligere initiativ for det indre marked ved at fremlægge forslag om opbygning, færdiggørelse og implementering af et digitalt indre marked, såsom nye strategiske rammer, der omfatter tilgængeligheden og den grænseoverskridende overførsel af digitalt indhold, og navnlig initiativer til at skabe øget forbrugertillid, herunder skridt til at lette onlinebetaling og forbedre digital fremførsel og digitale infrastrukturer; |
| --- | --- |

37.

anmoder om, at Kommissionen fremmer et yderligere initiativ for det indre marked ved at fremlægge forslag om opbygning, færdiggørelse og implementering af et digitalt indre marked, såsom nye strategiske rammer, der omfatter tilgængeligheden og den grænseoverskridende overførsel af digitalt indhold, og navnlig initiativer til at skabe øget forbrugertillid, herunder skridt til at lette onlinebetaling og forbedre digital fremførsel og digitale infrastrukturer;

| 38. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte arbejdet med ophavsretsreformen og sikre, at den er tilpasset internetmiljøet; gentager behovet for at fuldende reformen om industriel ejendomsret med henblik på at stimulere væksten og skabelsen af nye arbejdspladser i Europa; |
| --- | --- |

38.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte arbejdet med ophavsretsreformen og sikre, at den er tilpasset internetmiljøet; gentager behovet for at fuldende reformen om industriel ejendomsret med henblik på at stimulere væksten og skabelsen af nye arbejdspladser i Europa;

| 39. | mener, at det er afgørende for stabiliteten i EU's økonomi og en tilbagevenden til bæredygtig økonomisk vækst, at der på vellykket vis etableres en bankunion gennem oprettelsen af en fælles tilsynsmekanisme sammen med en fælles afviklingsmekanisme for banker og en EU-ramme for de nationale indskudsgarantiordninger; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om hurtigst muligt at fremsætte alle nødvendige forslag sammen med de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er nødvendige for en korrekt gennemførelse af CRD 4-pakken; |
| --- | --- |

39.

mener, at det er afgørende for stabiliteten i EU's økonomi og en tilbagevenden til bæredygtig økonomisk vækst, at der på vellykket vis etableres en bankunion gennem oprettelsen af en fælles tilsynsmekanisme sammen med en fælles afviklingsmekanisme for banker og en EU-ramme for de nationale indskudsgarantiordninger; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om hurtigst muligt at fremsætte alle nødvendige forslag sammen med de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er nødvendige for en korrekt gennemførelse af CRD 4-pakken;

| 40. | understreger, at det for yderligere og så hurtigt som muligt at forbedre EU's finansielle markeders effektivitet og soliditet er nødvendigt, at Kommissionens kommende forslag om finansielle tjenesteydelser vedtages snarest, så forsinkelser i ikrafttrædelsen af den relevante lovgivning undgås; |
| --- | --- |

40.

understreger, at det for yderligere og så hurtigt som muligt at forbedre EU's finansielle markeders effektivitet og soliditet er nødvendigt, at Kommissionens kommende forslag om finansielle tjenesteydelser vedtages snarest, så forsinkelser i ikrafttrædelsen af den relevante lovgivning undgås;

| 41. | opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt at vedtage sine forslag om forslaget til forordning om en fælles afviklingsmekanisme og om opfølgningen på henstillingerne om en bankstrukturreform; understreger vigtigheden af, at medlovgiverne hurtigt behandler disse forslag, så de meget snart kan træde i kraft; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt at vedtage sine forslag om forslaget til forordning om en fælles afviklingsmekanisme og om opfølgningen på henstillingerne om en bankstrukturreform; understreger vigtigheden af, at medlovgiverne hurtigt behandler disse forslag, så de meget snart kan træde i kraft;

| 42. | påpeger, at forskning og innovation er vitale for EU’s konkurrenceevne gennem etablering af forsknings- og innovationsprogrammer, forenkling af procedurer, sammenlægning og koordinering af finansiering på alle relevante niveauer (EU/medlemsstat/region) samt etablering af synergier mellem EU-programmer, og opfordrer Kommissionen til at anvende disse principper; |
| --- | --- |

42.

påpeger, at forskning og innovation er vitale for EU’s konkurrenceevne gennem etablering af forsknings- og innovationsprogrammer, forenkling af procedurer, sammenlægning og koordinering af finansiering på alle relevante niveauer (EU/medlemsstat/region) samt etablering af synergier mellem EU-programmer, og opfordrer Kommissionen til at anvende disse principper;

| 43. | noterer sig aftalen om Horisont 2020 om at muliggøre en gnidningsløs overgang fra det syvende forskningsrammeprogram og sikre kontinuitet i EU’s centrale forsknings- og innovationspolitik, der er blevet forfordelt i de tidligere programmer som følge af de aftaler, der i sidste øjeblik er blevet indgået mellem Rådet og Parlamentet; |
| --- | --- |

43.

noterer sig aftalen om Horisont 2020 om at muliggøre en gnidningsløs overgang fra det syvende forskningsrammeprogram og sikre kontinuitet i EU’s centrale forsknings- og innovationspolitik, der er blevet forfordelt i de tidligere programmer som følge af de aftaler, der i sidste øjeblik er blevet indgået mellem Rådet og Parlamentet;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et passende forslag til en fælles EU-definition af skattely og til at indføre en sort liste over ikke-samarbejdsvillige tredjelande og retsområder; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at følge op på deres tilsagn om at gennemføre Kommissionens henstillinger om foranstaltninger, der har til formål at opfordre tredjelande til at anvende minimumsstandarder for god regeringsførelse på skatteområdet og for så vidt angår aggressiv skatteplanlægning, og til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at styrke bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et passende forslag til en fælles EU-definition af skattely og til at indføre en sort liste over ikke-samarbejdsvillige tredjelande og retsområder; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at følge op på deres tilsagn om at gennemføre Kommissionens henstillinger om foranstaltninger, der har til formål at opfordre tredjelande til at anvende minimumsstandarder for god regeringsførelse på skatteområdet og for så vidt angår aggressiv skatteplanlægning, og til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at styrke bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse;

Klima, miljø, energi og transport

| 45. | fastholder, at det er nødvendigt at gennemføre køreplanen for et ressourceeffektivt Europa for at skabe incitamenter til udvikling af en grøn økonomi, fremme af biodiversiteten og bekæmpelsen af klimaforandringer, herunder integrering af ressourceeffektive foranstaltninger i det europæiske semester, som fastlagt i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

45.

fastholder, at det er nødvendigt at gennemføre køreplanen for et ressourceeffektivt Europa for at skabe incitamenter til udvikling af en grøn økonomi, fremme af biodiversiteten og bekæmpelsen af klimaforandringer, herunder integrering af ressourceeffektive foranstaltninger i det europæiske semester, som fastlagt i Europa 2020-strategien;

| 46. | opfordrer Kommissionen til omgående at forelægge forslag med henblik på at afhjælpe de strukturelle svagheder i det nuværende emissionshandelssystem; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til omgående at forelægge forslag med henblik på at afhjælpe de strukturelle svagheder i det nuværende emissionshandelssystem;

| 47. | forventer, at Kommissionen uden yderligere forsinkelse forelægger lovgivningsforslag med henblik på revision af lovgivningen om luftkvalitet med henblik på at yde øget beskyttelse mod luftforureningens negative indvirkning på den menneskelige sundhed; |
| --- | --- |

47.

forventer, at Kommissionen uden yderligere forsinkelse forelægger lovgivningsforslag med henblik på revision af lovgivningen om luftkvalitet med henblik på at yde øget beskyttelse mod luftforureningens negative indvirkning på den menneskelige sundhed;

| 48. | understreger, at det bør gives høj prioritet at opnå en omfattende FN-klimaaftale i 2015 i tråd med EU's 2 oC-mål og erkender, at der vil blive behov for beslutninger om EU's klima- og energipolitiske ramme i 2014 for at give de internationale forhandlinger impuls til nå dette mål; |
| --- | --- |

48.

understreger, at det bør gives høj prioritet at opnå en omfattende FN-klimaaftale i 2015 i tråd med EU's 2 oC-mål og erkender, at der vil blive behov for beslutninger om EU's klima- og energipolitiske ramme i 2014 for at give de internationale forhandlinger impuls til nå dette mål;

| 49. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde arbejdet med revisionen af hygiejnepakken i betragtning af de seneste tilfælde af svigagtig praksis i forbindelse med kødprodukter i EU; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde arbejdet med revisionen af hygiejnepakken i betragtning af de seneste tilfælde af svigagtig praksis i forbindelse med kødprodukter i EU;

| 50. | anmoder Kommissionen om at fremkomme med en samlet vurdering af EU's affaldspolitik og -lovgivning, herunder målene for den etablerede EU-rets regler på affaldsområdet og omlægningsmålene for direktivet om deponering af affald; |
| --- | --- |

50.

anmoder Kommissionen om at fremkomme med en samlet vurdering af EU's affaldspolitik og -lovgivning, herunder målene for den etablerede EU-rets regler på affaldsområdet og omlægningsmålene for direktivet om deponering af affald;

| 51. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en detaljeret handlingsplan, der indeholder foranstaltninger med sigte på at opnå et fuldt integreret og indbyrdes forbundet indre marked for energi; fremhæver behovet for at sikre forbrugerne gennemskuelige og sammenlignelige energipriser; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til at forelægge en detaljeret handlingsplan, der indeholder foranstaltninger med sigte på at opnå et fuldt integreret og indbyrdes forbundet indre marked for energi; fremhæver behovet for at sikre forbrugerne gennemskuelige og sammenlignelige energipriser;

| 52. | understreger endnu en gang, at energieffektivitet og -besparelser er den billigste måde at reducere energiomkostninger og mindske importen af fossile brændstoffer, og at dette derfor bør udgøre kernen i enhver foreslået energipolitisk foranstaltning; |
| --- | --- |

52.

understreger endnu en gang, at energieffektivitet og -besparelser er den billigste måde at reducere energiomkostninger og mindske importen af fossile brændstoffer, og at dette derfor bør udgøre kernen i enhver foreslået energipolitisk foranstaltning;

| 53. | understreger behovet for et fuldstændigt indre marked for alle transportformer, herunder en yderligere liberalisering af godstransportmarkedet, således at der sikres fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser ved hjælp af klare regler, der er lette at håndhæve, for fri og fair konkurrence og formindskede administrative byrder for SMV’er; opfordrer ikke desto mindre indtrængende Kommissionen til at udarbejde en rapport om situationen for EU’s vejtransportmarked inden udgangen af 2013 og til at afslutte alle nødvendige analyser, før den fremsætter lovgivningsmæssige forslag; |
| --- | --- |

53.

understreger behovet for et fuldstændigt indre marked for alle transportformer, herunder en yderligere liberalisering af godstransportmarkedet, således at der sikres fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser ved hjælp af klare regler, der er lette at håndhæve, for fri og fair konkurrence og formindskede administrative byrder for SMV’er; opfordrer ikke desto mindre indtrængende Kommissionen til at udarbejde en rapport om situationen for EU’s vejtransportmarked inden udgangen af 2013 og til at afslutte alle nødvendige analyser, før den fremsætter lovgivningsmæssige forslag;

| 54. | betragter det fælles europæiske luftrum (SES), der blev etableret for mere end ti siden, som et meget vigtigt projekt; frygter, at hvis EU ikke tager affære inden for de kommende år, vil det centrale luftrum i Europa blive så overtrafikeret, at det vil umuliggøre videre vækst; opfordrer derfor til en reform af luftrummet, hvilket er en idé, der allerede er blevet vedtaget af medlemsstaterne gennem reformen af eksisterende systemer til lufttrafikkontrol og indførelsen af funktionelle luftrumsblokke; glæder sig over, at SESAR, teknologielement under SES, udvikler sig positivt; understreger, at det nye system vil være til gavn for alle, navnlig de europæiske luftfartsselskaber; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre alle funktionelle luftrumsblokke operationelle; opfordrer til incitamenter til større anvendelse af regionale lufthavne; |
| --- | --- |

54.

betragter det fælles europæiske luftrum (SES), der blev etableret for mere end ti siden, som et meget vigtigt projekt; frygter, at hvis EU ikke tager affære inden for de kommende år, vil det centrale luftrum i Europa blive så overtrafikeret, at det vil umuliggøre videre vækst; opfordrer derfor til en reform af luftrummet, hvilket er en idé, der allerede er blevet vedtaget af medlemsstaterne gennem reformen af eksisterende systemer til lufttrafikkontrol og indførelsen af funktionelle luftrumsblokke; glæder sig over, at SESAR, teknologielement under SES, udvikler sig positivt; understreger, at det nye system vil være til gavn for alle, navnlig de europæiske luftfartsselskaber; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre alle funktionelle luftrumsblokke operationelle; opfordrer til incitamenter til større anvendelse af regionale lufthavne;

| 55. | opfordrer Kommissionen til at leve op til dens tilsagn om at sikre en fuldstændig gennemførelse af det fælles europæiske jernbaneområde og til at udvide Det Europæiske Jernbaneagenturs beføjelser inden for certificering og sikkerhed, samt homologisering af det rullende materiel; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Kommissionen til at leve op til dens tilsagn om at sikre en fuldstændig gennemførelse af det fælles europæiske jernbaneområde og til at udvide Det Europæiske Jernbaneagenturs beføjelser inden for certificering og sikkerhed, samt homologisering af det rullende materiel;

| 56. | opfordrer til, at der fremsættes forslag til gennemførelse af det fælleseuropæiske telekommunikationsmarked, herunder foranstaltninger til afskaffelse af roamingtakster, senest i 2015; |
| --- | --- |

56.

opfordrer til, at der fremsættes forslag til gennemførelse af det fælleseuropæiske telekommunikationsmarked, herunder foranstaltninger til afskaffelse af roamingtakster, senest i 2015;

Harmoniske og rummelige samfund — Borgernes Europa

| 57. | understreger, at Den Europæiske Unions samhørighedspolitik tilvejebringer investeringer inden for vækst og beskæftigelse samt øget konkurrenceevne i Europa i overensstemmelse med målene for økonomisk, social og territorial samhørighed i EU; erindrer om, at samhørighedspolitikken er det vigtigste investeringsredskab for opnåelse af Europa 2020-målene; opfordrer derfor Kommissionen til ufortøvet at træffe de passende foranstaltninger med henblik på at sikre en rettidig start, samt til at fastsætte klare betingelser for at muliggøre gennemførelsen af de operationelle programmer for 2014–2020 i medlemsstaterne; opfordrer indtrængende Kommissionen til omgående at forelægge et revideret forslag til forordning (EF) nr. 2012/2002 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond; |
| --- | --- |

57.

understreger, at Den Europæiske Unions samhørighedspolitik tilvejebringer investeringer inden for vækst og beskæftigelse samt øget konkurrenceevne i Europa i overensstemmelse med målene for økonomisk, social og territorial samhørighed i EU; erindrer om, at samhørighedspolitikken er det vigtigste investeringsredskab for opnåelse af Europa 2020-målene; opfordrer derfor Kommissionen til ufortøvet at træffe de passende foranstaltninger med henblik på at sikre en rettidig start, samt til at fastsætte klare betingelser for at muliggøre gennemførelsen af de operationelle programmer for 2014–2020 i medlemsstaterne; opfordrer indtrængende Kommissionen til omgående at forelægge et revideret forslag til forordning (EF) nr. 2012/2002 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond;

| 58. | understreger, at den omfattende lovpakke om forordningerne vedrørende samhørighedspolitikken i den næste flerårige finansielle ramme for 2014–2020 er nødvendig for en hensigtsmæssig gennemførelse af det flerårige budget; bemærker, at disse forordninger skal suppleres med vedtagelsen af gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter; |
| --- | --- |

58.

understreger, at den omfattende lovpakke om forordningerne vedrørende samhørighedspolitikken i den næste flerårige finansielle ramme for 2014–2020 er nødvendig for en hensigtsmæssig gennemførelse af det flerårige budget; bemærker, at disse forordninger skal suppleres med vedtagelsen af gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at fremme foranstaltninger såsom arbejdsmarkedsreformer, såfremt unges adgang hæmmes af strukturelle problemer, og til at støtte medlemsstaterne i gennemførelsen af en ungdomsgaranti med henblik på at hjælpe unge i job eller uddannelse; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at fremme foranstaltninger såsom arbejdsmarkedsreformer, såfremt unges adgang hæmmes af strukturelle problemer, og til at støtte medlemsstaterne i gennemførelsen af en ungdomsgaranti med henblik på at hjælpe unge i job eller uddannelse;

| 60. | bemærker, at der er et stort, uopfyldt behov for kvalificeret arbejdskraft inden for informationsteknologi og systemudvikling; bemærker, at denne sektor bør være en af prioriteterne for erhvervsfaglig uddannelse og udviklingsstøtte under EU’s ungdomsbeskæftigelsesinitiativ; |
| --- | --- |

60.

bemærker, at der er et stort, uopfyldt behov for kvalificeret arbejdskraft inden for informationsteknologi og systemudvikling; bemærker, at denne sektor bør være en af prioriteterne for erhvervsfaglig uddannelse og udviklingsstøtte under EU’s ungdomsbeskæftigelsesinitiativ;

| 61. | anmoder Kommissionen om at forelægge et forslag til direktiv om arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser og revision af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for eksponering for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

61.

anmoder Kommissionen om at forelægge et forslag til direktiv om arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser og revision af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for eksponering for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener på arbejdspladsen;

| 62. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at beskæftigelse og sociale politikker gennem de reviderede retningslinjer for beskæftigelse i 2014 spiller en aktiv rolle som svar på krisen; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at bistå medlemsstaterne i udviklingen af strategier til opbyggelse af nye færdigheder og til at hjælpe arbejdsløse med at komme ind på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt; fremhæver dog, at der skal gøres en stor indsats gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for at yde støtte i de af Unionens regioner, der er hårdest ramt, til sårbare grupper og til unge, som ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse, der er arbejdsløse eller inaktive, ved at fremskynde gennemførelsen af aktiviteter, der modtager ESF-støtte; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at beskæftigelse og sociale politikker gennem de reviderede retningslinjer for beskæftigelse i 2014 spiller en aktiv rolle som svar på krisen; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at bistå medlemsstaterne i udviklingen af strategier til opbyggelse af nye færdigheder og til at hjælpe arbejdsløse med at komme ind på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt; fremhæver dog, at der skal gøres en stor indsats gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for at yde støtte i de af Unionens regioner, der er hårdest ramt, til sårbare grupper og til unge, som ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse, der er arbejdsløse eller inaktive, ved at fremskynde gennemførelsen af aktiviteter, der modtager ESF-støtte;

| 63. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en årlig rapport om reformen af erhvervsuddannelsessystemerne i medlemsstaterne og således yde et langsigtet strukturelt bidrag til at forbedre unges beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en årlig rapport om reformen af erhvervsuddannelsessystemerne i medlemsstaterne og således yde et langsigtet strukturelt bidrag til at forbedre unges beskæftigelsesegnethed;

| 64. | støtter initiativer på EU-plan med henblik på at supplere nationale bestræbelser på at øge omfanget af mikrokredit og fremme social iværksætterånd, der yder serviceydelser, som ikke i tilstrækkeligt omfang leveres af den offentlige eller private sektor; |
| --- | --- |

64.

støtter initiativer på EU-plan med henblik på at supplere nationale bestræbelser på at øge omfanget af mikrokredit og fremme social iværksætterånd, der yder serviceydelser, som ikke i tilstrækkeligt omfang leveres af den offentlige eller private sektor;

| 65. | genfremsætter sit krav om en revision af direktivet om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi; opfordrer til en fornyet indsats fra Kommissionens side for at afhjælpe blokeringen af direktivet om mødreorlov og for at følge op på udarbejdelsen af en cost-benefitanalyse vedrørende fædreorlov; |
| --- | --- |

65.

genfremsætter sit krav om en revision af direktivet om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi; opfordrer til en fornyet indsats fra Kommissionens side for at afhjælpe blokeringen af direktivet om mødreorlov og for at følge op på udarbejdelsen af en cost-benefitanalyse vedrørende fædreorlov;

| 66. | fastholder, at Kommissionen bør fremlægge en strategi for udryddelsen af vold mod kvinder, som Parlamentet har anmodet om i indtil flere beslutninger, og at EU bør tiltræde Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, hvilket vil give de 26 medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret konventionen, til at gøre dette; |
| --- | --- |

66.

fastholder, at Kommissionen bør fremlægge en strategi for udryddelsen af vold mod kvinder, som Parlamentet har anmodet om i indtil flere beslutninger, og at EU bør tiltræde Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, hvilket vil give de 26 medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret konventionen, til at gøre dette;

| 67. | minder om, at politik til bekæmpelse af forskelsbehandling spiller en central rolle i at fremme social inddragelse, og opfordrer Kommissionen til at foreslå en EU-køreplan mod homofobi og forskelsbehandling; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at der i medlemsstaterne udvikles og konkret implementeres nationale strategier for integration af romaer, og at forskelsbehandling fordømmes og bringes på bane i dialogerne med tredjelande, såvel som til, at bekæmpelsen af forskelsbehandling indarbejdes i samarbejdsprogrammerne; |
| --- | --- |

67.

minder om, at politik til bekæmpelse af forskelsbehandling spiller en central rolle i at fremme social inddragelse, og opfordrer Kommissionen til at foreslå en EU-køreplan mod homofobi og forskelsbehandling; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at der i medlemsstaterne udvikles og konkret implementeres nationale strategier for integration af romaer, og at forskelsbehandling fordømmes og bringes på bane i dialogerne med tredjelande, såvel som til, at bekæmpelsen af forskelsbehandling indarbejdes i samarbejdsprogrammerne;

| 68. | understreger den betydning, der skal tillægges sektorerne uddannelse, kultur, det audiovisuelle område, ungdom, sport og borgerskab, og vigtigheden af at sikre, at de er udstyret med tilstrækkelige og effektive budgetter; |
| --- | --- |

68.

understreger den betydning, der skal tillægges sektorerne uddannelse, kultur, det audiovisuelle område, ungdom, sport og borgerskab, og vigtigheden af at sikre, at de er udstyret med tilstrækkelige og effektive budgetter;

| 69. | opfordrer Kommissionen til at undersøge de underliggende problemer med ufuldstændig anerkendelse af beståede kurser og akkumulerede ECTS-meritpoint på hjemlige universiteter for studerende, som studerer eller afslutter studieophold på andre universiteter under Erasmus-programmet; |
| --- | --- |

69.

opfordrer Kommissionen til at undersøge de underliggende problemer med ufuldstændig anerkendelse af beståede kurser og akkumulerede ECTS-meritpoint på hjemlige universiteter for studerende, som studerer eller afslutter studieophold på andre universiteter under Erasmus-programmet;

| 70. | opfordrer indtrængende til en omfattende aftale om databeskyttelsespakken, der skal tilvejebringe et ensartet og højt niveau af beskyttelse for dataomhandlede personer og lige konkurrencevilkår for erhvervslivet; |
| --- | --- |

70.

opfordrer indtrængende til en omfattende aftale om databeskyttelsespakken, der skal tilvejebringe et ensartet og højt niveau af beskyttelse for dataomhandlede personer og lige konkurrencevilkår for erhvervslivet;

| 71. | mener, at den fortsatte bekæmpelse af terrorisme er af afgørende betydning for Den Europæiske Union for at beskytte EU-borgernes sikkerhed, og opfordrer på det kraftigste til en revision af den europæiske lovgivning om datalagring; |
| --- | --- |

71.

mener, at den fortsatte bekæmpelse af terrorisme er af afgørende betydning for Den Europæiske Union for at beskytte EU-borgernes sikkerhed, og opfordrer på det kraftigste til en revision af den europæiske lovgivning om datalagring;

| 72. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde for en EU-amerikansk aftale om beskyttelse af persondata og gentager, at det haster med at bringe dette arbejde til afslutning; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde for en EU-amerikansk aftale om beskyttelse af persondata og gentager, at det haster med at bringe dette arbejde til afslutning;

| 73. | er af den opfattelse, at forslag om gensidig anerkendelse af de virkninger, der følger af visse personlige dokumenter sammen med minimumsstandarder for civilprocessen, vil være tegn på et vigtigt skridt fremad i oprettelsen af et retligt område med enklere, klarere og lettere tilgængelige procedurer for borgere samt større tillid i den gensidige anerkendelse af civilretlige foranstaltninger; |
| --- | --- |

73.

er af den opfattelse, at forslag om gensidig anerkendelse af de virkninger, der følger af visse personlige dokumenter sammen med minimumsstandarder for civilprocessen, vil være tegn på et vigtigt skridt fremad i oprettelsen af et retligt område med enklere, klarere og lettere tilgængelige procedurer for borgere samt større tillid i den gensidige anerkendelse af civilretlige foranstaltninger;

| 74. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre optimalt brug af EU-strategien for bekæmpelse af menneskehandel 2012–2016 med henblik på at løse problemet med menneskehandel; |
| --- | --- |

74.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre optimalt brug af EU-strategien for bekæmpelse af menneskehandel 2012–2016 med henblik på at løse problemet med menneskehandel;

| 75. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en udvidelse af resultattavlen for retfærdighed, således at denne ligeledes omfatter retsstatsforhold, demokrati og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

75.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en udvidelse af resultattavlen for retfærdighed, således at denne ligeledes omfatter retsstatsforhold, demokrati og grundlæggende rettigheder;

| 76. | understreger vigtigheden af at bekæmpe organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, svig og korruption mod EU’s finansielle interesser på tværnationalt niveau; |
| --- | --- |

76.

understreger vigtigheden af at bekæmpe organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, svig og korruption mod EU’s finansielle interesser på tværnationalt niveau;

| 77. | opfordrer Kommissionen til at fuldføre køreplanen for proceduremæssige rettigheder og at overvåge gennemførelsen af de vedtagne direktiver, der skal sikre, at mistænkte og tiltaltes grundlæggende rettigheder beskyttes på tilstrækkelig vis gennem fælles minimumsstandarder for proceduremæssige rettigheder i strafferetlige sager, og effektivisere princippet om gensidig anerkendelse; |
| --- | --- |

77.

opfordrer Kommissionen til at fuldføre køreplanen for proceduremæssige rettigheder og at overvåge gennemførelsen af de vedtagne direktiver, der skal sikre, at mistænkte og tiltaltes grundlæggende rettigheder beskyttes på tilstrækkelig vis gennem fælles minimumsstandarder for proceduremæssige rettigheder i strafferetlige sager, og effektivisere princippet om gensidig anerkendelse;

| 78. | støtter Kommissionen i dens arbejde med ofrenes rettigheder, og opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse af direktivet om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse i alle medlemsstaterne inden den 16. november 2015; |
| --- | --- |

78.

støtter Kommissionen i dens arbejde med ofrenes rettigheder, og opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse af direktivet om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse i alle medlemsstaterne inden den 16. november 2015;

| 79. | bifalder Kommissionens forslag om betingelser for indrejse og ophold for forskere, studerende, udveksling af elever, praktikanter og volontører; slår til lyd for flere indholdsmæssigt vægtige forslag om lovlig migration; |
| --- | --- |

79.

bifalder Kommissionens forslag om betingelser for indrejse og ophold for forskere, studerende, udveksling af elever, praktikanter og volontører; slår til lyd for flere indholdsmæssigt vægtige forslag om lovlig migration;

| 80. | opfordrer Kommissionen til at udstede retningslinjer, der skal sikre, at Schengenreglerne gennemføres korrekt af medlemsstaterne, således at der garanteres fuld overholdelse af den fri bevægelighed for personer, og at eventuelt misbrug af muligheden for at genindføre kontrol ved de indre grænser undgås; |
| --- | --- |

80.

opfordrer Kommissionen til at udstede retningslinjer, der skal sikre, at Schengenreglerne gennemføres korrekt af medlemsstaterne, således at der garanteres fuld overholdelse af den fri bevægelighed for personer, og at eventuelt misbrug af muligheden for at genindføre kontrol ved de indre grænser undgås;

| 81. | opfordrer Kommissionen til at drage omsorg for, at det fælles europæiske asylsystem implementeres ordentligt i hele EU og med respekt af den forpligtelse, som traktaten fastsætter; |
| --- | --- |

81.

opfordrer Kommissionen til at drage omsorg for, at det fælles europæiske asylsystem implementeres ordentligt i hele EU og med respekt af den forpligtelse, som traktaten fastsætter;

| 82. | forventer, at Kommissionen udarbejder nye forslag eller yderligere undersøger revisionen af eksisterende lovgivning inden for materiel ret og procesret, navnlig Rom II og Bruxelles II; |
| --- | --- |

82.

forventer, at Kommissionen udarbejder nye forslag eller yderligere undersøger revisionen af eksisterende lovgivning inden for materiel ret og procesret, navnlig Rom II og Bruxelles II;

| 83. | opfordrer Kommissionen til at vurdere gennemførelsen af forordningen om det europæiske borgerinitiativ og ændre det, hvor det er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

83.

opfordrer Kommissionen til at vurdere gennemførelsen af forordningen om det europæiske borgerinitiativ og ændre det, hvor det er hensigtsmæssigt;

Landbrug og fiskeri

| 84. | opfordrer Kommissionen til at sikre en hurtig og korrekt gennemførelse af reformen af den fælles landbrugspolitik, der vil føre til en stærk, bæredygtig og rimelig fælles landbrugspolitik til gavn for europæiske landmænd og forbrugere, fremme udviklingen i landdistrikterne og beskytte miljøet; |
| --- | --- |

84.

opfordrer Kommissionen til at sikre en hurtig og korrekt gennemførelse af reformen af den fælles landbrugspolitik, der vil føre til en stærk, bæredygtig og rimelig fælles landbrugspolitik til gavn for europæiske landmænd og forbrugere, fremme udviklingen i landdistrikterne og beskytte miljøet;

| 85. | erkender, at gennemførelsen vil være det primære fokus for aktiviteterne i 2014; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre en effektiv gennemførelse af de endelige aftaler om reformen af den fælles landbrugspolitik, der minimerer byrden for landbrugerne og de administrative organer i medlemsstaterne og samtidigt sikrer, at de nye regler gennemføres på en effektiv, stringent og gennemsigtigt måde; |
| --- | --- |

85.

erkender, at gennemførelsen vil være det primære fokus for aktiviteterne i 2014; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre en effektiv gennemførelse af de endelige aftaler om reformen af den fælles landbrugspolitik, der minimerer byrden for landbrugerne og de administrative organer i medlemsstaterne og samtidigt sikrer, at de nye regler gennemføres på en effektiv, stringent og gennemsigtigt måde;

| 86. | bemærker, at Kommissionen agter at fremlægge lovgivning om anvendelse af teknikker til kloning af dyr i forbindelse med fremstilling af fødevarer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde forslag, der afspejler de seneste spørgsmål, der er rejst vedrørende mærkning og konsekvent anvendelse af lovgivning angående fødekæden i EU, idet den seneste videnskabelige og teknologiske udvikling på området inddrages i forslaget; |
| --- | --- |

86.

bemærker, at Kommissionen agter at fremlægge lovgivning om anvendelse af teknikker til kloning af dyr i forbindelse med fremstilling af fødevarer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde forslag, der afspejler de seneste spørgsmål, der er rejst vedrørende mærkning og konsekvent anvendelse af lovgivning angående fødekæden i EU, idet den seneste videnskabelige og teknologiske udvikling på området inddrages i forslaget;

| 87. | glæder sig over Kommissionens forslag om et ny dyresundhedsstrategi samt dens tilsagn om at sikre sammenhæng mellem de horisontale principper for lovgivningen inden for dyresundhed, dyrevelfærd og fødevaresikkerhed; opfordrer til, at dyresundhedsstrategien nøje samordnes med Europa 2020-strategien med henblik på at sikre et velfungerende indre marked for dyr og animalske produkter, samtidig med at bæredygtigheden og konkurrencedygtigheden i europæisk landbrug styrkes; |
| --- | --- |

87.

glæder sig over Kommissionens forslag om et ny dyresundhedsstrategi samt dens tilsagn om at sikre sammenhæng mellem de horisontale principper for lovgivningen inden for dyresundhed, dyrevelfærd og fødevaresikkerhed; opfordrer til, at dyresundhedsstrategien nøje samordnes med Europa 2020-strategien med henblik på at sikre et velfungerende indre marked for dyr og animalske produkter, samtidig med at bæredygtigheden og konkurrencedygtigheden i europæisk landbrug styrkes;

| 88. | opfordrer Kommissionen til at tage de nødvendige skridt til at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre den nyligt vedtagne fælles fiskeripolitik i overensstemmelse med den fremtidige Europæiske Hav- og Fiskerifond; forventer, at Kommissionen sikrer, at artikel 43, stk. 2, i TEUF danner retsgrundlag for dens forslag, og til at begrænse brugen af artikel 43, stk. 3, til forslag, der er nøje forbundet med fastlæggelse og tildeling af fiskerimuligheder; forventer i dette øjemed, at Kommissionen hjælper med at oprette en interinstitutionel taskforce bestående af repræsentanter fra alle tre institutioner, der skal finde frem til de mest hensigtsmæssige fremgangsmåder; |
| --- | --- |

88.

opfordrer Kommissionen til at tage de nødvendige skridt til at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre den nyligt vedtagne fælles fiskeripolitik i overensstemmelse med den fremtidige Europæiske Hav- og Fiskerifond; forventer, at Kommissionen sikrer, at artikel 43, stk. 2, i TEUF danner retsgrundlag for dens forslag, og til at begrænse brugen af artikel 43, stk. 3, til forslag, der er nøje forbundet med fastlæggelse og tildeling af fiskerimuligheder; forventer i dette øjemed, at Kommissionen hjælper med at oprette en interinstitutionel taskforce bestående af repræsentanter fra alle tre institutioner, der skal finde frem til de mest hensigtsmæssige fremgangsmåder;

| 89. | understreger, at Den nye Europæiske Hav- og Fiskerifond skal forbedre foranstaltningerne til at reducere flådekapaciteten; fastholder, at den nye fælles fiskeripolitik skal være understøttet af styrkede kontrolforanstaltninger; |
| --- | --- |

89.

understreger, at Den nye Europæiske Hav- og Fiskerifond skal forbedre foranstaltningerne til at reducere flådekapaciteten; fastholder, at den nye fælles fiskeripolitik skal være understøttet af styrkede kontrolforanstaltninger;

| 90. | opfordrer Kommissionen til fortsat at intensivere sin bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri; |
| --- | --- |

90.

opfordrer Kommissionen til fortsat at intensivere sin bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri;

Udenrigs- og udviklingspolitik

| 91. | forventer, at Kommissionen fortsat støtter EU's traditionelle udvidelsespolitik; mener, at EU kan miste politisk troværdighed på verdensplan, hvis EU lukker sine døre for sine naboer; |
| --- | --- |

91.

forventer, at Kommissionen fortsat støtter EU's traditionelle udvidelsespolitik; mener, at EU kan miste politisk troværdighed på verdensplan, hvis EU lukker sine døre for sine naboer;

| 92. | minder om, at de østlige og sydlige nabolande fortsat er en prioritet, og understreger, at den nye EU-strategi og princippet om mere-for-mere stadig skal defineres og implementeres klarere; |
| --- | --- |

92.

minder om, at de østlige og sydlige nabolande fortsat er en prioritet, og understreger, at den nye EU-strategi og princippet om mere-for-mere stadig skal defineres og implementeres klarere;

| 93. | understreger vigtigheden af at vise mere målrettet engagement i udvidelsesudsigterne med henblik på de vestlige Balkanlande og tilslutter sig Kommissionens anbefaling af at indlede EU-tiltrædelsesforhandlingerne med Serbien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM); opfordrer Kommissionen til at træde sammen med Tyrkiet som kandidatland og glæder sig navnlig over åbningen af tiltrædelseskapitel 22 om regionalpolitik; |
| --- | --- |

93.

understreger vigtigheden af at vise mere målrettet engagement i udvidelsesudsigterne med henblik på de vestlige Balkanlande og tilslutter sig Kommissionens anbefaling af at indlede EU-tiltrædelsesforhandlingerne med Serbien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM); opfordrer Kommissionen til at træde sammen med Tyrkiet som kandidatland og glæder sig navnlig over åbningen af tiltrædelseskapitel 22 om regionalpolitik;

| 94. | opfordrer Kommissionen til at øge de aktiviteter, som har til formål at udvikle det østlige partnerskab, især på mobilitetsområdet og det uddannelsesmæssige samarbejde; |
| --- | --- |

94.

opfordrer Kommissionen til at øge de aktiviteter, som har til formål at udvikle det østlige partnerskab, især på mobilitetsområdet og det uddannelsesmæssige samarbejde;

| 95. | opfordrer Kommissionen til at bidrage konstruktivt til revisionen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) med henblik på at arbejde sammen med Rådet og Parlamentet for at støtte velkoordinerede initiativer inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; kræver mere fleksibilitet i forbindelse med udbetalingen af finansiel bistand i krisesituationer; |
| --- | --- |

95.

opfordrer Kommissionen til at bidrage konstruktivt til revisionen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) med henblik på at arbejde sammen med Rådet og Parlamentet for at støtte velkoordinerede initiativer inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; kræver mere fleksibilitet i forbindelse med udbetalingen af finansiel bistand i krisesituationer;

| 96. | minder Kommissionen om nødvendigheden af, at den forbedrer sin evaluering af gennemførelsen af Den Europæiske Konsensus om Humanitær Bistand og dens komplementaritet med medlemsstaterne og donorerne samt nødvendigheden af at revidere Rådets forordning (EF) nr. 1257/1996; |
| --- | --- |

96.

minder Kommissionen om nødvendigheden af, at den forbedrer sin evaluering af gennemførelsen af Den Europæiske Konsensus om Humanitær Bistand og dens komplementaritet med medlemsstaterne og donorerne samt nødvendigheden af at revidere Rådets forordning (EF) nr. 1257/1996;

| 97. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til yderligere at fremme og implementere konceptet »pligt til at beskytte« i tråd med Parlamentets anbefaling af 18. april 2013 (2) til Rådet om FN-princippet i den hensigt at opnå en EU-konsensus om beskyttelsespligten; |
| --- | --- |

97.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til yderligere at fremme og implementere konceptet »pligt til at beskytte« i tråd med Parlamentets anbefaling af 18. april 2013 (2) til Rådet om FN-princippet i den hensigt at opnå en EU-konsensus om beskyttelsespligten;

| 98. | opfordrer Kommissionen til at øge omfanget og effektiviteten af EU's humanitære bistand og assistance, som ydes til mennesker, der mangler grundlæggende varer og tjenesteydelser i Syrien, og blandt flygtninge fra Syrien i nabolande; |
| --- | --- |

98.

opfordrer Kommissionen til at øge omfanget og effektiviteten af EU's humanitære bistand og assistance, som ydes til mennesker, der mangler grundlæggende varer og tjenesteydelser i Syrien, og blandt flygtninge fra Syrien i nabolande;

| 99. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag om oprettelse af en mekanisme finansieret af det relevante EU-instrument til finansiering af indsatsen udadtil og bestående af et hold nationale og internationale forskere, anklagere, advokater og andre eksperter fra EU-medlemsstater samt andre berørte lande (Schweiz, Canada og USA), med henblik på at yde juridisk og teknisk rådgivning og assistance til myndighederne i de lande, der har oplevet det arabiske forår, med at inddrive aktiver, som tidligere diktatorer, deres familier og regimer på uretmæssig vis har tilegnet sig; |
| --- | --- |

99.

opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag om oprettelse af en mekanisme finansieret af det relevante EU-instrument til finansiering af indsatsen udadtil og bestående af et hold nationale og internationale forskere, anklagere, advokater og andre eksperter fra EU-medlemsstater samt andre berørte lande (Schweiz, Canada og USA), med henblik på at yde juridisk og teknisk rådgivning og assistance til myndighederne i de lande, der har oplevet det arabiske forår, med at inddrive aktiver, som tidligere diktatorer, deres familier og regimer på uretmæssig vis har tilegnet sig;

| 100. | opfordrer Kommissionen til at flytte fokus væk fra den fremherskende inputorienterede udviklingspolitik og over til en resultatorienteret udviklingspolitik med præcise årlige tal for opnåede udviklingsresultater og til at sikre, at EU’s udviklingsindsats har en vedvarende indvirkning på udryddelsen af fattigdom; |
| --- | --- |

100.

opfordrer Kommissionen til at flytte fokus væk fra den fremherskende inputorienterede udviklingspolitik og over til en resultatorienteret udviklingspolitik med præcise årlige tal for opnåede udviklingsresultater og til at sikre, at EU’s udviklingsindsats har en vedvarende indvirkning på udryddelsen af fattigdom;

| 101. | opfordrer Kommissionen til på pragmatisk vis at behandle spørgsmålet om ejendomsrettigheder i udviklingslandene og til at udtænke en sammenhængende strategi i samarbejde med de øvrige internationale udviklingspartnere med henblik på at kickstarte en proces, som skal styrke lokalsamfund og enkeltpersoner i udviklingslandene; påpeger, at dette er en proces, der udgør en af hjørnestenene i forbindelse med udvikling — en hjørnesten, som ville kunne løfte hele nationer ud af fattigdom og intensivere den økonomiske aktivitet i udviklingslandene; |
| --- | --- |

101.

opfordrer Kommissionen til på pragmatisk vis at behandle spørgsmålet om ejendomsrettigheder i udviklingslandene og til at udtænke en sammenhængende strategi i samarbejde med de øvrige internationale udviklingspartnere med henblik på at kickstarte en proces, som skal styrke lokalsamfund og enkeltpersoner i udviklingslandene; påpeger, at dette er en proces, der udgør en af hjørnestenene i forbindelse med udvikling — en hjørnesten, som ville kunne løfte hele nationer ud af fattigdom og intensivere den økonomiske aktivitet i udviklingslandene;

| 102. | påpeger, at det med henblik på at øge bistandseffektiviteten ligeledes er af afgørende betydning at sikre større politisk sammenhæng, hvorved alle Unionens politikområder, navnlig dem med betydelige indvirkninger på udviklingslandene, bidrager til at skabe velstand i udviklingslandene; påpeger, at det også er nødvendigt at øge samordningen mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

102.

påpeger, at det med henblik på at øge bistandseffektiviteten ligeledes er af afgørende betydning at sikre større politisk sammenhæng, hvorved alle Unionens politikområder, navnlig dem med betydelige indvirkninger på udviklingslandene, bidrager til at skabe velstand i udviklingslandene; påpeger, at det også er nødvendigt at øge samordningen mellem medlemsstaterne;

| 103. | påpeger, at behandling af børns fejlernæring og fødevaresikkerhed, bekæmpelse af kønsdrab — vedvarende valg af mænd frem for kvinder, som praktiseres i enormt omfang — og fremme af sygeforsikring og pensioner i udviklingslande fortsat har høj prioritet; |
| --- | --- |

103.

påpeger, at behandling af børns fejlernæring og fødevaresikkerhed, bekæmpelse af kønsdrab — vedvarende valg af mænd frem for kvinder, som praktiseres i enormt omfang — og fremme af sygeforsikring og pensioner i udviklingslande fortsat har høj prioritet;

| 104. | understreger, at katastroferisikoreduktion ligeledes er en vigtig strategi, der skal forbedres; |
| --- | --- |

104.

understreger, at katastroferisikoreduktion ligeledes er en vigtig strategi, der skal forbedres;

| 105. | opfordrer til, at effektiviteten af udviklingsbistand forbedres ved at styrke koordineringen og komplementariteten og ved jævnligt at vurdere outputtet, resultatet og virkningen af denne bistand; |
| --- | --- |

105.

opfordrer til, at effektiviteten af udviklingsbistand forbedres ved at styrke koordineringen og komplementariteten og ved jævnligt at vurdere outputtet, resultatet og virkningen af denne bistand;

Handel

| 106. | støtter fortsat en multilateral tilgang til international handel og opfordrer Kommissionen til at støtte igangværende WTO-initiativer; opfordrer til, at Kinas tiltrædelse af aftalen om offentlige udbud lettes; erkender behovet for fortsatte fremskridt i indgåelsen af bilaterale frihandelsaftaler med vigtige partnere og især USA. anmoder derfor Kommissionen om at koncentrere menneskelige ressourcer og politiske bestræbelser på de igangværende handelsforhandlinger med tredjelande og navnlig med strategiske partner med henblik på at gøre væsentlige fremskridt hen i mod en endelig afbalanceret aftale; anmoder Kommission om fuldt ud at inddrage Parlamentet i processen i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

106.

støtter fortsat en multilateral tilgang til international handel og opfordrer Kommissionen til at støtte igangværende WTO-initiativer; opfordrer til, at Kinas tiltrædelse af aftalen om offentlige udbud lettes; erkender behovet for fortsatte fremskridt i indgåelsen af bilaterale frihandelsaftaler med vigtige partnere og især USA. anmoder derfor Kommissionen om at koncentrere menneskelige ressourcer og politiske bestræbelser på de igangværende handelsforhandlinger med tredjelande og navnlig med strategiske partner med henblik på at gøre væsentlige fremskridt hen i mod en endelig afbalanceret aftale; anmoder Kommission om fuldt ud at inddrage Parlamentet i processen i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 107. | opfordrer Kommissionen til at indlede en proces med grundige overvejelser, og inddrage Parlamentet heri, om den fremtidige internationale handelsstrategi, herunder en eventuel reform af WTO's virke; understreger, at denne vurdering skal tage fuldt hensyn til virkningerne af den seneste internationale handelsstrategi på EU's økonomi; |
| --- | --- |

107.

opfordrer Kommissionen til at indlede en proces med grundige overvejelser, og inddrage Parlamentet heri, om den fremtidige internationale handelsstrategi, herunder en eventuel reform af WTO's virke; understreger, at denne vurdering skal tage fuldt hensyn til virkningerne af den seneste internationale handelsstrategi på EU's økonomi;

o

o o

| 108. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

108.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0180.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/159

---

P7_TA(2013)0333

Situationen i Egypten

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om krisen i Egypten (2013/2697(RSP))

(2016/C 075/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til erklæringerne fra General Abdul Fatah Khalil Al-Sisi, formand for det egyptiske forsvarsråd, af 4. juli 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra General Abdul Fatah Khalil Al-Sisi, formand for det egyptiske forsvarsråd, af 4. juli 2013,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at det egyptiske forsvarsråd i sin erklæring af 4. juli 2013 bekendtgjorde suspensionen af forfatningen, overdragelsen af magten til formanden for den høje forfatningsdomstol indtil et fremskyndet præsidentvalg er blevet afholdt, hvilket skal efterfølges af parlamentsvalg og dannelsen af en national koalitionsregering og af et udvalg til undersøgelse af ændringer af forfatningen; der henviser til, at Adly Mansour har aflagt ed som midlertidig præsident; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det egyptiske forsvarsråd i sin erklæring af 4. juli 2013 bekendtgjorde suspensionen af forfatningen, overdragelsen af magten til formanden for den høje forfatningsdomstol indtil et fremskyndet præsidentvalg er blevet afholdt, hvilket skal efterfølges af parlamentsvalg og dannelsen af en national koalitionsregering og af et udvalg til undersøgelse af ændringer af forfatningen; der henviser til, at Adly Mansour har aflagt ed som midlertidig præsident;

| 1. | udtrykker dyb bekymring over situationen i Egypten efter den militære indgriben; understreger, at magten bør overføres til demokratisk valgte civile myndigheder snarest muligt; udtrykker sin grundlægende solidaritet med alle de egyptere, som nærer demokratiske forhåbninger for deres land, og opfordrer til en hurtig tilbagevenden til den demokratiske proces, herunder afholdelse af frie og retfærdige præsidentvalg og parlamentsvalg i en vidtfavnende proces med deltagelse af alle demokratiske aktører; |
| --- | --- |

1.

udtrykker dyb bekymring over situationen i Egypten efter den militære indgriben; understreger, at magten bør overføres til demokratisk valgte civile myndigheder snarest muligt; udtrykker sin grundlægende solidaritet med alle de egyptere, som nærer demokratiske forhåbninger for deres land, og opfordrer til en hurtig tilbagevenden til den demokratiske proces, herunder afholdelse af frie og retfærdige præsidentvalg og parlamentsvalg i en vidtfavnende proces med deltagelse af alle demokratiske aktører;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes parlamenter og regeringer og Egyptens parlament og regering. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes parlamenter og regeringer og Egyptens parlament og regering.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/160

---

P7_TA(2013)0334

Situationen i Djibouti

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om situationen i Djibouti (2013/2690(RSP))

(2016/C 075/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 15. januar 2009 (1) om situationen i Afrikas Horn og af 18. december 1997 om menneskerettighedssituationen i Djibouti (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 15. januar 2009 (1) om situationen i Afrikas Horn og af 18. december 1997 om menneskerettighedssituationen i Djibouti (2),

| — | der henviser til den fælles erklæring, der blev afgivet i Djibouti den 24. februar 2013, af de internationale valgobservationsmissioner (fra Den Afrikanske Union (AU), Den Arabiske Liga, Den Islamiske Samarbejdsorganisation (OIC) og Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD)), der overvågede parlamentsvalget i Republikken Djibouti den 22. februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring, der blev afgivet i Djibouti den 24. februar 2013, af de internationale valgobservationsmissioner (fra Den Afrikanske Union (AU), Den Arabiske Liga, Den Islamiske Samarbejdsorganisation (OIC) og Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD)), der overvågede parlamentsvalget i Republikken Djibouti den 22. februar 2013,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, som Djibouti har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, som Djibouti har ratificeret,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 og ændret den 22. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 og ændret den 22. juni 2010,

| — | der henviser til erklæringen af 12. marts 2013 fra talsmanden for Catherine Ashton, EU's højtstående repræsentant, om situationen efter parlamentsvalget i Djibouti, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 12. marts 2013 fra talsmanden for Catherine Ashton, EU's højtstående repræsentant, om situationen efter parlamentsvalget i Djibouti,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Djibouti og landets strategiske infrastruktur (havne og frizoner) i kraft af beliggenheden på spidsen af Afrikas Horn og ved indgangen til Det Røde Hav er væsentlige for hele regionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Djibouti og landets strategiske infrastruktur (havne og frizoner) i kraft af beliggenheden på spidsen af Afrikas Horn og ved indgangen til Det Røde Hav er væsentlige for hele regionen;

| B. | der henviser til, at Djibouti har spillet en central rolle med hensyn til at bekæmpe pirateri og terrorisme i regionen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Djibouti har spillet en central rolle med hensyn til at bekæmpe pirateri og terrorisme i regionen;

| C. | der henviser til, at Djibouti havde et etpartisystem fra landets uafhængighed i 1977 og frem til 2003; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Djibouti havde et etpartisystem fra landets uafhængighed i 1977 og frem til 2003;

| D. | der henviser til, at der har været en alvorlig politisk krise i landet siden det seneste parlamentsvalg den 22. februar 2013; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der har været en alvorlig politisk krise i landet siden det seneste parlamentsvalg den 22. februar 2013;

| E. | der henviser til, at Ismail Omar Guelleh, som kom til magten i 1999, blev genvalgt som præsident i 2005 med 100 % af stemmerne og meddelte, at han ikke ville genopstille til valget i 2016; der henviser til, at præsident Guelleh blev genvalgt i april 2011 med næsten 80 % af stemmerne i det valg, som blev boykottet af en stor del af oppositionen, efter at parlamentet i Djibouti havde ændret forfatningen, således at præsident Guelleh fik mulighed for at blive genvalgt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Ismail Omar Guelleh, som kom til magten i 1999, blev genvalgt som præsident i 2005 med 100 % af stemmerne og meddelte, at han ikke ville genopstille til valget i 2016; der henviser til, at præsident Guelleh blev genvalgt i april 2011 med næsten 80 % af stemmerne i det valg, som blev boykottet af en stor del af oppositionen, efter at parlamentet i Djibouti havde ændret forfatningen, således at præsident Guelleh fik mulighed for at blive genvalgt;

| F. | der henviser til, at oppositionspartierne for første gang, siden præsident Guelleh kom til magten, i håb om at opnå et pluralistisk demokrati besluttede at deltage i parlamentsvalget den 22. februar 2013 efter indførelsen af et nyt valgsystem for delvis forholdstalsrepræsentation, som gav mindretalspartier mulighed for at få opnå en plads i parlamentet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at oppositionspartierne for første gang, siden præsident Guelleh kom til magten, i håb om at opnå et pluralistisk demokrati besluttede at deltage i parlamentsvalget den 22. februar 2013 efter indførelsen af et nyt valgsystem for delvis forholdstalsrepræsentation, som gav mindretalspartier mulighed for at få opnå en plads i parlamentet;

| G. | der henviser til, at dette valg blev overvåget af observatører fra AU, Den Arabiske Liga, OIC og IGAD, som overvågede 154 afstemningssteder og 12 optællingssteder og rapporterede, at valget havde været gennemsigtigt, og at der ikke var blevet konstateret tilfælde af svindel eller falske stemmesedler i stemmeurnerne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at dette valg blev overvåget af observatører fra AU, Den Arabiske Liga, OIC og IGAD, som overvågede 154 afstemningssteder og 12 optællingssteder og rapporterede, at valget havde været gennemsigtigt, og at der ikke var blevet konstateret tilfælde af svindel eller falske stemmesedler i stemmeurnerne;

| H. | der henviser til, at partiet Union pour la Majorité Présidentielle (UMP) ifølge forfatningsrådets offentliggjorte valgresultater opnåede 68 % af stemmerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at partiet Union pour la Majorité Présidentielle (UMP) ifølge forfatningsrådets offentliggjorte valgresultater opnåede 68 % af stemmerne;

| I. | der henviser til, at oppositionen, som for første gang siden landets uafhængighed opnåede pladser i parlamentet, oplyste om omfattende svindel og erklærede, at den havde vundet valget; der henviser til, at forfatningsrådet afviste oppositionens klage over valgresultaterne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at oppositionen, som for første gang siden landets uafhængighed opnåede pladser i parlamentet, oplyste om omfattende svindel og erklærede, at den havde vundet valget; der henviser til, at forfatningsrådet afviste oppositionens klage over valgresultaterne;

| J. | der henviser til, at oppositionen boykotter det parlament, der blev dannet efter dette valg; der henviser til, at myndighederne har fordømt, at en del af oppositionen har dannet en »lovlig nationalforsamling« parallelt med det nationale parlament efter det omstridte valg i februar 2013; der henviser til, at den lovlige nationalforsamling ledes af Ismail Guedi Hared, som er den kandidat, der står øverst på listen for partiet Union pour le Salut National (USN) i valgkredsen i byen Djibouti; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at oppositionen boykotter det parlament, der blev dannet efter dette valg; der henviser til, at myndighederne har fordømt, at en del af oppositionen har dannet en »lovlig nationalforsamling« parallelt med det nationale parlament efter det omstridte valg i februar 2013; der henviser til, at den lovlige nationalforsamling ledes af Ismail Guedi Hared, som er den kandidat, der står øverst på listen for partiet Union pour le Salut National (USN) i valgkredsen i byen Djibouti;

| K. | der henviser til, at de enkelte stemmesteder endnu ikke har offentliggjort resultaterne af parlamentsvalget den 22. februar 2013 trods kravene fra Den Europæiske Union, hvilket giver anledning til mistanke om svindel; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de enkelte stemmesteder endnu ikke har offentliggjort resultaterne af parlamentsvalget den 22. februar 2013 trods kravene fra Den Europæiske Union, hvilket giver anledning til mistanke om svindel;

| L. | der henviser til, at antallet af registrerede vælgere i valgkredsen i byen Djibouti har ændret sig hver gang, der er blevet offentliggjort officielle tal: |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at antallet af registrerede vælgere i valgkredsen i byen Djibouti har ændret sig hver gang, der er blevet offentliggjort officielle tal:

| M. | der henviser til, at den uforholdsmæssige magtanvendelse ved undertrykkelsen af oppositionspartiernes demonstrationer, der anfægtede parlamentsvalgets lovmæssighed, angiveligt skulle have medført, at ti personer blev skudt og dræbt af ordensmagten; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den uforholdsmæssige magtanvendelse ved undertrykkelsen af oppositionspartiernes demonstrationer, der anfægtede parlamentsvalgets lovmæssighed, angiveligt skulle have medført, at ti personer blev skudt og dræbt af ordensmagten;

| N. | der henviser til masseanholdelserne af demonstranter fra oppositionen; der henviser til, at ngo'er slår alarm om mistænkelige tilfælde af dødsfald, tortur og forsvindinger; |
| --- | --- |

N.

der henviser til masseanholdelserne af demonstranter fra oppositionen; der henviser til, at ngo'er slår alarm om mistænkelige tilfælde af dødsfald, tortur og forsvindinger;

| O. | der henviser til, at mere end tusind medlemmer af oppositionen angiveligt er blevet fængslet i længere eller kortere perioder siden valget den 22. februar 2013; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at mere end tusind medlemmer af oppositionen angiveligt er blevet fængslet i længere eller kortere perioder siden valget den 22. februar 2013;

| P. | der henviser til, at omtrent 60 politiske fanger angiveligt bliver tilbageholdt på nuværende tidspunkt; der henviser til, at myndighederne konstant undertrykker oppositionens politiske modstandere; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at omtrent 60 politiske fanger angiveligt bliver tilbageholdt på nuværende tidspunkt; der henviser til, at myndighederne konstant undertrykker oppositionens politiske modstandere;

| Q. | der henviser til retsforfølgningen af de fleste oppositionsledere og mange journalister; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til retsforfølgningen af de fleste oppositionsledere og mange journalister;

| R. | der henviser til, at journalisten Mydaneh Abdallah Okieh, som også er ansvarlig for kommunikationen fra oppositionskoalitionen USN, er beskyldt for at have »bagvasket politiet« ved at have lagt billeder af demonstranter, som var ofre for undertrykkelse, på det sociale netværk Facebook; der henviser til, at appeldomstolen den 26. juni 2013 forlængede hans dom fra 45 dage til fem måneder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at journalisten Mydaneh Abdallah Okieh, som også er ansvarlig for kommunikationen fra oppositionskoalitionen USN, er beskyldt for at have »bagvasket politiet« ved at have lagt billeder af demonstranter, som var ofre for undertrykkelse, på det sociale netværk Facebook; der henviser til, at appeldomstolen den 26. juni 2013 forlængede hans dom fra 45 dage til fem måneder;

| S. | der henviser til, at de tre ledere af oppositionskoalitionen USN i april 2013 blev idømt to års fængsel og blev frataget deres borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at deres appelhøring er blevet udskudt til den 25. november 2013; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de tre ledere af oppositionskoalitionen USN i april 2013 blev idømt to års fængsel og blev frataget deres borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at deres appelhøring er blevet udskudt til den 25. november 2013;

| T. | der henviser til anholdelsen af talsmanden for USN-oppositionen, Daher Ahmed Farah, den 4. marts 2013: der henviser til, at han blev kendt skyldig for at have opfordret til oprør efter parlamentsvalget i februar 2013; der henviser til, at to andre personer blev anklaget i den samme sag, hvoraf én blev idømt en betinget fængselsdom, mens den anden blev frifundet; der henviser til, at appeldomstolen den 26. juni 2013 igen idømte Daher Ahmed Farah to måneders ubetinget fængsel; |
| --- | --- |

T.

der henviser til anholdelsen af talsmanden for USN-oppositionen, Daher Ahmed Farah, den 4. marts 2013: der henviser til, at han blev kendt skyldig for at have opfordret til oprør efter parlamentsvalget i februar 2013; der henviser til, at to andre personer blev anklaget i den samme sag, hvoraf én blev idømt en betinget fængselsdom, mens den anden blev frifundet; der henviser til, at appeldomstolen den 26. juni 2013 igen idømte Daher Ahmed Farah to måneders ubetinget fængsel;

| U. | der henviser til de ekstremt bekymrende fængselsforhold i Djiboutis fængsler; |
| --- | --- |

U.

der henviser til de ekstremt bekymrende fængselsforhold i Djiboutis fængsler;

| V. | der henviser til, at forfatningen fra 1992 anerkender grundlæggende friheder og grundlæggende principper om god regeringsførelse; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at forfatningen fra 1992 anerkender grundlæggende friheder og grundlæggende principper om god regeringsførelse;

| W. | der henviser til, at artikel 10 i forfatningen fastlægger, at retten til et forsvar, herunder retten til at lade sig bistå af en advokat efter eget valg, skal sikres i alle faser i proceduren; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at artikel 10 i forfatningen fastlægger, at retten til et forsvar, herunder retten til at lade sig bistå af en advokat efter eget valg, skal sikres i alle faser i proceduren;

| X. | der henviser til, at Djibouti er medunderskriver af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og af den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Djibouti er medunderskriver af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og af den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder;

| Y. | der henviser til, at kvinder i Djibouti udsættes for forskellige former for vold — bl.a. voldtægt, kvindelig kønslemlæstelse, vold i hjemmet, seksuel chikane og tidligt ægteskab — som har vidtrækkende negative konsekvenser for kvinders fysiske og psykiske velbefindende; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at kvinder i Djibouti udsættes for forskellige former for vold — bl.a. voldtægt, kvindelig kønslemlæstelse, vold i hjemmet, seksuel chikane og tidligt ægteskab — som har vidtrækkende negative konsekvenser for kvinders fysiske og psykiske velbefindende;

| Z. | der henviser til, at Djibouti ligger nr. 167 (ud af 179 lande) på det verdensomspændende indeks over pressefrihed i 2013, som er udarbejdet af Journalister uden Grænser; der henviser til, at udenlandske journalister har forbud mod indrejse i Djibouti, og at dette forbud skaber vanskeligheder med hensyn til at opnå pålidelige oplysninger om, hvad der sker i landet; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Djibouti ligger nr. 167 (ud af 179 lande) på det verdensomspændende indeks over pressefrihed i 2013, som er udarbejdet af Journalister uden Grænser; der henviser til, at udenlandske journalister har forbud mod indrejse i Djibouti, og at dette forbud skaber vanskeligheder med hensyn til at opnå pålidelige oplysninger om, hvad der sker i landet;

| AA. | der henviser til, at De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) i marts 2012 vurderede, at 180 000 personer i Djibouti havde behov for fødevarehjælp; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) i marts 2012 vurderede, at 180 000 personer i Djibouti havde behov for fødevarehjælp;

| AB. | der henviser til, at Den Europæiske Union og medlemsstaterne i de seneste 20 år har været de største bidragydere for så vidt angår økonomisk støtte til Djibouti; der henviser til, at betalingerne fra USA, Japan og Frankrig for at anvende deres militærbaser udgør en indtægtskilde, der sikrer en fortsat vækst i Djibouti; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Den Europæiske Union og medlemsstaterne i de seneste 20 år har været de største bidragydere for så vidt angår økonomisk støtte til Djibouti; der henviser til, at betalingerne fra USA, Japan og Frankrig for at anvende deres militærbaser udgør en indtægtskilde, der sikrer en fortsat vækst i Djibouti;

| AC. | der henviser til, at overholdelse af menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet er selve grundlaget i partnerskabsaftalen AVS-EU og udgør afgørende elementer i Cotonouaftalen; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at overholdelse af menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet er selve grundlaget i partnerskabsaftalen AVS-EU og udgør afgørende elementer i Cotonouaftalen;

| 1. | udtrykker sin dybe bekymring over situationen i Djibouti efter parlamentsvalget den 22. februar 2013 og det spændte politiske klima i landet; er særlig bekymret over meldingerne om masseanholdelser af medlemmer af oppositionen, opløsning af demonstrationer, der blev afholdt for at protestere mod uregelmæssigheder ved valget, og angreb på mediefriheden; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybe bekymring over situationen i Djibouti efter parlamentsvalget den 22. februar 2013 og det spændte politiske klima i landet; er særlig bekymret over meldingerne om masseanholdelser af medlemmer af oppositionen, opløsning af demonstrationer, der blev afholdt for at protestere mod uregelmæssigheder ved valget, og angreb på mediefriheden;

| 2. | opfordrer myndighederne i Djibouti til at ophøre med undertrykkelsen af politiske modstandere og til at løslade alle, der bliver tilbageholdt af politiske årsager; |
| --- | --- |

2.

opfordrer myndighederne i Djibouti til at ophøre med undertrykkelsen af politiske modstandere og til at løslade alle, der bliver tilbageholdt af politiske årsager;

| 3. | opfordrer myndighederne i Djibouti til at sikre overholdelse af menneskerettighederne, som anerkendt i nationale og internationale aftaler, som Djibouti har undertegnet, og til at sikre de borgerlige og politiske rettigheder og friheder, herunder retten til at demonstrere fredeligt og pressefriheden; |
| --- | --- |

3.

opfordrer myndighederne i Djibouti til at sikre overholdelse af menneskerettighederne, som anerkendt i nationale og internationale aftaler, som Djibouti har undertegnet, og til at sikre de borgerlige og politiske rettigheder og friheder, herunder retten til at demonstrere fredeligt og pressefriheden;

| 4. | fordømmer på det kraftigste seksuelle overgreb på kvinder og påpeger, at Djiboutis regering har et ansvar for at gøre en ende på straffriheden ved at retsforfølge dem, der er ansvarlige for seksuelle overgreb på kvinder; |
| --- | --- |

4.

fordømmer på det kraftigste seksuelle overgreb på kvinder og påpeger, at Djiboutis regering har et ansvar for at gøre en ende på straffriheden ved at retsforfølge dem, der er ansvarlige for seksuelle overgreb på kvinder;

| 5. | opfordrer til, at retten til et forsvar respekteres, navnlig tiltaltes ret til en advokat efter eget valg i alle faser af retssagerne mod dem; opfordrer myndighederne til at give tilladelse til, at den tilbageholdte persons familier kan yde vedkommende materiel bistand, navnlig lægemidler og lignende; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til, at retten til et forsvar respekteres, navnlig tiltaltes ret til en advokat efter eget valg i alle faser af retssagerne mod dem; opfordrer myndighederne til at give tilladelse til, at den tilbageholdte persons familier kan yde vedkommende materiel bistand, navnlig lægemidler og lignende;

| 6. | opfordrer regeringen i Djibouti til med hjælp fra de institutioner, som godkendte valgresultaterne, især Den Afrikanske Union, at indgå i en politisk dialog med oppositionen i overensstemmelse med erklæringen fra statschefen den 27. juni 2013 i anledning af årsdagen for Djiboutis uafhængighed; opfordrer den Europæiske Union til at støtte regionale organisationers arbejde og bidrage til bestræbelserne på at finde en politisk løsning på den nuværende krise; |
| --- | --- |

6.

opfordrer regeringen i Djibouti til med hjælp fra de institutioner, som godkendte valgresultaterne, især Den Afrikanske Union, at indgå i en politisk dialog med oppositionen i overensstemmelse med erklæringen fra statschefen den 27. juni 2013 i anledning af årsdagen for Djiboutis uafhængighed; opfordrer den Europæiske Union til at støtte regionale organisationers arbejde og bidrage til bestræbelserne på at finde en politisk løsning på den nuværende krise;

| 7. | opfordrer til, at der straks indledes en retlig undersøgelse med henblik på at kaste lys over de politi- og militæraktioner, der blev iværksat under demonstrationer, og på at straffe de skyldige i krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at der straks indledes en retlig undersøgelse med henblik på at kaste lys over de politi- og militæraktioner, der blev iværksat under demonstrationer, og på at straffe de skyldige i krænkelser af menneskerettighederne;

| 8. | glæder sig over, at valget den 22. februar 2013 forløb fredeligt, som understreget af forskellige repræsentanter for det internationale samfund, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og lederne af de fire valgobservationsmissioner, der var til stede i Djibouti; glæder sig Djiboutis befolknings og de politiske partiers engagement for så vidt angår deres lands fremtid, som de har vist gennem deres deltagelse i valget; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at valget den 22. februar 2013 forløb fredeligt, som understreget af forskellige repræsentanter for det internationale samfund, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og lederne af de fire valgobservationsmissioner, der var til stede i Djibouti; glæder sig Djiboutis befolknings og de politiske partiers engagement for så vidt angår deres lands fremtid, som de har vist gennem deres deltagelse i valget;

| 9. | glæder sig over, at der ved valget den 22. februar 2013 for første gang siden Djibouti blev selvstændigt i 1977 deltog oppositionspartier, nemlig Union pour le Salut National (USN); |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at der ved valget den 22. februar 2013 for første gang siden Djibouti blev selvstændigt i 1977 deltog oppositionspartier, nemlig Union pour le Salut National (USN);

| 10. | gentager EU's opfordring til at offentliggøre resultaterne fra hvert enkelt valgsted, der blev anvendt ved valget den 22. februar 2013; |
| --- | --- |

10.

gentager EU's opfordring til at offentliggøre resultaterne fra hvert enkelt valgsted, der blev anvendt ved valget den 22. februar 2013;

| 11. | opfordrer alle politiske kræfter i Djibouti til at respektere retsstaten, herunder retten til at demonstrere fredeligt, og til ikke at anvende vold og repressive foranstaltninger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer alle politiske kræfter i Djibouti til at respektere retsstaten, herunder retten til at demonstrere fredeligt, og til ikke at anvende vold og repressive foranstaltninger;

| 12. | erklærer sig villig til at følge situationen i Djibouti tæt og til at foreslå restriktive foranstaltninger i tilfælde af overtrædelse af Cotonouaftalen (2000), og særlig af aftalens artikel 8 og 9; opfordrer ligeledes Kommissionen til at overvåge situationen nøje; |
| --- | --- |

12.

erklærer sig villig til at følge situationen i Djibouti tæt og til at foreslå restriktive foranstaltninger i tilfælde af overtrædelse af Cotonouaftalen (2000), og særlig af aftalens artikel 8 og 9; opfordrer ligeledes Kommissionen til at overvåge situationen nøje;

| 13. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og deres partnere til at samarbejde med Djibouti om politiske reformer på lang sigt, som bør lettes af de stærke relationer, der allerede eksisterer mellem parterne, i betragtning af at Djibouti har været et centralt element i kampen mod terrorisme og i regionen, og da landet er hjemsted for militærbaser; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og deres partnere til at samarbejde med Djibouti om politiske reformer på lang sigt, som bør lettes af de stærke relationer, der allerede eksisterer mellem parterne, i betragtning af at Djibouti har været et centralt element i kampen mod terrorisme og i regionen, og da landet er hjemsted for militærbaser;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til regeringen i Djibouti, Den Afrikanske Unions institutioner, Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling, Den Arabiske Liga, Den Islamiske Samarbejdsorganisation, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til regeringen i Djibouti, Den Afrikanske Unions institutioner, Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling, Den Arabiske Liga, Den Islamiske Samarbejdsorganisation, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

---

(1)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 102.

(2)  EFT C 14 af 19.1.1998, s. 207.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/163

---

P7_TA(2013)0335

Situationen i Nigeria

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om situationen i Nigeria (2013/2691(RSP))

(2016/C 075/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine beslutninger af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (1), af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (2), af 5. juli 2012 om vold mod lesbiske og LGBT-rettigheder i Afrika (3) og af 15. marts 2012 om situationen i Nigeria (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (1), af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (2), af 5. juli 2012 om vold mod lesbiske og LGBT-rettigheder i Afrika (3) og af 15. marts 2012 om situationen i Nigeria (4),

| — | der henviser til erklæringerne fra næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik Catherine Ashton af 22. januar 2012 om bombningerne i Kano, af 11. marts 2013 om på drabene på gidsler, af 2. juni 2013 om loven i Nigeria, der kriminaliserer ægteskab og forhold mellem to personer af samme køn og af 25. juni 2013 om henrettelser i Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik Catherine Ashton af 22. januar 2012 om bombningerne i Kano, af 11. marts 2013 om på drabene på gidsler, af 2. juni 2013 om loven i Nigeria, der kriminaliserer ægteskab og forhold mellem to personer af samme køn og af 25. juni 2013 om henrettelser i Nigeria,

| — | der henviser til menneskerettighedsdialogen mellem EU og Nigeria, der fandt sted i Abuja i marts 2013, samt til Nigeria-EU-ministermødet den 16. maj 2013 i Bruxelles, hvorpå det fastsloges, at der er behov for at afbalancere antiterrorforanstaltninger i forhold til tab af civile liv og ødelæggelse af offentlig infrastruktur, |
| --- | --- |

—

der henviser til menneskerettighedsdialogen mellem EU og Nigeria, der fandt sted i Abuja i marts 2013, samt til Nigeria-EU-ministermødet den 16. maj 2013 i Bruxelles, hvorpå det fastsloges, at der er behov for at afbalancere antiterrorforanstaltninger i forhold til tab af civile liv og ødelæggelse af offentlig infrastruktur,

| — | der henviser til beslutningen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU fra maj 2013 i Horsens (Danmark) om situationen i Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU fra maj 2013 i Horsens (Danmark) om situationen i Nigeria,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds retningslinjer for fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle (LGBTI-personer), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds retningslinjer for fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle (LGBTI-personer),

| — | der henviser til Cotonouaftalen fra 2000 og til revisionerne heraf i 2005 og 2010 (hvor sidstnævnte blev ratificeret af Nigeria den 27. september 2010), og især artikel 8 og 9 om politisk dialog og menneskerettigheder, demokrati og retsstaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen fra 2000 og til revisionerne heraf i 2005 og 2010 (hvor sidstnævnte blev ratificeret af Nigeria den 27. september 2010), og især artikel 8 og 9 om politisk dialog og menneskerettigheder, demokrati og retsstaten,

| — | der henviser til erklæringerne fra FN's generalsekretær Ban Ki-moon af 16. maj 2013 om den fortsatte vold og forværrede sikkerhedssituation i det nordøstlige Nigeria og af 22. april 2013 om det høje antal dræbte civile og ødelagte hjem i Nigeria på grund af sammenstød mellem militære styrker og Boko Haram-oprørsgruppen, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra FN's generalsekretær Ban Ki-moon af 16. maj 2013 om den fortsatte vold og forværrede sikkerhedssituation i det nordøstlige Nigeria og af 22. april 2013 om det høje antal dræbte civile og ødelagte hjem i Nigeria på grund af sammenstød mellem militære styrker og Boko Haram-oprørsgruppen,

| — | der henviser til erklæringerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder Navi Pillay af 3. maj 2013, der kom som en reaktion på de voldelige sammenstød i april 2013, hvori hun mindede sikkerhedsagenter i Nigeria om at respektere menneskerettighederne og undgå overdreven brug af magt, og af 17. maj 2013 om muligheden for, at medlemmer af Boko Haram bliver anklaget for krigsforbrydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder Navi Pillay af 3. maj 2013, der kom som en reaktion på de voldelige sammenstød i april 2013, hvori hun mindede sikkerhedsagenter i Nigeria om at respektere menneskerettighederne og undgå overdreven brug af magt, og af 17. maj 2013 om muligheden for, at medlemmer af Boko Haram bliver anklaget for krigsforbrydelser,

| — | der henviser til erklæringen fra FN's Sikkerhedsråd af 27. december 2011 om terrorsekten Boko Harams angreb i Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra FN's Sikkerhedsråd af 27. december 2011 om terrorsekten Boko Harams angreb i Nigeria,

| — | der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro,

| — | der henviser til G8-udenrigsministrenes erklæring af 12. april 2012 om den fortsatte vold i Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til G8-udenrigsministrenes erklæring af 12. april 2012 om den fortsatte vold i Nigeria,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions konvention om forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme, som blev ratificeret af Nigeria den 16. maj 2003, og tillægsprotokollen hertil, som blev ratificeret af Nigeria den 22. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions konvention om forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme, som blev ratificeret af Nigeria den 16. maj 2003, og tillægsprotokollen hertil, som blev ratificeret af Nigeria den 22. december 2008,

| — | der henviser til en erklæring fra Den Afrikanske Unions kommissær for fred og sikkerhed, Lamamra Ramtane, af 14. juli 2012, der fordømmer Boko Harams aktiviteter og menneskerettighedskrænkelser og opfordrer det internationale samfund til at hjælpe Nigeria med at modstå denne terrorsekt, idet han understreger, at sekten udgør en trussel mod den regionale og internationale sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til en erklæring fra Den Afrikanske Unions kommissær for fred og sikkerhed, Lamamra Ramtane, af 14. juli 2012, der fordømmer Boko Harams aktiviteter og menneskerettighedskrænkelser og opfordrer det internationale samfund til at hjælpe Nigeria med at modstå denne terrorsekt, idet han understreger, at sekten udgør en trussel mod den regionale og internationale sikkerhed,

| — | der henviser til topmødet om maritim sikkerhed mellem stats- og regeringscheferne i Guineabugten, der blev afholdt i Yaoundé (Cameroun), den 24. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet om maritim sikkerhed mellem stats- og regeringscheferne i Guineabugten, der blev afholdt i Yaoundé (Cameroun), den 24. juni 2013,

| — | der henviser til Forbundsrepublikken Nigerias forfatning, der blev vedtaget den 29. maj 1999, og navnlig dens bestemmelser i kapitel IV om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, herunder retten til liv, en retfærdig rettergang, menneskets værdighed og beskyttelse af ytrings-, presse-, tanke-, samvittigheds og religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Forbundsrepublikken Nigerias forfatning, der blev vedtaget den 29. maj 1999, og navnlig dens bestemmelser i kapitel IV om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, herunder retten til liv, en retfærdig rettergang, menneskets værdighed og beskyttelse af ytrings-, presse-, tanke-, samvittigheds og religionsfrihed,

| — | der henviser til artikel 3 i Genèvekonventionerne, der blev ratificeret af Nigeria den 20. juni 1961, og tillægsprotokol II hertil, der blev ratificeret af Nigeria den 10. oktober 1988, der begge grundfæster folkeretten i forbindelse med ikke-internationale væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i Genèvekonventionerne, der blev ratificeret af Nigeria den 20. juni 1961, og tillægsprotokol II hertil, der blev ratificeret af Nigeria den 10. oktober 1988, der begge grundfæster folkeretten i forbindelse med ikke-internationale væbnede konflikter,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1981, som blev ratificeret af Nigeria den 22. juni 1983, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1981, som blev ratificeret af Nigeria den 22. juni 1983,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som blev ratificeret af Nigeria den 29. oktober 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som blev ratificeret af Nigeria den 29. oktober 1993,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den nigerianske præsident Goodluck Jonathan den 14. og 15. maj 2013 erklærede undtagelsestilstand i staterne Borno, Yobe og Adamawa som en reaktion på Boko Harams aktiviteter i forbindelse med gruppens mobilisering af yderligere militære styrker; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den nigerianske præsident Goodluck Jonathan den 14. og 15. maj 2013 erklærede undtagelsestilstand i staterne Borno, Yobe og Adamawa som en reaktion på Boko Harams aktiviteter i forbindelse med gruppens mobilisering af yderligere militære styrker;

| B. | der henviser til, at byen Baga i april 2013 blev ødelagt som følge af kampe mellem nigerianske militære styrker og militante Boko Haram-tilhængere, hvilket ifølge lokale ledere resulterede i ødelæggelse af tusinder af hjem og hundredvis af døde blandt den civile befolkning; der henviser til, at en uafhængig undersøgelse af Baga-drabene vil blive afsluttet af Nigerias menneskerettighedskommission inden udgangen af juli; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at byen Baga i april 2013 blev ødelagt som følge af kampe mellem nigerianske militære styrker og militante Boko Haram-tilhængere, hvilket ifølge lokale ledere resulterede i ødelæggelse af tusinder af hjem og hundredvis af døde blandt den civile befolkning; der henviser til, at en uafhængig undersøgelse af Baga-drabene vil blive afsluttet af Nigerias menneskerettighedskommission inden udgangen af juli;

| C. | der henviser til, at den føderale regering har kategoriseret Boko Haram under antiterrorlovgivningen af 2011 for at tillade retsforfølgning af enhver person, der har forbindelse med eller støtter gruppen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den føderale regering har kategoriseret Boko Haram under antiterrorlovgivningen af 2011 for at tillade retsforfølgning af enhver person, der har forbindelse med eller støtter gruppen;

| D. | der henviser til, at Boko Haram siden 2009 er ansvarlig for 4 000 menneskers død; der henviser til, at mere end 700 nigerianere er blevet dræbt indtil nu i år i over 80 angreb, der er forbundet med Boko Haram, som en nylig rapport fra USA vurderer til at være den næstmest dødelige terroristgruppe i verden; der henviser til, at forbindelsen mellem Boko Haram og AQIM (Al-Qaida i det islamiske Maghreb), udgør en alvorlig trussel mod freden og sikkerheden i den større Sahel-regionen og generelt i det vestlige Afrika; der henviser til, at Boko Haram fortsat vælger statslige embedsmænd og sikkerhedspersonale som mål, som f.eks. i forbindelse med et angreb på et fængselskompleks den 7. maj 2013 i Bama, hvor 55 mennesker blev dræbt, og 105 indsatte blev frigivet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Boko Haram siden 2009 er ansvarlig for 4 000 menneskers død; der henviser til, at mere end 700 nigerianere er blevet dræbt indtil nu i år i over 80 angreb, der er forbundet med Boko Haram, som en nylig rapport fra USA vurderer til at være den næstmest dødelige terroristgruppe i verden; der henviser til, at forbindelsen mellem Boko Haram og AQIM (Al-Qaida i det islamiske Maghreb), udgør en alvorlig trussel mod freden og sikkerheden i den større Sahel-regionen og generelt i det vestlige Afrika; der henviser til, at Boko Haram fortsat vælger statslige embedsmænd og sikkerhedspersonale som mål, som f.eks. i forbindelse med et angreb på et fængselskompleks den 7. maj 2013 i Bama, hvor 55 mennesker blev dræbt, og 105 indsatte blev frigivet;

| E. | der henviser til, at Human Rights Watch, Amnesty International, Freedom House og andre menneskerettighedsorganisationer har dokumentation for, at Boko Haram er involveret i angreb mod politistationer, militære faciliteter, kirker, skoler, gårde og banker; der henviser til, at Boko Haram har udvidet sine mål mod civile, bl.a. ved angreb på to gymnasier i staterne Borno og Yobe den 16. og 17. juni 2013, hvor i alt 16 elever og to lærere blev dræbt; der henviser til, at disse angreb har tvunget flere tusinde skolebørn ud af den formelle skolegang; der henviser til, at trusler mod civile har fået 19 000 landmænd til at flygte fra deres gårde og opgive deres afgrøder, hvilket fører til tab af landbrugets produktivitet og bidrager til fødevaremangel; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Human Rights Watch, Amnesty International, Freedom House og andre menneskerettighedsorganisationer har dokumentation for, at Boko Haram er involveret i angreb mod politistationer, militære faciliteter, kirker, skoler, gårde og banker; der henviser til, at Boko Haram har udvidet sine mål mod civile, bl.a. ved angreb på to gymnasier i staterne Borno og Yobe den 16. og 17. juni 2013, hvor i alt 16 elever og to lærere blev dræbt; der henviser til, at disse angreb har tvunget flere tusinde skolebørn ud af den formelle skolegang; der henviser til, at trusler mod civile har fået 19 000 landmænd til at flygte fra deres gårde og opgive deres afgrøder, hvilket fører til tab af landbrugets produktivitet og bidrager til fødevaremangel;

| F. | der henviser til, at det i stigende grad er bekymret over Boko Harams beslutning om som led i sin blodige guerillakrig at kidnappe kvinder og børn; der henviser til, at udenlandske arbejdstagere i Nigeria også er blevet kidnappet, overfaldet og dræbt af oprørerne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i stigende grad er bekymret over Boko Harams beslutning om som led i sin blodige guerillakrig at kidnappe kvinder og børn; der henviser til, at udenlandske arbejdstagere i Nigeria også er blevet kidnappet, overfaldet og dræbt af oprørerne;

| G. | der henviser til, at FN's Højkommissær for Flygtninge har advaret mod en flygtningekrise; der henviser til, at der i de seneste uger er ankommet omkring 6 000 nigerianere til Niger, og at omkring 3 000 nigerianere mellem den 11. og 13. juni 2013 har krydset grænsen til Cameroun; der henviser til, at nogle flygtninge også krydser grænsen til Tchad; der henviser til, at disse fordrivelser har lagt pres på de sparsomme lokale fødevare- og vandressourcer, især i Niger, der selv kæmper med fødevareusikkerhed på grund af flere års tørke; der henviser til, at ingen af Nigerias naboer har kapacitet til at absorbere det antal mennesker, der risikerer at blive fordrevet i tilfælde af en sand humanitær katastrofe som følge af massevolden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FN's Højkommissær for Flygtninge har advaret mod en flygtningekrise; der henviser til, at der i de seneste uger er ankommet omkring 6 000 nigerianere til Niger, og at omkring 3 000 nigerianere mellem den 11. og 13. juni 2013 har krydset grænsen til Cameroun; der henviser til, at nogle flygtninge også krydser grænsen til Tchad; der henviser til, at disse fordrivelser har lagt pres på de sparsomme lokale fødevare- og vandressourcer, især i Niger, der selv kæmper med fødevareusikkerhed på grund af flere års tørke; der henviser til, at ingen af Nigerias naboer har kapacitet til at absorbere det antal mennesker, der risikerer at blive fordrevet i tilfælde af en sand humanitær katastrofe som følge af massevolden;

| H. | der henviser til, at Boko Haram fortsat sætter sig kristne, moderate muslimer og andre religiøse grupper som mål og driver dem væk fra den nordlige del af landet, der for størstedelens vedkommende er muslimsk; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Boko Haram fortsat sætter sig kristne, moderate muslimer og andre religiøse grupper som mål og driver dem væk fra den nordlige del af landet, der for størstedelens vedkommende er muslimsk;

| I. | der henviser til, at det nigerianske politi og militær som en reaktion på Boko Harams vold har gennemført beslaglæggelser og summariske henrettelser af talrige formodede medlemmer af gruppen, bl.a. i forbindelse med pågribelser af unge mænd fra de nordlige landsbyer; der henviser til, at mange af de tilbageholdte er blevet holdt i isolation uden sigtelse eller rettergang, i nogle tilfælde under umenneskelige forhold, og der henviser til, at nogle er blevet fysisk mishandlet og andre er forsvundet eller døde i forbindelse med en tilbageholdelse; der henviser til, at den nigerianske regering og hæren har givet upålidelige skøn over civile tab og skader på boliger; der henviser til, at Human Rights Watch, Freedom House og andre menneskerettighedsorganisationer har beskrevet de nigerianske styrkers reaktion i de seneste måneder som stadig mere brutal og vilkårlig, hvormed den civile befolkning er langt den hårdest ramte part i forbindelse med volden mellem de to grupper; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det nigerianske politi og militær som en reaktion på Boko Harams vold har gennemført beslaglæggelser og summariske henrettelser af talrige formodede medlemmer af gruppen, bl.a. i forbindelse med pågribelser af unge mænd fra de nordlige landsbyer; der henviser til, at mange af de tilbageholdte er blevet holdt i isolation uden sigtelse eller rettergang, i nogle tilfælde under umenneskelige forhold, og der henviser til, at nogle er blevet fysisk mishandlet og andre er forsvundet eller døde i forbindelse med en tilbageholdelse; der henviser til, at den nigerianske regering og hæren har givet upålidelige skøn over civile tab og skader på boliger; der henviser til, at Human Rights Watch, Freedom House og andre menneskerettighedsorganisationer har beskrevet de nigerianske styrkers reaktion i de seneste måneder som stadig mere brutal og vilkårlig, hvormed den civile befolkning er langt den hårdest ramte part i forbindelse med volden mellem de to grupper;

| J. | der henviser til, at ytrings- og pressefriheden trues af trusler om anholdelse, intimidering, vold og endog død for dem, hvis rapporter kritiserer de nigerianske myndigheder; der henviser til, at Boko Haram gentagne gange har truet med at angribe medier, der har rapporteret negativt om gruppen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ytrings- og pressefriheden trues af trusler om anholdelse, intimidering, vold og endog død for dem, hvis rapporter kritiserer de nigerianske myndigheder; der henviser til, at Boko Haram gentagne gange har truet med at angribe medier, der har rapporteret negativt om gruppen;

| K. | der henviser til, at store dele af de nordøstlige stater på grund af undtagelsestilstanden er blevet utilgængelige for bistandsorganisationer, journalister og reportere; der henviser til, at regeringen har lukket mobiltelefontjenesterne ned i flere områder for at hindre de militante gruppers kommunikation; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at store dele af de nordøstlige stater på grund af undtagelsestilstanden er blevet utilgængelige for bistandsorganisationer, journalister og reportere; der henviser til, at regeringen har lukket mobiltelefontjenesterne ned i flere områder for at hindre de militante gruppers kommunikation;

| L. | der henviser til, at den nigerianske regering for nylig har brudt sit syv år lange moratorium om dødsstraf, idet fire fanger i staten Edo, der blev dømt, mens Nigeria stadig var styret af et militærdiktatur, er blevet henrettet; der henviser til, at FN's særlige rapportør om udenretlige, summariske eller vilkårlige henrettelser, Christof Heyns, den 26. juni 2013 har opfordret de nigerianske myndigheder til at indstille den nært forestående henrettelse af en femte fange; der henviser til, at der i Nigeria i 2012 ifølge rapporter fra menneskerettighedsorganisationer er 56 mennesker, der er dømt til døden, og at omkring 1 000 mennesker efter sigende sidder på dødsgangen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den nigerianske regering for nylig har brudt sit syv år lange moratorium om dødsstraf, idet fire fanger i staten Edo, der blev dømt, mens Nigeria stadig var styret af et militærdiktatur, er blevet henrettet; der henviser til, at FN's særlige rapportør om udenretlige, summariske eller vilkårlige henrettelser, Christof Heyns, den 26. juni 2013 har opfordret de nigerianske myndigheder til at indstille den nært forestående henrettelse af en femte fange; der henviser til, at der i Nigeria i 2012 ifølge rapporter fra menneskerettighedsorganisationer er 56 mennesker, der er dømt til døden, og at omkring 1 000 mennesker efter sigende sidder på dødsgangen;

| M. | der henviser til, at det nigerianske repræsentanternes hus den 30. maj 2013 vedtog en lov om ægteskab mellem personer af samme køn (forbud), der straffer enhver, der gifter sig eller er gift med en person af samme køn, med 14 års fængsel, og dette gælder ikke kun for nigerianere, men også for turister, udenlandske arbejdstagere og diplomater, og som endvidere giver 10 års fængsel for at registrere eller drive sociale foreninger eller ngo'er, der ønsker at sikre LGBTI-personers menneskerettigheder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det nigerianske repræsentanternes hus den 30. maj 2013 vedtog en lov om ægteskab mellem personer af samme køn (forbud), der straffer enhver, der gifter sig eller er gift med en person af samme køn, med 14 års fængsel, og dette gælder ikke kun for nigerianere, men også for turister, udenlandske arbejdstagere og diplomater, og som endvidere giver 10 års fængsel for at registrere eller drive sociale foreninger eller ngo'er, der ønsker at sikre LGBTI-personers menneskerettigheder;

| N. | der henviser til, at problemerne i Nigeria skyldes utilstrækkelig økonomisk udvikling og den omstændighed, at spændingerne har rod i årtiers bitterhed mellem oprindelige befolkningsgrupper, især kristne og animister, der strides om kontrollen over den frugtbare landbrugsjord med migranter og bosættere fra den hausa-talende, muslimske nordlige del af landet; der henviser til, at konflikterne forværres af klimaændringer og udvidelsen af ørkenen; der henviser til, at en optrapning af den væbnede konflikt samt de vedvarende sociale og økonomiske udfordringer meget vel kan give næring til en radikalisering, herunder manipulation og rekruttering fra fundamentalistiske islamiske gruppers side, såsom Boko Haram; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at problemerne i Nigeria skyldes utilstrækkelig økonomisk udvikling og den omstændighed, at spændingerne har rod i årtiers bitterhed mellem oprindelige befolkningsgrupper, især kristne og animister, der strides om kontrollen over den frugtbare landbrugsjord med migranter og bosættere fra den hausa-talende, muslimske nordlige del af landet; der henviser til, at konflikterne forværres af klimaændringer og udvidelsen af ørkenen; der henviser til, at en optrapning af den væbnede konflikt samt de vedvarende sociale og økonomiske udfordringer meget vel kan give næring til en radikalisering, herunder manipulation og rekruttering fra fundamentalistiske islamiske gruppers side, såsom Boko Haram;

| O. | der henviser til, at EU er Nigerias største finansielle donor; der henviser til, at Europa-Kommissionen og Nigerias forbundsregering den 12. november 2009 undertegnede Nigeria-EU-landestrategipapiret og det nationale vejledende program for 2008-2013, inden for hvis rammer EU vil finansiere projekter med henblik på bl.a. fred og sikkerhed og menneskerettigheder; der henviser til, at EU-bistanden til Nigeria i denne periode løber op i 700 mio. EUR, hvoraf nogle er blevet omdirigeret til at håndtere den stadig mere problematiske sikkerhedssituation i det nordlige Nigeria; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU er Nigerias største finansielle donor; der henviser til, at Europa-Kommissionen og Nigerias forbundsregering den 12. november 2009 undertegnede Nigeria-EU-landestrategipapiret og det nationale vejledende program for 2008-2013, inden for hvis rammer EU vil finansiere projekter med henblik på bl.a. fred og sikkerhed og menneskerettigheder; der henviser til, at EU-bistanden til Nigeria i denne periode løber op i 700 mio. EUR, hvoraf nogle er blevet omdirigeret til at håndtere den stadig mere problematiske sikkerhedssituation i det nordlige Nigeria;

| P. | der henviser til, at EU ifølge artikel 8 og 9 i den reviderede Cotonouaftale skal føre en regelmæssig politisk dialog med Nigeria om menneskerettigheder og demokratiske principper, herunder etnisk, religiøs og racemæssig forskelsbehandling; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU ifølge artikel 8 og 9 i den reviderede Cotonouaftale skal føre en regelmæssig politisk dialog med Nigeria om menneskerettigheder og demokratiske principper, herunder etnisk, religiøs og racemæssig forskelsbehandling;

| Q. | der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder Navi Pillay har advaret om, at Boko Harams angreb kan udgøre forbrydelser mod menneskeheden; der henviser til, at Den Internationale Straffedomstols anklager, Fatou Bensouda, i juli 2012 besøgte Abuja, og der henviser til, at hendes kontor i november har udgivet en rapport, hvoraf det fremgår, at der er et rimeligt grundlag for at tro, at Boko Haram har begået handlinger, der udgør forbrydelser mod menneskeheden; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder Navi Pillay har advaret om, at Boko Harams angreb kan udgøre forbrydelser mod menneskeheden; der henviser til, at Den Internationale Straffedomstols anklager, Fatou Bensouda, i juli 2012 besøgte Abuja, og der henviser til, at hendes kontor i november har udgivet en rapport, hvoraf det fremgår, at der er et rimeligt grundlag for at tro, at Boko Haram har begået handlinger, der udgør forbrydelser mod menneskeheden;

| R. | der henviser til, at selvom Nigeria er et af verdens største olieproducenter, så lever næsten 60 % af befolkningen for mindre end en dollar om dagen; der henviser til, at en fredelig løsning på konflikter bl.a. forudsætter fair adgang til ressourcerne og fair omfordeling af indtægterne via statens budget; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at selvom Nigeria er et af verdens største olieproducenter, så lever næsten 60 % af befolkningen for mindre end en dollar om dagen; der henviser til, at en fredelig løsning på konflikter bl.a. forudsætter fair adgang til ressourcerne og fair omfordeling af indtægterne via statens budget;

| 1. | fordømmer på det kraftigste den stigende vold fra Boko Harams side og det tragiske tab af uskyldige menneskeliv i de voldsplagede nigerianske regioner og udtrykker medfølelse med de efterladte og tilskadekomne; udtrykker sin bekymring over de vedvarende spændinger, hvor de forskellige samfund har været både gerningsmænd og ofre; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste den stigende vold fra Boko Harams side og det tragiske tab af uskyldige menneskeliv i de voldsplagede nigerianske regioner og udtrykker medfølelse med de efterladte og tilskadekomne; udtrykker sin bekymring over de vedvarende spændinger, hvor de forskellige samfund har været både gerningsmænd og ofre;

| 2. | opfordrer indtrængende Nigerias regering til at garantere befolkningens sikkerhed og beskyttelse mod den vold, som Boko Haram udøver, og til at afstå fra yderligere angreb eller gengældelsesdrab, samtidig med at den håndhæver sine forpligtelser i henhold til internationalt anerkendte menneskerettighedsnormer og handler i overensstemmelse med retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende Nigerias regering til at garantere befolkningens sikkerhed og beskyttelse mod den vold, som Boko Haram udøver, og til at afstå fra yderligere angreb eller gengældelsesdrab, samtidig med at den håndhæver sine forpligtelser i henhold til internationalt anerkendte menneskerettighedsnormer og handler i overensstemmelse med retsstatsprincippet;

| 3. | fordømmer det nigerianske militær for at bruge uforholdsmæssig magt i sine sammenstød med Boko Haram, især i dets angreb på Baga den 16. og 17. april 2013; |
| --- | --- |

3.

fordømmer det nigerianske militær for at bruge uforholdsmæssig magt i sine sammenstød med Boko Haram, især i dets angreb på Baga den 16. og 17. april 2013;

| 4. | opfordrer både regeringen og subnationale aktører til at udvise tilbageholdenhed og anvende fredelige midler til at løse uoverensstemmelserne mellem religiøse og etniske grupper i Nigeria; understreger i denne forbindelse betydningen af et velfungerende, uafhængigt, upartisk og tilgængeligt retssystem, navnlig under væbnede konflikter, med henblik på at bringe straffriheden til ophør, øge respekten for retsstaten og beskytte befolkningens grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer både regeringen og subnationale aktører til at udvise tilbageholdenhed og anvende fredelige midler til at løse uoverensstemmelserne mellem religiøse og etniske grupper i Nigeria; understreger i denne forbindelse betydningen af et velfungerende, uafhængigt, upartisk og tilgængeligt retssystem, navnlig under væbnede konflikter, med henblik på at bringe straffriheden til ophør, øge respekten for retsstaten og beskytte befolkningens grundlæggende rettigheder;

| 5. | opfordrer den nigerianske regering til at forhindre yderligere optrapning af konflikten, særligt med henblik på at sikre civiles sikkerhed og velfærd, og minder om, at den ødelæggelse og de skader, som konflikten forårsager på huse, offentlig infrastruktur og landbrugsarealer, har en skadelig indvirkning på befolkningen; |
| --- | --- |

5.

opfordrer den nigerianske regering til at forhindre yderligere optrapning af konflikten, særligt med henblik på at sikre civiles sikkerhed og velfærd, og minder om, at den ødelæggelse og de skader, som konflikten forårsager på huse, offentlig infrastruktur og landbrugsarealer, har en skadelig indvirkning på befolkningen;

| 6. | opfordrer indtrængende både den nigerianske regering og Boko Haram til at anerkende og respektere presse- og mediefriheden samt til at give journalister og formidlere adgang til frontlinjerne, idet pressen og medierne kan spille en vigtig rolle i styrkelsen af ansvarliggørelsen og for dokumentationen af menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende både den nigerianske regering og Boko Haram til at anerkende og respektere presse- og mediefriheden samt til at give journalister og formidlere adgang til frontlinjerne, idet pressen og medierne kan spille en vigtig rolle i styrkelsen af ansvarliggørelsen og for dokumentationen af menneskerettighedskrænkelser;

| 7. | fordømmer de nigerianske myndigheders henrettelse af Daniel Nsofor for forbrydelser, han begik, da han var under 18 år; henstiller til, at myndighederne tager de nødvendige skridt til at sikre gennemførelsen af FN's konvention om barnets rettigheder og de afsluttende bemærkninger om Nigeria fra 2010, navnlig ved at sikre, at definitionen af et barn i den nationale lovgivning og på statsniveau er i fuld overensstemmelse med den fastsatte definition i konventionen om barnets rettigheder, og til at gennemgå filerne for alle dødsdømte fanger for forbrydelser begået, inden de fyldte 18 år, og til i den nationale lovgivning at forbyde dødsstraf for alle personer under 18 år; |
| --- | --- |

7.

fordømmer de nigerianske myndigheders henrettelse af Daniel Nsofor for forbrydelser, han begik, da han var under 18 år; henstiller til, at myndighederne tager de nødvendige skridt til at sikre gennemførelsen af FN's konvention om barnets rettigheder og de afsluttende bemærkninger om Nigeria fra 2010, navnlig ved at sikre, at definitionen af et barn i den nationale lovgivning og på statsniveau er i fuld overensstemmelse med den fastsatte definition i konventionen om barnets rettigheder, og til at gennemgå filerne for alle dødsdømte fanger for forbrydelser begået, inden de fyldte 18 år, og til i den nationale lovgivning at forbyde dødsstraf for alle personer under 18 år;

| 8. | fordømmer på det kraftigste henrettelsen af fire fanger i Nigeria i juni 2013; opfordrer de nigerianske myndigheder til at overholde deres seneste forpligtelser som fastsat inden for rammerne af menneskerettighedsdialogen EU-Nigeria og til at opretholde de facto-moratoriet vedrørende henrettelser, og opfordrer indtrængende landet til at afskaffe dødsstraffen ved at ændre sin lovgivning; |
| --- | --- |

8.

fordømmer på det kraftigste henrettelsen af fire fanger i Nigeria i juni 2013; opfordrer de nigerianske myndigheder til at overholde deres seneste forpligtelser som fastsat inden for rammerne af menneskerettighedsdialogen EU-Nigeria og til at opretholde de facto-moratoriet vedrørende henrettelser, og opfordrer indtrængende landet til at afskaffe dødsstraffen ved at ændre sin lovgivning;

| 9. | opfordrer de nigerianske myndigheder, med støtte fra Kommissionen og Unicef, til at fremskynde deres reformbestræbelser i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder, navnlig for så vidt angår børns retsstilling og fødselsregistreringssystemer; henstiller til, at Nigeria fortsætter og øger sine bestræbelser for at sikre fri og obligatorisk fødselsregistrering for alle børn og skaber større bevidsthed om vigtigheden af fødselsregistrering og af eksisterende lovgivning; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de nigerianske myndigheder, med støtte fra Kommissionen og Unicef, til at fremskynde deres reformbestræbelser i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder, navnlig for så vidt angår børns retsstilling og fødselsregistreringssystemer; henstiller til, at Nigeria fortsætter og øger sine bestræbelser for at sikre fri og obligatorisk fødselsregistrering for alle børn og skaber større bevidsthed om vigtigheden af fødselsregistrering og af eksisterende lovgivning;

| 10. | anerkender, at mobiltelefoner udgør en vigtig form for kommunikation for de militante grupper, men opfordrer indtrængende til, at den nigerianske regering ikke tyr til blokering af hele netværket, idet dette ligeledes gør det umuligt for borgerne at kommunikere; |
| --- | --- |

10.

anerkender, at mobiltelefoner udgør en vigtig form for kommunikation for de militante grupper, men opfordrer indtrængende til, at den nigerianske regering ikke tyr til blokering af hele netværket, idet dette ligeledes gør det umuligt for borgerne at kommunikere;

| 11. | understreger betydningen af regionalt samarbejde for at håndtere den trussel, som forbindelsen mellem Boko Haram og AQMI udgør; opfordrer landene i regionen til at uddybe deres samarbejde, herunder med Sahellandene, med sigte på at forhindre yderligere synergier mellem Boko Haram, AQIM og Bevægelsen for Enhed og Jihad i Vestafrika (MUJAO); opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne samt FN, Den Afrikanske Union og Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater til at bidrage med deres støtte til sådanne regionale bestræbelser og tackle de trusler, som terrorisme er forbundet med, spredningen af lette våben og grænseoverskridende kriminalitet; |
| --- | --- |

11.

understreger betydningen af regionalt samarbejde for at håndtere den trussel, som forbindelsen mellem Boko Haram og AQMI udgør; opfordrer landene i regionen til at uddybe deres samarbejde, herunder med Sahellandene, med sigte på at forhindre yderligere synergier mellem Boko Haram, AQIM og Bevægelsen for Enhed og Jihad i Vestafrika (MUJAO); opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne samt FN, Den Afrikanske Union og Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater til at bidrage med deres støtte til sådanne regionale bestræbelser og tackle de trusler, som terrorisme er forbundet med, spredningen af lette våben og grænseoverskridende kriminalitet;

| 12. | noterer sig med bekymring den voksende trussel, som pirateri ud for Guineabugten udgør, og behovet for en mere koordineret indsats; glæder sig i denne forbindelse over de regionale bestræbelser på at tackle udfordringer i forbindelse med pirateri, som Guineabugtens stats- og regeringschefer nåede til enighed om på topmødet vedrørende søfartssikkerhed, der blev afholdt den 24. juni 2013 i Yaoundé (Cameroun); |
| --- | --- |

12.

noterer sig med bekymring den voksende trussel, som pirateri ud for Guineabugten udgør, og behovet for en mere koordineret indsats; glæder sig i denne forbindelse over de regionale bestræbelser på at tackle udfordringer i forbindelse med pirateri, som Guineabugtens stats- og regeringschefer nåede til enighed om på topmødet vedrørende søfartssikkerhed, der blev afholdt den 24. juni 2013 i Yaoundé (Cameroun);

| 13. | opfordrer til en mere omfattende undersøgelse af de underliggende årsager til konflikten, herunder sociale, økonomiske og etniske spændinger, hvori der undgås brede og forenklede forklaringer, der kun bygger på religion, hvilket ikke vil tilvejebringe et grundlag for en langsigtet og varig løsning på problemerne i regionen; opfordrer den nigerianske regering til at arbejde for en fredelig løsning ved at tackle konfliktens underliggende årsager og til at sikre fair adgang til ressourcer, bæredygtig udvikling på regionalt plan og omfordeling af indtægter via statens budget; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til en mere omfattende undersøgelse af de underliggende årsager til konflikten, herunder sociale, økonomiske og etniske spændinger, hvori der undgås brede og forenklede forklaringer, der kun bygger på religion, hvilket ikke vil tilvejebringe et grundlag for en langsigtet og varig løsning på problemerne i regionen; opfordrer den nigerianske regering til at arbejde for en fredelig løsning ved at tackle konfliktens underliggende årsager og til at sikre fair adgang til ressourcer, bæredygtig udvikling på regionalt plan og omfordeling af indtægter via statens budget;

| 14. | opfordrer til en uafhængig undersøgelse af menneskerettighedskrænkelser og til, at de ansvarlige herfor bringes for en domstol i overensstemmelse med internationale standarder for retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til en uafhængig undersøgelse af menneskerettighedskrænkelser og til, at de ansvarlige herfor bringes for en domstol i overensstemmelse med internationale standarder for retfærdig rettergang;

| 15. | udtrykker sin bekymring over, at en konfliktoptrapning i Nigeria yderligere vil forstærke flygtningekrisen i nabolandene Niger og Cameroun; opfordrer embedsmænd i den nigerianske regering til at engagere sig med statslederne i nabolandene med henblik på at koordinere reaktionen på tilstrømningen af flygtninge; |
| --- | --- |

15.

udtrykker sin bekymring over, at en konfliktoptrapning i Nigeria yderligere vil forstærke flygtningekrisen i nabolandene Niger og Cameroun; opfordrer embedsmænd i den nigerianske regering til at engagere sig med statslederne i nabolandene med henblik på at koordinere reaktionen på tilstrømningen af flygtninge;

| 16. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant, Cathrine Ashton, til indtrængende at tilskynde den nigerianske regering til at udvise respekt for menneskerettighederne i sin kamp mod terrorisme; udtrykker sin vilje til nøje at følge udviklingen af situationen i Nigeria og foreslår restriktive foranstaltninger i tilfælde af misligholdelse af Cotonouaftalen, særlig artikel 8 og 9; anmoder Kommissionen om ligeledes at overvåge situationen; |
| --- | --- |

16.

opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant, Cathrine Ashton, til indtrængende at tilskynde den nigerianske regering til at udvise respekt for menneskerettighederne i sin kamp mod terrorisme; udtrykker sin vilje til nøje at følge udviklingen af situationen i Nigeria og foreslår restriktive foranstaltninger i tilfælde af misligholdelse af Cotonouaftalen, særlig artikel 8 og 9; anmoder Kommissionen om ligeledes at overvåge situationen;

| 17. | beklager dybt vedtagelsen af lovforslaget om forbud mod ægteskab mellem personer af samme køn, som gør det til en forbrydelse at være i et parhold mellem to personer af samme køn, og støtter LGBT-personers ret til at drive et homovenligt mødested eller vise følelser mellem to personer af samme køn; opfordrer derfor Nigerias præsident til ikke at underskrive den lov, som repræsentanternes hus har vedtaget, idet den vil indebære en alvorlig risiko for vold mod og arrestation af LGBT-personer — både nigerianske statsborgere og udlændinge; |
| --- | --- |

17.

beklager dybt vedtagelsen af lovforslaget om forbud mod ægteskab mellem personer af samme køn, som gør det til en forbrydelse at være i et parhold mellem to personer af samme køn, og støtter LGBT-personers ret til at drive et homovenligt mødested eller vise følelser mellem to personer af samme køn; opfordrer derfor Nigerias præsident til ikke at underskrive den lov, som repræsentanternes hus har vedtaget, idet den vil indebære en alvorlig risiko for vold mod og arrestation af LGBT-personer — både nigerianske statsborgere og udlændinge;

| 18. | opfordrer de nigerianske myndigheder til at afkriminalisere homoseksualitet og til at beskytte LGBTI-personer og forkæmpere for deres menneskerettigheder; |
| --- | --- |

18.

opfordrer de nigerianske myndigheder til at afkriminalisere homoseksualitet og til at beskytte LGBTI-personer og forkæmpere for deres menneskerettigheder;

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Nigerias forbundsregering, Den Afrikanske Unions og Ecowas' institutioner, FN's generalsekretær, FN's Generalforsamling, medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Det Panafrikanske Parlament. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Nigerias forbundsregering, Den Afrikanske Unions og Ecowas' institutioner, FN's generalsekretær, FN's Generalforsamling, medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Det Panafrikanske Parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0274.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0470.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0299.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0090.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 2. juli 2013

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/169 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/169

---

P7_TA(2013)0292

Anmodning om ophævelse af Marine Le Pens parlamentariske immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 2. juli 2013 om anmodning om ophævelse af Marine Le Pens immunitet (2012/2325(IMM))

(2016/C 075/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning om ophævelse af Marine Le Pens immunitet, som er fremsendt af Den Franske Republiks justitsminister den 26. november 2012 i forbindelse med en anmodning af 7. november 2012 fra lederen af anklagemyndigheden ved appelretten i Lyon, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 10. december 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning om ophævelse af Marine Le Pens immunitet, som er fremsendt af Den Franske Republiks justitsminister den 26. november 2012 i forbindelse med en anmodning af 7. november 2012 fra lederen af anklagemyndigheden ved appelretten i Lyon, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 10. december 2012,

| — | der har hørt Bruno Gollnisch, MEP, på vegne af Marine Le Pen, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der har hørt Bruno Gollnisch, MEP, på vegne af Marine Le Pen, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1),

| — | der henviser til artikel 26 i Den Franske Republiks forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 26 i Den Franske Republiks forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0236/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0236/2013),

| A. | der henviser til, at lederen af anklagemyndigheden ved appelretten i Lyon har anmodet om ophævelse af den parlamentariske immunitet for et medlem af Europa-Parlamentet, Marine Le Pen, i forbindelse med en verserende sag om en påstået lovovertrædelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at lederen af anklagemyndigheden ved appelretten i Lyon har anmodet om ophævelse af den parlamentariske immunitet for et medlem af Europa-Parlamentet, Marine Le Pen, i forbindelse med en verserende sag om en påstået lovovertrædelse;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| C. | der henviser til, at medlemmerne af det franske parlament i henhold til artikel 26 i Den Franske Republiks forfatning ikke kan retsforfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at medlemmerne af det franske parlament i henhold til artikel 26 i Den Franske Republiks forfatning ikke kan retsforfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv;

| D. | der henviser til, at Marine Le Pen anklages for tilskyndelse til diskrimination, had eller vold mod en gruppe personer på grund af deres tilhørsforhold til en religion, hvilket efter fransk ret er strafbart i henhold til artikel 24, stk. 8, artikel 23, stk. 1, og artikel 42 i lov af 29. juli 1881 og artikel 93, tredje led, i lov 82-652 af 29. juli 1982, jf. strafferammerne i artikel 24, stk. 8, 10, 11 og 12, i lov af 29. juli 1881 og artikel 131, stk. 26, nr. 2 og 3, i straffeloven; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Marine Le Pen anklages for tilskyndelse til diskrimination, had eller vold mod en gruppe personer på grund af deres tilhørsforhold til en religion, hvilket efter fransk ret er strafbart i henhold til artikel 24, stk. 8, artikel 23, stk. 1, og artikel 42 i lov af 29. juli 1881 og artikel 93, tredje led, i lov 82-652 af 29. juli 1982, jf. strafferammerne i artikel 24, stk. 8, 10, 11 og 12, i lov af 29. juli 1881 og artikel 131, stk. 26, nr. 2 og 3, i straffeloven;

| E. | der henviser til, at den påståede handling ikke har nogen direkte og klar forbindelse med Marine Le Pens udøvelse af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet eller udgør meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den påståede handling ikke har nogen direkte og klar forbindelse med Marine Le Pens udøvelse af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet eller udgør meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter;

| F. | der henviser til, at anklagen ikke har nogen forbindelse til Marine Le Pens hverv som medlem af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at anklagen ikke har nogen forbindelse til Marine Le Pens hverv som medlem af Europa-Parlamentet;

| G. | der henviser til, at der ikke er nogen grund til at formode, at der foreligger fumus persecutionis; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der ikke er nogen grund til at formode, at der foreligger fumus persecutionis;

| 1. | vedtager at ophæve Marine Le Pens immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Marine Le Pens immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Den Franske Republiks justitsminister og til Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Den Franske Republiks justitsminister og til Marine Le Pen.

---

(1)  Dom af 12. maj 1964, sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier (Sml. 1954-1964, s. 483), dom af 10. juli 1986, sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl. (Sml. 1986, s. 2391), dom af 15. oktober 2008, sag T-345/05, Mote mod Parlamentet (Sml. 2008 II, s. 2849), dom af 21. oktober 2008, forenede sager C-200/07 og C-201/07, Marra mod De Gregorio og Clemente (Sml. 2008 I, s. 7929), dom af 19. marts 2010, sag T-42/06, Gollnisch mod Parlamentet (Sml. 2010 II, s. 1135), og dom af 6. september 2011, sag C-163/10, Patriciello (Sml. 2011 I, s. 7565). og dom af 17. september 2013 i forenede sager T-346/11 og T-347/11, Gollnisch mod Parlamentet (endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser).

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 2. juli 2013

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/171

---

P7_TA(2013)0287

Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union (COM(2011)0890 — C7-0507/2011 — 2011/0455(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0890), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0890),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 336 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0507/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 336 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0507/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Domstolen af 22. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Domstolen af 22. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Revisionsretten af 14. juni 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Revisionsretten af 14. juni 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0156/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 205 af 12.7.2012, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0455

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. .../2013 om ændring af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU, Euratom) nr. 1023/2013).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/172

---

P7_TA(2013)0288

Wienkonventionen om civilretligt ansvar for nuklear skade ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af visse medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at ratificere eller tiltræde protokollen om ændring af Wienkonventionen af 21. maj 1963 om civilretligt ansvar for nuklear skade og til at fremsætte en erklæring om anvendelsen af de relevante interne EU-retlige regler (06206/2013 — C7-0063/2013 — 2012/0262(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 075/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06206/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06206/2013),

| — | der henviser til protokollen af 12. september 1997 om ændring af Wienkonventionen af 21. maj 1963 om civilretligt ansvar for nuklear skade (06658/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen af 12. september 1997 om ændring af Wienkonventionen af 21. maj 1963 om civilretligt ansvar for nuklear skade (06658/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 81, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0063/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 81, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0063/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A7-0198/2013),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/172

---

P7_TA(2013)0289

Anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (COM(2012)0725 — C7-0004/2013 — 2012/0342(NLE))

(Høring)

(2016/C 075/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2012)0725),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik (1),

| — | der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0004/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0180/2013),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Som led i den gennemgribende modernisering af statsstøttereglerne, som skal bidrage til såvel gennemførelsen af Europa 2020-strategien for vækst som til budgetkonsolideringen, bør der sikres en effektiv og ensartet anvendelse af traktatens artikel 107 i hele Unionen. Med Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 blev Kommissionens hidtidige praksis kodificeret og styrket for at øge retssikkerheden og støtte udviklingen af statsstøttepolitikken under åbne forhold. I lyset af erfaringen med dens anvendelse og i lyset af den seneste udvikling, bl.a. udvidelserne og den økonomiske og finansielle krise, bør visse aspekter af forordningen dog ændres, for at Kommissionen
  kan handle mere effektivt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Som led i den gennemgribende modernisering af statsstøttereglerne, som skal bidrage til såvel gennemførelsen af Europa 2020-strategien for vækst som til budgetkonsolideringen, bør der sikres en effektiv og ensartet anvendelse af traktatens artikel 107 i hele Unionen. Med Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 blev Kommissionens hidtidige praksis kodificeret og styrket for at øge retssikkerheden og støtte udviklingen af statsstøttepolitikken under åbne forhold. I lyset af erfaringen med dens anvendelse og i lyset af den seneste udvikling, bl.a. udvidelserne og den økonomiske og finansielle krise, bør visse aspekter af forordningen dog ændres, for at Kommissionen
  kan handle mere effektivt.

| (1) | Som led i den gennemgribende modernisering af statsstøttereglerne, som skal bidrage til såvel gennemførelsen af Europa 2020-strategien for vækst som til budgetkonsolideringen, bør der sikres en effektiv og ensartet anvendelse af traktatens artikel 107 i hele Unionen. Med Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 blev Kommissionens hidtidige praksis kodificeret og styrket for at øge retssikkerheden og støtte udviklingen af statsstøttepolitikken under åbne forhold. I lyset af erfaringen med dens anvendelse og i lyset af den seneste udvikling, bl.a. udvidelserne og den økonomiske og finansielle krise, bør visse aspekter af forordningen dog ændres, for at
  give
  Kommissionen
  strømlinede og mere effektive kontrol- og gennemførelsesinstrumenter i forbindelse med statsstøtte. |
| --- | --- |

(1)

Som led i den gennemgribende modernisering af statsstøttereglerne, som skal bidrage til såvel gennemførelsen af Europa 2020-strategien for vækst som til budgetkonsolideringen, bør der sikres en effektiv og ensartet anvendelse af traktatens artikel 107 i hele Unionen. Med Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 blev Kommissionens hidtidige praksis kodificeret og styrket for at øge retssikkerheden og støtte udviklingen af statsstøttepolitikken under åbne forhold. I lyset af erfaringen med dens anvendelse og i lyset af den seneste udvikling, bl.a. udvidelserne og den økonomiske og finansielle krise, bør visse aspekter af forordningen dog ændres, for at
  give
  Kommissionen
  strømlinede og mere effektive kontrol- og gennemførelsesinstrumenter i forbindelse med statsstøtte.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Der er vigtigt, at Kommissionen koncentrerer sig om sager med statsstøtte, som muligvis kan forvride konkurrencen på det indre marked. Dette mål er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 8. maj 2012 om modernisering af EU's statsstøttepolitik og blev godkendt af Europa-Parlamentet i dettes beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik. Det følger heraf, at Kommissionen bør afstå fra involvering i foranstaltninger, der vedrører mindre virksomheder, og som udelukkende har virkning lokalt, især i tilfælde, hvor det vigtigste mål med sådanne foranstaltninger er at opfylde sociale mål, som ikke forstyrrer det indre marked. Kommissionen bør derfor kunne afslå at undersøge sådanne sager, og især klager, den gøres opmærksom på, selv når ihærdige klagere reagerer på enhver opfordring til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen bør imidlertid undersøge sager, der forelægges den af flere klagere, og være meget tilbagholdende med at undtage for mange aktiviteter fra statsstøttekontrollen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Der er vigtigt, at Kommissionen koncentrerer sig om sager med statsstøtte, som muligvis kan forvride konkurrencen på det indre marked. Dette mål er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 8. maj 2012 om modernisering af EU's statsstøttepolitik og blev godkendt af Europa-Parlamentet i dettes beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik. Det følger heraf, at Kommissionen bør afstå fra involvering i foranstaltninger, der vedrører mindre virksomheder, og som udelukkende har virkning lokalt, især i tilfælde, hvor det vigtigste mål med sådanne foranstaltninger er at opfylde sociale mål, som ikke forstyrrer det indre marked. Kommissionen bør derfor kunne afslå at undersøge sådanne sager, og især klager, den gøres opmærksom på, selv når ihærdige klagere reagerer på enhver opfordring til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen bør imidlertid undersøge sager, der forelægges den af flere klagere, og være meget tilbagholdende med at undtage for mange aktiviteter fra statsstøttekontrollen.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | Der er for øjeblikket forskellige fortolkninger blandt medlemsstaterne af tjenesteydelser, når der ikke er nogen reel økonomisk interesse, og når udbud eller efterspørgsel ikke er markedsbestemt. Sådanne tjenesteydelser bør ikke falde ind under statsstøttereglerne. Den uklare situation har især skabt problemer for den tredje sektor, hvor non-profittjenesteydere unødigt fratages den støtte, staten yder, i forventning om en eventuel klage. Kommissionen bør i forbindelse med moderniseringen af reglerne om statsstøtte opfordre medlemsstaterne til gennem en »markedstest« at undersøge, om der reelt er markedsefterspørgsel eller -udbud for så vidt angår visse tjenesteydelser, og bistå medlemsstaterne med dette. Der bør ligeledes tages hensyn hertil, når Kommissionen vurderer gyldigheden af en given klage. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

Der er for øjeblikket forskellige fortolkninger blandt medlemsstaterne af tjenesteydelser, når der ikke er nogen reel økonomisk interesse, og når udbud eller efterspørgsel ikke er markedsbestemt. Sådanne tjenesteydelser bør ikke falde ind under statsstøttereglerne. Den uklare situation har især skabt problemer for den tredje sektor, hvor non-profittjenesteydere unødigt fratages den støtte, staten yder, i forventning om en eventuel klage. Kommissionen bør i forbindelse med moderniseringen af reglerne om statsstøtte opfordre medlemsstaterne til gennem en »markedstest« at undersøge, om der reelt er markedsefterspørgsel eller -udbud for så vidt angår visse tjenesteydelser, og bistå medlemsstaterne med dette. Der bør ligeledes tages hensyn hertil, når Kommissionen vurderer gyldigheden af en given klage.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 1 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1c) | Retsgrundlaget for denne forordning, artikel 109 i TEUF, fastsætter kun høring af Europa-Parlamentet, ikke fælles beslutningstagning, som det er tilfældet med andre områder af markedsintegration og økonomisk regulering efter Lissabontraktatens ikrafttræden. Dette demokratiske underskud kan ikke tolereres i forbindelse med forslag, der vedrører Kommissionens tilsynsmidler i forhold til afgørelser og foranstaltninger truffet af nationalt og lokalt valgte myndigheder, særlig hvad angår tjenesteydelser af almen økonomisk interesse vedrørende grundlæggende rettigheder. Dette underskud bør korrigeres i alle fremtidige traktatændringer. I Kommissionens meddelelse af 28. november 2012 om »en plan (blueprint) for en dyb og ægte økonomisk og monetær union« regnes der med forslag til traktatændringer i 2014. Et sådant forslag bør omfatte et specifikt forslag om ændring af artikel 109 i TEUF med henblik på, at de deri omhandlede forordninger vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1c)

Retsgrundlaget for denne forordning, artikel 109 i TEUF, fastsætter kun høring af Europa-Parlamentet, ikke fælles beslutningstagning, som det er tilfældet med andre områder af markedsintegration og økonomisk regulering efter Lissabontraktatens ikrafttræden. Dette demokratiske underskud kan ikke tolereres i forbindelse med forslag, der vedrører Kommissionens tilsynsmidler i forhold til afgørelser og foranstaltninger truffet af nationalt og lokalt valgte myndigheder, særlig hvad angår tjenesteydelser af almen økonomisk interesse vedrørende grundlæggende rettigheder. Dette underskud bør korrigeres i alle fremtidige traktatændringer. I Kommissionens meddelelse af 28. november 2012 om »en plan (blueprint) for en dyb og ægte økonomisk og monetær union« regnes der med forslag til traktatændringer i 2014. Et sådant forslag bør omfatte et specifikt forslag om ændring af artikel 109 i TEUF med henblik på, at de deri omhandlede forordninger vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Med henblik på vurderingen af en støtteforanstaltnings forenelighed efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og navnlig i forbindelse med nye eller teknisk komplicerede foranstaltninger, der kræver en grundig undersøgelse, bør Kommissionen ved simpel begæring eller ved afgørelse kunne afkræve enhver virksomhed, sammenslutning af virksomheder eller medlemsstat alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan afslutte sin vurdering, hvis de oplysninger, som den har til sin rådighed, ikke er tilstrækkelige; den bør i forbindelse hermed tage behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet, især når det drejer sig om små og mellemstore virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Med henblik på vurderingen af en støtteforanstaltnings forenelighed efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og navnlig i forbindelse med nye eller teknisk komplicerede foranstaltninger, der kræver en grundig undersøgelse, bør Kommissionen ved simpel begæring eller ved afgørelse kunne afkræve enhver virksomhed, sammenslutning af virksomheder eller medlemsstat alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan afslutte sin vurdering, hvis de oplysninger, som den har til sin rådighed, ikke er tilstrækkelige; den bør i forbindelse hermed tage behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet, især når det drejer sig om små og mellemstore virksomheder.

| (3) | Med henblik på vurderingen af en støtteforanstaltnings forenelighed efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og navnlig i forbindelse med nye eller teknisk komplicerede foranstaltninger, der kræver en grundig undersøgelse, bør Kommissionen ved simpel begæring eller ved afgørelse kunne afkræve enhver virksomhed, sammenslutning af virksomheder eller medlemsstat alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan afslutte sin vurdering, hvis de oplysninger, som den har til sin rådighed, ikke er tilstrækkelige; den bør i forbindelse hermed tage behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet, især når det drejer sig om små og mellemstore virksomheder.
  Sådanne beføjelser eksisterer allerede for gennemførelsen af kartellovgivningen, og det er ikke normalt, at de ikke eksisterer for gennemførelsen af lovgivningen om statsstøtte, eftersom statsstøtte kan være lige så forvridende for det indre marked som overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på vurderingen af en støtteforanstaltnings forenelighed efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og navnlig i forbindelse med nye eller teknisk komplicerede foranstaltninger, der kræver en grundig undersøgelse, bør Kommissionen ved simpel begæring eller ved afgørelse kunne afkræve enhver virksomhed, sammenslutning af virksomheder eller medlemsstat alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan afslutte sin vurdering, hvis de oplysninger, som den har til sin rådighed, ikke er tilstrækkelige; den bør i forbindelse hermed tage behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet, især når det drejer sig om små og mellemstore virksomheder.
  Sådanne beføjelser eksisterer allerede for gennemførelsen af kartellovgivningen, og det er ikke normalt, at de ikke eksisterer for gennemførelsen af lovgivningen om statsstøtte, eftersom statsstøtte kan være lige så forvridende for det indre marked som overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Europa-Parlamentet gav allerede i sin beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik udtryk for sin støtte til, at Kommissionen indsamler oplysninger direkte fra markedsdeltagerne, såfremt de oplysninger, som den har til rådighed, er utilstrækkelige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Europa-Parlamentet gav allerede i sin beslutning af 17. januar 2013 om modernisering af EU's statsstøttepolitik udtryk for sin støtte til, at Kommissionen indsamler oplysninger direkte fra markedsdeltagerne, såfremt de oplysninger, som den har til rådighed, er utilstrækkelige.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3b) | For at sikre balance i disse nye undersøgelsesbeføjelser bør Kommissionen gøres ansvarlig over for Europa-Parlamentet. Kommissionen bør regelmæssigt underrette Parlamentet om igangværende undersøgelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3b)

For at sikre balance i disse nye undersøgelsesbeføjelser bør Kommissionen gøres ansvarlig over for Europa-Parlamentet. Kommissionen bør regelmæssigt underrette Parlamentet om igangværende undersøgelser.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | For at kunne sikre, at enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder efterkommer begæringer om oplysninger, bør Kommissionen efter behov kunne pålægge sanktioner i form af rimelige bøder og tvangsbøder. De parter, der anmodes om at give oplysninger, har visse rettigheder, som bør beskyttes ved at give parterne mulighed for at fremsætte bemærkninger, inden det eventuelt besluttes at pålægge dem bøder eller tvangsbøder. Den Europæiske Unions Domstol bør have fuld prøvelsesret vedrørende sådanne bøder og tvangsbøder, jf. traktatens artikel 261. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

For at kunne sikre, at enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder efterkommer begæringer om oplysninger, bør Kommissionen efter behov kunne pålægge sanktioner i form af rimelige bøder og tvangsbøder. De parter, der anmodes om at give oplysninger, har visse rettigheder, som bør beskyttes ved at give parterne mulighed for at fremsætte bemærkninger, inden det eventuelt besluttes at pålægge dem bøder eller tvangsbøder. Den Europæiske Unions Domstol bør have fuld prøvelsesret vedrørende sådanne bøder og tvangsbøder, jf. traktatens artikel 261.

| (4) | For at kunne sikre, at enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder efterkommer begæringer om oplysninger, bør Kommissionen efter behov kunne pålægge sanktioner i form af rimelige bøder og tvangsbøder.
  Kommissionen bør skelne mellem aktørerne, afhængig af deres rolle i og forbindelse til sagen, når den fastsætter niveauet for sådanne bøder. Mindre bøder bør anvendes på parter, som Kommissionen selv inddrager i sagen gennem sine begæringer om oplysninger, idet disse tredjeparter ikke er tilknyttet undersøgelsen på samme måde som den påståede modtager og den part, der indgiver klagen. Kommissionen bør endvidere tage behørigt hensyn til de særlige omstændigheder i hver enkelt sag og udgifterne til efterkommelse af anmodninger om oplysninger for de enkelte adressater og til proportionalitetsprincippet, navnlig for så vidt angår små og mellemstore virksomheder.
  De parter, der anmodes om at give oplysninger, har visse rettigheder, som bør beskyttes ved at give parterne mulighed for at fremsætte bemærkninger, inden det eventuelt besluttes at pålægge dem bøder eller tvangsbøder. Den Europæiske Unions Domstol bør have fuld prøvelsesret vedrørende sådanne bøder og tvangsbøder, jf. traktatens artikel 261. |
| --- | --- |

(4)

For at kunne sikre, at enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder efterkommer begæringer om oplysninger, bør Kommissionen efter behov kunne pålægge sanktioner i form af rimelige bøder og tvangsbøder.
  Kommissionen bør skelne mellem aktørerne, afhængig af deres rolle i og forbindelse til sagen, når den fastsætter niveauet for sådanne bøder. Mindre bøder bør anvendes på parter, som Kommissionen selv inddrager i sagen gennem sine begæringer om oplysninger, idet disse tredjeparter ikke er tilknyttet undersøgelsen på samme måde som den påståede modtager og den part, der indgiver klagen. Kommissionen bør endvidere tage behørigt hensyn til de særlige omstændigheder i hver enkelt sag og udgifterne til efterkommelse af anmodninger om oplysninger for de enkelte adressater og til proportionalitetsprincippet, navnlig for så vidt angår små og mellemstore virksomheder.
  De parter, der anmodes om at give oplysninger, har visse rettigheder, som bør beskyttes ved at give parterne mulighed for at fremsætte bemærkninger, inden det eventuelt besluttes at pålægge dem bøder eller tvangsbøder. Den Europæiske Unions Domstol bør have fuld prøvelsesret vedrørende sådanne bøder og tvangsbøder, jf. traktatens artikel 261.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger om ulovlig støtte fra enhver kilde med henblik på at sikre overholdelsen af traktatens artikel 108 og navnlig anmeldelseskravet og standstill-klausulen i traktatens artikel 108, stk. 2, og vurdere støttens forenelighed med det indre marked. Klager er i den forbindelse en vigtig informationskilde til afsløring af overtrædelser af Unionens statsstøtteregler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger om ulovlig støtte fra enhver kilde med henblik på at sikre overholdelsen af traktatens artikel 108 og navnlig anmeldelseskravet og standstill-klausulen i traktatens artikel 108, stk. 2, og vurdere støttens forenelighed med det indre marked. Klager er i den forbindelse en vigtig informationskilde til afsløring af overtrædelser af Unionens statsstøtteregler.

| (9) | Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger om ulovlig støtte fra enhver kilde med henblik på at sikre overholdelsen af traktatens artikel 108 og navnlig anmeldelseskravet og standstill-klausulen i traktatens artikel 108, stk. 2, og vurdere støttens forenelighed med det indre marked. Klager er i den forbindelse en vigtig informationskilde til afsløring af overtrædelser af Unionens statsstøtteregler.
  Der er derfor vigtigt ikke at fastsætte for mange og for formelle begrænsninger i forbindelse med indgivelse af klager. Navnlig bør individuelle borgere fortsat have ret til at til indgive klager gennem en let tilgængelig og brugervenlig procedure. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger om ulovlig støtte fra enhver kilde med henblik på at sikre overholdelsen af traktatens artikel 108 og navnlig anmeldelseskravet og standstill-klausulen i traktatens artikel 108, stk. 2, og vurdere støttens forenelighed med det indre marked. Klager er i den forbindelse en vigtig informationskilde til afsløring af overtrædelser af Unionens statsstøtteregler.
  Der er derfor vigtigt ikke at fastsætte for mange og for formelle begrænsninger i forbindelse med indgivelse af klager. Navnlig bør individuelle borgere fortsat have ret til at til indgive klager gennem en let tilgængelig og brugervenlig procedure.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Medlemsstaterne bør tilskyndes til at anmelde statsstøtteforanstaltninger, og de bør ikke straffes uberettiget, hvis Kommissionen er uforholdsmæssig lang tid om at undersøge den anmeldte støtte. Hvis der ikke modtages en afgørelse fra Kommissionen inden for en frist på seks måneder efter anmeldelsen, bør det derfor i forbindelse med en eventuel fremtidig afgørelse om tilbagebetaling af denne støtte påvises, at anmeldelsen var ufuldstændig, og at den pågældende medlemsstat ikke på behørig vis besvarede anmodninger om oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Medlemsstaterne bør tilskyndes til at anmelde statsstøtteforanstaltninger, og de bør ikke straffes uberettiget, hvis Kommissionen er uforholdsmæssig lang tid om at undersøge den anmeldte støtte. Hvis der ikke modtages en afgørelse fra Kommissionen inden for en frist på seks måneder efter anmeldelsen, bør det derfor i forbindelse med en eventuel fremtidig afgørelse om tilbagebetaling af denne støtte påvises, at anmeldelsen var ufuldstændig, og at den pågældende medlemsstat ikke på behørig vis besvarede anmodninger om oplysninger.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Klagere bør pålægges at godtgøre, at de er interesserede parter som omhandlet i artikel 108, stk. 2, i
  EUF-traktaten
  og artikel 1, litra h), i forordning (EF) nr. 659/1999.
  De
  bør
  også
  pålægges at give visse
  oplysninger
  i en form, som Kommissionen bør have beføjelse til at fastlægge i en gennemførelsesbestemmelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Klagere bør pålægges at godtgøre, at de er interesserede parter som omhandlet i artikel 108, stk. 2, i
  EUF-traktaten
  og artikel 1, litra h), i forordning (EF) nr. 659/1999.
  De
  bør
  også
  pålægges at give visse
  oplysninger
  i en form, som Kommissionen bør have beføjelse til at fastlægge i en gennemførelsesbestemmelse.

| (11) | Klagere bør pålægges at godtgøre, at de er interesserede parter som omhandlet i artikel 108, stk. 2, i
  TEUF
  og artikel 1, litra h), i forordning (EF) nr. 659/1999.
  Det bør dog undgås at anvende en for snæver fortolkning af begrebet »interesserede parter«. Alle klagere
  bør pålægges at give visse
  minimumsoplysninger
  i en
  let tilgængelig og brugervenlig
  form, som Kommissionen bør have beføjelse til at fastlægge i en gennemførelsesbestemmelse.
  Såfremt klagere ikke fremsætter bemærkninger eller fremlægger oplysninger, som påviser eksistensen af ulovlig støtte eller misbrug af støtte, som kan forvride konkurrencen på det indre marked, bør Kommissionen have mulighed for at anse klagen som trukket tilbage
  . |
| --- | --- |

(11)

Klagere bør pålægges at godtgøre, at de er interesserede parter som omhandlet i artikel 108, stk. 2, i
  TEUF
  og artikel 1, litra h), i forordning (EF) nr. 659/1999.
  Det bør dog undgås at anvende en for snæver fortolkning af begrebet »interesserede parter«. Alle klagere
  bør pålægges at give visse
  minimumsoplysninger
  i en
  let tilgængelig og brugervenlig
  form, som Kommissionen bør have beføjelse til at fastlægge i en gennemførelsesbestemmelse.
  Såfremt klagere ikke fremsætter bemærkninger eller fremlægger oplysninger, som påviser eksistensen af ulovlig støtte eller misbrug af støtte, som kan forvride konkurrencen på det indre marked, bør Kommissionen have mulighed for at anse klagen som trukket tilbage
  .

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Kommissionen bør overveje at undersøge en klage fra tredjemand, hvis der fremlægges tilstrækkelige beviser for forvridning af konkurrencen på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Kommissionen bør overveje at undersøge en klage fra tredjemand, hvis der fremlægges tilstrækkelige beviser for forvridning af konkurrencen på det indre marked.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | For at sikre, at Kommissionen behandler ensartede spørgsmål på en konsekvent måde i hele det indre marked, er det hensigtsmæssigt at supplere Kommissionens eksisterende beføjelser ved at indføre et specifikt retsgrundlag, der giver den mulighed for at undersøge erhvervssektorer eller visse støtteinstrumenter i flere medlemsstater. Af hensyn til proportionalitetsprincippet bør sektorundersøgelser bygge på en forudgående analyse af offentligt tilgængelige oplysninger, der peger i retning af en statsstøtteproblematik vedrørende en bestemt sektor eller anvendelsen af et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater, f.eks. når der er tegn på, at eksisterende støtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater ikke eller ikke længere er forenelige med det indre marked. Sådanne undersøgelser vil sætte Kommissionen i stand til at håndtere horisontale statsstøttespørgsmål på en effektiv og gennemsigtig måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

For at sikre, at Kommissionen behandler ensartede spørgsmål på en konsekvent måde i hele det indre marked, er det hensigtsmæssigt at supplere Kommissionens eksisterende beføjelser ved at indføre et specifikt retsgrundlag, der giver den mulighed for at undersøge erhvervssektorer eller visse støtteinstrumenter i flere medlemsstater. Af hensyn til proportionalitetsprincippet bør sektorundersøgelser bygge på en forudgående analyse af offentligt tilgængelige oplysninger, der peger i retning af en statsstøtteproblematik vedrørende en bestemt sektor eller anvendelsen af et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater, f.eks. når der er tegn på, at eksisterende støtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater ikke eller ikke længere er forenelige med det indre marked. Sådanne undersøgelser vil sætte Kommissionen i stand til at håndtere horisontale statsstøttespørgsmål på en effektiv og gennemsigtig måde.

| (13) | For at sikre, at Kommissionen behandler ensartede spørgsmål på en konsekvent måde i hele det indre marked, er det hensigtsmæssigt at supplere Kommissionens eksisterende beføjelser ved at indføre et specifikt retsgrundlag, der giver den mulighed for at undersøge erhvervssektorer eller visse støtteinstrumenter i flere medlemsstater. Af hensyn til proportionalitetsprincippet bør sektorundersøgelser bygge på en forudgående analyse af offentligt tilgængelige oplysninger, der peger i retning af en statsstøtteproblematik vedrørende en bestemt sektor eller anvendelsen af et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater, f.eks. når der er tegn på, at eksisterende støtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater ikke eller ikke længere er forenelige med det indre marked.
  Da Europa-Parlamentets medlemmer gennem direkte forbindelser til deres valgkredse også kan blive gjort opmærksomme på mulige afvigelser i praksis for statsstøtte inden for en given sektor, bør Europa-Parlamentet ligeledes gives beføjelse til at begære, at Kommissionen undersøger den pågældende sektor. I de tilfælde sender Kommissionen en interimsrapport til Europa-Parlamentet for at holde det underrettet om udviklingen i efterforskningen.
  Sådanne undersøgelser vil sætte Kommissionen i stand til at håndtere horisontale statsstøttespørgsmål på en effektiv og gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

(13)

For at sikre, at Kommissionen behandler ensartede spørgsmål på en konsekvent måde i hele det indre marked, er det hensigtsmæssigt at supplere Kommissionens eksisterende beføjelser ved at indføre et specifikt retsgrundlag, der giver den mulighed for at undersøge erhvervssektorer eller visse støtteinstrumenter i flere medlemsstater. Af hensyn til proportionalitetsprincippet bør sektorundersøgelser bygge på en forudgående analyse af offentligt tilgængelige oplysninger, der peger i retning af en statsstøtteproblematik vedrørende en bestemt sektor eller anvendelsen af et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater, f.eks. når der er tegn på, at eksisterende støtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater ikke eller ikke længere er forenelige med det indre marked.
  Da Europa-Parlamentets medlemmer gennem direkte forbindelser til deres valgkredse også kan blive gjort opmærksomme på mulige afvigelser i praksis for statsstøtte inden for en given sektor, bør Europa-Parlamentet ligeledes gives beføjelse til at begære, at Kommissionen undersøger den pågældende sektor. I de tilfælde sender Kommissionen en interimsrapport til Europa-Parlamentet for at holde det underrettet om udviklingen i efterforskningen.
  Sådanne undersøgelser vil sætte Kommissionen i stand til at håndtere horisontale statsstøttespørgsmål på en effektiv og gennemsigtig måde.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Hvis statsstøttereglerne skal anvendes på en konsekvent måde, forudsætter det, at der træffes foranstaltninger til etablering af et samarbejde mellem medlemsstaternes domstole og Kommissionen. Et sådant samarbejde er relevant for alle nationale domstole, der i en given sammenhæng anvender traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108. De nationale domstole bør især have mulighed for at anmode Kommissionen om oplysninger eller om en udtalelse vedrørende aspekter af statsstøttereglernes anvendelse. Kommissionen bør desuden have mulighed for at fremsætte skriftlige eller mundtlige bemærkninger til domstole, der behandler sager om anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108. Disse bemærkninger bør fremsættes inden for rammerne af de nationale retsplejeregler og national praksis, bl.a. vedrørende beskyttelsen af parternes rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Hvis statsstøttereglerne skal anvendes på en konsekvent måde, forudsætter det, at der træffes foranstaltninger til etablering af et samarbejde mellem medlemsstaternes domstole og Kommissionen. Et sådant samarbejde er relevant for alle nationale domstole, der i en given sammenhæng anvender traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108. De nationale domstole bør især have mulighed for at anmode Kommissionen om oplysninger eller om en udtalelse vedrørende aspekter af statsstøttereglernes anvendelse. Kommissionen bør desuden have mulighed for at fremsætte skriftlige eller mundtlige bemærkninger til domstole, der behandler sager om anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108. Disse bemærkninger bør fremsættes inden for rammerne af de nationale retsplejeregler og national praksis, bl.a. vedrørende beskyttelsen af parternes rettigheder.

| (14) | Hvis statsstøttereglerne skal anvendes på en konsekvent måde, forudsætter det, at der træffes foranstaltninger til etablering af et samarbejde mellem medlemsstaternes domstole og Kommissionen. Et sådant samarbejde er relevant for alle nationale domstole, der i en given sammenhæng anvender traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108. De nationale domstole bør især have mulighed for at anmode Kommissionen om oplysninger eller om en udtalelse vedrørende aspekter af statsstøttereglernes anvendelse. Kommissionen bør desuden have mulighed for at fremsætte skriftlige eller mundtlige bemærkninger til domstole, der behandler sager om anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108. Disse
  ikke-bindende
  bemærkninger bør fremsættes inden for rammerne af de nationale retsplejeregler og national praksis, bl.a. vedrørende beskyttelsen af parternes rettigheder. |
| --- | --- |

(14)

Hvis statsstøttereglerne skal anvendes på en konsekvent måde, forudsætter det, at der træffes foranstaltninger til etablering af et samarbejde mellem medlemsstaternes domstole og Kommissionen. Et sådant samarbejde er relevant for alle nationale domstole, der i en given sammenhæng anvender traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108. De nationale domstole bør især have mulighed for at anmode Kommissionen om oplysninger eller om en udtalelse vedrørende aspekter af statsstøttereglernes anvendelse. Kommissionen bør desuden have mulighed for at fremsætte skriftlige eller mundtlige bemærkninger til domstole, der behandler sager om anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108. Disse
  ikke-bindende
  bemærkninger bør fremsættes inden for rammerne af de nationale retsplejeregler og national praksis, bl.a. vedrørende beskyttelsen af parternes rettigheder.

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 6 a — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Efter indledningen af den i artikel 6 omhandlede formelle undersøgelsesprocedure kan Kommissionen, såfremt den finder det relevant, pålægge en virksomhed, en sammenslutning af virksomheder eller en anden medlemsstat at give den alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan afslutte sin vurdering af den pågældende foranstaltning, hvis de oplysninger, som den har til sin rådighed, ikke er tilstrækkelige. | 1.   Efter indledningen af den i artikel 6 omhandlede formelle undersøgelsesprocedure kan Kommissionen, såfremt den finder det relevant
  og forholdsmæssigt
  , pålægge en virksomhed, en sammenslutning af virksomheder eller en anden medlemsstat at give den alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan afslutte sin vurdering af den pågældende foranstaltning, hvis de oplysninger, som den har til sin rådighed, ikke er tilstrækkelige. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Efter indledningen af den i artikel 6 omhandlede formelle undersøgelsesprocedure kan Kommissionen, såfremt den finder det relevant, pålægge en virksomhed, en sammenslutning af virksomheder eller en anden medlemsstat at give den alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan afslutte sin vurdering af den pågældende foranstaltning, hvis de oplysninger, som den har til sin rådighed, ikke er tilstrækkelige.

1.   Efter indledningen af den i artikel 6 omhandlede formelle undersøgelsesprocedure kan Kommissionen, såfremt den finder det relevant
  og forholdsmæssigt
  , pålægge en virksomhed, en sammenslutning af virksomheder eller en anden medlemsstat at give den alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan afslutte sin vurdering af den pågældende foranstaltning, hvis de oplysninger, som den har til sin rådighed, ikke er tilstrækkelige.

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 6 a — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen
  underretter
  den berørte medlemsstat
  om indholdet i
  de begæringer om oplysninger, der er fremsat i henhold til stk. 1-4. | 5.   
  Når
  Kommissionen
  fremsætter begæringer, skal
  den
  samtidig give den
  berørte medlemsstat
  en kopi af
  de begæringer om oplysninger, der er fremsat i henhold til stk. 1-4. |
| | Kommissionen giver også inden for en måned efter modtagelsen den pågældende medlemsstat kopier af alle dokumenter, den modtager i forbindelse med begæringen om oplysninger, i det omfang oplysningerne ikke omfatter fortrolige oplysninger, der ikke kan aggregeres eller på anden måde tilpasses for at beskytte informantens identitet. Kommissionen giver den berørte medlemsstat mulighed for at fremsætte bemærkninger til disse dokumenter inden for en måned efter modtagelsen. |

Kommissionens forslag

Ændring

5.   Kommissionen
  underretter
  den berørte medlemsstat
  om indholdet i
  de begæringer om oplysninger, der er fremsat i henhold til stk. 1-4.

5.   
  Når
  Kommissionen
  fremsætter begæringer, skal
  den
  samtidig give den
  berørte medlemsstat
  en kopi af
  de begæringer om oplysninger, der er fremsat i henhold til stk. 1-4.

Kommissionen giver også inden for en måned efter modtagelsen den pågældende medlemsstat kopier af alle dokumenter, den modtager i forbindelse med begæringen om oplysninger, i det omfang oplysningerne ikke omfatter fortrolige oplysninger, der ikke kan aggregeres eller på anden måde tilpasses for at beskytte informantens identitet. Kommissionen giver den berørte medlemsstat mulighed for at fremsætte bemærkninger til disse dokumenter inden for en måned efter modtagelsen.

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 6 b — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | giver urigtige eller vildledende oplysninger som svar på en begæring fremsat i henhold til artikel 6a, stk. 3 |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

giver urigtige eller vildledende oplysninger som svar på en begæring fremsat i henhold til artikel 6a, stk. 3

| a) | giver urigtige
  , ufuldstændige
  eller vildledende oplysninger
  eller bevidst udelader relevante oplysninger
  som svar på en begæring fremsat i henhold til artikel 6a, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

giver urigtige
  , ufuldstændige
  eller vildledende oplysninger
  eller bevidst udelader relevante oplysninger
  som svar på en begæring fremsat i henhold til artikel 6a, stk. 3

Ændring 18

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 6 b — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | giver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger som svar på en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 6a, stk. 4, eller ikke udleverer oplysningerne inden for den fastsatte frist. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

giver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger som svar på en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 6a, stk. 4, eller ikke udleverer oplysningerne inden for den fastsatte frist.

| b) | giver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger
  eller bevidst udelader relevante oplysninger
  som svar på en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 6a, stk. 4, eller ikke udleverer oplysningerne inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

b)

giver urigtige, ufuldstændige eller vildledende oplysninger
  eller bevidst udelader relevante oplysninger
  som svar på en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 6a, stk. 4, eller ikke udleverer oplysningerne inden for den fastsatte frist.

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 6 b — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved fastsættelsen af bødens eller tvangsbøden størrelse tages hensyn til overtrædelsens art, grovhed og varighed. | 3.   Ved fastsættelsen af bødens eller tvangsbøden størrelse tages hensyn til: |
| | a) | overtrædelsens karakter, grovhed og varighed |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Ved fastsættelsen af bødens eller tvangsbøden størrelse tages hensyn til overtrædelsens art, grovhed og varighed.

3.   Ved fastsættelsen af bødens eller tvangsbøden størrelse tages hensyn til:

a)

overtrædelsens karakter, grovhed og varighed

| b) | om virksomheden eller en sammenslutning af virksomheder kan betragtes som værende en interesseret part eller tredjepart i undersøgelsen |
| --- | --- |

b)

om virksomheden eller en sammenslutning af virksomheder kan betragtes som værende en interesseret part eller tredjepart i undersøgelsen

| c) | proportionalitetsprincippet, særlig hvad angår små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

c)

proportionalitetsprincippet, særlig hvad angår små og mellemstore virksomheder.

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 4

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 10 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen undersøger straks enhver klage, som indgives af en interesseret part i henhold til artikel 20, stk. 2. | Kommissionen undersøger straks enhver klage, som indgives af en interesseret part i henhold til artikel 20, stk. 2.
  Kommissionen overvejer at efterforske en klage fra tredjemand, hvis der fremlægges tilstrækkelige beviser på forvridning af konkurrencen på det indre marked som følge af påstået ulovlig statsstøtte eller påstået misbrug af statsstøtte. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen undersøger straks enhver klage, som indgives af en interesseret part i henhold til artikel 20, stk. 2.

Kommissionen undersøger straks enhver klage, som indgives af en interesseret part i henhold til artikel 20, stk. 2.
  Kommissionen overvejer at efterforske en klage fra tredjemand, hvis der fremlægges tilstrækkelige beviser på forvridning af konkurrencen på det indre marked som følge af påstået ulovlig statsstøtte eller påstået misbrug af statsstøtte.

Ændring 21

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 4 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 14 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  I artikel 14 indsættes følgende stykke: |
| | »1a.
     
  Hvor ulovlig støtte tidligere er anmeldt til Kommissionen og anvendt mere end seks måneder efter anmeldelsen, uden at Kommissionen har truffet afgørelse i henhold til artikel 4 i løbet af denne periode, skal Kommissionen ved enhver afgørelse under stk. 1 i nærværende artikel påvise, at anmeldelsen var ufuldstændig, og at medlemsstaten ikke rettidigt forelagde alle de nødvendige oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om.« |

Kommissionens forslag

Ændring

4a)
     
  I artikel 14 indsættes følgende stykke:

»1a.
     
  Hvor ulovlig støtte tidligere er anmeldt til Kommissionen og anvendt mere end seks måneder efter anmeldelsen, uden at Kommissionen har truffet afgørelse i henhold til artikel 4 i løbet af denne periode, skal Kommissionen ved enhver afgørelse under stk. 1 i nærværende artikel påvise, at anmeldelsen var ufuldstændig, og at medlemsstaten ikke rettidigt forelagde alle de nødvendige oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om.«

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 9

Artikel 1 — nr. 9

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 20 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Alle interesserede parter kan indgive en klage, hvori de underretter Kommissionen om påstået ulovlig støtte eller om påstået misbrug af støtte. Den interesserede part skal i den forbindelse behørigt udfylde en formular, som Kommissionen bør have beføjelse til at udforme ved en gennemførelsesbestemmelse, og skal angive alle obligatoriske oplysninger, der anmodes om i det. | 2.   Alle interesserede parter kan indgive en klage, hvori de underretter Kommissionen om påstået ulovlig støtte eller om påstået misbrug af støtte. Den interesserede part skal i den forbindelse behørigt udfylde en formular, som Kommissionen bør have beføjelse til at udforme ved en gennemførelsesbestemmelse, og skal angive alle obligatoriske oplysninger, der anmodes om i det.
  Kommissionen overvejer at gennemføre en undersøgelse, hvis den får forelagt tilstrækkelige beviser fra tredjemand på påstået ulovlig støtte eller påstået misbrug af støtte. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Alle interesserede parter kan indgive en klage, hvori de underretter Kommissionen om påstået ulovlig støtte eller om påstået misbrug af støtte. Den interesserede part skal i den forbindelse behørigt udfylde en formular, som Kommissionen bør have beføjelse til at udforme ved en gennemførelsesbestemmelse, og skal angive alle obligatoriske oplysninger, der anmodes om i det.

2.   Alle interesserede parter kan indgive en klage, hvori de underretter Kommissionen om påstået ulovlig støtte eller om påstået misbrug af støtte. Den interesserede part skal i den forbindelse behørigt udfylde en formular, som Kommissionen bør have beføjelse til at udforme ved en gennemførelsesbestemmelse, og skal angive alle obligatoriske oplysninger, der anmodes om i det.
  Kommissionen overvejer at gennemføre en undersøgelse, hvis den får forelagt tilstrækkelige beviser fra tredjemand på påstået ulovlig støtte eller påstået misbrug af støtte.

Kommissionen overvejer at gennemføre en undersøgelse, hvis den får forelagt tilstrækkelige beviser fra tredjemand på påstået ulovlig støtte eller påstået misbrug af støtte.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 9

Artikel 1 — nr. 9

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 20 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis Kommissionen vurderer, at de faktiske og retlige omstændigheder, som den interesserede part beskriver, ikke giver et tilstrækkeligt grundlag til efter en indledende undersøgelse at kunne påvise, at der foreligger ulovlig støtte eller misbrug af støtte, underretter Kommissionen den interesserede part herom og opfordrer den til at fremsætte bemærkninger inden udløbet af en fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. Hvis den interesserede part ikke har fremsat sine bemærkninger inden for den fastsatte frist, anses klagen for at være trukket tilbage. | Hvis Kommissionen vurderer, at de faktiske og retlige omstændigheder, som den interesserede part beskriver, ikke giver et tilstrækkeligt grundlag til efter en indledende undersøgelse at kunne påvise, at der foreligger ulovlig støtte eller misbrug af støtte
  med mulighed for at forvride konkurrencen på det indre marked
  , underretter Kommissionen
  uanset bestemmelserne i artikel 13
  den interesserede part herom og opfordrer den til at fremsætte bemærkninger
  . Disse bemærkninger fremsættes
  inden udløbet af en fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned
  , medmindre en længere frist begrundes i proportionalitet og i omfanget eller kompleksiteten af de oplysninger, der er behov for med henblik på at forsvare sagen
  . Hvis den interesserede part ikke har fremsat sine bemærkninger inden for den fastsatte frist
  eller ikke har givet yderligere oplysninger, der kunne indikere, at der foreligger ulovlig støtte eller misbrug af støtte med mulighed for at forvride konkurrencen på det indre marked,
  anses klagen for at være trukket tilbage. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis Kommissionen vurderer, at de faktiske og retlige omstændigheder, som den interesserede part beskriver, ikke giver et tilstrækkeligt grundlag til efter en indledende undersøgelse at kunne påvise, at der foreligger ulovlig støtte eller misbrug af støtte, underretter Kommissionen den interesserede part herom og opfordrer den til at fremsætte bemærkninger inden udløbet af en fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. Hvis den interesserede part ikke har fremsat sine bemærkninger inden for den fastsatte frist, anses klagen for at være trukket tilbage.

Hvis Kommissionen vurderer, at de faktiske og retlige omstændigheder, som den interesserede part beskriver, ikke giver et tilstrækkeligt grundlag til efter en indledende undersøgelse at kunne påvise, at der foreligger ulovlig støtte eller misbrug af støtte
  med mulighed for at forvride konkurrencen på det indre marked
  , underretter Kommissionen
  uanset bestemmelserne i artikel 13
  den interesserede part herom og opfordrer den til at fremsætte bemærkninger
  . Disse bemærkninger fremsættes
  inden udløbet af en fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned
  , medmindre en længere frist begrundes i proportionalitet og i omfanget eller kompleksiteten af de oplysninger, der er behov for med henblik på at forsvare sagen
  . Hvis den interesserede part ikke har fremsat sine bemærkninger inden for den fastsatte frist
  eller ikke har givet yderligere oplysninger, der kunne indikere, at der foreligger ulovlig støtte eller misbrug af støtte med mulighed for at forvride konkurrencen på det indre marked,
  anses klagen for at være trukket tilbage.

med mulighed for at forvride konkurrencen på det indre marked

uanset bestemmelserne i artikel 13

. Disse bemærkninger fremsættes

, medmindre en længere frist begrundes i proportionalitet og i omfanget eller kompleksiteten af de oplysninger, der er behov for med henblik på at forsvare sagen

eller ikke har givet yderligere oplysninger, der kunne indikere, at der foreligger ulovlig støtte eller misbrug af støtte med mulighed for at forvride konkurrencen på det indre marked,

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 10

Artikel 1 — nr. 10

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 20 a — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis der ud fra de tilgængelige oplysninger er tegn på, at statsstøtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument kan begrænse eller fordreje konkurrencen på det indre marked i flere medlemsstater, eller at eksisterende støtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater ikke eller ikke længere er forenelige med det indre marked, kan Kommissionen undersøge denne erhvervssektor eller brugen af det pågældende støtteinstrument i forskellige medlemsstater. I forbindelse med undersøgelsen kan Kommissionen anmode medlemsstaterne eller de berørte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om at give de nødvendige oplysninger med henblik på anvendelsen af traktatens artikel 107 og 108 under behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet. | 1.   Hvis der ud fra de
  for Kommissionen
  tilgængelige oplysninger er tegn på, at statsstøtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument kan begrænse eller fordreje konkurrencen på det indre marked i flere medlemsstater, eller at eksisterende støtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater ikke eller ikke længere er forenelige med det indre marked,
  eller på begæring fremsat af Europa-Parlamentet på grundlag af lignende oplysninger,
  kan Kommissionen undersøge denne erhvervssektor eller brugen af det pågældende støtteinstrument i forskellige medlemsstater. I forbindelse med undersøgelsen kan Kommissionen anmode medlemsstaterne eller de berørte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om at give de nødvendige oplysninger med henblik på anvendelsen af traktatens artikel 107 og 108 under behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis der ud fra de tilgængelige oplysninger er tegn på, at statsstøtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument kan begrænse eller fordreje konkurrencen på det indre marked i flere medlemsstater, eller at eksisterende støtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater ikke eller ikke længere er forenelige med det indre marked, kan Kommissionen undersøge denne erhvervssektor eller brugen af det pågældende støtteinstrument i forskellige medlemsstater. I forbindelse med undersøgelsen kan Kommissionen anmode medlemsstaterne eller de berørte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om at give de nødvendige oplysninger med henblik på anvendelsen af traktatens artikel 107 og 108 under behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet.

1.   Hvis der ud fra de
  for Kommissionen
  tilgængelige oplysninger er tegn på, at statsstøtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument kan begrænse eller fordreje konkurrencen på det indre marked i flere medlemsstater, eller at eksisterende støtteforanstaltninger rettet til en bestemt sektor eller baseret på et bestemt støtteinstrument i flere medlemsstater ikke eller ikke længere er forenelige med det indre marked,
  eller på begæring fremsat af Europa-Parlamentet på grundlag af lignende oplysninger,
  kan Kommissionen undersøge denne erhvervssektor eller brugen af det pågældende støtteinstrument i forskellige medlemsstater. I forbindelse med undersøgelsen kan Kommissionen anmode medlemsstaterne eller de berørte virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om at give de nødvendige oplysninger med henblik på anvendelsen af traktatens artikel 107 og 108 under behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet.

for Kommissionen

eller på begæring fremsat af Europa-Parlamentet på grundlag af lignende oplysninger,

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 10

Artikel 1 — nr. 10

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 20 a — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  kan offentliggøre
  en rapport om resultaterne af sin undersøgelse af bestemte erhvervssektorer eller bestemte støtteinstrumenter i forskellige medlemsstater og opfordre medlemsstaterne og enhver berørt virksomhed eller sammenslutning af virksomheder til at fremsætte bemærkninger. | Kommissionen
  offentliggør
  en rapport
  på sit websted
  om resultaterne af sin undersøgelse af bestemte erhvervssektorer eller bestemte støtteinstrumenter i forskellige medlemsstater og
  opfordrer
  medlemsstaterne og enhver berørt virksomhed eller sammenslutning af virksomheder til at fremsætte bemærkninger.
  Når Europa-Parlamentet fremsætter begæring om en undersøgelse, fremsender Kommissionen en interimsrapport til Europa-Parlamentet. Når Kommissionen offentliggør sine afgørelser, overholder den reglerne om tavshedspligt, jf. traktatens artikel 339. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen
  kan offentliggøre
  en rapport om resultaterne af sin undersøgelse af bestemte erhvervssektorer eller bestemte støtteinstrumenter i forskellige medlemsstater og opfordre medlemsstaterne og enhver berørt virksomhed eller sammenslutning af virksomheder til at fremsætte bemærkninger.

kan offentliggøre

Kommissionen
  offentliggør
  en rapport
  på sit websted
  om resultaterne af sin undersøgelse af bestemte erhvervssektorer eller bestemte støtteinstrumenter i forskellige medlemsstater og
  opfordrer
  medlemsstaterne og enhver berørt virksomhed eller sammenslutning af virksomheder til at fremsætte bemærkninger.
  Når Europa-Parlamentet fremsætter begæring om en undersøgelse, fremsender Kommissionen en interimsrapport til Europa-Parlamentet. Når Kommissionen offentliggør sine afgørelser, overholder den reglerne om tavshedspligt, jf. traktatens artikel 339.

offentliggør

på sit websted

opfordrer

Når Europa-Parlamentet fremsætter begæring om en undersøgelse, fremsender Kommissionen en interimsrapport til Europa-Parlamentet. Når Kommissionen offentliggør sine afgørelser, overholder den reglerne om tavshedspligt, jf. traktatens artikel 339.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 11

Artikel 1 — nr. 11

Forordning (EF) nr. 659/1999

Artikel 23 a — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis hensynet til den konsekvente anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108 kræver det, kan Kommissionen på eget initiativ fremsætte skriftlige bemærkninger til medlemsstaternes domstole. Med tilladelse fra den pågældende domstol kan den også fremsætte mundtlige bemærkninger. | 2.   Hvis hensynet til den konsekvente anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108 kræver det, kan Kommissionen på eget initiativ fremsætte skriftlige bemærkninger til medlemsstaternes domstole. Med tilladelse fra den pågældende domstol kan den også fremsætte mundtlige bemærkninger.
  De af Kommissionen fremsatte bemærkninger til medlemsstaternes domstole er ikke-bindende. Kommissionen kan kun handle på grundlag af denne bestemmelse i Unionens offentlige interesse (som amicus curiae) og ikke for at støtte en af de interesserede parter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis hensynet til den konsekvente anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108 kræver det, kan Kommissionen på eget initiativ fremsætte skriftlige bemærkninger til medlemsstaternes domstole. Med tilladelse fra den pågældende domstol kan den også fremsætte mundtlige bemærkninger.

2.   Hvis hensynet til den konsekvente anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1, og artikel 108 kræver det, kan Kommissionen på eget initiativ fremsætte skriftlige bemærkninger til medlemsstaternes domstole. Med tilladelse fra den pågældende domstol kan den også fremsætte mundtlige bemærkninger.
  De af Kommissionen fremsatte bemærkninger til medlemsstaternes domstole er ikke-bindende. Kommissionen kan kun handle på grundlag af denne bestemmelse i Unionens offentlige interesse (som amicus curiae) og ikke for at støtte en af de interesserede parter.

De af Kommissionen fremsatte bemærkninger til medlemsstaternes domstole er ikke-bindende. Kommissionen kan kun handle på grundlag af denne bestemmelse i Unionens offentlige interesse (som amicus curiae) og ikke for at støtte en af de interesserede parter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0026.

1

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/186 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/186

---

P7_TA(2013)0294

Havnestatskontrol ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol (COM(2012)0129 — C7-0081/2012 — 2012/0062(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0129), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0129),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0081/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 11. juli 2012 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. april 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. april 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0394/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 299 af 4.10.2012, s. 153.

---

P7_TC1-COD(2012)0062

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/38/EU).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/187

---

P7_TA(2013)0295

Registreringsdokumenter for motorkøretøjer ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 1999/37/EF om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (COM(2012)0381 — C7-0187/2012 — 2012/0185(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/32)

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Der bør indføres en mulighed for at inddrage registreringen af et køretøj, blandt andet når et køretøj er blevet omregistreret i en anden medlemsstat eller afmonteret og skrottet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Der bør indføres en mulighed for at inddrage registreringen af et køretøj, blandt andet når et køretøj er blevet omregistreret i en anden medlemsstat eller afmonteret og skrottet.

| (3) | Der bør indføres en mulighed for at inddrage registreringen af et køretøj
  i den medlemsstat, hvor det er indregistreret,
  blandt andet når et køretøj er blevet omregistreret i en anden medlemsstat eller afmonteret og skrottet. |
| --- | --- |

(3)

Der bør indføres en mulighed for at inddrage registreringen af et køretøj
  i den medlemsstat, hvor det er indregistreret,
  blandt andet når et køretøj er blevet omregistreret i en anden medlemsstat eller afmonteret og skrottet.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | For at mindske de administrative byrder og lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne bør køretøjsrelaterede oplysninger opbevares i nationale registre. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

For at mindske de administrative byrder og lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne bør køretøjsrelaterede oplysninger opbevares i nationale registre.

| (4) | For at mindske de administrative byrder og lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne bør køretøjsrelaterede oplysninger opbevares i nationale
  elektroniske
  registre. |
| --- | --- |

(4)

For at mindske de administrative byrder og lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne bør køretøjsrelaterede oplysninger opbevares i nationale
  elektroniske
  registre.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | for at lette den kontrol, der især tager sigte på at bekæmpe svig og ulovlig handel med stjålne køretøjer, og for at kontrollere synsattestens gyldighed, bør der etableres et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne på grundlag af et effektivt system til udveksling af oplysninger ved at bruge nationale elektroniske databaser; |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

for at lette den kontrol, der især tager sigte på at bekæmpe svig og ulovlig handel med stjålne køretøjer, og for at kontrollere synsattestens gyldighed, bør der etableres et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne på grundlag af et effektivt system til udveksling af oplysninger ved at bruge nationale elektroniske databaser;

Ændring 4

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 2

Direktiv 1999/37/EF

Artikel 2 — litra e og f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | »
  tilbagekaldelse
  af en registrering«: et begrænset tidsrum,
  hvor køretøjet
  ikke er godkendt til anvendelse i vejtrafik,
  men som ikke indebærer
  en ny registreringsprocedure |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

»
  tilbagekaldelse
  af en registrering«: et begrænset tidsrum,
  hvor køretøjet
  ikke er godkendt til anvendelse i vejtrafik,
  men som ikke indebærer
  en ny registreringsprocedure

| e) | »
  udsættelse
  af en registrering«:
  en forvaltningsafgørelse, hvorved køretøjet for
  et begrænset tidsrum ikke er godkendt til anvendelse i vejtrafik,
  hvorefter det igen kan anvendes uden
  en ny registreringsprocedure,
  forudsat at årsagerne til tilbagekaldelsen ikke længere er til stede |
| --- | --- |

e)

»
  udsættelse
  af en registrering«:
  en forvaltningsafgørelse, hvorved køretøjet for
  et begrænset tidsrum ikke er godkendt til anvendelse i vejtrafik,
  hvorefter det igen kan anvendes uden
  en ny registreringsprocedure,
  forudsat at årsagerne til tilbagekaldelsen ikke længere er til stede

| f) | »inddragelse af en registrering«: en permanent ophævelse af godkendelsen til at anvende køretøjet i vejtrafikken, som
  indebærer
  en ny registreringsprocedure.". |
| --- | --- |

f)

»inddragelse af en registrering«: en permanent ophævelse af godkendelsen til at anvende køretøjet i vejtrafikken, som
  indebærer
  en ny registreringsprocedure.".

| f) | »inddragelse af en registrering«: en permanent ophævelse af godkendelsen til at anvende køretøjet i vejtrafikken
  foretaget af den kompetente myndighed,
  som
  – hvis køretøjet igen skal anvendes i vejtrafikken — nødvendiggør
  en ny registreringsprocedure.
  Indehaveren af registreringsattesten kan indgive en anmodning til den kompetente myndighed om inddragelse af registreringen. |
| --- | --- |

f)

»inddragelse af en registrering«: en permanent ophævelse af godkendelsen til at anvende køretøjet i vejtrafikken
  foretaget af den kompetente myndighed,
  som
  – hvis køretøjet igen skal anvendes i vejtrafikken — nødvendiggør
  en ny registreringsprocedure.
  Indehaveren af registreringsattesten kan indgive en anmodning til den kompetente myndighed om inddragelse af registreringen.

(I overensstemmelse med denne ændring skal »tilbagekaldelse« erstattes med »udsættelse« i hele teksten.)

Ændring 5

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 3

Direktiv 1999/37/EF

Artikel 3 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne opbevarer data om alle motorkøretøjer, der er registreret på deres område, i et elektronisk register. Dataene i dette register skal indeholde
  alle punkter i overensstemmelse med
  bilag I samt resultaterne af obligatorisk teknisk kontrol i henhold til forordning XX/XX/XX. De stiller de tekniske data om køretøjer til rådighed for de kompetente myndigheder eller synsvirksomheder, som deltager i den tekniske kontrol.". | 4.   Medlemsstaterne opbevarer data om alle motorkøretøjer, der er registreret på deres område, i et elektronisk register. Dataene i dette register skal indeholde
  de i
  bilag I
  , punkt II.4 og II.7 anførte oplysninger
  samt resultaterne af
  periodisk eller anden
  obligatorisk teknisk kontrol i henhold til forordning XX/XX/
  XX [om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer]
  . De stiller de tekniske data om køretøjer til rådighed for de kompetente myndigheder eller synsvirksomheder, som deltager i den tekniske kontrol.". |

Kommissionens forslag

Ændring

4.   Medlemsstaterne opbevarer data om alle motorkøretøjer, der er registreret på deres område, i et elektronisk register. Dataene i dette register skal indeholde
  alle punkter i overensstemmelse med
  bilag I samt resultaterne af obligatorisk teknisk kontrol i henhold til forordning XX/XX/XX. De stiller de tekniske data om køretøjer til rådighed for de kompetente myndigheder eller synsvirksomheder, som deltager i den tekniske kontrol.".

4.   Medlemsstaterne opbevarer data om alle motorkøretøjer, der er registreret på deres område, i et elektronisk register. Dataene i dette register skal indeholde
  de i
  bilag I
  , punkt II.4 og II.7 anførte oplysninger
  samt resultaterne af
  periodisk eller anden
  obligatorisk teknisk kontrol i henhold til forordning XX/XX/
  XX [om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer]
  . De stiller de tekniske data om køretøjer til rådighed for de kompetente myndigheder eller synsvirksomheder, som deltager i den tekniske kontrol.".

Ændring 6

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 3

Direktiv 1999/37/EF

Artikel 3 a — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tilbagekaldelsen er gyldig, indtil køretøjet er godkendt ved en ny teknisk kontrol. Hvis køretøjet godkendes ved afslutningen af den tekniske kontrol, tillader registreringsmyndigheden straks, at køretøjet anvendes i vejtrafikken. | Tilbagekaldelsen er gyldig, indtil køretøjet er godkendt ved en ny teknisk kontrol. Hvis køretøjet godkendes ved afslutningen af den tekniske kontrol, tillader registreringsmyndigheden straks, at køretøjet anvendes i vejtrafikken
  ; en ny registreringsprocedure er ikke nødvendig. |

Kommissionens forslag

Ændring

Tilbagekaldelsen er gyldig, indtil køretøjet er godkendt ved en ny teknisk kontrol. Hvis køretøjet godkendes ved afslutningen af den tekniske kontrol, tillader registreringsmyndigheden straks, at køretøjet anvendes i vejtrafikken.

Tilbagekaldelsen er gyldig, indtil køretøjet er godkendt ved en ny teknisk kontrol. Hvis køretøjet godkendes ved afslutningen af den tekniske kontrol, tillader registreringsmyndigheden straks, at køretøjet anvendes i vejtrafikken
  ; en ny registreringsprocedure er ikke nødvendig.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 3

Direktiv 1999/37/EF

Artikel 3 a — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis en medlemsstats registreringsmyndighed modtager en underretning om, at et køretøj er blevet behandlet som et udrangeret køretøj i overensstemmelse med direktiv 2000/53/EF, inddrages registreringen, og disse oplysninger tilføjes til medlemsstatens elektroniske register.". | 2.   Hvis en medlemsstats registreringsmyndighed modtager en underretning om, at et køretøj er blevet behandlet som et udrangeret køretøj i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv 2000/53/EF
  af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer
  , inddrages registreringen, og disse oplysninger tilføjes til medlemsstatens elektroniske register.".
  Inddragelsen af registreringen medfører ikke en ny registreringsprocedure. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Hvis en medlemsstats registreringsmyndighed modtager en underretning om, at et køretøj er blevet behandlet som et udrangeret køretøj i overensstemmelse med direktiv 2000/53/EF, inddrages registreringen, og disse oplysninger tilføjes til medlemsstatens elektroniske register.".

2.   Hvis en medlemsstats registreringsmyndighed modtager en underretning om, at et køretøj er blevet behandlet som et udrangeret køretøj i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv 2000/53/EF
  af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer
  , inddrages registreringen, og disse oplysninger tilføjes til medlemsstatens elektroniske register.".
  Inddragelsen af registreringen medfører ikke en ny registreringsprocedure.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 1999/37/EF

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | I artikel 5 tilføjes følgende
  stykke
  : |

Kommissionens forslag

Ændring

4.

I artikel 5 tilføjes følgende
  stykke
  :

| 4. | I artikel 5 tilføjes følgende
  stykker
  : |
| --- | --- |

4.

I artikel 5 tilføjes følgende
  stykker
  :

»3.   Hvis en medlemsstats registreringsmyndighed modtager en underretning om, at et køretøj er blevet omregistreret i en anden medlemsstat, inddrager den registreringen af dette køretøj på sit område.«.

»3.   Hvis en medlemsstats registreringsmyndighed modtager en underretning om, at et køretøj er blevet omregistreret i en anden medlemsstat, inddrager den registreringen af dette køretøj på sit område.«.

3a.
     
  Hvis et køretøj omregistreres i en anden medlemsstat, og beviset for den seneste tekniske kontrol og datoen for den næste tekniske kontrol fremgår af registreringsattesten, anerkender den medlemsstat, hvor køretøjet omregistreres, synsattestens gyldighed, når den udsteder ny registreringsattest, og tilføjer, forudsat at attesten er gyldig i forhold til den kontrolhyppighed, der anvendes i omregistreringsmedlemsstaten, en erklæring herom på den nye registreringsattest.

3b.
     
  Hvis der foretages et ejerskifte af et køretøj, og beviset for den seneste tekniske kontrol sammen med datoen for den næste tekniske kontrol fremgår af registreringsattesten, anerkender den relevante medlemsstat, når den udsteder den nye registreringsattest til den nye ejer, gyldigheden af synsattesten, og tilføjer en erklæring herom på den nye registreringsattest.”

Ændring 9

Ændring 9

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 5

Artikel 1 — nr. 5

Direktiv 1999/37/EF

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | De
  delegerede
  beføjelser i
  artikel 6 tillægges Kommissionen
  i
  en
  ubegrænset
  periode fra datoen for
  denne forordnings
  ikrafttrædelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

De
  delegerede
  beføjelser i
  artikel 6 tillægges Kommissionen
  i
  en
  ubegrænset
  periode fra datoen for
  denne forordnings
  ikrafttrædelse.

De

beføjelser i

i

ubegrænset

denne forordnings

| 2. | Beføjelsen til at vedtage
  delegerede
  retsakter, jf.
  artikel 6, tillægges Kommissionen
  for
  en periode
  på fem år
  fra datoen for
  dette direktivs
  ikrafttrædelse.
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |
| --- | --- |

2.

Beføjelsen til at vedtage
  delegerede
  retsakter, jf.
  artikel 6, tillægges Kommissionen
  for
  en periode
  på fem år
  fra datoen for
  dette direktivs
  ikrafttrædelse.
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Beføjelsen til at vedtage

retsakter, jf.

for

på fem år

dette direktivs

Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Ændring 10

Ændring 10

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 6 a (nyt)

Artikel 1 — nr. 6 a (nyt)

Direktiv 1999/37/EF

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Artikel 9 affattes således: |
| | »Medlemsstaterne bistår hinanden med gennemførelsen af direktivet. De kan udveksle oplysninger bilateralt eller multilateralt, navnlig for hver gang, et køretøj registreres, at kontrollere, om køretøjet opfylder formaliteterne efter omstændighederne i den medlemsstat, hvor det tidligere var registreret. Denne kontrol vil især kunne indebære brug af sammenkoblede edb-systemer, hvor de nationale elektroniske databaser gøres tilgængelige for andre medlemsstater.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Artikel 9 affattes således:

6a.

Artikel 9 affattes således:

»Medlemsstaterne bistår hinanden med gennemførelsen af direktivet. De kan udveksle oplysninger bilateralt eller multilateralt, navnlig for hver gang, et køretøj registreres, at kontrollere, om køretøjet opfylder formaliteterne efter omstændighederne i den medlemsstat, hvor det tidligere var registreret. Denne kontrol vil især kunne indebære brug af sammenkoblede edb-systemer, hvor de nationale elektroniske databaser gøres tilgængelige for andre medlemsstater.«

Ændring 11

Ændring 11

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — nr. 6 b (nyt)

Artikel 1 — nr. 6 b (nyt)

Direktiv 1999/37/EF

Bilag I — punkt II.5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b. | I bilag I, punkt II.5, tilføjes følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6b.

6b.

I bilag I, punkt II.5, tilføjes følgende:

| »(Y) | bevis (f.eks. stempel, dato, underskrift) for teknisk kontrol og dato for næste tekniske kontrol (gentages så ofte, som nødvendigt).« |
| --- | --- |

»(Y)

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0199/2013).

1

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/192 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/192

---

P7_TA(2013)0296

Syn af erhvervskøretøjer ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Unionens område, og om ophævelse af direktiv 2000/30/EF (COM(2012)0382 — C7-0188/2012 — 2012/0186(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/33)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Teknisk kontrol indgår i en bredere ordning, som skal sikre, at køretøjerne holdes i en sikker og miljømæssigt acceptabel tilstand, så længe de benyttes. Denne ordning bør omfatte periodisk teknisk kontrol af alle køretøjer og syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer samt bestemmelser om en procedure til registrering af køretøjer
  for
  at sikre,
  at
  køretøjer, der udgør en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden
  , ikke anvendes på veje
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Teknisk kontrol indgår i en bredere ordning, som skal sikre, at køretøjerne holdes i en sikker og miljømæssigt acceptabel tilstand, så længe de benyttes. Denne ordning bør omfatte periodisk teknisk kontrol af alle køretøjer og syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer samt bestemmelser om en procedure til registrering af køretøjer
  for
  at sikre,
  at
  køretøjer, der udgør en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden
  , ikke anvendes på veje
  .

| (3) | Teknisk kontrol indgår i en bredere ordning, som skal sikre, at køretøjerne holdes i en sikker og miljømæssigt acceptabel tilstand, så længe de benyttes. Denne ordning bør omfatte periodisk teknisk kontrol af alle køretøjer og syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer samt bestemmelser om en procedure til registrering af køretøjer
  . Periodisk kontrol bør være det vigtigste redskab til
  at sikre
  den tekniske egnethed. Syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer bør kun være et supplement til periodiske kontroller
  ,
  og bør rettes mod
  køretøjer
  i trafikken
  , der udgør en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden. |
| --- | --- |

(3)

Teknisk kontrol indgår i en bredere ordning, som skal sikre, at køretøjerne holdes i en sikker og miljømæssigt acceptabel tilstand, så længe de benyttes. Denne ordning bør omfatte periodisk teknisk kontrol af alle køretøjer og syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer samt bestemmelser om en procedure til registrering af køretøjer
  . Periodisk kontrol bør være det vigtigste redskab til
  at sikre
  den tekniske egnethed. Syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer bør kun være et supplement til periodiske kontroller
  ,
  og bør rettes mod
  køretøjer
  i trafikken
  , der udgør en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | En række tekniske standarder
  og
  krav til køretøjers sikkerhed er vedtaget i Unionen. Det er dog nødvendigt gennem en ordning med uvarslede syn ved vejsiden at sikre, at køretøjer, efter de er bragt på markedet, opfylder
  sikkerhedsstandarderne
  i hele deres levetid. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

En række tekniske standarder
  og
  krav til køretøjers sikkerhed er vedtaget i Unionen. Det er dog nødvendigt gennem en ordning med uvarslede syn ved vejsiden at sikre, at køretøjer, efter de er bragt på markedet, opfylder
  sikkerhedsstandarderne
  i hele deres levetid.

| (4) | En række tekniske standarder, krav til køretøjers sikkerhed
  og miljøstandarder
  er vedtaget i Unionen. Det er dog nødvendigt gennem en ordning med uvarslede syn ved vejsiden at sikre, at køretøjer, efter de er bragt på markedet, opfylder
  den tekniske egnethed
  i hele deres levetid. |
| --- | --- |

(4)

En række tekniske standarder, krav til køretøjers sikkerhed
  og miljøstandarder
  er vedtaget i Unionen. Det er dog nødvendigt gennem en ordning med uvarslede syn ved vejsiden at sikre, at køretøjer, efter de er bragt på markedet, opfylder
  den tekniske egnethed
  i hele deres levetid.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Eftersom mange af de køretøjer, som stoppes med henblik på syn ved vejsiden, ikke udviser nogen mangler — således som det fremgår af Kommissionens rapport om gennemførelsen af direktiv 2000/30/EF — bør udvælgelsen af køretøjer til syn ved vejsiden baseres på operatørens risikoprofil og være rettet mod højrisikovirksomheder for at begrænse byrden på de operatører, der vedligeholder deres køretøjer på en korrekt måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Syn ved vejsiden bør gennemføres via et risikoklassificeringssystem
  . Medlemsstaterne kan bruge det system
  ,
  der
  er
  indført
  i
  henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF fra af 15. marts 2006
  om
  minimumsbetingelser for gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden for vejtransportvirksomhed og om ophævelse af Rådets direktiv 88/599/EØF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Syn ved vejsiden bør gennemføres via et risikoklassificeringssystem
  . Medlemsstaterne kan bruge det system
  ,
  der
  er
  indført
  i
  henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF fra af 15. marts 2006
  om
  minimumsbetingelser for gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden for vejtransportvirksomhed og om ophævelse af Rådets direktiv 88/599/EØF.

| (6) | Tekniske
  syn ved vejsiden bør
  derfor
  gennemføres via et risikoklassificeringssystem,
  som
  er
  baseret på antallet af og alvorsgraden af konstaterede mangler på køretøjer,
  der
  benyttes af individuelle virksomheder, som fastsat
  i
  standardiserede synsattester og rapporter
  om
  syn ved vejsiden. |
| --- | --- |

(6)

Tekniske
  syn ved vejsiden bør
  derfor
  gennemføres via et risikoklassificeringssystem,
  som
  er
  baseret på antallet af og alvorsgraden af konstaterede mangler på køretøjer,
  der
  benyttes af individuelle virksomheder, som fastsat
  i
  standardiserede synsattester og rapporter
  om
  syn ved vejsiden.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (
  6a
  ) | I betragtning af mængden af erhvervstrafik mellem medlemsstaterne og med henblik på at undgå enhver form for forskelsbehandling på grundlag af køretøjets registreringsland bør risikoklassificeringssystemet gennemføres i hele Unionen og være baseret på et passende harmoniseringsniveau af den periodiske tekniske kontrol mellem alle medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(
  6a
  )

I betragtning af mængden af erhvervstrafik mellem medlemsstaterne og med henblik på at undgå enhver form for forskelsbehandling på grundlag af køretøjets registreringsland bør risikoklassificeringssystemet gennemføres i hele Unionen og være baseret på et passende harmoniseringsniveau af den periodiske tekniske kontrol mellem alle medlemsstaterne.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet oprettedes ERRU (European Registers of Road Transport Undertakings — Europæiske Registre over Vejtransportvirksomheder). ERRU gør det muligt at koble nationale elektroniske registre over transportvirksomheder sammen på europæisk plan i overensstemmelse med Unionens bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger. Anvendelsen af dette system, som forvaltes af den kompetente myndighed i de enkelte medlemsstater, fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne og reducerer de omkostninger, som er forbundet med kontrollerne, for såvel virksomhederne som for de administrative organer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet oprettedes ERRU (European Registers of Road Transport Undertakings — Europæiske Registre over Vejtransportvirksomheder). ERRU gør det muligt at koble nationale elektroniske registre over transportvirksomheder sammen på europæisk plan i overensstemmelse med Unionens bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger. Anvendelsen af dette system, som forvaltes af den kompetente myndighed i de enkelte medlemsstater, fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne og reducerer de omkostninger, som er forbundet med kontrollerne, for såvel virksomhederne som for de administrative organer.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h anvendes i nogle tilfælde i stedet for lastbiler til erhvervskørsel. Det er vigtigt at sikre, at landbrugskøretøjer, der anvendes til sådanne formål, behandles på samme måde som lastbiler for så vidt angår tekniske syn ved vejsiden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h anvendes i nogle tilfælde i stedet for lastbiler til erhvervskørsel. Det er vigtigt at sikre, at landbrugskøretøjer, der anvendes til sådanne formål, behandles på samme måde som lastbiler for så vidt angår tekniske syn ved vejsiden.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | For at undgå unødvendige administrative byrder og omkostninger og effektivisere synsaktiviteterne bør
  man
  fortrinsvis
  udvælge
  køretøjer, som benyttes af operatører, der ikke overholder færdselssikkerheds- og miljømæssige standarder, hvorimod køretøjer, som benyttes af ansvarlige og sikkerhedsbevidste operatører, og som vedligeholdes korrekt,
  bør belønnes
  med mindre hyppige syn. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

For at undgå unødvendige administrative byrder og omkostninger og effektivisere synsaktiviteterne bør
  man
  fortrinsvis
  udvælge
  køretøjer, som benyttes af operatører, der ikke overholder færdselssikkerheds- og miljømæssige standarder, hvorimod køretøjer, som benyttes af ansvarlige og sikkerhedsbevidste operatører, og som vedligeholdes korrekt,
  bør belønnes
  med mindre hyppige syn.

| (10) | For at undgå unødvendige administrative byrder og omkostninger og effektivisere synsaktiviteterne bør
  det være muligt for de nationale kompetente myndigheder at træffe beslutning om, at der
  fortrinsvis
  vil blive udvalgt
  køretøjer, som benyttes af operatører, der ikke overholder færdselssikkerheds- og miljømæssige standarder, hvorimod køretøjer, som benyttes af ansvarlige og sikkerhedsbevidste operatører, og som vedligeholdes korrekt,
  vil blive belønnet
  med mindre hyppige syn. |
| --- | --- |

(10)

For at undgå unødvendige administrative byrder og omkostninger og effektivisere synsaktiviteterne bør
  det være muligt for de nationale kompetente myndigheder at træffe beslutning om, at der
  fortrinsvis
  vil blive udvalgt
  køretøjer, som benyttes af operatører, der ikke overholder færdselssikkerheds- og miljømæssige standarder, hvorimod køretøjer, som benyttes af ansvarlige og sikkerhedsbevidste operatører, og som vedligeholdes korrekt,
  vil blive belønnet
  med mindre hyppige syn.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Trafiksikkerhedsrelaterede syn ved vejsiden bør omfatte indledende og om fornødent mere detaljerede syn. De bør i begge tilfælde omfatte alle køretøjernes relevante dele og systemer. For at opnå en mere harmoniseret kontrol af alle de mulige kontrolpunkter, bør der indføres kontrolmetoder og eksempler på defekter og på, hvordan de vurderes i forhold til deres alvor. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Trafiksikkerhedsrelaterede syn ved vejsiden bør omfatte indledende og om fornødent mere detaljerede syn. De bør i begge tilfælde omfatte alle køretøjernes relevante dele og systemer. For at opnå en mere harmoniseret kontrol af alle de mulige kontrolpunkter, bør der indføres kontrolmetoder og eksempler på defekter og på, hvordan de vurderes i forhold til deres alvor.

| (11) | Trafiksikkerhedsrelaterede syn ved vejsiden bør omfatte indledende og om fornødent mere detaljerede syn. De bør i begge tilfælde omfatte alle køretøjernes relevante dele og systemer
  , herunder fastgørelsen af lasten
  . For at opnå en mere harmoniseret kontrol af alle de mulige kontrolpunkter, bør der indføres kontrolmetoder og eksempler på defekter og på, hvordan de vurderes i forhold til deres alvor.
  Der bør tilskyndes til anvendelse af standarder for fastgørelse af lasten og vurderingen heraf. |
| --- | --- |

(11)

Trafiksikkerhedsrelaterede syn ved vejsiden bør omfatte indledende og om fornødent mere detaljerede syn. De bør i begge tilfælde omfatte alle køretøjernes relevante dele og systemer
  , herunder fastgørelsen af lasten
  . For at opnå en mere harmoniseret kontrol af alle de mulige kontrolpunkter, bør der indføres kontrolmetoder og eksempler på defekter og på, hvordan de vurderes i forhold til deres alvor.
  Der bør tilskyndes til anvendelse af standarder for fastgørelse af lasten og vurderingen heraf.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Da en korrekt funktion af dæk er tæt forbundet med dæktrykket, bør omfanget af den obligatoriske montering af dæktryksovervågningssystemer som defineret i FN/ECE1-regulativ (Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa) nr. 64.02 for erhvervskøretøjer tages i betragtning, og såfremt det anses for relevant, bør disse systemers funktion kontrolleres ved syn ved vejsiden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Da en korrekt funktion af dæk er tæt forbundet med dæktrykket, bør omfanget af den obligatoriske montering af dæktryksovervågningssystemer som defineret i FN/ECE1-regulativ (Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa) nr. 64.02 for erhvervskøretøjer tages i betragtning, og såfremt det anses for relevant, bør disse systemers funktion kontrolleres ved syn ved vejsiden.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 11 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11b) | Medlemsstaterne kan kontrollere fastgørelsen af lasten under et syn ved vejsiden i overensstemmelse med eksisterende standarder. Resultatet af sådanne kontroller bør ikke medtages i risikoklassificeringssystemet, før bestemmelserne om fastgørelse af last er harmoniseret i hele Unionen. Indtil en sådan harmonisering er gennemført, bør der tilskyndes til anvendelse af de europæiske standarder og retningslinjerne for bedste praksis på europæisk plan i forbindelse med fastgørelse af last ved vejtransport i kontroløjemed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11b)

Medlemsstaterne kan kontrollere fastgørelsen af lasten under et syn ved vejsiden i overensstemmelse med eksisterende standarder. Resultatet af sådanne kontroller bør ikke medtages i risikoklassificeringssystemet, før bestemmelserne om fastgørelse af last er harmoniseret i hele Unionen. Indtil en sådan harmonisering er gennemført, bør der tilskyndes til anvendelse af de europæiske standarder og retningslinjerne for bedste praksis på europæisk plan i forbindelse med fastgørelse af last ved vejtransport i kontroløjemed.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Rapporter om syn ved vejsiden udarbejdes elektronisk i en række medlemsstater. I sådanne tilfælde
  bør en udskrift
  af synsrapporten
  udleveres til føreren
  . Alle data og oplysninger, der indsamles i forbindelse med syn ved vejsiden, bør overføres til en fælles database i medlemsstaten, for at dataene lettere kan behandles, og oplysninger kan overføres uden yderligere administrative byrder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Rapporter om syn ved vejsiden udarbejdes elektronisk i en række medlemsstater. I sådanne tilfælde
  bør en udskrift
  af synsrapporten
  udleveres til føreren
  . Alle data og oplysninger, der indsamles i forbindelse med syn ved vejsiden, bør overføres til en fælles database i medlemsstaten, for at dataene lettere kan behandles, og oplysninger kan overføres uden yderligere administrative byrder.

| (12) | Rapporter om syn ved vejsiden udarbejdes elektronisk i en række medlemsstater. I sådanne tilfælde
  er det vigtigt, at der drages fuld nytte
  af
  fordelene ved elektronisk kommunikation, og udskrifter af
  synsrapporten
  bør minimeres
  . Alle data og oplysninger, der indsamles i forbindelse med syn ved vejsiden, bør overføres til en fælles database i medlemsstaten, for at dataene lettere kan behandles, og oplysninger kan overføres uden
  nogen
  yderligere administrative byrder. |
| --- | --- |

(12)

Rapporter om syn ved vejsiden udarbejdes elektronisk i en række medlemsstater. I sådanne tilfælde
  er det vigtigt, at der drages fuld nytte
  af
  fordelene ved elektronisk kommunikation, og udskrifter af
  synsrapporten
  bør minimeres
  . Alle data og oplysninger, der indsamles i forbindelse med syn ved vejsiden, bør overføres til en fælles database i medlemsstaten, for at dataene lettere kan behandles, og oplysninger kan overføres uden
  nogen
  yderligere administrative byrder.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Ved at anvende mobile synsenheder mindskes forsinkelser og omkostninger for operatørerne, idet mere detaljerede syn kan foretages direkte ved vejen.
  Under visse omstændigheder kan synsvirksomheder
  også benyttes til at foretage et mere detaljeret syn. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Ved at anvende mobile synsenheder mindskes forsinkelser og omkostninger for operatørerne, idet mere detaljerede syn kan foretages direkte ved vejen.
  Under visse omstændigheder kan synsvirksomheder
  også benyttes til at foretage et mere detaljeret syn.

| (13) | Ved at anvende mobile synsenheder mindskes forsinkelser og omkostninger for operatørerne, idet mere detaljerede syn kan foretages direkte ved vejen.
  Synsvirksomheder kan
  også benyttes til at foretage et mere detaljeret syn
  , hvis de ligger i umiddelbar nærhed
  . |
| --- | --- |

(13)

Ved at anvende mobile synsenheder mindskes forsinkelser og omkostninger for operatørerne, idet mere detaljerede syn kan foretages direkte ved vejen.
  Synsvirksomheder kan
  også benyttes til at foretage et mere detaljeret syn
  , hvis de ligger i umiddelbar nærhed
  .

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Personale, der udfører de indledende syn ved vejsiden, bør have de relevante kvalifikationer til at udføre en visuel inspektion på en effektiv måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Personale, der udfører de indledende syn ved vejsiden, bør have de relevante kvalifikationer til at udføre en visuel inspektion på en effektiv måde.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | Der bør ikke opkræves nogen gebyrer af virksomheder og chauffører for udførelsen af et indledende syn ved vejsiden. For at mindske omkostningerne i forbindelse med anvendelsen af teknisk udstyr til et mere detaljeret syn ved vejsiden foretaget af en mobil synsenhed eller på en synsvirksomhed, som ligger i umiddelbar nærhed, bør medlemsstaterne imidlertid have mulighed for at pålægge et gebyr, hvis der konstateres væsentlige eller farlige mangler, som påviser, at den virksomhed, der anvender køretøjet, ikke har levet op til sit ansvar for, at køretøjet har den tekniske egnethed. For at begrænse den økonomiske byrde for sådanne virksomheder bør gebyrets størrelse ikke overstige gebyret for en periodisk teknisk kontrol af et køretøj i samme køretøjsklasse. Et eventuelt overskud og eventuelle indtægter fra disse gebyrer bør anvendes til at fremme trafiksikkerhedsforanstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Der bør ikke opkræves nogen gebyrer af virksomheder og chauffører for udførelsen af et indledende syn ved vejsiden. For at mindske omkostningerne i forbindelse med anvendelsen af teknisk udstyr til et mere detaljeret syn ved vejsiden foretaget af en mobil synsenhed eller på en synsvirksomhed, som ligger i umiddelbar nærhed, bør medlemsstaterne imidlertid have mulighed for at pålægge et gebyr, hvis der konstateres væsentlige eller farlige mangler, som påviser, at den virksomhed, der anvender køretøjet, ikke har levet op til sit ansvar for, at køretøjet har den tekniske egnethed. For at begrænse den økonomiske byrde for sådanne virksomheder bør gebyrets størrelse ikke overstige gebyret for en periodisk teknisk kontrol af et køretøj i samme køretøjsklasse. Et eventuelt overskud og eventuelle indtægter fra disse gebyrer bør anvendes til at fremme trafiksikkerhedsforanstaltninger.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | For at sikre en effektiv informationsudveksling mellem medlemsstaterne bør et enkelt organ i hver medlemsstat fungere som kontaktpunkt for andre relevante kompetente myndigheder. Dette organ bør også udarbejde relevante statistikker. Medlemsstaterne bør også anvende en sammenhængende national håndhævelsesstrategi på deres område og kan udpege et enkelt organ, der skal koordinere gennemførelsen. De kompetente myndigheder i hver medlemsstat bør fastlægge procedurer med bestemmelser om tidsfrister og indhold af de oplysninger, der skal fremsendes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

For at sikre en effektiv informationsudveksling mellem medlemsstaterne bør et enkelt organ i hver medlemsstat fungere som kontaktpunkt for andre relevante kompetente myndigheder. Dette organ bør også udarbejde relevante statistikker. Medlemsstaterne bør også anvende en sammenhængende national håndhævelsesstrategi på deres område og kan udpege et enkelt organ, der skal koordinere gennemførelsen. De kompetente myndigheder i hver medlemsstat bør fastlægge procedurer med bestemmelser om tidsfrister og indhold af de oplysninger, der skal fremsendes.

| (16) | For at sikre en effektiv informationsudveksling mellem medlemsstaterne bør et enkelt organ i hver medlemsstat fungere som kontaktpunkt for andre relevante kompetente myndigheder. Dette organ bør også udarbejde relevante statistikker
  , navnlig vedrørende de erhvervskøretøjsklasser, der kontrolleres i forbindelse med syn ved vejsiden, samt antallet og arten af de konstaterede mangler og disses alvorsgrad
  . Medlemsstaterne bør også anvende en sammenhængende national håndhævelsesstrategi på deres område og kan udpege et enkelt organ, der skal koordinere gennemførelsen. De kompetente myndigheder i hver medlemsstat bør fastlægge procedurer med bestemmelser om tidsfrister og indhold af de oplysninger, der skal fremsendes. |
| --- | --- |

(16)

For at sikre en effektiv informationsudveksling mellem medlemsstaterne bør et enkelt organ i hver medlemsstat fungere som kontaktpunkt for andre relevante kompetente myndigheder. Dette organ bør også udarbejde relevante statistikker
  , navnlig vedrørende de erhvervskøretøjsklasser, der kontrolleres i forbindelse med syn ved vejsiden, samt antallet og arten af de konstaterede mangler og disses alvorsgrad
  . Medlemsstaterne bør også anvende en sammenhængende national håndhævelsesstrategi på deres område og kan udpege et enkelt organ, der skal koordinere gennemførelsen. De kompetente myndigheder i hver medlemsstat bør fastlægge procedurer med bestemmelser om tidsfrister og indhold af de oplysninger, der skal fremsendes.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Af hensyn til overvågningen af ordningen for syn ved vejsiden i Unionen bør medlemsstaterne hvert andet år meddele Kommissionen resultaterne af de foretagne syn ved vejsiden. Kommissionen bør rapportere til Europa-Parlamentet om de indsamlede data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Af hensyn til overvågningen af ordningen for syn ved vejsiden i Unionen bør medlemsstaterne hvert andet år meddele Kommissionen resultaterne af de foretagne syn ved vejsiden. Kommissionen bør rapportere til Europa-Parlamentet om de indsamlede data.

| (17) | Af hensyn til overvågningen af ordningen for syn ved vejsiden i Unionen bør medlemsstaterne hvert andet år
  inden den 31. marts
  meddele Kommissionen resultaterne af de foretagne syn ved vejsiden. Kommissionen bør rapportere til Europa-Parlamentet om de indsamlede data. |
| --- | --- |

(17)

Af hensyn til overvågningen af ordningen for syn ved vejsiden i Unionen bør medlemsstaterne hvert andet år
  inden den 31. marts
  meddele Kommissionen resultaterne af de foretagne syn ved vejsiden. Kommissionen bør rapportere til Europa-Parlamentet om de indsamlede data.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | For at minimere tidstabet for virksomheder og chauffører og øge den samlede effektivitet bør der tilskyndes til at gennemføre syn ved vejsiden sideløbende med kontrol af overholdelsen af sociallovgivningen på vejtransportområdet, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport

   (2)

  , direktiv 2006/22/EF og Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport

   (3)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

For at minimere tidstabet for virksomheder og chauffører og øge den samlede effektivitet bør der tilskyndes til at gennemføre syn ved vejsiden sideløbende med kontrol af overholdelsen af sociallovgivningen på vejtransportområdet, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport

   (2)

  , direktiv 2006/22/EF og Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport

   (3)

  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning indføres en ordning for syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på medlemsstaternes område. | 1.
     Ved denne forordning indføres en ordning for syn ved vejsiden af
  den tekniske egnethed for
  erhvervskøretøjer, der kører på medlemsstaternes område. |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning indføres en ordning for syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på medlemsstaternes område.

1.
     Ved denne forordning indføres en ordning for syn ved vejsiden af
  den tekniske egnethed for
  erhvervskøretøjer, der kører på medlemsstaternes område.

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Syn ved vejsiden udføres uden forskelsbehandling på grundlag af førerens nationalitet eller det pågældende køretøjs registrerings- eller ibrugtagningsland. |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Syn ved vejsiden udføres uden forskelsbehandling på grundlag af førerens nationalitet eller det pågældende køretøjs registrerings- eller ibrugtagningsland.

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Denne forordning finder anvendelse på erhvervskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 25 km/h af følgende klasser som defineret i
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv 2007/46/EF: | 1.   Denne forordning finder anvendelse på erhvervskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 25 km/h af følgende klasser som defineret i direktiv 2007/46/EF
  og i direktiv 2003/37/EF
  : |
| — | motorkøretøjer til personbefordring med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3 |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Denne forordning finder anvendelse på erhvervskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 25 km/h af følgende klasser som defineret i
  Europa-Parlamentets og Rådets
  direktiv 2007/46/EF:

1.   Denne forordning finder anvendelse på erhvervskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 25 km/h af følgende klasser som defineret i direktiv 2007/46/EF
  og i direktiv 2003/37/EF
  :

—

motorkøretøjer til personbefordring med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3

| — | motorkøretøjer
  og ethvert påhængskøretøj
  til personbefordring med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer
  og ethvert påhængskøretøj
  til personbefordring med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3

| — | motorkøretøjer
  med mindst fire hjul
  , der
  normalt
  anvendes til
  vejgodstransport
  , med en tilladt totalvægt på højst
  3 500  kg
  — køretøjsklasse N1 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer
  med mindst fire hjul
  , der
  normalt
  anvendes til
  vejgodstransport
  , med en tilladt totalvægt på højst
  3 500  kg
  — køretøjsklasse N1

| — | motorkøretøjer
  og ethvert påhængskøretøj
  , der anvendes til
  godstransport
  , med en tilladt totalvægt på højst
  3 500  kg
  — køretøjsklasse N1 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer
  og ethvert påhængskøretøj
  , der anvendes til
  godstransport
  , med en tilladt totalvægt på højst
  3 500  kg
  — køretøjsklasse N1

| — | motorkøretøjer til godstransport med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg — køretøjsklasse N2 og N3 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer til godstransport med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg — køretøjsklasse N2 og N3

| — | motorkøretøjer
  og ethvert påhængskøretøj, der anvendes
  til godstransport, med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg — køretøjsklasse N2 og N3 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer
  og ethvert påhængskøretøj, der anvendes
  til godstransport, med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg — køretøjsklasse N2 og N3

| — | påhængsvogne og sættevogne med en tilladt totalvægt på højst 3 500  kg –køretøjsklasse O1 og O2 |
| --- | --- |

—

påhængsvogne og sættevogne med en tilladt totalvægt på højst 3 500  kg –køretøjsklasse O1 og O2

| — | påhængsvogne og sættevogne med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg –køretøjsklasse O3 og O4. |
| --- | --- |

—

påhængsvogne og sættevogne med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg –køretøjsklasse O3 og O4.

| — | hjultraktorer i køretøjsklasse T5, der navnlig anvendes på offentlig vej til erhvervskørsel, og som har en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h. |
| --- | --- |

—

hjultraktorer i køretøjsklasse T5, der navnlig anvendes på offentlig vej til erhvervskørsel, og som har en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h.

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6) | »erhvervskøretøj«: et motorkøretøj eller påhængskøretøj dertil, som er bestemt til godstransport eller passagerbefordring i
  erhvervsmæssigt øjemed |

Kommissionens forslag

Ændring

6)

»erhvervskøretøj«: et motorkøretøj eller påhængskøretøj dertil, som er bestemt til godstransport eller passagerbefordring i
  erhvervsmæssigt øjemed

| 6) | »erhvervskøretøj«: et motorkøretøj eller påhængskøretøj dertil, som er bestemt til godstransport eller passagerbefordring
  til vejgodstransport
  i
  køretøjer mod betaling |
| --- | --- |

6)

»erhvervskøretøj«: et motorkøretøj eller påhængskøretøj dertil, som er bestemt til godstransport eller passagerbefordring
  til vejgodstransport
  i
  køretøjer mod betaling

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9) | »syn ved vejsiden«: et uvarslet syn ved vejsiden, som gennemføres af myndighederne eller under disses direkte tilsyn, af erhvervskøretøjer,
  som
  kører på veje, der er åbne for offentlig trafik, på en medlemsstats område |

Kommissionens forslag

Ændring

9)

»syn ved vejsiden«: et uvarslet syn ved vejsiden, som gennemføres af myndighederne eller under disses direkte tilsyn, af erhvervskøretøjer,
  som
  kører på veje, der er åbne for offentlig trafik, på en medlemsstats område

| 9) | »syn ved vejsiden«: et uvarslet syn ved vejsiden, som gennemføres af myndighederne eller under disses direkte tilsyn, af erhvervskøretøjer
  og af fastgørelsen af disses last
  ,
  når de
  kører på veje, der er åbne for offentlig trafik, på en medlemsstats område |
| --- | --- |

9)

»syn ved vejsiden«: et uvarslet syn ved vejsiden, som gennemføres af myndighederne eller under disses direkte tilsyn, af erhvervskøretøjer
  og af fastgørelsen af disses last
  ,
  når de
  kører på veje, der er åbne for offentlig trafik, på en medlemsstats område

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10) | »teknisk kontrol« (syn):
  kontrol af
  , at
  et køretøjs dele og komponenter er
  i overensstemmelse med sikkerheds- og miljømæssige karakteristika på tidspunktet for godkendelse, første registrering, første ibrugtagning eller ved eftermontering |

Kommissionens forslag

Ændring

10)

»teknisk kontrol« (syn):
  kontrol af
  , at
  et køretøjs dele og komponenter er
  i overensstemmelse med sikkerheds- og miljømæssige karakteristika på tidspunktet for godkendelse, første registrering, første ibrugtagning eller ved eftermontering

| 10) | »teknisk kontrol« (syn):
  inspektion
  ,
  der skal sikre,
  at
  køretøjet er egnet til at blive anvendt sikkert på offentlig vej og
  i overensstemmelse med
  de krævede
  sikkerheds- og miljømæssige karakteristika på tidspunktet for godkendelse, første registrering, første ibrugtagning eller ved eftermontering |
| --- | --- |

10)

»teknisk kontrol« (syn):
  inspektion
  ,
  der skal sikre,
  at
  køretøjet er egnet til at blive anvendt sikkert på offentlig vej og
  i overensstemmelse med
  de krævede
  sikkerheds- og miljømæssige karakteristika på tidspunktet for godkendelse, første registrering, første ibrugtagning eller ved eftermontering

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 11) | »kompetent myndighed«: en myndighed eller et offentligt organ, der er ansvarlig for forvaltningen af
  det nationale system
  for syn ved vejsiden |

Kommissionens forslag

Ændring

11)

»kompetent myndighed«: en myndighed eller et offentligt organ, der er ansvarlig for forvaltningen af
  det nationale system
  for syn ved vejsiden

| 11) | »kompetent myndighed«: en myndighed eller et offentligt organ, der er
  udpeget af medlemsstaten til at være
  ansvarlig for forvaltningen af
  systemet
  for syn ved vejsiden
  , herunder, når det er relevant, gennemførelsen af syn ved vejsiden |
| --- | --- |

11)

»kompetent myndighed«: en myndighed eller et offentligt organ, der er
  udpeget af medlemsstaten til at være
  ansvarlig for forvaltningen af
  systemet
  for syn ved vejsiden
  , herunder, når det er relevant, gennemførelsen af syn ved vejsiden

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 12 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12a) | »virksomhed«: enhver, der udfører vejtransport mod vederlag eller for egen regning, og som er en fysisk eller juridisk person, en sammenslutning eller en kreds af personer uden status som juridisk person, der arbejder med eller uden gevinst for øje, eller et offentligt organ, hvad enten det selv har status som juridisk person eller er undergivet en myndighed med en sådan status |

Kommissionens forslag

Ændring

12a)

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 14 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14a) | »sikkerhedskontrol«: visuel inspektion samt virknings- og funktionskontrol af et erhvervskøretøjs chassis og understel, tilkoblingsanordning, styreapparat, dæk/hjul og bremsesystem |

Kommissionens forslag

Ændring

14a)

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 14 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14b) | »synsvirksomhed«: et offentligt eller privat organ eller en virksomhed, der er godkendt af en medlemsstat til at foretage teknisk kontrol |

Kommissionens forslag

Ændring

14b)

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 14 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14c) | »operatør«: en enkeltperson eller en juridisk enhed, der betjener sig af køretøjet som dets ejer eller med en godkendelse til at betjene sig af køretøjet fra ejeren. |

Kommissionens forslag

Ændring

14c)

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hver medlemsstat skal hvert kalenderår foretage et
  samlet
  antal indledende syn ved vejsiden
  , svarende til mindst 5 % af det samlede antal køretøjer, jf. artikel 3, stk. 1, som er registreret på dens område
  . | Hver medlemsstat skal hvert kalenderår foretage et
  passende
  antal indledende syn ved vejsiden. |
| | Det samlede antal indledende syn skal svare til mindst 5 % af det samlede antal af følgende erhvervskøretøjer, jf. artikel 2, stk. 1, som er registreret på dens område: |
| | — | motorkøretøjer til personbefordring med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3 |

Kommissionens forslag

Ændring

Hver medlemsstat skal hvert kalenderår foretage et
  samlet
  antal indledende syn ved vejsiden
  , svarende til mindst 5 % af det samlede antal køretøjer, jf. artikel 3, stk. 1, som er registreret på dens område
  .

Hver medlemsstat skal hvert kalenderår foretage et
  passende
  antal indledende syn ved vejsiden.

Det samlede antal indledende syn skal svare til mindst 5 % af det samlede antal af følgende erhvervskøretøjer, jf. artikel 2, stk. 1, som er registreret på dens område:

—

motorkøretøjer til personbefordring med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3

| — | motorkøretøjer til godstransport med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg — køretøjsklasse N2 og N3 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer til godstransport med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg — køretøjsklasse N2 og N3

| — | påhængsvogne og sættevogne med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg –køretøjsklasse O3 og O4. |
| --- | --- |

—

påhængsvogne og sættevogne med en tilladt totalvægt på over 3 500  kg –køretøjsklasse O3 og O4.

Mindst 5 % af de erhvervskøretøjer, som ikke er registreret på dens område, men opererer der, skal kontrolleres proportionalt.

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   På
  nationalt niveau
  indføres et risikoklassificeringssystem til brug for syn ved vejsiden,
  og det skal bygge
  på antallet og alvorsgraden af konstaterede mangler på
  køretøjer, der benyttes af individuelle virksomheder
  . Risikoklassificeringssystemet forvaltes af
  medlemsstatens
  kompetente myndighed. | 1.   
  Med henblik
  på
  at forbedre effektiviteten af syn ved vejsiden
  indføres
  der på EU-plan
  et risikoklassificeringssystem til brug for syn ved vejsiden,
  som bygger
  på antallet og alvorsgraden af konstaterede mangler på
  erhvervskøretøjer i forbindelse med periodiske tekniske kontroller og syn ved vejsiden
  . Risikoklassificeringssystemet
  skal være baseret på et nationalt elektronisk register, som er koblet sammen på europæisk plan, og
  forvaltes af
  den
  kompetente myndighed
  i de enkelte medlemsstater
  . |
| | Tre år efter ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning XX om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF, skal synsattesterne og rapporterne om syn ved vejsiden være i overensstemmelse med en standardiseret EU-formular. |
| 2.   
  En risikoprofil skal
  tillægges hver virksomhed, der er identificeret i risikoklassificeringssystemet
  til brug for syn ved vejsiden, efter kriterierne
  i bilag I. | 2.   
  Efter den i stk. 1 omhandlede dato
  tillægges hver virksomhed
  en risikoprofil
  , der er identificeret i risikoklassificeringssystemet
  under anvendelse af følgende kriterier
  i
  overensstemmelse med
  bilag I: |
| | — | antallet af mangler |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   På
  nationalt niveau
  indføres et risikoklassificeringssystem til brug for syn ved vejsiden,
  og det skal bygge
  på antallet og alvorsgraden af konstaterede mangler på
  køretøjer, der benyttes af individuelle virksomheder
  . Risikoklassificeringssystemet forvaltes af
  medlemsstatens
  kompetente myndighed.

1.   
  Med henblik
  på
  at forbedre effektiviteten af syn ved vejsiden
  indføres
  der på EU-plan
  et risikoklassificeringssystem til brug for syn ved vejsiden,
  som bygger
  på antallet og alvorsgraden af konstaterede mangler på
  erhvervskøretøjer i forbindelse med periodiske tekniske kontroller og syn ved vejsiden
  . Risikoklassificeringssystemet
  skal være baseret på et nationalt elektronisk register, som er koblet sammen på europæisk plan, og
  forvaltes af
  den
  kompetente myndighed
  i de enkelte medlemsstater
  .

Tre år efter ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning XX om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF, skal synsattesterne og rapporterne om syn ved vejsiden være i overensstemmelse med en standardiseret EU-formular.

2.   
  En risikoprofil skal
  tillægges hver virksomhed, der er identificeret i risikoklassificeringssystemet
  til brug for syn ved vejsiden, efter kriterierne
  i bilag I.

2.   
  Efter den i stk. 1 omhandlede dato
  tillægges hver virksomhed
  en risikoprofil
  , der er identificeret i risikoklassificeringssystemet
  under anvendelse af følgende kriterier
  i
  overensstemmelse med
  bilag I:

—

antallet af mangler

| — | alvorsgraden af manglerne |
| --- | --- |

—

alvorsgraden af manglerne

| — | antallet af syn eller kontroller |
| --- | --- |

—

antallet af syn eller kontroller

| — | tidsfaktor. |
| --- | --- |

—

tidsfaktor.

Virksomheder klassificeres efter følgende risikoprofil:

Virksomheder klassificeres efter følgende risikoprofil:

| — | høj risiko |
| --- | --- |

—

høj risiko

| — | høj risiko |
| --- | --- |

—

høj risiko

| — | mellem risiko |
| --- | --- |

—

mellem risiko

| — | mellem risiko |
| --- | --- |

—

mellem risiko

| — | lav risiko. |
| --- | --- |

—

lav risiko.

| — | lav risiko. |
| --- | --- |

—

lav risiko.

For at gøre det muligt for virksomheder at forbedre deres risikoprofil skal der ved klassificeringen af den pågældende virksomheds risikoprofil tages højde for de oplysninger om virksomhedernes overholdelse af forskrifterne, som stammer fra frivillige regelmæssige sikkerhedskontroller, som er gennemført i overensstemmelse med følgende hyppighed:

| — | køretøjer i klasse N2 med en tilladt totalvægt på over 7 500  kg: indledningsvist 42 måneder efter datoen for første registrering, derefter hver sjette måned efter den seneste tekniske kontrol |
| --- | --- |

—

køretøjer i klasse N2 med en tilladt totalvægt på over 7 500  kg: indledningsvist 42 måneder efter datoen for første registrering, derefter hver sjette måned efter den seneste tekniske kontrol

| — | køretøjer i klasse N3: indledningsvist 30 måneder efter datoen for første registrering, derefter hver sjette måned efter den seneste tekniske kontrol |
| --- | --- |

—

køretøjer i klasse N3: indledningsvist 30 måneder efter datoen for første registrering, derefter hver sjette måned efter den seneste tekniske kontrol

| — | køretøjer i klasse O4: indledningsvist 30 måneder efter datoen for første registrering, derefter hver sjette måned efter den seneste tekniske kontrol. |
| --- | --- |

—

køretøjer i klasse O4: indledningsvist 30 måneder efter datoen for første registrering, derefter hver sjette måned efter den seneste tekniske kontrol.

3.   Med henblik på at gennemføre risikoklassificeringssystemet til brug for syn ved vejsiden
  kan
  medlemsstaterne
  anvende
  det risikoklassificeringssystem, der er indført
  i henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF
  .

3.   Med henblik på at gennemføre risikoklassificeringssystemet til brug for syn ved vejsiden
  anvender
  medlemsstaterne det risikoklassificeringssystem, der er indført
  ved forordning (EF) nr
  .
  1071/2009.

Risikoklassificeringssystemet skal indeholde oplysningerne vedrørende de i artikel 2 omhandlede tekniske kontroller i fire år efter ikrafttrædelsen af denne forordning.

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Førere af køretøjer, der er registreret i en medlemsstat, skal opbevare en synsrapport svarende til det seneste syn og rapporten om det seneste syn ved vejsiden om bord på køretøjet, hvis de foreligger. | 1.   Førere af køretøjer, der er registreret i en medlemsstat, skal opbevare en synsrapport svarende til det seneste syn og rapporten om det seneste syn ved vejsiden om bord på køretøjet, hvis de foreligger.
  Hvis rapporterne er tilgængelige i elektronisk form i køretøjets medlemsstat, kan myndighederne ikke anmode om, at der opbevares kopier i papirform om bord på køretøjet. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Førere af køretøjer, der er registreret i en medlemsstat, skal opbevare en synsrapport svarende til det seneste syn og rapporten om det seneste syn ved vejsiden om bord på køretøjet, hvis de foreligger.

1.   Førere af køretøjer, der er registreret i en medlemsstat, skal opbevare en synsrapport svarende til det seneste syn og rapporten om det seneste syn ved vejsiden om bord på køretøjet, hvis de foreligger.
  Hvis rapporterne er tilgængelige i elektronisk form i køretøjets medlemsstat, kan myndighederne ikke anmode om, at der opbevares kopier i papirform om bord på køretøjet.

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det er op til
  den enkelte virksomhed
  at sikre, at køretøjer, som de benytter, til stadighed opfylder de tekniske forskrifter. | 3.   Det er op til
  de virksomheder, der benytter køretøjer, der er omfattet af denne forordning,
  at sikre, at køretøjer, som de benytter, til stadighed opfylder de tekniske forskrifter
  , og at den originale synsrapport eller en certificeret kopi heraf fra den seneste tekniske kontrol samt en synsattest udstedt i henhold til artikel 10 i forordning XX [om periodisk teknisk kontrol] opbevares om bord på køretøjet
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Det er op til
  den enkelte virksomhed
  at sikre, at køretøjer, som de benytter, til stadighed opfylder de tekniske forskrifter.

3.   Det er op til
  de virksomheder, der benytter køretøjer, der er omfattet af denne forordning,
  at sikre, at køretøjer, som de benytter, til stadighed opfylder de tekniske forskrifter
  , og at den originale synsrapport eller en certificeret kopi heraf fra den seneste tekniske kontrol samt en synsattest udstedt i henhold til artikel 10 i forordning XX [om periodisk teknisk kontrol] opbevares om bord på køretøjet
  .

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det er op til den enkelte virksomhed at sikre, at køretøjer, som de benytter, til stadighed opfylder de tekniske forskrifter. | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Det er op til den enkelte virksomhed at sikre, at køretøjer, som de benytter, til stadighed opfylder de tekniske forskrifter.

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved
  udvælgelsen af køretøjer med henblik på syn ved vejsiden
  skal inspektørerne
  fortrinsvis udvælge køretøjer, der drives af virksomheder med en høj risikoprofil som nævnt i artikel 6, stk. 2. Andre køretøjer kan udvælges med henblik på syn ved mistanke om, at køretøjet udgør en risiko for færdselssikkerheden. | Hvis medlemsstaten træffer beslutning herom, kan inspektørerne ved
  udvælgelsen af køretøjer med henblik på syn ved vejsiden fortrinsvis udvælge køretøjer, der drives af virksomheder med en høj risikoprofil som nævnt i artikel 6, stk. 2. Andre køretøjer kan udvælges med henblik på syn ved mistanke om, at køretøjet udgør en risiko for færdselssikkerheden. |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved
  udvælgelsen af køretøjer med henblik på syn ved vejsiden
  skal inspektørerne
  fortrinsvis udvælge køretøjer, der drives af virksomheder med en høj risikoprofil som nævnt i artikel 6, stk. 2. Andre køretøjer kan udvælges med henblik på syn ved mistanke om, at køretøjet udgør en risiko for færdselssikkerheden.

Hvis medlemsstaten træffer beslutning herom, kan inspektørerne ved
  udvælgelsen af køretøjer med henblik på syn ved vejsiden fortrinsvis udvælge køretøjer, der drives af virksomheder med en høj risikoprofil som nævnt i artikel 6, stk. 2. Andre køretøjer kan udvælges med henblik på syn ved mistanke om, at køretøjet udgør en risiko for færdselssikkerheden.

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved hvert indledende syn ved vejsiden af et køretøj
  skal inspektøren: | Ved hvert indledende syn ved vejsiden af et køretøj |
| a) | kontrollere
  synsrapporten og
  rapporten
  om syn ved vejsiden, der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1 skal opbevares om bord, hvis de foreligger |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved hvert indledende syn ved vejsiden af et køretøj
  skal inspektøren:

Ved hvert indledende syn ved vejsiden af et køretøj

a)

kontrollere
  synsrapporten og
  rapporten
  om syn ved vejsiden, der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1 skal opbevares om bord, hvis de foreligger

| a) | kontrollerer inspektøren
  synsrapporten
  fra den seneste tekniske kontrol
  og
  synsattesten udstedt i henhold til artikel 10 i forordning XX [om periodisk teknisk kontrol] samt, hvor det er muligt, den seneste rapport
  om syn ved vejsiden, der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, skal opbevares om bord, hvis de foreligger |
| --- | --- |

a)

kontrollerer inspektøren
  synsrapporten
  fra den seneste tekniske kontrol
  og
  synsattesten udstedt i henhold til artikel 10 i forordning XX [om periodisk teknisk kontrol] samt, hvor det er muligt, den seneste rapport
  om syn ved vejsiden, der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, skal opbevares om bord, hvis de foreligger

| b) | foretage
  en visuel vurdering af
  tilstanden af køretøjet og dets last. |
| --- | --- |

b)

foretage
  en visuel vurdering af
  tilstanden af køretøjet og dets last.

| b) | foretager inspektøren
  en visuel vurdering af
  køretøjets tekniske tilstand |
| --- | --- |

b)

foretager inspektøren
  en visuel vurdering af
  køretøjets tekniske tilstand

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | kan inspektøren udføre en overensstemmelseskontrol i forhold til ethvert andet lovgivningsmæssigt krav angående driften af et erhvervskøretøj i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

kan inspektøren udføre en overensstemmelseskontrol i forhold til ethvert andet lovgivningsmæssigt krav angående driften af et erhvervskøretøj i Unionen.

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — afsnit 2 — led 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | chassis og understel |

Kommissionens forslag

Ændring

—

chassis og understel

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — afsnit 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | aksler,
  hjul
  , dæk og ophæng |

Kommissionens forslag

Ændring

—

aksler,
  hjul
  , dæk og ophæng

| — | hjul
  og dæk |
| --- | --- |

—

hjul
  og dæk

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — afsnit 2 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | tilkoblingsanordning |

Kommissionens forslag

Ændring

—

tilkoblingsanordning

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — afsnit 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | gener. |

Kommissionens forslag

Ændring

—

gener.

| — | gener:
  støj og udstødning
  . |
| --- | --- |

—

gener:
  støj og udstødning
  .

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kontrollen af hvert af disse områder skal dække
  et eller flere af eller
  alle de punkter, som er opført i bilag II, og som
  er relevant
  for disse områder. | Kontrollen af hvert af disse områder skal dække alle de punkter, som er opført i bilag II, og som
  anses
  for
  nødvendige og relevante for
  disse områder. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kontrollen af hvert af disse områder skal dække
  et eller flere af eller
  alle de punkter, som er opført i bilag II, og som
  er relevant
  for disse områder.

Kontrollen af hvert af disse områder skal dække alle de punkter, som er opført i bilag II, og som
  anses
  for
  nødvendige og relevante for
  disse områder.

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Desuden kan inspektøren kontrollere andre områder, som er opført i bilag II, punkt 1, og som dækker
  et eller flere af eller
  alle de punkter, der er anført i dette bilag. | Desuden kan inspektøren
  , når det er nødvendigt på grund af en potentiel sikkerhedsrisiko,
  kontrollere andre områder, som er opført i bilag II, del 1, og som dækker alle de punkter, der er anført i dette bilag
  , og som anses for at være nødvendige og relevante for disse områder
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Desuden kan inspektøren kontrollere andre områder, som er opført i bilag II, punkt 1, og som dækker
  et eller flere af eller
  alle de punkter, der er anført i dette bilag.

Desuden kan inspektøren
  , når det er nødvendigt på grund af en potentiel sikkerhedsrisiko,
  kontrollere andre områder, som er opført i bilag II, del 1, og som dækker alle de punkter, der er anført i dette bilag
  , og som anses for at være nødvendige og relevante for disse områder
  .

Ændring 77

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — afsnit 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis det fremgår af synsrapporten eller rapporten om syn ved vejsiden, at der er foretaget en kontrol af et af punkterne i bilag II i løbet af
  den foregående måned
  , skal inspektøren ikke kontrollere
  dette
  punkt, medmindre
  dette
  er berettiget på grund af en åbenbar mangel. | Hvis det fremgår af synsrapporten
  fra den seneste tekniske kontrol, en frivillig regelmæssig sikkerhedskontrol
  eller
  af
  rapporten om syn ved vejsiden, at der er foretaget en kontrol af et af punkterne i bilag II i løbet af
  de seneste tre måneder
  , skal inspektøren ikke kontrollere
  det pågældende
  punkt, medmindre
  en sådan kontrol
  er berettiget på grund af en åbenbar mangel. |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis det fremgår af synsrapporten eller rapporten om syn ved vejsiden, at der er foretaget en kontrol af et af punkterne i bilag II i løbet af
  den foregående måned
  , skal inspektøren ikke kontrollere
  dette
  punkt, medmindre
  dette
  er berettiget på grund af en åbenbar mangel.

Hvis det fremgår af synsrapporten
  fra den seneste tekniske kontrol, en frivillig regelmæssig sikkerhedskontrol
  eller
  af
  rapporten om syn ved vejsiden, at der er foretaget en kontrol af et af punkterne i bilag II i løbet af
  de seneste tre måneder
  , skal inspektøren ikke kontrollere
  det pågældende
  punkt, medmindre
  en sådan kontrol
  er berettiget på grund af en åbenbar mangel.

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Foretages synet i en synsvirksomhed,
  må det indledende syn ved vejsiden ikke
  finde sted
  mere end 10 km fra denne virksomhed
  . | 2.   Foretages synet i en synsvirksomhed,
  skal det
  finde sted
  hurtigst muligt og i den nærmeste synsvirksomhed
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Foretages synet i en synsvirksomhed,
  må det indledende syn ved vejsiden ikke
  finde sted
  mere end 10 km fra denne virksomhed
  .

2.   Foretages synet i en synsvirksomhed,
  skal det
  finde sted
  hurtigst muligt og i den nærmeste synsvirksomhed
  .

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Mobile synsenheder skal råde over udstyr, som egner sig til at foretage et syn ved vejsiden, herunder mindst det udstyr, som er nødvendigt til at bedømme tilstanden af køretøjets bremser, styreapparat, ophæng og
  emissioner
  . | 3.   Mobile synsenheder skal råde over udstyr, som egner sig til at foretage et syn ved vejsiden, herunder mindst det udstyr, som er nødvendigt til at bedømme tilstanden af køretøjets bremser, styreapparat, ophæng
  , emissioner
  og
  vægt
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Mobile synsenheder skal råde over udstyr, som egner sig til at foretage et syn ved vejsiden, herunder mindst det udstyr, som er nødvendigt til at bedømme tilstanden af køretøjets bremser, styreapparat, ophæng og
  emissioner
  .

3.   Mobile synsenheder skal råde over udstyr, som egner sig til at foretage et syn ved vejsiden, herunder mindst det udstyr, som er nødvendigt til at bedømme tilstanden af køretøjets bremser, styreapparat, ophæng
  , emissioner
  og
  vægt
  .

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | farlige mangler, som udgør en direkte og umiddelbar risiko for trafiksikkerheden og
  er af en sådan karakter
  , at køretøjet
  ikke under nogen omstændigheder må
  benyttes på vejnettet. |

Kommissionens forslag

Ændring

—

farlige mangler, som udgør en direkte og umiddelbar risiko for trafiksikkerheden og
  er af en sådan karakter
  , at køretøjet
  ikke under nogen omstændigheder må
  benyttes på vejnettet.

| — | farlige mangler, som udgør en direkte og umiddelbar risiko for trafiksikkerheden og
  berettiger den pågældende medlemsstat eller de kompetente myndigheder til ikke at tillade
  , at køretøjet benyttes på vejnettet. |
| --- | --- |

—

farlige mangler, som udgør en direkte og umiddelbar risiko for trafiksikkerheden og
  berettiger den pågældende medlemsstat eller de kompetente myndigheder til ikke at tillade
  , at køretøjet benyttes på vejnettet.

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Særlige regler for kontrol
  af fastgørelse af lasten | Kontrol
  af fastgørelse af lasten |
| Inspektøren
  kan kontrollere fastgørelsen af et køretøjs last i overensstemmelse med
  bilag IV
  .
  De opfølgende procedurer, der er nævnt i artikel 14, finder også anvendelse ved væsentlige eller farlige mangler med hensyn til fastgørelse af lasten
  . | Inspektører
  kan kontrollere fastgørelsen af et køretøjs last i overensstemmelse med
  gældende standarder
  .
  Resultatet af sådanne inspektioner medtages ikke i risikoklassificeringssystemet, før bestemmelserne om fastgørelse af last er harmoniseret på EU-niveau. |
| | Kommissionen forelægger den ... [tilpasses til datoen i artikel 18a i forslaget til forordning om periodiske tekniske kontroller] Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om harmoniseringsniveauet på området for fastgørelse af last ved vejtransport, kontrollen hermed ved vejsiden og resultatet af en analyse af metoder til at sikre, at de virksomheder, der benytter køretøjet, befragtere, speditører, lastevirksomheder og andre relevante aktører, der er involveret i håndteringen af last, overholder kravene til fastgørelse af last. |
| | Rapporten skal, hvis det er relevant, være ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 13

Artikel 13

Særlige regler for kontrol
  af fastgørelse af lasten

Kontrol
  af fastgørelse af lasten

Inspektøren
  kan kontrollere fastgørelsen af et køretøjs last i overensstemmelse med
  bilag IV
  .
  De opfølgende procedurer, der er nævnt i artikel 14, finder også anvendelse ved væsentlige eller farlige mangler med hensyn til fastgørelse af lasten
  .

Inspektører
  kan kontrollere fastgørelsen af et køretøjs last i overensstemmelse med
  gældende standarder
  .
  Resultatet af sådanne inspektioner medtages ikke i risikoklassificeringssystemet, før bestemmelserne om fastgørelse af last er harmoniseret på EU-niveau.

Kommissionen forelægger den ... [tilpasses til datoen i artikel 18a i forslaget til forordning om periodiske tekniske kontroller] Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om harmoniseringsniveauet på området for fastgørelse af last ved vejtransport, kontrollen hermed ved vejsiden og resultatet af en analyse af metoder til at sikre, at de virksomheder, der benytter køretøjet, befragtere, speditører, lastevirksomheder og andre relevante aktører, der er involveret i håndteringen af last, overholder kravene til fastgørelse af last.

Rapporten skal, hvis det er relevant, være ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag.

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Væsentlige mangler, der afsløres ved et indledende eller et mere detaljeret syn, skal udbedres omgående og
  i nærheden af synsstedet
  . | 1.   Væsentlige mangler, der afsløres ved et indledende eller et mere detaljeret syn, skal udbedres omgående og
  på et sted med det nødvendige udstyr så tæt som muligt på stedet for det indledende eller mere detaljerede syn
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Væsentlige mangler, der afsløres ved et indledende eller et mere detaljeret syn, skal udbedres omgående og
  i nærheden af synsstedet
  .

1.   Væsentlige mangler, der afsløres ved et indledende eller et mere detaljeret syn, skal udbedres omgående og
  på et sted med det nødvendige udstyr så tæt som muligt på stedet for det indledende eller mere detaljerede syn
  .

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Inspektøren må ikke godkende, at et køretøj, der ifølge klassifikationen har farlige mangler, kører videre, førend disse mangler er udbedret på
  synsstedet
  . Inspektøren
  kan tillade
  et sådant køretøj at køre videre for at nå frem til det nærmeste værksted, hvor disse mangler kan udbedres, på den betingelse, at de farlige mangler er udbedret på en sådan måde, at det kan nå frem til dette værksted, og at der ikke er nogen umiddelbar risiko for personer i køretøjet eller andre trafikanter. | 3.   Inspektøren må ikke godkende, at et køretøj, der ifølge klassifikationen har farlige mangler, kører videre, førend disse mangler er udbedret på
  det sted, hvor inspektionen fandt sted, eller på et af de nærmeste værksteder
  .
  Såfremt der konstateres mangler inden for de i artikel 10, stk. 2, nævnte områder på et køretøj tillader
  inspektøren et sådant køretøj at køre videre for at nå frem til det nærmeste værksted, hvor disse mangler kan udbedres, på den betingelse, at de farlige mangler er udbedret på en sådan måde, at det kan nå frem til dette værksted, og at der ikke er nogen umiddelbar risiko for personer i køretøjet eller andre trafikanter. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Inspektøren må ikke godkende, at et køretøj, der ifølge klassifikationen har farlige mangler, kører videre, førend disse mangler er udbedret på
  synsstedet
  . Inspektøren
  kan tillade
  et sådant køretøj at køre videre for at nå frem til det nærmeste værksted, hvor disse mangler kan udbedres, på den betingelse, at de farlige mangler er udbedret på en sådan måde, at det kan nå frem til dette værksted, og at der ikke er nogen umiddelbar risiko for personer i køretøjet eller andre trafikanter.

3.   Inspektøren må ikke godkende, at et køretøj, der ifølge klassifikationen har farlige mangler, kører videre, førend disse mangler er udbedret på
  det sted, hvor inspektionen fandt sted, eller på et af de nærmeste værksteder
  .
  Såfremt der konstateres mangler inden for de i artikel 10, stk. 2, nævnte områder på et køretøj tillader
  inspektøren et sådant køretøj at køre videre for at nå frem til det nærmeste værksted, hvor disse mangler kan udbedres, på den betingelse, at de farlige mangler er udbedret på en sådan måde, at det kan nå frem til dette værksted, og at der ikke er nogen umiddelbar risiko for personer i køretøjet eller andre trafikanter.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inspektøren kan tillade, at et køretøj, der ifølge klassifikationen har farlige mangler, bringes direkte til det nærmeste sted, hvor
  køretøjet
  kan repareres eller beslaglægges. | Inspektøren kan tillade, at et køretøj, der ifølge klassifikationen har farlige mangler, bringes direkte til det nærmeste
  ledige
  sted, hvor
  det
  kan repareres eller beslaglægges. |

Kommissionens forslag

Ændring

Inspektøren kan tillade, at et køretøj, der ifølge klassifikationen har farlige mangler, bringes direkte til det nærmeste sted, hvor
  køretøjet
  kan repareres eller beslaglægges.

Inspektøren kan tillade, at et køretøj, der ifølge klassifikationen har farlige mangler, bringes direkte til det nærmeste
  ledige
  sted, hvor
  det
  kan repareres eller beslaglægges.

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Inspektøren meddeler den kompetente myndighed resultaterne af de mere detaljerede syn ved vejsiden inden for en rimelig frist efter disse syn. Den kompetente myndighed
  skal opbevare
  disse oplysninger i 36 måneder fra modtagelsesdatoen. | 2.   Inspektøren meddeler
  elektronisk
  den kompetente myndighed resultaterne af de mere detaljerede syn ved vejsiden inden for en rimelig frist efter disse syn. Den kompetente myndighed
  opbevarer
  disse oplysninger i
  det i forordning (EF) nr. 1071/2009 omhandlede nationale register i
  36 måneder fra modtagelsesdatoen. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Inspektøren meddeler den kompetente myndighed resultaterne af de mere detaljerede syn ved vejsiden inden for en rimelig frist efter disse syn. Den kompetente myndighed
  skal opbevare
  disse oplysninger i 36 måneder fra modtagelsesdatoen.

2.   Inspektøren meddeler
  elektronisk
  den kompetente myndighed resultaterne af de mere detaljerede syn ved vejsiden inden for en rimelig frist efter disse syn. Den kompetente myndighed
  opbevarer
  disse oplysninger i
  det i forordning (EF) nr. 1071/2009 omhandlede nationale register i
  36 måneder fra modtagelsesdatoen.

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Resultaterne af synet ved vejsiden skal meddeles til
  køretøjets registreringsmyndighed
  . | 3.   Resultaterne af synet ved vejsiden skal meddeles
  elektronisk
  til
  registreringsmyndigheden for det pågældende køretøj, til ejeren af køretøjet og, i tilfælde, hvor køretøjet er registreret i en anden medlemsstat, ved hjælp af ERRU som fastsat i forordning (EF) nr
  .
  1071/2009. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Resultaterne af synet ved vejsiden skal meddeles til
  køretøjets registreringsmyndighed
  .

3.   Resultaterne af synet ved vejsiden skal meddeles
  elektronisk
  til
  registreringsmyndigheden for det pågældende køretøj, til ejeren af køretøjet og, i tilfælde, hvor køretøjet er registreret i en anden medlemsstat, ved hjælp af ERRU som fastsat i forordning (EF) nr
  .
  1071/2009.

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Konstateres der væsentlige eller farlige mangler og navnlig mangler, der resulterer i et forbud mod at anvende køretøjet, i et køretøj, som ikke er registreret i den medlemsstat, hvor synet finder sted, underretter kontaktpunktet registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed om synsresultaterne. | 1.   Konstateres der væsentlige eller farlige mangler og navnlig mangler, der resulterer i et forbud mod at anvende køretøjet, i et køretøj, som ikke er registreret i den medlemsstat, hvor synet finder sted, underretter kontaktpunktet registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed om synsresultaterne. |
| | Registreringsmedlemsstaten tager højde for disse oplysninger, når de klassificerer virksomheder, jf. artikel 6, stk. 2. |
| Disse oplysninger
  skal omfatte punkterne i rapporten om synet ved vejsiden som
  fastsat
  i bilag VI. | Denne underretning
  skal omfatte punkterne i rapporten om synet ved vejsiden som
  omhandlet
  i bilag VI
  , være i et standardiseret format og meddeles gennem det nationale elektroniske register, der er omhandlet i artikel 16 i forordning (EF) nr
  .
  1071/2009. |
| Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser vedrørende procedurerne for underretning af registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed om køretøjer med væsentlige eller farlige mangler efter den procedure, der er nævnt i artikel 23, stk. 2. | Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser vedrørende procedurerne for underretning af registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed om køretøjer med væsentlige eller farlige mangler efter proceduren i artikel 23, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Konstateres der væsentlige eller farlige mangler og navnlig mangler, der resulterer i et forbud mod at anvende køretøjet, i et køretøj, som ikke er registreret i den medlemsstat, hvor synet finder sted, underretter kontaktpunktet registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed om synsresultaterne.

1.   Konstateres der væsentlige eller farlige mangler og navnlig mangler, der resulterer i et forbud mod at anvende køretøjet, i et køretøj, som ikke er registreret i den medlemsstat, hvor synet finder sted, underretter kontaktpunktet registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed om synsresultaterne.

Registreringsmedlemsstaten tager højde for disse oplysninger, når de klassificerer virksomheder, jf. artikel 6, stk. 2.

Disse oplysninger
  skal omfatte punkterne i rapporten om synet ved vejsiden som
  fastsat
  i bilag VI.

Denne underretning
  skal omfatte punkterne i rapporten om synet ved vejsiden som
  omhandlet
  i bilag VI
  , være i et standardiseret format og meddeles gennem det nationale elektroniske register, der er omhandlet i artikel 16 i forordning (EF) nr
  .
  1071/2009.

Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser vedrørende procedurerne for underretning af registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed om køretøjer med væsentlige eller farlige mangler efter den procedure, der er nævnt i artikel 23, stk. 2.

Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser vedrørende procedurerne for underretning af registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed om køretøjer med væsentlige eller farlige mangler efter proceduren i artikel 23, stk. 2.

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed oplyser den medlemsstat, hvor køretøjet er blevet synet, om sine opfølgende foranstaltninger. | Registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed oplyser den
  kompetente myndighed i den
  medlemsstat, hvor køretøjet er blevet synet, om sine opfølgende foranstaltninger
  , og fører disse oplysninger ind i ERRU
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed oplyser den medlemsstat, hvor køretøjet er blevet synet, om sine opfølgende foranstaltninger.

Registreringsmedlemsstatens kompetente myndighed oplyser den
  kompetente myndighed i den
  medlemsstat, hvor køretøjet er blevet synet, om sine opfølgende foranstaltninger
  , og fører disse oplysninger ind i ERRU
  .

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Konstateres der alvorlige eller farlige mangler, skal navnet på den virksomhed, der benytter køretøjet, meddeles kontaktpunktet i overensstemmelse med artikel 16. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Konstateres der alvorlige eller farlige mangler, skal navnet på den virksomhed, der benytter køretøjet, meddeles kontaktpunktet i overensstemmelse med artikel 16.

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Registreringsmedlemsstaten stiller oplysninger om risikoprofilen for den virksomhed, hvis køretøj inspiceres, til rådighed for den myndighed, der udfører et syn ved vejsiden. Disse oplysninger stilles til rådighed elektronisk inden for en rimelig frist. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter vedrørende de detaljerede regler for procedurerne for videregivelsen af sådanne oplysninger til sådanne myndigheder. |
| | Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 23, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

2b.
     
  Registreringsmedlemsstaten stiller oplysninger om risikoprofilen for den virksomhed, hvis køretøj inspiceres, til rådighed for den myndighed, der udfører et syn ved vejsiden. Disse oplysninger stilles til rådighed elektronisk inden for en rimelig frist. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter vedrørende de detaljerede regler for procedurerne for videregivelsen af sådanne oplysninger til sådanne myndigheder.

Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 23, stk. 2.

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  aflægger
  rapport
  til Europa-Parlamentet om
  de indsamlede data. | Kommissionen
  forelægger Europa-Parlamentet en
  rapport
  , der sammenfatter
  de indsamlede data. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen
  aflægger
  rapport
  til Europa-Parlamentet om
  de indsamlede data.

Kommissionen
  forelægger Europa-Parlamentet en
  rapport
  , der sammenfatter
  de indsamlede data.

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De delegerede beføjelser i artikel 21 tillægges Kommissionen i en
  ubegrænset
  periode fra [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse]. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 21 tillægges Kommissionen for en periode
  på fem år
  fra den [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse].
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlament eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   De delegerede beføjelser i artikel 21 tillægges Kommissionen i en
  ubegrænset
  periode fra [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse].

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 21 tillægges Kommissionen for en periode
  på fem år
  fra den [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse].
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlament eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Bestemmelserne, der er fastsat i henhold til stk. 1, skal omfatte sanktioner i det tilfælde, at føreren eller operatøren ikke samarbejder med inspektøren eller
  ikke udbedrer mangler, der er konstateret i forbindelse med synet
  . | 2.   Bestemmelserne, der er fastsat i henhold til stk. 1, skal omfatte sanktioner i det tilfælde, at føreren eller operatøren ikke samarbejder med inspektøren, eller
  at køretøjet anvendes ulovligt som følge af en manglende overholdelse af artikel 14
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Bestemmelserne, der er fastsat i henhold til stk. 1, skal omfatte sanktioner i det tilfælde, at føreren eller operatøren ikke samarbejder med inspektøren eller
  ikke udbedrer mangler, der er konstateret i forbindelse med synet
  .

2.   Bestemmelserne, der er fastsat i henhold til stk. 1, skal omfatte sanktioner i det tilfælde, at føreren eller operatøren ikke samarbejder med inspektøren, eller
  at køretøjet anvendes ulovligt som følge af en manglende overholdelse af artikel 14
  .

Ændring 68

Forslag til forordning

Bilag II — del 2 — punkt 5.2.2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 5.2.2. | Hjul |

Kommissionens forslag

5.2.2.

Hjul

Visuel inspektion af begge sider af hvert hjul.

| Ændring |
| --- |
| 5.2.2. | Hjul |

Ændring

5.2.2.

Hjul

Visuel inspektion af begge sider af hvert hjul.

| da) | Hjul ikke kompatibelt med hjulnav. |
| --- | --- |

da)

Hjul ikke kompatibelt med hjulnav.

Ændring 69

Forslag til forordning

Bilag II — del 2 — punkt 5.2.3 — kolonne 2: Metode

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 5.2.3. | Dæk |

Kommissionens forslag

5.2.3.

Dæk

Visuel inspektion af hele dækket ved at rulle køretøjet baglæns og forlæns.

| Ændring |
| --- |
| 5.2.3. | Dæk |

Ændring

5.2.3.

Dæk

Visuel inspektion af hele dækket ved at rulle køretøjet baglæns og forlæns.

Brug et manometer til at måle dæktrykket, og sammenlign værdien med producentens værdier.

Ændring 70

Forslag til forordning

Bilag III — del 1 — overskrift: Farlige mangler — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Mangler, der udgør en direkte og umiddelbar
  trafiksikkerhedsmæssig
  risiko
  . Fortsat anvendelse af
  køretøjet på
  offentlig vej er ikke tilladt
  , selv om det i visse tilfælde kunne tillades, at køretøjet på bestemte betingelser kan køres direkte til en specificeret adresse, f.eks. med henblik på øjeblikkelig reparation eller beslaglæggelse. | Mangler, der udgør en direkte og umiddelbar risiko
  for trafiksikkerheden og berettiger den pågældende medlemsstat eller de kompetente myndigheder til ikke at tillade, at
  køretøjet
  benyttes
  på
  vejnettet
  , selv om det i visse tilfælde kunne tillades, at køretøjet på bestemte betingelser kan køres direkte til en specificeret adresse, f.eks. med henblik på øjeblikkelig reparation eller beslaglæggelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Mangler, der udgør en direkte og umiddelbar
  trafiksikkerhedsmæssig
  risiko
  . Fortsat anvendelse af
  køretøjet på
  offentlig vej er ikke tilladt
  , selv om det i visse tilfælde kunne tillades, at køretøjet på bestemte betingelser kan køres direkte til en specificeret adresse, f.eks. med henblik på øjeblikkelig reparation eller beslaglæggelse.

Mangler, der udgør en direkte og umiddelbar risiko
  for trafiksikkerheden og berettiger den pågældende medlemsstat eller de kompetente myndigheder til ikke at tillade, at
  køretøjet
  benyttes
  på
  vejnettet
  , selv om det i visse tilfælde kunne tillades, at køretøjet på bestemte betingelser kan køres direkte til en specificeret adresse, f.eks. med henblik på øjeblikkelig reparation eller beslaglæggelse.

Ændring 71

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — punkt 5.2.3 — litra e

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 5.2.3. | Dæk |

Kommissionens forslag

5.2.3.

Dæk

| e) | Dækmønsterdybde ikke i overensstemmelse med kravene
  . |
| --- | --- |

e)

Dækmønsterdybde ikke i overensstemmelse med kravene
  .

X

X

| | Mindre end 80 % af den påkrævede
  mønsterdybde. |
| --- | --- |

Mindre end 80 % af den påkrævede
  mønsterdybde.

| Ændring |
| --- |
| 5.2.3. | Dæk |

Ændring

5.2.3.

Dæk

| e) | Dæk med mindste lovbestemte mønsterdybde
  . |
| --- | --- |

e)

Dæk med mindste lovbestemte mønsterdybde
  .

X

X

| | Dæk under mindste lovbestemte
  mønsterdybde. |
| --- | --- |

Dæk under mindste lovbestemte
  mønsterdybde.

Ændring 72

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — punkt 5.2.3 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 5.2.3. | Dæk |

Kommissionens forslag

5.2.3.

Dæk

| Ændring |
| --- |
| 5.2.3. | Dæk |

Ændring

5.2.3.

Dæk

| ga) | Dæktryk i brug i et af køretøjets hjul nedsat med 20 % |
| --- | --- |

ga)

Dæktryk i brug i et af køretøjets hjul nedsat med 20 %

X

X

Ændring 73

Forslag til forordning

Bilag IV

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

[...]

udgår

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0207/2013).

(2)  

  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1.

(3)  

  EFT L 370 af 31.12.1985, s. 8.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/214 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/214

---

P7_TA(2013)0297

Teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF (COM(2012)0380 — C7-0186/2012 — 2012/0184(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/34)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Teknisk kontrol indgår i en bredere ordning, som skal sikre, at køretøjerne holdes i en sikker og miljømæssigt acceptabel tilstand, så længe de benyttes. Denne ordning bør omfatte periodisk teknisk kontrol af alle køretøjer og syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer samt bestemmelser om en procedure til registrering af køretøjer
  for
  at sikre
  , at
  køretøjer, der udgør en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden
  , ikke anvendes på veje
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Teknisk kontrol indgår i en bredere ordning, som skal sikre, at køretøjerne holdes i en sikker og miljømæssigt acceptabel tilstand, så længe de benyttes. Denne ordning bør omfatte periodisk teknisk kontrol af alle køretøjer og syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer samt bestemmelser om en procedure til registrering af køretøjer
  for
  at sikre
  , at
  køretøjer, der udgør en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden
  , ikke anvendes på veje
  .

| (3) | Teknisk kontrol indgår i en bredere ordning, som skal sikre, at køretøjerne holdes i en sikker og miljømæssigt acceptabel tilstand, så længe de benyttes. Denne ordning bør omfatte periodisk teknisk kontrol af alle køretøjer og syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer samt bestemmelser om en procedure til registrering af køretøjer.
  Periodisk kontrol er det vigtigste redskab til
  at
  sikre, at køretøjet opfylder de tekniske forskrifter
  .
  Kontrol ved vejsiden af erhvervskøretøjer bør udelukkende fungere som supplement til den periodiske tekniske kontrol og bør rettes mod
  køretøjer, der udgør en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden. |
| --- | --- |

(3)

Teknisk kontrol indgår i en bredere ordning, som skal sikre, at køretøjerne holdes i en sikker og miljømæssigt acceptabel tilstand, så længe de benyttes. Denne ordning bør omfatte periodisk teknisk kontrol af alle køretøjer og syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer samt bestemmelser om en procedure til registrering af køretøjer.
  Periodisk kontrol er det vigtigste redskab til
  at
  sikre, at køretøjet opfylder de tekniske forskrifter
  .
  Kontrol ved vejsiden af erhvervskøretøjer bør udelukkende fungere som supplement til den periodiske tekniske kontrol og bør rettes mod
  køretøjer, der udgør en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Med forbehold af kravene til periodisk teknisk kontrol skal alle køretøjer, der anvendes på offentlig vej, til stadighed opfylde de tekniske forskrifter, når de bruges. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Med forbehold af kravene til periodisk teknisk kontrol skal alle køretøjer, der anvendes på offentlig vej, til stadighed opfylde de tekniske forskrifter, når de bruges.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3b) | Håndhævelsen af den tekniske kontrol bør omfatte oplysningskampagner rettet mod køretøjers ejere og mod udvikling af god praksis og gode vaner som et resultat af, at de foretager en grundlæggende kontrol af deres køretøj. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3b)

Håndhævelsen af den tekniske kontrol bør omfatte oplysningskampagner rettet mod køretøjers ejere og mod udvikling af god praksis og gode vaner som et resultat af, at de foretager en grundlæggende kontrol af deres køretøj.

Ændring 4 + 115

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | En række tekniske standarder og krav til køretøjers sikkerhed er vedtaget i Unionen. Det er dog nødvendigt gennem en ordning med periodisk teknisk kontrol at sikre, at køretøjer, efter de er bragt på markedet, opfylder sikkerhedsstandarder i hele deres levetid.
  Denne ordning bør gælde for
  køretøjsklasser som defineret i direktiv 2002/24/EF af 18. marts 2002 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer og om ophævelse af Rådets direktiv 92/61/EØF, direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer og direktiv 2003/37/EF af 26. maj 2003 om typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel samt af systemer, komponenter og tekniske enheder til disse køretøjer og om ophævelse af direktiv 74/150/EØF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

En række tekniske standarder og krav til køretøjers sikkerhed er vedtaget i Unionen. Det er dog nødvendigt gennem en ordning med periodisk teknisk kontrol at sikre, at køretøjer, efter de er bragt på markedet, opfylder sikkerhedsstandarder i hele deres levetid.
  Denne ordning bør gælde for
  køretøjsklasser som defineret i direktiv 2002/24/EF af 18. marts 2002 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer og om ophævelse af Rådets direktiv 92/61/EØF, direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer og direktiv 2003/37/EF af 26. maj 2003 om typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel samt af systemer, komponenter og tekniske enheder til disse køretøjer og om ophævelse af direktiv 74/150/EØF.

| (4) | En række tekniske standarder og krav til køretøjers sikkerhed er vedtaget i Unionen. Det er dog nødvendigt gennem en ordning med periodisk teknisk kontrol at sikre, at køretøjer, efter de er bragt på markedet, opfylder sikkerhedsstandarder i hele deres levetid.
  Eftermonteret udstyr, som påvirker sikkerheden og køretøjets miljømæssige karakteristika, bør ikke have en uheldig indvirkning på disse karakteristika i den form, som karakteristikaene havde på tidspunktet for køretøjets godkendelse, første registrering eller første ibrugtagning. Medlemsstaterne kan indføre nationale krav til den tekniske kontrol af
  køretøjsklasser som defineret i direktiv 2002/24/EF af 18. marts 2002 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer.
  Den nationale ordning for teknisk kontrol bør gælde for de køretøjsklasser, der defineres i
  direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer og direktiv 2003/37/EF af 26. maj 2003 om typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel samt af systemer, komponenter og tekniske enheder til disse køretøjer. |
| --- | --- |

(4)

En række tekniske standarder og krav til køretøjers sikkerhed er vedtaget i Unionen. Det er dog nødvendigt gennem en ordning med periodisk teknisk kontrol at sikre, at køretøjer, efter de er bragt på markedet, opfylder sikkerhedsstandarder i hele deres levetid.
  Eftermonteret udstyr, som påvirker sikkerheden og køretøjets miljømæssige karakteristika, bør ikke have en uheldig indvirkning på disse karakteristika i den form, som karakteristikaene havde på tidspunktet for køretøjets godkendelse, første registrering eller første ibrugtagning. Medlemsstaterne kan indføre nationale krav til den tekniske kontrol af
  køretøjsklasser som defineret i direktiv 2002/24/EF af 18. marts 2002 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer.
  Den nationale ordning for teknisk kontrol bør gælde for de køretøjsklasser, der defineres i
  direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer og direktiv 2003/37/EF af 26. maj 2003 om typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel samt af systemer, komponenter og tekniske enheder til disse køretøjer.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | I betragtning af, at tidlig opdagelse af en mangel ved et køretøj og dermed afhjælpning af denne mangel bidrager til at forebygge ulykker, bør de ulykkeforårsagede omkostninger, som således spares, blive anvendt til medfinansiering af oprettelsen af en bonusordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | En stor andel af vejtransportens samlede emissioner, navnlig CO2-emissioner, skyldes et fåtal af køretøjer med svigtende emissionsbegrænsningssystemer. Det anslås, at 5 % af vognparken forårsager 25 % af alle forurenende emissioner. Derfor vil en ordning med periodisk teknisk kontrol også bidrage til miljøforbedringer ved at nedbringe den gennemsnitlige emission fra køretøjer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

En stor andel af vejtransportens samlede emissioner, navnlig CO2-emissioner, skyldes et fåtal af køretøjer med svigtende emissionsbegrænsningssystemer. Det anslås, at 5 % af vognparken forårsager 25 % af alle forurenende emissioner. Derfor vil en ordning med periodisk teknisk kontrol også bidrage til miljøforbedringer ved at nedbringe den gennemsnitlige emission fra køretøjer.

| (6) | En stor andel af vejtransportens samlede emissioner, navnlig CO2-emissioner, skyldes et fåtal af køretøjer med svigtende emissionsbegrænsningssystemer. Det anslås, at 5 % af vognparken forårsager 25 % af alle forurenende emissioner.
  Dette gælder også for en stigning i partikel- og NOx-emissioner fra moderne motorkonstruktioner, der kræver en mere omfattende emissionskontrol, herunder en elektronisk kontrol af integriteten og funktionen af køretøjets egendiagnosesystem (OBD), som er verificeret med eksisterende prøvningsmetoder ved udstødningsrøret for at sikre en fuldstændig og nøjagtig prøvning af emissionssystemet, idet prøvning ved hjælp af OBD alene ikke er en pålidelig prøvningsmetode.
  Derfor vil en ordning med periodisk teknisk kontrol også bidrage til miljøforbedringer ved at nedbringe den gennemsnitlige emission fra køretøjer. |
| --- | --- |

(6)

En stor andel af vejtransportens samlede emissioner, navnlig CO2-emissioner, skyldes et fåtal af køretøjer med svigtende emissionsbegrænsningssystemer. Det anslås, at 5 % af vognparken forårsager 25 % af alle forurenende emissioner.
  Dette gælder også for en stigning i partikel- og NOx-emissioner fra moderne motorkonstruktioner, der kræver en mere omfattende emissionskontrol, herunder en elektronisk kontrol af integriteten og funktionen af køretøjets egendiagnosesystem (OBD), som er verificeret med eksisterende prøvningsmetoder ved udstødningsrøret for at sikre en fuldstændig og nøjagtig prøvning af emissionssystemet, idet prøvning ved hjælp af OBD alene ikke er en pålidelig prøvningsmetode.
  Derfor vil en ordning med periodisk teknisk kontrol også bidrage til miljøforbedringer ved at nedbringe den gennemsnitlige emission fra køretøjer.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h anvendes
  stadig oftere
  i stedet for lastbiler
  i lokal transport. Deres risikopotentiale kan sammenlignes med lastbiler, og derfor bør denne køretøjsklasse
  behandles på samme måde som lastbiler i henseende til teknisk kontrol. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h anvendes
  stadig oftere
  i stedet for lastbiler
  i lokal transport. Deres risikopotentiale kan sammenlignes med lastbiler, og derfor bør denne køretøjsklasse
  behandles på samme måde som lastbiler i henseende til teknisk kontrol.

| (8) | Landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h anvendes
  i nogle tilfælde til erhvervskørsel
  i stedet for lastbiler.
  Det er vigtigt at sikre, at landbrugskøretøjer, der anvendes til sådanne formål,
  behandles på samme måde som lastbiler i henseende til teknisk kontrol. |
| --- | --- |

(8)

Landbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h anvendes
  i nogle tilfælde til erhvervskørsel
  i stedet for lastbiler.
  Det er vigtigt at sikre, at landbrugskøretøjer, der anvendes til sådanne formål,
  behandles på samme måde som lastbiler i henseende til teknisk kontrol.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Køretøjer af historisk betydning
  anses for at bevare
  kulturarven fra den
  epoke
  ,
  hvori
  de blev bygget, og de anvendes sjældent
  på offentlig vej;
  det bør derfor overlades til medlemsstaterne at beslutte, om gyldighedsperioden for periodisk teknisk kontrol forlænges for sådanne køretøjer. Det bør ligeledes overlades til medlemsstaterne at regulere den tekniske kontrol af andre typer specialkøretøjer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Køretøjer af historisk betydning
  anses for at bevare
  kulturarven fra den
  epoke
  ,
  hvori
  de blev bygget, og de anvendes sjældent
  på offentlig vej;
  det bør derfor overlades til medlemsstaterne at beslutte, om gyldighedsperioden for periodisk teknisk kontrol forlænges for sådanne køretøjer. Det bør ligeledes overlades til medlemsstaterne at regulere den tekniske kontrol af andre typer specialkøretøjer.

| (9) | Køretøjer af historisk betydning
  bevarer
  kulturarven fra den
  tid
  ,
  hvor
  de blev bygget, og de
  bevares i en historisk korrekt tilstand og
  anvendes sjældent
  som hverdagskøretøjer.
  Det bør derfor overlades til medlemsstaterne at beslutte, om gyldighedsperioden for periodisk teknisk kontrol forlænges for sådanne køretøjer
  eller om ordningerne for teknisk kontrol af disse køretøjer på anden måde bør ændres
  . Det bør ligeledes overlades til medlemsstaterne at regulere den tekniske kontrol af andre typer specialkøretøjer. |
| --- | --- |

(9)

Køretøjer af historisk betydning
  bevarer
  kulturarven fra den
  tid
  ,
  hvor
  de blev bygget, og de
  bevares i en historisk korrekt tilstand og
  anvendes sjældent
  som hverdagskøretøjer.
  Det bør derfor overlades til medlemsstaterne at beslutte, om gyldighedsperioden for periodisk teknisk kontrol forlænges for sådanne køretøjer
  eller om ordningerne for teknisk kontrol af disse køretøjer på anden måde bør ændres
  . Det bør ligeledes overlades til medlemsstaterne at regulere den tekniske kontrol af andre typer specialkøretøjer.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Den tekniske kontrol er et nationalt anliggende og bør
  derfor
  udføres af
  medlemsstaterne
  eller af
  udpegede organer
  under
  deres
  tilsyn. Medlemsstaterne bør
  forblive ansvarlige for den tekniske kontrol i alle tilfælde, selv når det nationale system gør det muligt at godkende private organer, herunder dem, der er involveret i at udføre reparationer
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Den tekniske kontrol er et nationalt anliggende og bør
  derfor
  udføres af
  medlemsstaterne
  eller af
  udpegede organer
  under
  deres
  tilsyn. Medlemsstaterne bør
  forblive ansvarlige for den tekniske kontrol i alle tilfælde, selv når det nationale system gør det muligt at godkende private organer, herunder dem, der er involveret i at udføre reparationer
  .

| (10) | Den tekniske kontrol er et nationalt anliggende og bør
  som et sådant
  udføres af
  den enkelte medlemsstat
  eller af
  et offentligt organ, som staten har overdraget den opgave til, eller af organer eller virksomheder, der er udpeget af staten og er underkastet dens direkte
  tilsyn
  , herunder også behørigt autoriserede private organer
  . Medlemsstaterne bør
  gøre alt for at sikre, at kontrollen er objektiv og af høj kvalitet, og dette gælder især, når der er tale om tekniske kontrolcentre, der samtidig virker som autoværksteder
  . |
| --- | --- |

(10)

Den tekniske kontrol er et nationalt anliggende og bør
  som et sådant
  udføres af
  den enkelte medlemsstat
  eller af
  et offentligt organ, som staten har overdraget den opgave til, eller af organer eller virksomheder, der er udpeget af staten og er underkastet dens direkte
  tilsyn
  , herunder også behørigt autoriserede private organer
  . Medlemsstaterne bør
  gøre alt for at sikre, at kontrollen er objektiv og af høj kvalitet, og dette gælder især, når der er tale om tekniske kontrolcentre, der samtidig virker som autoværksteder
  .

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | For bedre at kunne anvende princippet om fri bevægelighed inden for Unionen bør den synsrapport, der er udstedt i den medlemsstat, hvor registreringen finder sted, anerkendes gensidigt af medlemsstaterne i forbindelse med omregistrering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

For bedre at kunne anvende princippet om fri bevægelighed inden for Unionen bør den synsrapport, der er udstedt i den medlemsstat, hvor registreringen finder sted, anerkendes gensidigt af medlemsstaterne i forbindelse med omregistrering.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 10 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10b) | Når der er belæg for, at der er opnået en passende grad af harmonisering af den tekniske kontrol, bør der træffes foranstaltninger til gennemførelse af fuldstændig gensidig anerkendelse af synsrapporter i hele Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10b)

Når der er belæg for, at der er opnået en passende grad af harmonisering af den tekniske kontrol, bør der træffes foranstaltninger til gennemførelse af fuldstændig gensidig anerkendelse af synsrapporter i hele Unionen.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Af hensyn til inspektionen af køretøjer og især deres elektroniske sikkerhedskomponenter er det af afgørende betydning at have adgang til hvert enkelt køretøjs tekniske specifikationer. Derfor bør køretøjsfabrikanter ikke kun stille det fuldstændige datasæt, jf. typeattesten, til rådighed, men også give adgang til data, der er nødvendige for at verificere sikkerheds- og miljørelaterede
  komponenters
  funktionsduelighed.
  Bestemmelserne vedrørende adgang til reparations- og vedligeholdelsesoplysninger bør anvendes tilsvarende til dette formål, og synsvirksomheder bør gives adgang til oplysninger, som er nødvendige for den tekniske kontrol. Dette har afgørende betydning, især for elektronisk styrede systemer, og bør omfatte alle de elementer, som er monteret af fabrikanten
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Af hensyn til inspektionen af køretøjer og især deres elektroniske sikkerhedskomponenter er det af afgørende betydning at have adgang til hvert enkelt køretøjs tekniske specifikationer. Derfor bør køretøjsfabrikanter ikke kun stille det fuldstændige datasæt, jf. typeattesten, til rådighed, men også give adgang til data, der er nødvendige for at verificere sikkerheds- og miljørelaterede
  komponenters
  funktionsduelighed.
  Bestemmelserne vedrørende adgang til reparations- og vedligeholdelsesoplysninger bør anvendes tilsvarende til dette formål, og synsvirksomheder bør gives adgang til oplysninger, som er nødvendige for den tekniske kontrol. Dette har afgørende betydning, især for elektronisk styrede systemer, og bør omfatte alle de elementer, som er monteret af fabrikanten
  .

| (11) | Af hensyn til inspektionen af køretøjer og især deres elektroniske sikkerhedskomponenter er det af afgørende betydning at have adgang til hvert enkelt køretøjs tekniske specifikationer. Derfor bør køretøjsfabrikanter ikke kun stille det fuldstændige datasæt, jf. typeattesten, til rådighed, men også give adgang til data, der er nødvendige for at verificere sikkerheds- og miljørelaterede
  systemers
  funktionsduelighed.
  Disse data bør indeholde oplysninger, der gør, at køretøjers sikkerhedssystemers funktionsduelighed kan overvåges, således at de kan undersøges i forbindelse med periodiske syn på en sådan måde, at der kan fastsættes en forudsigelig hyppighed for, hvornår systemer godkendes eller kasseres
  . |
| --- | --- |

(11)

Af hensyn til inspektionen af køretøjer og især deres elektroniske sikkerhedskomponenter er det af afgørende betydning at have adgang til hvert enkelt køretøjs tekniske specifikationer. Derfor bør køretøjsfabrikanter ikke kun stille det fuldstændige datasæt, jf. typeattesten, til rådighed, men også give adgang til data, der er nødvendige for at verificere sikkerheds- og miljørelaterede
  systemers
  funktionsduelighed.
  Disse data bør indeholde oplysninger, der gør, at køretøjers sikkerhedssystemers funktionsduelighed kan overvåges, således at de kan undersøges i forbindelse med periodiske syn på en sådan måde, at der kan fastsættes en forudsigelig hyppighed for, hvornår systemer godkendes eller kasseres
  .

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Med henblik på at sikre en kontrol af høj kvalitet i hele Unionen bør det udstyr, der anvendes ved kontrol samt ved vedligeholdelse og kalibrering heraf, fastlægges på EU-plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Med henblik på at sikre en kontrol af høj kvalitet i hele Unionen bør det udstyr, der anvendes ved kontrol samt ved vedligeholdelse og kalibrering heraf, fastlægges på EU-plan.

| (12) | Med henblik på at sikre en kontrol af høj kvalitet i hele Unionen bør det udstyr, der anvendes ved kontrol, samt vedligeholdelse og kalibrering heraf fastlægges på EU-plan.
  Der bør indføres incitamenter til innovationer inden for testsystemer, -procedurer og -udstyr, der kan gøre det muligt at opnå yderligere besparelser og forbedringer. |
| --- | --- |

(12)

Med henblik på at sikre en kontrol af høj kvalitet i hele Unionen bør det udstyr, der anvendes ved kontrol, samt vedligeholdelse og kalibrering heraf fastlægges på EU-plan.
  Der bør indføres incitamenter til innovationer inden for testsystemer, -procedurer og -udstyr, der kan gøre det muligt at opnå yderligere besparelser og forbedringer.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Inspektører bør, når de foretager teknisk kontrol, handle uafhængigt, og enhver interessekonflikt bør undgås.
  Resultatet af den tekniske kontrol bør således ikke have indflydelse på aflønning eller andre økonomiske eller personlige fordele. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Inspektører bør, når de foretager teknisk kontrol, handle uafhængigt, og enhver interessekonflikt bør undgås.
  Resultatet af den tekniske kontrol bør således ikke have indflydelse på aflønning eller andre økonomiske eller personlige fordele.

| (13) | Inspektører bør, når de foretager teknisk kontrol, handle uafhængigt, og enhver interessekonflikt bør undgås.
  Medlemsstaterne bør sikre, at vurderingerne gennemføres på korrekt vis, og rette særlig opmærksomhed mod vurderingernes objektivitet. |
| --- | --- |

(13)

Inspektører bør, når de foretager teknisk kontrol, handle uafhængigt, og enhver interessekonflikt bør undgås.
  Medlemsstaterne bør sikre, at vurderingerne gennemføres på korrekt vis, og rette særlig opmærksomhed mod vurderingernes objektivitet.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Synsvirksomhedernes kvalitet og upartiskhed er af afgørende betydning for, at målet om større trafiksikkerhed kan nås. Derfor bør synsvirksomheder f.eks. opfylde mindstekravene i ISO 17020 om generelle kriterier for driften af forskellige typer organer, der foretager inspektion. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Synsvirksomhedernes kvalitet og upartiskhed er af afgørende betydning for, at målet om større trafiksikkerhed kan nås. Derfor bør synsvirksomheder f.eks. opfylde mindstekravene i ISO 17020 om generelle kriterier for driften af forskellige typer organer, der foretager inspektion.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Resultaterne af en kontrol bør ikke ændres af forretningsmæssige hensyn. Det tilsynsførende organ bør
  alene
  kunne ændre resultaterne af en teknisk kontrol, hvis resultatet af en teknisk kontrol, der er foretaget af en inspektør, er åbenbart ukorrekt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Resultaterne af en kontrol bør ikke ændres af forretningsmæssige hensyn. Det tilsynsførende organ bør
  alene
  kunne ændre resultaterne af en teknisk kontrol, hvis resultatet af en teknisk kontrol, der er foretaget af en inspektør, er åbenbart ukorrekt.

| (14) | Resultaterne af en kontrol bør ikke ændres af forretningsmæssige hensyn. Det tilsynsførende organ bør kunne ændre resultaterne af en teknisk kontrol
  og pålægge det organ, der har udstedt synsrapporten, passende sanktioner, men bør kun kunne gøre det
  , hvis resultatet af en teknisk kontrol, der er foretaget af en inspektør, er åbenbart ukorrekt. |
| --- | --- |

(14)

Resultaterne af en kontrol bør ikke ændres af forretningsmæssige hensyn. Det tilsynsførende organ bør kunne ændre resultaterne af en teknisk kontrol
  og pålægge det organ, der har udstedt synsrapporten, passende sanktioner, men bør kun kunne gøre det
  , hvis resultatet af en teknisk kontrol, der er foretaget af en inspektør, er åbenbart ukorrekt.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Høje standarder for teknisk kontrol forudsætter, at synsmedarbejderne besidder færdigheder og kompetencer på højt niveau. Der bør indføres et uddannelsessystem med en grunduddannelse og periodiske genopfriskningskurser. Der bør fastsættes en overgangsperiode for at sikre, at nuværende synsmedarbejdere problemfrit integreres i forløbet af periodiske genopfriskningskurser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Høje standarder for teknisk kontrol forudsætter, at synsmedarbejderne besidder færdigheder og kompetencer på højt niveau. Der bør indføres et uddannelsessystem med en grunduddannelse og periodiske genopfriskningskurser. Der bør fastsættes en overgangsperiode for at sikre, at nuværende synsmedarbejdere problemfrit integreres i forløbet af periodiske genopfriskningskurser.

| (15) | Høje standarder for teknisk kontrol forudsætter, at synsmedarbejderne besidder færdigheder og kompetencer på højt niveau. Der bør indføres et uddannelsessystem med en grunduddannelse og periodiske genopfriskningskurser. Der bør fastsættes en overgangsperiode for at sikre, at nuværende synsmedarbejdere problemfrit integreres i forløbet af periodiske genopfriskningskurser.
  Medlemsstater, der allerede i dag kræver et højere uddannelses-, kompetence- og prøvningsniveau end det, der fremgår af mindstekravene, bør kunne bevare deres høje standarder. |
| --- | --- |

(15)

Høje standarder for teknisk kontrol forudsætter, at synsmedarbejderne besidder færdigheder og kompetencer på højt niveau. Der bør indføres et uddannelsessystem med en grunduddannelse og periodiske genopfriskningskurser. Der bør fastsættes en overgangsperiode for at sikre, at nuværende synsmedarbejdere problemfrit integreres i forløbet af periodiske genopfriskningskurser.
  Medlemsstater, der allerede i dag kræver et højere uddannelses-, kompetence- og prøvningsniveau end det, der fremgår af mindstekravene, bør kunne bevare deres høje standarder.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Kontrolhyppigheden bør tilpasses efter køretøjstypen
  og kilometertallet
  . Køretøjer er mere tilbøjelige til at have tekniske mangler, når de har nået en vis alder
  og efter et vist antal kørte kilometer, navnlig når de anvendes intensivt
  . Derfor bør
  kontrolhyppigheden øges for
  ældre køretøjer
  og køretøjer med et højt kilometertal
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Kontrolhyppigheden bør tilpasses efter køretøjstypen
  og kilometertallet
  . Køretøjer er mere tilbøjelige til at have tekniske mangler, når de har nået en vis alder
  og efter et vist antal kørte kilometer, navnlig når de anvendes intensivt
  . Derfor bør
  kontrolhyppigheden øges for
  ældre køretøjer
  og køretøjer med et højt kilometertal
  .

| (17) | Kontrolhyppigheden bør tilpasses efter køretøjstypen. Køretøjer er mere tilbøjelige til at have tekniske mangler, når de har nået en vis alder. Derfor bør ældre køretøjer kontrolleres
  oftere
  . |
| --- | --- |

(17)

Kontrolhyppigheden bør tilpasses efter køretøjstypen. Køretøjer er mere tilbøjelige til at have tekniske mangler, når de har nået en vis alder. Derfor bør ældre køretøjer kontrolleres
  oftere
  .

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Den tekniske kontrol bør omfatte alle de punkter, der er relevante i forhold til køretøjets specifikke design, konstruktion og udstyr. Inden for disse punkter og i betragtning af køretøjsteknologiens nuværende stade bør moderne elektroniske systemer føjes til listen over punkter, der skal kontrolleres. Med henblik på at opnå en ensartet teknisk kontrol bør der fastsættes prøvningsmetoder for de enkelte kontrolpunkter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Den tekniske kontrol bør omfatte alle de punkter, der er relevante i forhold til køretøjets specifikke design, konstruktion og udstyr. Inden for disse punkter og i betragtning af køretøjsteknologiens nuværende stade bør moderne elektroniske systemer føjes til listen over punkter, der skal kontrolleres. Med henblik på at opnå en ensartet teknisk kontrol bør der fastsættes prøvningsmetoder for de enkelte kontrolpunkter.

| (19) | Den tekniske kontrol bør omfatte alle de punkter, der er relevante i forhold til køretøjets specifikke design, konstruktion og udstyr.
  Disse punkter bør ajourføres i forhold til den seneste forskning og den tekniske udvikling på området for køretøjers sikkerhed. Anvendelsen af hjul, der ikke opfylder standarderne, og montering heraf på ikkestandardaksler, bør betragtes som et kritisk brud på sikkerheden og bør følgelig være omfattet af den tekniske kontrol.
  Inden for disse punkter og i betragtning af køretøjsteknologiens nuværende stade bør moderne elektroniske systemer føjes til listen over punkter, der skal kontrolleres. Med henblik på at opnå en ensartet teknisk kontrol bør der fastsættes prøvningsmetoder for de enkelte kontrolpunkter. |
| --- | --- |

(19)

Den tekniske kontrol bør omfatte alle de punkter, der er relevante i forhold til køretøjets specifikke design, konstruktion og udstyr.
  Disse punkter bør ajourføres i forhold til den seneste forskning og den tekniske udvikling på området for køretøjers sikkerhed. Anvendelsen af hjul, der ikke opfylder standarderne, og montering heraf på ikkestandardaksler, bør betragtes som et kritisk brud på sikkerheden og bør følgelig være omfattet af den tekniske kontrol.
  Inden for disse punkter og i betragtning af køretøjsteknologiens nuværende stade bør moderne elektroniske systemer føjes til listen over punkter, der skal kontrolleres. Med henblik på at opnå en ensartet teknisk kontrol bør der fastsættes prøvningsmetoder for de enkelte kontrolpunkter.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | Der bør fastsættes fælles høje minimumsstandarder for teknisk kontrol på unionsplan, som giver de medlemsstater, som allerede har tekniske kontroller på et højere niveau end påkrævet i nærværende forordning, mulighed for at bevare deres højere standarder og tilpasse dem til den tekniske udvikling, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

Der bør fastsættes fælles høje minimumsstandarder for teknisk kontrol på unionsplan, som giver de medlemsstater, som allerede har tekniske kontroller på et højere niveau end påkrævet i nærværende forordning, mulighed for at bevare deres højere standarder og tilpasse dem til den tekniske udvikling, hvis det er relevant.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Indehaveren af registreringsattesten for et køretøj, for hvilket der i forbindelse med den tekniske kontrol er konstateret mangler og navnlig mangler, der udgør en risiko for færdselssikkerheden, bør straks afhjælpe disse mangler. Er manglerne farlige, bør
  køretøjets registrering tilbagekaldes, indtil
  manglerne er afhjulpet til fulde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Indehaveren af registreringsattesten for et køretøj, for hvilket der i forbindelse med den tekniske kontrol er konstateret mangler og navnlig mangler, der udgør en risiko for færdselssikkerheden, bør straks afhjælpe disse mangler. Er manglerne farlige, bør
  køretøjets registrering tilbagekaldes, indtil
  manglerne er afhjulpet til fulde.

| (21) | Indehaveren af registreringsattesten for et køretøj, for hvilket der i forbindelse med den tekniske kontrol er konstateret mangler og navnlig mangler, der udgør en risiko for færdselssikkerheden, bør straks afhjælpe disse mangler. Er manglerne farlige, bør
  køretøjet ikke benyttes på offentlig vej, før
  manglerne er afhjulpet til fulde. |
| --- | --- |

(21)

Indehaveren af registreringsattesten for et køretøj, for hvilket der i forbindelse med den tekniske kontrol er konstateret mangler og navnlig mangler, der udgør en risiko for færdselssikkerheden, bør straks afhjælpe disse mangler. Er manglerne farlige, bør
  køretøjet ikke benyttes på offentlig vej, før
  manglerne er afhjulpet til fulde.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | En synsrapport bør udstedes efter hver kontrol
  med bl.a. oplysninger om køretøjet og om synsresultatet
  . Af hensyn til en korrekt opfølgning på en teknisk kontrol bør medlemsstaterne indsamle og opbevare disse oplysninger i en database. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

En synsrapport bør udstedes efter hver kontrol
  med bl.a. oplysninger om køretøjet og om synsresultatet
  . Af hensyn til en korrekt opfølgning på en teknisk kontrol bør medlemsstaterne indsamle og opbevare disse oplysninger i en database.

| (22) | For at sikre en korrekt opfølgning på synsresultaterne bør
  en synsrapport udstedes efter hver kontrol
  og bør ligeledes oprettes i elektronisk format med samme detaljeringsgrad, som i den oprindelige synsrapport, for så vidt angår køretøjets identitet og synsresultater
  .
  Derudover
  bør medlemsstaterne indsamle og opbevare disse oplysninger i en
  central
  database
  for at sikre, at ægtheden af resultaterne af de periodiske tekniske kontroller let kan verificeres
  . |
| --- | --- |

(22)

For at sikre en korrekt opfølgning på synsresultaterne bør
  en synsrapport udstedes efter hver kontrol
  og bør ligeledes oprettes i elektronisk format med samme detaljeringsgrad, som i den oprindelige synsrapport, for så vidt angår køretøjets identitet og synsresultater
  .
  Derudover
  bør medlemsstaterne indsamle og opbevare disse oplysninger i en
  central
  database
  for at sikre, at ægtheden af resultaterne af de periodiske tekniske kontroller let kan verificeres
  .

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Eftersom nogle medlemsstater ikke kræver registrering af visse typer køretøjer såsom lette påhængskøretøjer, bør oplysningerne om, at det pågældende køretøj har bestået en teknisk kontrol, stilles til rådighed i form af et kontrolbevis, der opsættes på et synligt sted på køretøjet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Eftersom nogle medlemsstater ikke kræver registrering af visse typer køretøjer såsom lette påhængskøretøjer, bør oplysningerne om, at det pågældende køretøj har bestået en teknisk kontrol, stilles til rådighed i form af et kontrolbevis, der opsættes på et synligt sted på køretøjet.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Det skønnes, at kilometertallet er manipuleret i mellem 5 % og 12 % af de brugte biler, der sælges, hvilket medfører betydelige samfundsmæssige omkostninger på flere milliarder euro om året og en ukorrekt vurdering af et køretøjs tekniske stand. Med henblik på at bekæmpe svig med kilometertallet vil en registrering af kilometertallet i synsrapporten kombineret med en forpligtelse til at fremlægge den foregående rapport gøre det lettere at afsløre indgreb i eller manipulation af kilometertælleren. Svig med kilometertallet
  bør også
  mere systematisk betragtes som en strafbar forseelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Det skønnes, at kilometertallet er manipuleret i mellem 5 % og 12 % af de brugte biler, der sælges, hvilket medfører betydelige samfundsmæssige omkostninger på flere milliarder euro om året og en ukorrekt vurdering af et køretøjs tekniske stand. Med henblik på at bekæmpe svig med kilometertallet vil en registrering af kilometertallet i synsrapporten kombineret med en forpligtelse til at fremlægge den foregående rapport gøre det lettere at afsløre indgreb i eller manipulation af kilometertælleren. Svig med kilometertallet
  bør også
  mere systematisk betragtes som en strafbar forseelse.

| (23) | Det skønnes, at kilometertallet er manipuleret i mellem 5 % og 12 % af de brugte biler, der sælges
  internt i et land, mens denne procentdel er langt højere i forbindelse med grænseoverskridende salg
  , hvilket medfører betydelige samfundsmæssige omkostninger på flere milliarder euro om året og en ukorrekt vurdering af et køretøjs tekniske stand. Med henblik på at bekæmpe svig med kilometertallet vil en registrering af kilometertallet i synsrapporten kombineret med en forpligtelse til at fremlægge den foregående rapport gøre det lettere at afsløre indgreb i eller manipulation af kilometertælleren.
  Oprettelsen af en elektronisk informationsplatform for køretøjer, hvori køretøjernes kilometertal og alvorlige ulykker, som de har været involveret i i løbet af deres levetid, registreres under behørig hensyntagen til princippet om databeskyttelse, vil også bidrage til at forhindre manipulation og gøre vigtige oplysninger tilgængelige. Derudover bør
  svig med kilometertallet mere systematisk betragtes som en strafbar forseelse. |
| --- | --- |

(23)

Det skønnes, at kilometertallet er manipuleret i mellem 5 % og 12 % af de brugte biler, der sælges
  internt i et land, mens denne procentdel er langt højere i forbindelse med grænseoverskridende salg
  , hvilket medfører betydelige samfundsmæssige omkostninger på flere milliarder euro om året og en ukorrekt vurdering af et køretøjs tekniske stand. Med henblik på at bekæmpe svig med kilometertallet vil en registrering af kilometertallet i synsrapporten kombineret med en forpligtelse til at fremlægge den foregående rapport gøre det lettere at afsløre indgreb i eller manipulation af kilometertælleren.
  Oprettelsen af en elektronisk informationsplatform for køretøjer, hvori køretøjernes kilometertal og alvorlige ulykker, som de har været involveret i i løbet af deres levetid, registreres under behørig hensyntagen til princippet om databeskyttelse, vil også bidrage til at forhindre manipulation og gøre vigtige oplysninger tilgængelige. Derudover bør
  svig med kilometertallet mere systematisk betragtes som en strafbar forseelse.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Teknisk kontrol er en del af en bredere reguleringsordning, der gælder for køretøjer i hele deres levetid, fra godkendelse over registrering og syn til ophugning. Udvikling og sammenkobling af nationale og fabrikanters elektroniske databaser
  bør i princippet
  bidrage til at forbedre effektiviteten af den samlede administration af køretøjet og mindske omkostninger og administrative byrder.
  Kommissionen bør derfor foretage en undersøgelse af gennemførligheden af og omkostninger og fordele ved at oprette en europæisk elektronisk informationsplatform for køretøjer til dette formål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Teknisk kontrol er en del af en bredere reguleringsordning, der gælder for køretøjer i hele deres levetid, fra godkendelse over registrering og syn til ophugning. Udvikling og sammenkobling af nationale og fabrikanters elektroniske databaser
  bør i princippet
  bidrage til at forbedre effektiviteten af den samlede administration af køretøjet og mindske omkostninger og administrative byrder.
  Kommissionen bør derfor foretage en undersøgelse af gennemførligheden af og omkostninger og fordele ved at oprette en europæisk elektronisk informationsplatform for køretøjer til dette formål.

| (25) | Teknisk kontrol er en del af en bredere reguleringsordning, der gælder for køretøjer i hele deres levetid, fra godkendelse over registrering og syn til ophugning. Udvikling og sammenkobling af nationale og fabrikanters elektroniske databaser
  vil
  bidrage til at forbedre effektiviteten af den samlede administration af køretøjet og mindske omkostninger og administrative byrder. |
| --- | --- |

(25)

Teknisk kontrol er en del af en bredere reguleringsordning, der gælder for køretøjer i hele deres levetid, fra godkendelse over registrering og syn til ophugning. Udvikling og sammenkobling af nationale og fabrikanters elektroniske databaser
  vil
  bidrage til at forbedre effektiviteten af den samlede administration af køretøjet og mindske omkostninger og administrative byrder.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | Eftersom formålet med denne forordning bør være at fremme en yderligere harmonisering og standardisering af den periodiske tekniske kontrol af køretøjer, som i sidste ende skal føre til et indre marked for periodisk teknisk kontrol i Unionen med et system med gensidig anerkendelse af synsrapporter, som gør det muligt at få et køretøj kontrolleret i en hvilken som helst medlemsstat, bør Kommissionen udarbejde en rapport om fremskridtene i denne harmoniseringsproces for at fastslå, hvornår et sådant gensidigt anerkendelsessystem eventuelt vil kunne blive etableret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

Eftersom formålet med denne forordning bør være at fremme en yderligere harmonisering og standardisering af den periodiske tekniske kontrol af køretøjer, som i sidste ende skal føre til et indre marked for periodisk teknisk kontrol i Unionen med et system med gensidig anerkendelse af synsrapporter, som gør det muligt at få et køretøj kontrolleret i en hvilken som helst medlemsstat, bør Kommissionen udarbejde en rapport om fremskridtene i denne harmoniseringsproces for at fastslå, hvornår et sådant gensidigt anerkendelsessystem eventuelt vil kunne blive etableret.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | For at
  supplere
  denne forordning
  med nærmere tekniske bestemmelser
  bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges Kommissionen med henblik på i relevante tilfælde at tage hensyn til udviklingen inden for Unionens lovgivning om typegodkendelse i relation til køretøjsklasser og behovet for at tilpasse bilagene til den tekniske udvikling. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

For at
  supplere
  denne forordning
  med nærmere tekniske bestemmelser
  bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges Kommissionen med henblik på i relevante tilfælde at tage hensyn til udviklingen inden for Unionens lovgivning om typegodkendelse i relation til køretøjsklasser og behovet for at tilpasse bilagene til den tekniske udvikling. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (26) | For at
  ajourføre
  denne forordning bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges Kommissionen med henblik på i relevante tilfælde at tage hensyn til udviklingen inden for Unionens lovgivning om typegodkendelse i relation til køretøjsklasser og behovet for at tilpasse bilagene til den tekniske udvikling. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(26)

For at
  ajourføre
  denne forordning bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges Kommissionen med henblik på i relevante tilfælde at tage hensyn til udviklingen inden for Unionens lovgivning om typegodkendelse i relation til køretøjsklasser og behovet for at tilpasse bilagene til den tekniske udvikling. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Målet for denne forordning, nemlig at fastsætte fælles mindstekrav og harmoniserede regler om gennemførelsen af teknisk kontrol af køretøjer i Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Målet for denne forordning, nemlig at fastsætte fælles mindstekrav og harmoniserede regler om gennemførelsen af teknisk kontrol af køretøjer i Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (29) | Målet for denne forordning, nemlig at fastsætte fælles mindstekrav og harmoniserede regler om gennemførelsen af teknisk kontrol af køretøjer i Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
  Medlemsstaterne kan beslutte sig for at fastsætte krav, der er strengere end minimumsstandarderne. |
| --- | --- |

(29)

Målet for denne forordning, nemlig at fastsætte fælles mindstekrav og harmoniserede regler om gennemførelsen af teknisk kontrol af køretøjer i Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
  Medlemsstaterne kan beslutte sig for at fastsætte krav, der er strengere end minimumsstandarderne.

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning indføres en ordning for periodisk teknisk kontrol af køretøjer. | Ved denne forordning indføres en ordning for periodisk teknisk kontrol af køretøjer
  , som udføres på grundlag af tekniske minimumsstandarder og -krav med det formål at sikre et højt niveau af færdselssikkerhed og miljøbeskyttelse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning indføres en ordning for periodisk teknisk kontrol af køretøjer.

Ved denne forordning indføres en ordning for periodisk teknisk kontrol af køretøjer
  , som udføres på grundlag af tekniske minimumsstandarder og -krav med det formål at sikre et højt niveau af færdselssikkerhed og miljøbeskyttelse
  .

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | motorkøretøjer
  med mindst fire hjul, der anvendes
  til
  personbefordring
  med højst otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M1 |

Kommissionens forslag

Ændring

—

motorkøretøjer
  med mindst fire hjul, der anvendes
  til
  personbefordring
  med højst otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M1

| — | motorkøretøjer
  konstrueret og fremstillet først og fremmest
  til
  befordring af personer og deres bagage og
  med højst otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M1 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer
  konstrueret og fremstillet først og fremmest
  til
  befordring af personer og deres bagage og
  med højst otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M1

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | motorkøretøjer til
  personbefordring
  med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3 |

Kommissionens forslag

Ændring

—

motorkøretøjer til
  personbefordring
  med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3

| — | motorkøretøjer
  konstrueret og fremstillet først og fremmest
  til
  befordring af personer og deres bagage og
  med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer
  konstrueret og fremstillet først og fremmest
  til
  befordring af personer og deres bagage og
  med mere end otte siddepladser foruden førerens plads — køretøjsklasse M2 og M3

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | motorkøretøjer
  med mindst fire hjul, der normalt anvendes
  til
  vejgodstransport,
  med en
  tilladt
  totalvægt på højst
  3 500  kg
  — køretøjsklasse N1 |

Kommissionens forslag

Ændring

—

motorkøretøjer
  med mindst fire hjul, der normalt anvendes
  til
  vejgodstransport,
  med en
  tilladt
  totalvægt på højst
  3 500  kg
  — køretøjsklasse N1

| — | motorkøretøjer
  konstrueret og fremstillet først og fremmest
  til
  transport af gods og
  med en totalvægt på højst
  3,5  ton
  — køretøjsklasse N1 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer
  konstrueret og fremstillet først og fremmest
  til
  transport af gods og
  med en totalvægt på højst
  3,5  ton
  — køretøjsklasse N1

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | motorkøretøjer til
  godstransport
  med en
  tilladt
  totalvægt på over
  3 500  kg
  — køretøjsklasse N2 og N3 |

Kommissionens forslag

Ændring

—

motorkøretøjer til
  godstransport
  med en
  tilladt
  totalvægt på over
  3 500  kg
  — køretøjsklasse N2 og N3

| — | motorkøretøjer
  konstrueret og fremstillet først og fremmest
  til
  transport af gods og
  med en totalvægt på over
  3,5 ton
  — køretøjsklasse N2 og N3 |
| --- | --- |

—

motorkøretøjer
  konstrueret og fremstillet først og fremmest
  til
  transport af gods og
  med en totalvægt på over
  3,5 ton
  — køretøjsklasse N2 og N3

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | påhængsvogne
  og sættevogne
  med en
  tilladt
  totalvægt på
  højst 3 500  kg
  –køretøjsklasse O1 og O2 |

Kommissionens forslag

Ændring

—

påhængsvogne
  og sættevogne
  med en
  tilladt
  totalvægt på
  højst 3 500  kg
  –køretøjsklasse O1 og O2

| — | påhængsvogne
  konstrueret og fremstillet til transport af gods eller personer samt til beboelse og
  med en totalvægt på over
  750 kg og under 3,5 ton
  — køretøjsklasse O1 og O2 |
| --- | --- |

—

påhængsvogne
  konstrueret og fremstillet til transport af gods eller personer samt til beboelse og
  med en totalvægt på over
  750 kg og under 3,5 ton
  — køretøjsklasse O1 og O2

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | påhængsvogne
  og sættevogne
  med en
  tilladt
  totalvægt på over
  3 500  kg
  –køretøjsklasse O3 og O4 |

Kommissionens forslag

Ændring

—

påhængsvogne
  og sættevogne
  med en
  tilladt
  totalvægt på over
  3 500  kg
  –køretøjsklasse O3 og O4

| — | påhængsvogne
  konstrueret og fremstillet til transport af gods eller personer samt til beboelse og
  med en totalvægt på over
  3,5 ton
  — køretøjsklasse O3 og O4 |
| --- | --- |

—

påhængsvogne
  konstrueret og fremstillet til transport af gods eller personer samt til beboelse og
  med en totalvægt på over
  3,5 ton
  — køretøjsklasse O3 og O4

Ændring 117/1

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — led 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | to- og trehjulede motordrevne køretøjer — køretøjsklasse L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e og L7e |

Kommissionens forslag

Ændring

—

to- og trehjulede motordrevne køretøjer — køretøjsklasse L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e og L7e

| — | fra 1. januar 2016:
  to- og trehjulede motordrevne køretøjer — køretøjsklasse L2e, L3e, L4e, L5e og L7e |
| --- | --- |

—

fra 1. januar 2016:
  to- og trehjulede motordrevne køretøjer — køretøjsklasse L2e, L3e, L4e, L5e og L7e

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — led 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | hjultraktorer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h
  – køretøjsklasse T5
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

—

hjultraktorer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 40 km/h
  – køretøjsklasse T5
  .

| — | hjultraktorer
  i køretøjsklasse T5, der navnlig anvendes på offentlig vej og
  med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 40 km/h. |
| --- | --- |

—

hjultraktorer
  i køretøjsklasse T5, der navnlig anvendes på offentlig vej og
  med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 40 km/h.

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaten kan udvide anvendelsesområdet for den obligatoriske, periodiske tekniske kontrol til andre grupper af køretøjer. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om eventuelle beslutninger, som de træffer om en sådan udvidelse, og begrunder disse beslutninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Medlemsstaten kan udvide anvendelsesområdet for den obligatoriske, periodiske tekniske kontrol til andre grupper af køretøjer. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om eventuelle beslutninger, som de træffer om en sådan udvidelse, og begrunder disse beslutninger.

Ændring 117/2

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Denne forordning finder anvendelse fra 1. januar 2018 på følgende køretøjsklasser, medmindre Kommissionen i sin rapport i henhold til artikel 18a påviser, at en sådan foranstaltning vil være ineffektiv: |
| | — | to- eller trehjulede motordrevne køretøjer — køretøjsklasse L1e, L2e og L6 |

Kommissionens forslag

Ændring

1b.
     
  Denne forordning finder anvendelse fra 1. januar 2018 på følgende køretøjsklasser, medmindre Kommissionen i sin rapport i henhold til artikel 18a påviser, at en sådan foranstaltning vil være ineffektiv:

—

to- eller trehjulede motordrevne køretøjer — køretøjsklasse L1e, L2e og L6

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | køretøjer
  tilhørende
  de væbnede styrker, brandvæsenet, civilbeskyttelse, nødberedskab eller redningstjeneste |

Kommissionens forslag

Ændring

—

køretøjer
  tilhørende
  de væbnede styrker, brandvæsenet, civilbeskyttelse, nødberedskab eller redningstjeneste

| — | køretøjer
  , der anvendes af
  de væbnede styrker, brandvæsenet, civilbeskyttelse, nødberedskab eller redningstjeneste |
| --- | --- |

—

køretøjer
  , der anvendes af
  de væbnede styrker, brandvæsenet, civilbeskyttelse, nødberedskab eller redningstjeneste

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — led 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | påhængsvogne i klasse O2 med en totalvægt på under 2,0 ton, men som ikke er klasse O2-påhængsvogne af campingvognstypen |

Kommissionens forslag

Ændring

—

påhængsvogne i klasse O2 med en totalvægt på under 2,0 ton, men som ikke er klasse O2-påhængsvogne af campingvognstypen

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5) | »to- og trehjulede køretøjer«: ethvert motordrevent køretøj på to hjul med eller uden sidevogn, tricykler og quadricykler |

Kommissionens forslag

Ændring

5)

»to- og trehjulede køretøjer«: ethvert motordrevent køretøj på to hjul med eller uden sidevogn, tricykler og quadricykler

udgår

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7) | »køretøj af historisk betydning«: ethvert køretøj, som opfylder alle følgende betingelser: |

Kommissionens forslag

Ændring

7)

»køretøj af historisk betydning«: ethvert køretøj, som opfylder alle følgende betingelser:

| 7) | »køretøj af historisk betydning«: ethvert køretøj,
  der anses for historisk af den medlemsstat, hvor registreringen er sket, eller et af dens udpegede godkendende organer, og
  som opfylder alle følgende betingelser: |
| --- | --- |

7)

»køretøj af historisk betydning«: ethvert køretøj,
  der anses for historisk af den medlemsstat, hvor registreringen er sket, eller et af dens udpegede godkendende organer, og
  som opfylder alle følgende betingelser:

| | — | det blev fremstillet for mindst 30 år siden |
| --- | --- | --- |

—

det blev fremstillet for mindst 30 år siden

| | — | det blev fremstillet
  eller registreret første gang
  for mindst 30 år siden |
| --- | --- | --- |

—

det blev fremstillet
  eller registreret første gang
  for mindst 30 år siden

| | — | det vedligeholdes med reservedele, som efterligner køretøjets historiske komponenter |
| --- | --- | --- |

—

det vedligeholdes med reservedele, som efterligner køretøjets historiske komponenter

| | — | den bestemte type af køretøjet, som defineret i relevante EU-retsakter om typegodkendelse, produceres ikke længere |
| --- | --- | --- |

—

den bestemte type af køretøjet, som defineret i relevante EU-retsakter om typegodkendelse, produceres ikke længere

| | — | der er ikke foretaget ændringer af
  hoveddelenes
  tekniske specifikationer,
  f.eks. motor, bremser, styretøj eller ophæng, og |
| --- | --- | --- |

—

der er ikke foretaget ændringer af
  hoveddelenes
  tekniske specifikationer,
  f.eks. motor, bremser, styretøj eller ophæng, og

| | — | det bevares og vedligeholdes i en historisk korrekt tilstand, og
  der er
  derfor
  ikke foretaget
  større
  ændringer af
  dets
  tekniske specifikationer |
| --- | --- | --- |

—

det bevares og vedligeholdes i en historisk korrekt tilstand, og
  der er
  derfor
  ikke foretaget
  større
  ændringer af
  dets
  tekniske specifikationer

| | — | køretøjets udseende er ikke blevet ændret |
| --- | --- | --- |

—

køretøjets udseende er ikke blevet ændret

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9) | »teknisk kontrol« (syn):
  kontrol
  af, at et
  køretøjs dele
  og
  komponenter
  er i overensstemmelse med gældende sikkerheds- og miljømæssige karakteristika på tidspunktet for godkendelse, første registrering eller første ibrugtagning
  samt ved
  eftermontering |

Kommissionens forslag

Ændring

9)

»teknisk kontrol« (syn):
  kontrol
  af, at et
  køretøjs dele
  og
  komponenter
  er i overensstemmelse med gældende sikkerheds- og miljømæssige karakteristika på tidspunktet for godkendelse, første registrering eller første ibrugtagning
  samt ved
  eftermontering

| 9) | »teknisk kontrol« (syn):
  en undersøgelse til sikring
  af, at et
  køretøj er sikkert at anvende på offentlig vej
  og er i overensstemmelse med gældende sikkerheds- og miljømæssige karakteristika på tidspunktet for godkendelse, første registrering eller første ibrugtagning
  eller på tidspunktet for
  eftermontering |
| --- | --- |

9)

»teknisk kontrol« (syn):
  en undersøgelse til sikring
  af, at et
  køretøj er sikkert at anvende på offentlig vej
  og er i overensstemmelse med gældende sikkerheds- og miljømæssige karakteristika på tidspunktet for godkendelse, første registrering eller første ibrugtagning
  eller på tidspunktet for
  eftermontering

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13) | »inspektør«: en person, som en medlemsstat har godkendt til at foretage teknisk kontrol i en synsvirksomhed eller på vegne af den kompetente myndighed |

Kommissionens forslag

Ændring

13)

»inspektør«: en person, som en medlemsstat har godkendt til at foretage teknisk kontrol i en synsvirksomhed eller på vegne af den kompetente myndighed

| 13) | »inspektør«: en person, som en medlemsstat
  eller dens kompetente myndighed
  har godkendt til at foretage teknisk kontrol i en synsvirksomhed eller på vegne af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

13)

»inspektør«: en person, som en medlemsstat
  eller dens kompetente myndighed
  har godkendt til at foretage teknisk kontrol i en synsvirksomhed eller på vegne af den kompetente myndighed

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Teknisk kontrol udføres
  udelukkende
  af en medlemsstats kompetente myndighed eller af
  synsvirksomheder, der er godkendt af medlemsstaterne
  . | 2.   Teknisk kontrol udføres
  principielt i den medlemsstat, hvori køretøjet er registreret
  af
  denne
  medlemsstats kompetente myndighed eller af
  et offentligt organ, som staten har overdraget den opgave til, eller af organer eller virksomheder, som er godkendt af staten og er underkastet dens tilsyn, herunder autoriserede private organer
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Teknisk kontrol udføres
  udelukkende
  af en medlemsstats kompetente myndighed eller af
  synsvirksomheder, der er godkendt af medlemsstaterne
  .

2.   Teknisk kontrol udføres
  principielt i den medlemsstat, hvori køretøjet er registreret
  af
  denne
  medlemsstats kompetente myndighed eller af
  et offentligt organ, som staten har overdraget den opgave til, eller af organer eller virksomheder, som er godkendt af staten og er underkastet dens tilsyn, herunder autoriserede private organer
  .

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Køretøjsfabrikanterne skal give synsvirksomhederne, eller i givet fald den kompetente myndighed, adgang til de tekniske oplysninger, der er nødvendige for at foretage periodisk teknisk kontrol, jf. bilag I. Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser angående procedurerne for adgang til de tekniske oplysninger, der er fastsat i bilag I, efter den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2. | 3.   Køretøjsfabrikanterne skal
  gratis
  give synsvirksomhederne
  og prøvningsudstyrsfabrikanterne
  , eller i givet fald den kompetente myndighed, adgang til de tekniske oplysninger, der er nødvendige for at foretage periodisk teknisk kontrol, jf. bilag I.
  Disse oplysninger skal for prøvningsudstyrsfabrikanternes vedkommende omfatte de oplysninger, der er nødvendige, for at prøvningsudstyret kan anvendes til at foretage en vurdering af, hvorvidt funktionsdueligheden af køretøjets elektroniske kontrolsystemer kan godkendes eller ikke
  . Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser angående procedurerne for adgang til de tekniske oplysninger, der er fastsat i bilag I,
  og undersøger muligheden for et enkelt adgangspunkt
  efter den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Køretøjsfabrikanterne skal give synsvirksomhederne, eller i givet fald den kompetente myndighed, adgang til de tekniske oplysninger, der er nødvendige for at foretage periodisk teknisk kontrol, jf. bilag I. Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser angående procedurerne for adgang til de tekniske oplysninger, der er fastsat i bilag I, efter den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2.

3.   Køretøjsfabrikanterne skal
  gratis
  give synsvirksomhederne
  og prøvningsudstyrsfabrikanterne
  , eller i givet fald den kompetente myndighed, adgang til de tekniske oplysninger, der er nødvendige for at foretage periodisk teknisk kontrol, jf. bilag I.
  Disse oplysninger skal for prøvningsudstyrsfabrikanternes vedkommende omfatte de oplysninger, der er nødvendige, for at prøvningsudstyret kan anvendes til at foretage en vurdering af, hvorvidt funktionsdueligheden af køretøjets elektroniske kontrolsystemer kan godkendes eller ikke
  . Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser angående procedurerne for adgang til de tekniske oplysninger, der er fastsat i bilag I,
  og undersøger muligheden for et enkelt adgangspunkt
  efter den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2.

Ændring 48

Forslag til forordning

Kapitel 3 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| KRAV
  VEDRØRENDE TEKNISK KONTROL | MINDSTEKRAV
  VEDRØRENDE TEKNISK KONTROL |

Kommissionens forslag

Ændring

KRAV
  VEDRØRENDE TEKNISK KONTROL

MINDSTEKRAV
  VEDRØRENDE TEKNISK KONTROL

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Køretøjer i klasse M1, N1 og O2: fire år efter, at køretøjet er registreret første gang,
  efterfølgende to år efter dette og
  derefter
  hvert år |

Kommissionens forslag

Ændring

—

Køretøjer i klasse M1, N1 og O2: fire år efter, at køretøjet er registreret første gang,
  efterfølgende to år efter dette og
  derefter
  hvert år

| — | Køretøjer i klasse M1, N1 og O2: fire år efter, at køretøjet er registreret første gang, derefter
  hvert andet år |
| --- | --- |

—

Køretøjer i klasse M1, N1 og O2: fire år efter, at køretøjet er registreret første gang, derefter
  hvert andet år

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Køretøjer i klasse M1, der er registreret som hyrevogne eller ambulancer; køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3, O3 og O4: et år efter, at køretøjet er registreret første gang, og derefter hvert år. |

Kommissionens forslag

Ændring

—

Køretøjer i klasse M1, der er registreret som hyrevogne eller ambulancer; køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3, O3 og O4: et år efter, at køretøjet er registreret første gang, og derefter hvert år.

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Køretøjer i klasse T5, der hovedsageligt anvendes på offentlig vej: et år efter, at køretøjet er registreret første gang, derefter hvert år. |

Kommissionens forslag

Ændring

—

Køretøjer i klasse T5, der hovedsageligt anvendes på offentlig vej: et år efter, at køretøjet er registreret første gang, derefter hvert år.

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — led 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Andre køretøjsklasser: med intervaller, der fastsættes af den medlemsstat, hvor registreringen er sket. |

Kommissionens forslag

Ændring

—

Andre køretøjsklasser: med intervaller, der fastsættes af den medlemsstat, hvor registreringen er sket.

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Den enkelte medlemsstat kan frit vælge at give støtte til den tekniske kontrol, hvis ejeren af køretøjet vælger at reducere kontrolintervallet til et år. Støtteperioden begynder tidligst ti år efter første registrering af køretøjet. |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Den enkelte medlemsstat kan frit vælge at give støtte til den tekniske kontrol, hvis ejeren af køretøjet vælger at reducere kontrolintervallet til et år. Støtteperioden begynder tidligst ti år efter første registrering af køretøjet.

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  En medlemsstat kan kræve, at køretøjer tilhørende en hvilken som helst køretøjsklasse, som er registreret i denne medlemsstat, underkastes en hyppigere teknisk kontrol. |

Kommissionens forslag

Ændring

1b.
     
  En medlemsstat kan kræve, at køretøjer tilhørende en hvilken som helst køretøjsklasse, som er registreret i denne medlemsstat, underkastes en hyppigere teknisk kontrol.

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Hvis et køretøj i klasse M1 eller N1 har kørt 160 000  km eller derover på tidspunktet for den første tekniske kontrol, efter at køretøjet er registreret første gang, skal det underkastes en teknisk kontrol hvert år derefter. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

2.
     
  Hvis et køretøj i klasse M1 eller N1 har kørt 160 000  km eller derover på tidspunktet for den første tekniske kontrol, efter at køretøjet er registreret første gang, skal det underkastes en teknisk kontrol hvert år derefter.

udgår

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Indehaveren af registreringsattesten kan anmode synsvirksomheden eller i givet fald
  den kompetente myndighed
  om at foretage teknisk kontrol i en periode fra begyndelsen af den måned, der går forud for månedsdatoen, jf. stk. 1, og indtil udgangen af den anden måned efter denne dato, uden at datoen for den næste tekniske kontrol berøres. | 3.   Indehaveren af registreringsattesten kan anmode synsvirksomheden eller i givet fald
  de organer eller virksomheder, som er godkendt af staten og er underkastet dens tilsyn,
  om at foretage teknisk kontrol i en periode fra begyndelsen af den måned, der går forud for månedsdatoen, jf. stk. 1, og indtil udgangen af den anden måned efter denne dato, uden at datoen for den næste tekniske kontrol berøres. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Indehaveren af registreringsattesten kan anmode synsvirksomheden eller i givet fald
  den kompetente myndighed
  om at foretage teknisk kontrol i en periode fra begyndelsen af den måned, der går forud for månedsdatoen, jf. stk. 1, og indtil udgangen af den anden måned efter denne dato, uden at datoen for den næste tekniske kontrol berøres.

3.   Indehaveren af registreringsattesten kan anmode synsvirksomheden eller i givet fald
  de organer eller virksomheder, som er godkendt af staten og er underkastet dens tilsyn,
  om at foretage teknisk kontrol i en periode fra begyndelsen af den måned, der går forud for månedsdatoen, jf. stk. 1, og indtil udgangen af den anden måned efter denne dato, uden at datoen for den næste tekniske kontrol berøres.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | i tilfælde af en ændring af indehaveren af et køretøjs registreringsattest. |

Kommissionens forslag

Ændring

—

i tilfælde af en ændring af indehaveren af et køretøjs registreringsattest.

udgår

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | når et køretøj har kørt over 160 000  km. |

Kommissionens forslag

Ændring

—

når et køretøj har kørt over 160 000  km.

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Den tekniske kontrol skal omfatte de områder, der er omhandlet i bilag II, punkt 2. | 1.   Den tekniske kontrol skal
  mindst
  omfatte de områder, der er omhandlet i bilag II, punkt 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Den tekniske kontrol skal omfatte de områder, der er omhandlet i bilag II, punkt 2.

1.   Den tekniske kontrol skal
  mindst
  omfatte de områder, der er omhandlet i bilag II, punkt 2.

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   For hvert af de i stk. 1 nævnte områder skal medlemsstatens kompetente myndigheder eller synsvirksomheden foretage en teknisk kontrol, der mindst omfatter de punkter, som er anført i bilag II, punkt 3, og benytter den metode, der gælder for kontrol af de punkter. | 2.   For hvert af de i stk. 1 nævnte områder skal medlemsstatens kompetente myndigheder eller synsvirksomheden foretage en teknisk kontrol, der mindst omfatter de punkter, som er anført i bilag II, punkt 3, og benytter den metode, der gælder for kontrol af de punkter,
  eller en tilsvarende alternativ metode, der er godkendt af en kompetent myndighed
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   For hvert af de i stk. 1 nævnte områder skal medlemsstatens kompetente myndigheder eller synsvirksomheden foretage en teknisk kontrol, der mindst omfatter de punkter, som er anført i bilag II, punkt 3, og benytter den metode, der gælder for kontrol af de punkter.

2.   For hvert af de i stk. 1 nævnte områder skal medlemsstatens kompetente myndigheder eller synsvirksomheden foretage en teknisk kontrol, der mindst omfatter de punkter, som er anført i bilag II, punkt 3, og benytter den metode, der gælder for kontrol af de punkter,
  eller en tilsvarende alternativ metode, der er godkendt af en kompetent myndighed
  .

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, der har foretaget en teknisk kontrol af et køretøj, skal udstede en synsrapport for dette køretøj, og den skal mindst indeholde de elementer, der er fastsat i bilag IV. | 1.   Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, der har foretaget en teknisk kontrol af et køretøj, skal udstede en synsrapport for dette køretøj,
  der også skal være tilgængelig i elektronisk format,
  og den skal mindst indeholde de elementer, der er fastsat i bilag IV.
  Til det formål udarbejder Kommissionen en EU-standardformular til brug ved teknisk kontrol. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, der har foretaget en teknisk kontrol af et køretøj, skal udstede en synsrapport for dette køretøj, og den skal mindst indeholde de elementer, der er fastsat i bilag IV.

1.   Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, der har foretaget en teknisk kontrol af et køretøj, skal udstede en synsrapport for dette køretøj,
  der også skal være tilgængelig i elektronisk format,
  og den skal mindst indeholde de elementer, der er fastsat i bilag IV.
  Til det formål udarbejder Kommissionen en EU-standardformular til brug ved teknisk kontrol.

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed,
  skal
  give den person, der fremstiller køretøjet til syn, en synsrapport eller — såfremt synsrapporten
  udarbejdes
  elektronisk — en
  behørigt bekræftet
  udskrift af
  en sådan rapport
  . | 2.   
  Så snart den tekniske kontrol er fuldført på tilfredsstillende vis, skal
  synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, give den person, der fremstiller køretøjet til syn, en synsrapport eller — såfremt synsrapporten
  er i
  elektronisk
  form
  — en
  udskrift af synsresultaterne
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed,
  skal
  give den person, der fremstiller køretøjet til syn, en synsrapport eller — såfremt synsrapporten
  udarbejdes
  elektronisk — en
  behørigt bekræftet
  udskrift af
  en sådan rapport
  .

2.   
  Så snart den tekniske kontrol er fuldført på tilfredsstillende vis, skal
  synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, give den person, der fremstiller køretøjet til syn, en synsrapport eller — såfremt synsrapporten
  er i
  elektronisk
  form
  — en
  udskrift af synsresultaterne
  .

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Når en ansøgning om omregistrering af et køretøj modtages, og køretøjet hidrører fra en anden medlemsstat, anerkender registreringsmyndighederne køretøjets synsrapport, så snart dens gyldighed er blevet kontrolleret på tidspunktet for omregistreringen. Denne anerkendelse gælder for samme periode som synsrapportens oprindelige gyldighedsperiode, medmindre den oprindelige gyldighedsperiode strækker sig ud over den maksimale lovlige varighed i den medlemsstat, hvor køretøjet omregistreres. I så fald ændres gyldigheden bagud og beregnes fra den dato, hvor den oprindelige synsrapport blev udstedt for køretøjet. Inden anvendelsesdatoen for denne forordning underretter medlemsstaterne hinanden om formatet for den synsrapport, der anerkendes af deres respektive kompetente myndigheder, og udveksler vejledninger om, hvorledes ægtheden kontrolleres. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Når en ansøgning om omregistrering af et køretøj modtages, og køretøjet hidrører fra en anden medlemsstat, anerkender registreringsmyndighederne køretøjets synsrapport, så snart dens gyldighed er blevet kontrolleret på tidspunktet for omregistreringen. Denne anerkendelse gælder for samme periode som synsrapportens oprindelige gyldighedsperiode, medmindre den oprindelige gyldighedsperiode strækker sig ud over den maksimale lovlige varighed i den medlemsstat, hvor køretøjet omregistreres. I så fald ændres gyldigheden bagud og beregnes fra den dato, hvor den oprindelige synsrapport blev udstedt for køretøjet. Inden anvendelsesdatoen for denne forordning underretter medlemsstaterne hinanden om formatet for den synsrapport, der anerkendes af deres respektive kompetente myndigheder, og udveksler vejledninger om, hvorledes ægtheden kontrolleres.

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Med henblik på at kontrollere kilometertallet skal inspektøren pålægge den person, der fremstiller køretøjet til syn, at forelægge den synsrapport, der er udstedt efter den foregående tekniske kontrol,
  medmindre denne oplysning
  er fremsendt elektronisk efter den foregående tekniske kontrol. | 4.   Med henblik på
  , såfremt køretøjet har en kilometertæller,
  at kontrollere kilometertallet skal inspektøren pålægge den person, der fremstiller køretøjet til syn, at forelægge den synsrapport, der er udstedt efter den foregående tekniske kontrol,
  hvis oplysningen om kilometertallet ikke
  er fremsendt elektronisk efter den foregående tekniske kontrol,
  og hvis rapporten endnu ikke forefindes i elektronisk form
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

4.   Med henblik på at kontrollere kilometertallet skal inspektøren pålægge den person, der fremstiller køretøjet til syn, at forelægge den synsrapport, der er udstedt efter den foregående tekniske kontrol,
  medmindre denne oplysning
  er fremsendt elektronisk efter den foregående tekniske kontrol.

4.   Med henblik på
  , såfremt køretøjet har en kilometertæller,
  at kontrollere kilometertallet skal inspektøren pålægge den person, der fremstiller køretøjet til syn, at forelægge den synsrapport, der er udstedt efter den foregående tekniske kontrol,
  hvis oplysningen om kilometertallet ikke
  er fremsendt elektronisk efter den foregående tekniske kontrol,
  og hvis rapporten endnu ikke forefindes i elektronisk form
  .

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Resultaterne af den tekniske kontrol skal meddeles til registreringsmyndigheden. Denne meddelelse skal indeholde de oplysninger, der er nævnt i synsrapporten. | 5.   Resultaterne af den tekniske kontrol skal
  straks
  meddeles
  elektronisk
  til registreringsmyndigheden. Denne meddelelse skal indeholde de oplysninger, der er nævnt i synsrapporten. |

Kommissionens forslag

Ændring

5.   Resultaterne af den tekniske kontrol skal meddeles til registreringsmyndigheden. Denne meddelelse skal indeholde de oplysninger, der er nævnt i synsrapporten.

5.   Resultaterne af den tekniske kontrol skal
  straks
  meddeles
  elektronisk
  til registreringsmyndigheden. Denne meddelelse skal indeholde de oplysninger, der er nævnt i synsrapporten.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Er der tale om væsentlige mangler,
  træffer
  den kompetente myndighed afgørelse om, på hvilke betingelser køretøjet kan anvendes, indtil det på ny underkastes en teknisk kontrol. Sidstnævnte tekniske kontrol skal finde sted senest seks uger efter den første kontrol. | 2.   Er der tale om væsentlige mangler,
  kan
  den
  nationale
  kompetente myndighed
  træffe
  afgørelse om, på hvilke betingelser køretøjet kan anvendes, indtil det på ny underkastes en teknisk kontrol. Sidstnævnte tekniske kontrol skal finde sted senest seks uger efter den første kontrol. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Er der tale om væsentlige mangler,
  træffer
  den kompetente myndighed afgørelse om, på hvilke betingelser køretøjet kan anvendes, indtil det på ny underkastes en teknisk kontrol. Sidstnævnte tekniske kontrol skal finde sted senest seks uger efter den første kontrol.

2.   Er der tale om væsentlige mangler,
  kan
  den
  nationale
  kompetente myndighed
  træffe
  afgørelse om, på hvilke betingelser køretøjet kan anvendes, indtil det på ny underkastes en teknisk kontrol. Sidstnævnte tekniske kontrol skal finde sted senest seks uger efter den første kontrol.

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Er der tale om farlige mangler,
  må køretøjet ikke anvendes på offentligt tilgængelige veje og dets registrering tilbagekaldes i henhold til artikel 3a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv XXX om ændring af Rådets direktiv 1999/37/EF om registreringsdokumenter for motorkøretøjer
  , indtil
  manglerne
  er udbedret
  , og en ny synsrapport udstedes, hvori det attesteres, at køretøjet opfylder de tekniske forskrifter
  . | 3.   Er der tale om farlige mangler,
  kan medlemsstaten eller de kompetente myndigheder forhindre eller begrænse anvendelsen af køretøjet på offentlig vej
  , indtil
  eventuelle
  farlige
  mangler
  er udbedret. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Er der tale om farlige mangler,
  må køretøjet ikke anvendes på offentligt tilgængelige veje og dets registrering tilbagekaldes i henhold til artikel 3a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv XXX om ændring af Rådets direktiv 1999/37/EF om registreringsdokumenter for motorkøretøjer
  , indtil
  manglerne
  er udbedret
  , og en ny synsrapport udstedes, hvori det attesteres, at køretøjet opfylder de tekniske forskrifter
  .

3.   Er der tale om farlige mangler,
  kan medlemsstaten eller de kompetente myndigheder forhindre eller begrænse anvendelsen af køretøjet på offentlig vej
  , indtil
  eventuelle
  farlige
  mangler
  er udbedret.

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, i den medlemsstat, der har foretaget en teknisk kontrol af et køretøj registreret på dens område, skal udstede en attest til køretøjer, som er godkendt efter kontrollen. På attesten angives datoen for den næste tekniske kontrol. | Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, i den medlemsstat, der har foretaget en teknisk kontrol af et køretøj registreret på dens område, skal udstede en attest til køretøjer, som er godkendt efter kontrollen. På attesten angives datoen for den næste tekniske kontrol.
  Det er ikke nødvendigt at udstede en attest for den tekniske kontrol, hvis det er muligt i registreringsattesten at anføre, at kontrollen er blevet gennemført, og datoen for den næste tekniske kontrol. |

Kommissionens forslag

Ændring

Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, i den medlemsstat, der har foretaget en teknisk kontrol af et køretøj registreret på dens område, skal udstede en attest til køretøjer, som er godkendt efter kontrollen. På attesten angives datoen for den næste tekniske kontrol.

Synsvirksomheden, eller i givet fald den kompetente myndighed, i den medlemsstat, der har foretaget en teknisk kontrol af et køretøj registreret på dens område, skal udstede en attest til køretøjer, som er godkendt efter kontrollen. På attesten angives datoen for den næste tekniske kontrol.
  Det er ikke nødvendigt at udstede en attest for den tekniske kontrol, hvis det er muligt i registreringsattesten at anføre, at kontrollen er blevet gennemført, og datoen for den næste tekniske kontrol.

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Tilhører det kontrollerede køretøj en køretøjsklasse, som ikke er underlagt registrering i den medlemsstat, hvor det er i drift, opsættes synsattesten på et synligt sted på køretøjet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Tilhører det kontrollerede køretøj en køretøjsklasse, som ikke er underlagt registrering i den medlemsstat, hvor det er i drift, opsættes synsattesten på et synligt sted på køretøjet.

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hver medlemsstat anerkender den attest, der er udstedt efter stk. 1. | Hver medlemsstat anerkender den attest, der er udstedt
  af en anden medlemsstat
  efter stk. 1,
  eller en dertil svarende påtegning i køretøjets registreringsbevis, hvis den er udstedt til et køretøj, der er registreret i den pågældende medlemsstat
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Hver medlemsstat anerkender den attest, der er udstedt efter stk. 1.

Hver medlemsstat anerkender den attest, der er udstedt
  af en anden medlemsstat
  efter stk. 1,
  eller en dertil svarende påtegning i køretøjets registreringsbevis, hvis den er udstedt til et køretøj, der er registreret i den pågældende medlemsstat
  .

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Prøvningsfaciliteter og –udstyr, som benyttes til at foretage teknisk kontrol, skal opfylde de tekniske mindstekrav, der er fastsat i bilag V. | 1.   Prøvningsfaciliteter og –udstyr, som benyttes til at foretage teknisk kontrol, skal
  mindst
  opfylde de tekniske mindstekrav, der er fastsat i bilag V. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Prøvningsfaciliteter og –udstyr, som benyttes til at foretage teknisk kontrol, skal opfylde de tekniske mindstekrav, der er fastsat i bilag V.

1.   Prøvningsfaciliteter og –udstyr, som benyttes til at foretage teknisk kontrol, skal
  mindst
  opfylde de tekniske mindstekrav, der er fastsat i bilag V.

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Synsvirksomheder, hvor inspektører udfører teknisk kontrol, skal godkendes af en medlemsstat eller af dens kompetente myndighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Synsvirksomheder, hvor inspektører udfører teknisk kontrol, skal godkendes af en medlemsstat eller af dens kompetente myndighed.

Ændring 74

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Synsvirksomheder, der allerede er godkendt af medlemsstaterne før denne forordnings ikrafttræden, skal efter en periode på mindst fem år fra denne forordnings ikrafttræden igen kontrolleres i henseende til, om de opfylder minimumsstandarderne. |

Kommissionens forslag

Ændring

1b.
     
  Synsvirksomheder, der allerede er godkendt af medlemsstaterne før denne forordnings ikrafttræden, skal efter en periode på mindst fem år fra denne forordnings ikrafttræden igen kontrolleres i henseende til, om de opfylder minimumsstandarderne.

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  For at opfylde mindstekravene med hensyn til kvalitetsstyring skal synsvirksomhederne opfylde kravene i den medlemsstat, der har udstedt godkendelsen. Synsvirksomhederne sikrer, at køretøjskontrollen er objektiv og af høj kvalitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  For at opfylde mindstekravene med hensyn til kvalitetsstyring skal synsvirksomhederne opfylde kravene i den medlemsstat, der har udstedt godkendelsen. Synsvirksomhederne sikrer, at køretøjskontrollen er objektiv og af høj kvalitet.

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Teknisk kontrol skal udføres af inspektører, som opfylder mindstekravene til kompetence og uddannelse, der er fastsat i bilag VI. | 1.   Teknisk kontrol skal udføres af inspektører, som opfylder mindstekravene til kompetence og uddannelse, der er fastsat i bilag VI.
  Medlemsstaterne kan fastsætte yderligere krav til kompetence og uddannelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Teknisk kontrol skal udføres af inspektører, som opfylder mindstekravene til kompetence og uddannelse, der er fastsat i bilag VI.

1.   Teknisk kontrol skal udføres af inspektører, som opfylder mindstekravene til kompetence og uddannelse, der er fastsat i bilag VI.
  Medlemsstaterne kan fastsætte yderligere krav til kompetence og uddannelse.

Ændring 77

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterne foreskriver passende uddannelse af inspektørerne i overensstemmelse med kvalifikationskravene. |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Medlemsstaterne foreskriver passende uddannelse af inspektørerne i overensstemmelse med kvalifikationskravene.

Ændring 78

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Medlemsstaterne
  udsteder et certifikat til inspektører, som opfylder mindstekravene til kompetence og uddannelse. Dette certifikat skal mindst indeholde de oplysninger, der er nævnt i bilag VI, punkt 3. | 2.   
  De kompetente myndigheder eller, hvor det er relevant, godkendte uddannelsescentre
  udsteder et certifikat til inspektører, som opfylder mindstekravene til kompetence og uddannelse. Dette certifikat skal mindst indeholde de oplysninger, der er nævnt i bilag VI, punkt 3. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   
  Medlemsstaterne
  udsteder et certifikat til inspektører, som opfylder mindstekravene til kompetence og uddannelse. Dette certifikat skal mindst indeholde de oplysninger, der er nævnt i bilag VI, punkt 3.

2.   
  De kompetente myndigheder eller, hvor det er relevant, godkendte uddannelsescentre
  udsteder et certifikat til inspektører, som opfylder mindstekravene til kompetence og uddannelse. Dette certifikat skal mindst indeholde de oplysninger, der er nævnt i bilag VI, punkt 3.

Ændring 79

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Inspektører, der er ansat af medlemsstaternes kompetente myndigheder eller en synsvirksomhed på den dag, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, er undtaget fra kravene i bilag VI, punkt 1. Medlemsstaterne skal udstede et overensstemmelsescertifikat til disse inspektører. | 3.   Inspektører, der er ansat
  eller godkendt
  af medlemsstaternes kompetente myndigheder eller en synsvirksomhed på den dag, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, er undtaget fra kravene i bilag VI, punkt 1. Medlemsstaterne skal udstede et overensstemmelsescertifikat til disse inspektører. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Inspektører, der er ansat af medlemsstaternes kompetente myndigheder eller en synsvirksomhed på den dag, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, er undtaget fra kravene i bilag VI, punkt 1. Medlemsstaterne skal udstede et overensstemmelsescertifikat til disse inspektører.

3.   Inspektører, der er ansat
  eller godkendt
  af medlemsstaternes kompetente myndigheder eller en synsvirksomhed på den dag, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, er undtaget fra kravene i bilag VI, punkt 1. Medlemsstaterne skal udstede et overensstemmelsescertifikat til disse inspektører.

Ændring 80

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  En person, der har udført reparationer på eller vedligeholdelse af et køretøj, må ikke optræde som inspektør ved den efterfølgende periodiske tekniske kontrol af samme køretøj, medmindre det tilsynsførende organ med fuld tilfredshed har konstateret, at der er garanti for objektivitet på et højt niveau. Medlemsstaterne kan foreskrive strengere krav vedrørende adskillelsen af aktiviteterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

4a.
     
  En person, der har udført reparationer på eller vedligeholdelse af et køretøj, må ikke optræde som inspektør ved den efterfølgende periodiske tekniske kontrol af samme køretøj, medmindre det tilsynsførende organ med fuld tilfredshed har konstateret, at der er garanti for objektivitet på et højt niveau. Medlemsstaterne kan foreskrive strengere krav vedrørende adskillelsen af aktiviteterne.

Ændring 81

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Synsvirksomheden oplyser den person, der fremstiller køretøjet til syn, om de
  reparationer, der er behov for at udføre
  , og synsresultatet må ikke ændres af forretningsmæssige hensyn. | 5.   Synsvirksomheden oplyser den person
  eller det værksted
  , der fremstiller køretøjet til syn, om de
  mangler der er konstateret ved køretøjet
  , og synsresultatet må ikke ændres af forretningsmæssige hensyn. |

Kommissionens forslag

Ændring

5.   Synsvirksomheden oplyser den person, der fremstiller køretøjet til syn, om de
  reparationer, der er behov for at udføre
  , og synsresultatet må ikke ændres af forretningsmæssige hensyn.

5.   Synsvirksomheden oplyser den person
  eller det værksted
  , der fremstiller køretøjet til syn, om de
  mangler der er konstateret ved køretøjet
  , og synsresultatet må ikke ændres af forretningsmæssige hensyn.

Ændring 82

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Den enkelte medlemsstat sikrer, at der føres tilsyn med synsvirksomheder på dens område. |

Kommissionens forslag

Ændring

Den enkelte medlemsstat sikrer, at der føres tilsyn med synsvirksomheder på dens område.

Ændring 83

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Synsvirksomheder, som drives direkte af en
  kompetent
  myndighed, undtages fra kravene om godkendelse og tilsyn. | 2.   Synsvirksomheder, som drives direkte af en
  medlemsstats kompetente
  myndighed, undtages fra kravene om godkendelse og tilsyn. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Synsvirksomheder, som drives direkte af en
  kompetent
  myndighed, undtages fra kravene om godkendelse og tilsyn.

2.   Synsvirksomheder, som drives direkte af en
  medlemsstats kompetente
  myndighed, undtages fra kravene om godkendelse og tilsyn.

Ændring 84

Forslag til forordning

Artikel 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen undersøger
  gennemførligheden af og omkostninger og fordele ved at
  oprette en elektronisk informationsplatform for køretøjer med henblik på at udveksle oplysninger om data vedrørende teknisk kontrol mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder med ansvar for kontrol, registrering og godkendelse af køretøjer samt synsvirksomheder og bilfabrikanter. | Kommissionen undersøger
  , hvordan man mest effektivt kan
  oprette en elektronisk informationsplatform for køretøjer
  ved at udnytte eksisterende og allerede implementerede it-løsninger vedrørende international dataudveksling for at minimere omkostninger og undgå dobbeltarbejde. I forbindelse med undersøgelsen overvejes, hvordan de eksisterende nationale systemer forbindes bedst
  med henblik på at udveksle oplysninger om data vedrørende teknisk kontrol
  og kilometertal
  mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder med ansvar for kontrol, registrering og godkendelse af køretøjer samt synsvirksomheder, prøvningsudstyrsfabrikanter og bilfabrikanter. |
| | Kommissionen kontrollerer desuden indsamlingen og lagringen af eksisterende sikkerhedsrelaterede data vedrørende alvorligt forulykkede køretøjer. Disse data bør som minimum omfatte oplysninger om udskiftede og reparerede sikkerhedsrelaterede komponenter. |
| | Disse oplysninger om et køretøjs historie bør gøres tilgængelige dels for inspektører, der kontrollerer det pågældende køretøj, dels i anonym form for medlemsstaterne til brug ved planlægning og gennemførelse af foranstaltninger, som skal øge trafiksikkerheden, og også for indehaveren af registreringsattesten eller indehaveren af køretøjet. |
| Den
  forelægger og evaluerer på grundlag af denne undersøgelse forskellige politiske løsningsmodeller og herunder muligheden for at fjerne kravet om synsattest som omhandlet i artikel 10. Senest to år efter den dag, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af denne undersøgelse, og den ledsages om fornødent af et lovforslag. | Kommissionen
  forelægger og evaluerer på grundlag af denne undersøgelse forskellige politiske løsningsmodeller og herunder muligheden for at fjerne kravet om en synsattest som omhandlet i artikel 10
  og for at indføre et system til udveksling mellem medlemsstaterne af oplysninger om kilometertal og køretøjets ulykkeshistorie i forbindelse med salg på tværs af grænserne
  . Senest to år efter den dag, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af denne undersøgelse, og den ledsages om fornødent af et lovforslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen undersøger
  gennemførligheden af og omkostninger og fordele ved at
  oprette en elektronisk informationsplatform for køretøjer med henblik på at udveksle oplysninger om data vedrørende teknisk kontrol mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder med ansvar for kontrol, registrering og godkendelse af køretøjer samt synsvirksomheder og bilfabrikanter.

Kommissionen undersøger
  , hvordan man mest effektivt kan
  oprette en elektronisk informationsplatform for køretøjer
  ved at udnytte eksisterende og allerede implementerede it-løsninger vedrørende international dataudveksling for at minimere omkostninger og undgå dobbeltarbejde. I forbindelse med undersøgelsen overvejes, hvordan de eksisterende nationale systemer forbindes bedst
  med henblik på at udveksle oplysninger om data vedrørende teknisk kontrol
  og kilometertal
  mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder med ansvar for kontrol, registrering og godkendelse af køretøjer samt synsvirksomheder, prøvningsudstyrsfabrikanter og bilfabrikanter.

Kommissionen kontrollerer desuden indsamlingen og lagringen af eksisterende sikkerhedsrelaterede data vedrørende alvorligt forulykkede køretøjer. Disse data bør som minimum omfatte oplysninger om udskiftede og reparerede sikkerhedsrelaterede komponenter.

Disse oplysninger om et køretøjs historie bør gøres tilgængelige dels for inspektører, der kontrollerer det pågældende køretøj, dels i anonym form for medlemsstaterne til brug ved planlægning og gennemførelse af foranstaltninger, som skal øge trafiksikkerheden, og også for indehaveren af registreringsattesten eller indehaveren af køretøjet.

Den
  forelægger og evaluerer på grundlag af denne undersøgelse forskellige politiske løsningsmodeller og herunder muligheden for at fjerne kravet om synsattest som omhandlet i artikel 10. Senest to år efter den dag, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af denne undersøgelse, og den ledsages om fornødent af et lovforslag.

Kommissionen
  forelægger og evaluerer på grundlag af denne undersøgelse forskellige politiske løsningsmodeller og herunder muligheden for at fjerne kravet om en synsattest som omhandlet i artikel 10
  og for at indføre et system til udveksling mellem medlemsstaterne af oplysninger om kilometertal og køretøjets ulykkeshistorie i forbindelse med salg på tværs af grænserne
  . Senest to år efter den dag, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af denne undersøgelse, og den ledsages om fornødent af et lovforslag.

Ændring 85

Forslag til forordning

Artikel 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen skal have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til

  artikel 19

  med henblik på: | Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med

  artikel 18 vedrørende ajourføring af
  : |
| — | at ajourføre artikel 2, stk. 1, og artikel 5, stk. 1 og 2, for at tage hensyn til ændringer mht. køretøjsklasser som følge af ændringer i den lovgivning, der er omhandlet i
  artikel 3, stk. 1 |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen skal have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til

  artikel 19

  med henblik på:

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med

  artikel 18 vedrørende ajourføring af
  :

—

at ajourføre artikel 2, stk. 1, og artikel 5, stk. 1 og 2, for at tage hensyn til ændringer mht. køretøjsklasser som følge af ændringer i den lovgivning, der er omhandlet i
  artikel 3, stk. 1

| a) | betegnelserne for køretøjsklasser i
  artikel 2, stk. 1, og artikel 5, stk. 1 og 2,
  i tilfælde af
  ændringer mht. køretøjsklasser som følge af ændringer i lovgivningen om typegodkendelse, der er omhandlet i
  artikel 2, stk. 1, uden at berøre kontrollens omfang og hyppighed |
| --- | --- |

a)

betegnelserne for køretøjsklasser i
  artikel 2, stk. 1, og artikel 5, stk. 1 og 2,
  i tilfælde af
  ændringer mht. køretøjsklasser som følge af ændringer i lovgivningen om typegodkendelse, der er omhandlet i
  artikel 2, stk. 1, uden at berøre kontrollens omfang og hyppighed

| — | at tilpasse bilagene i lyset af den tekniske udvikling eller for at tage højde for ændringer i international lovgivning eller EU-lovgivningen
  . |
| --- | --- |

—

at tilpasse bilagene i lyset af den tekniske udvikling eller for at tage højde for ændringer i international lovgivning eller EU-lovgivningen
  .

| b) | bilag II, nr. 3, for så vidt angår metoder og årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes, og af bilag V i tilfælde af forbedrede og mere effektive kontrolmetoder samt af bilag I, hvis der er behov for yderligere oplysninger for at gennemføre den tekniske kontrol |
| --- | --- |

b)

bilag II, nr. 3, for så vidt angår metoder og årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes, og af bilag V i tilfælde af forbedrede og mere effektive kontrolmetoder samt af bilag I, hvis der er behov for yderligere oplysninger for at gennemføre den tekniske kontrol

| c) | bilag II, nr. 3, for så vidt angår listen over kontrolpunkter, metoder og årsager til fejl, og af bilag V for at bringe dem i overensstemmelse med udviklingen af Unionens sikkerheds- og miljølovgivning, samt af bilag I, hvis der er behov for yderligere oplysninger for at gennemføre den tekniske kontrol. |
| --- | --- |

c)

bilag II, nr. 3, for så vidt angår listen over kontrolpunkter, metoder og årsager til fejl, og af bilag V for at bringe dem i overensstemmelse med udviklingen af Unionens sikkerheds- og miljølovgivning, samt af bilag I, hvis der er behov for yderligere oplysninger for at gennemføre den tekniske kontrol.

Ændring 86

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  De delegerede beføjelser i
  artikel 17 tillægges Kommissionen
  i
  en
  ubegrænset
  periode fra [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse]. | 2.   
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 17, tillægges Kommissionen
  for
  en periode
  på fem år
  fra [datoen for denne forordnings ikrafttræden].
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlament eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   
  De delegerede beføjelser i
  artikel 17 tillægges Kommissionen
  i
  en
  ubegrænset
  periode fra [datoen for denne forordnings ikrafttrædelse].

2.   
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 17, tillægges Kommissionen
  for
  en periode
  på fem år
  fra [datoen for denne forordnings ikrafttræden].
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlament eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Ændring 87

Forslag til forordning

Artikel 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 18a |
| | Rapport om to- og trehjulede køretøjer |
| | Senest [tre år fra datoen for offentliggørelsen af denne forordning] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om at lade to- og trehjulede køretøjer blive omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Rapporten skal indeholde en vurdering af trafiksikkerhedssituationen i Unionen for den køretøjsklasse. Kommissionen skal navnlig sammenligne trafiksikkerhedsresultater for denne køretøjsklasse i de medlemsstater, der gennemfører teknisk kontrol af den, med trafiksikkerhedsresultater fra de medlemsstater, som ikke foretager teknisk kontrol af den køretøjsklasse, med henblik på at vurdere, hvorvidt teknisk kontrol af to- og trehjulede køretøjer er proportionel med de mål, der er fastsat for trafiksikkerheden. Rapporten ledsages, hvis det er relevant, af lovgivningsmæssige forslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 18a

Rapport om to- og trehjulede køretøjer

Senest [tre år fra datoen for offentliggørelsen af denne forordning] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om at lade to- og trehjulede køretøjer blive omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Rapporten skal indeholde en vurdering af trafiksikkerhedssituationen i Unionen for den køretøjsklasse. Kommissionen skal navnlig sammenligne trafiksikkerhedsresultater for denne køretøjsklasse i de medlemsstater, der gennemfører teknisk kontrol af den, med trafiksikkerhedsresultater fra de medlemsstater, som ikke foretager teknisk kontrol af den køretøjsklasse, med henblik på at vurdere, hvorvidt teknisk kontrol af to- og trehjulede køretøjer er proportionel med de mål, der er fastsat for trafiksikkerheden. Rapporten ledsages, hvis det er relevant, af lovgivningsmæssige forslag.

Ændring 110

Forslag til forordning

Artikel 18 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 18b |
| | Indberetning |
| | Senest [fem år fra datoen for offentliggørelsen af denne forordning] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og virkningerne af denne forordning, navnlig hvad angår kontrolhyppigheden, harmoniseringsniveauet for den periodiske tekniske kontrol og effektiviteten af bestemmelserne om den gensidige anerkendelse af synsrapporter i forbindelse med registrering af køretøjer fra en anden medlemsstat. Rapporten skal ligeledes vurdere, om der er opnået en passende grad af harmonisering til gennemførelse af fuldstændig gensidig anerkendelse af synsrapporter i hele Unionen, og om der er behov for højere europæiske standarder for at nå dette mål. Rapporten ledsages, hvis det er relevant, af lovgivningsmæssige forslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 18b

Indberetning

Senest [fem år fra datoen for offentliggørelsen af denne forordning] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og virkningerne af denne forordning, navnlig hvad angår kontrolhyppigheden, harmoniseringsniveauet for den periodiske tekniske kontrol og effektiviteten af bestemmelserne om den gensidige anerkendelse af synsrapporter i forbindelse med registrering af køretøjer fra en anden medlemsstat. Rapporten skal ligeledes vurdere, om der er opnået en passende grad af harmonisering til gennemførelse af fuldstændig gensidig anerkendelse af synsrapporter i hele Unionen, og om der er behov for højere europæiske standarder for at nå dette mål. Rapporten ledsages, hvis det er relevant, af lovgivningsmæssige forslag.

Ændring 88

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at manipulation af eller indgreb i en kilometertæller betragtes som en strafbar handling og straffes med sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen, har afskrækkende virkning og ikke må medføre forskelsbehandling. | 2.   Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger for
  såvel
  at sikre, at manipulation af eller indgreb i
  de komponenter og systemer i et køretøj, som har betydning for opfyldelsen af sikkerheds- og miljømæssige krav
  ,
  eller af eller i
  en kilometertæller betragtes som en strafbar handling og straffes med sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen, har afskrækkende virkning og ikke må medføre forskelsbehandling,
  som at sikre et korrekt kilometertal i hele køretøjets levetid
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at manipulation af eller indgreb i en kilometertæller betragtes som en strafbar handling og straffes med sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen, har afskrækkende virkning og ikke må medføre forskelsbehandling.

2.   Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger for
  såvel
  at sikre, at manipulation af eller indgreb i
  de komponenter og systemer i et køretøj, som har betydning for opfyldelsen af sikkerheds- og miljømæssige krav
  ,
  eller af eller i
  en kilometertæller betragtes som en strafbar handling og straffes med sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen, har afskrækkende virkning og ikke må medføre forskelsbehandling,
  som at sikre et korrekt kilometertal i hele køretøjets levetid
  .

Ændring 89

Forslag til forordning

Bilag I — nr. 5 — punkt 5.3 — led 8 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | Anbefalet dæktryk |

Kommissionens forslag

Ændring

—

Anbefalet dæktryk

Ændring 90

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 1 — afsnit 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Hvis det ikke er muligt at kontrollere et køretøj ved hjælp af den metode, der beskrives i dette bilag, kan synsvirksomheden udføre kontrollen ved hjælp af alternative metoder, som er godkendt skriftligt af den kompetente myndighed. Den kompetente myndighed skal være overbevist om, at sikkerheds- og miljømæssige standarder overholdes. |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis det ikke er muligt at kontrollere et køretøj ved hjælp af den metode, der beskrives i dette bilag, kan synsvirksomheden udføre kontrollen ved hjælp af alternative metoder, som er godkendt skriftligt af den kompetente myndighed. Den kompetente myndighed skal være overbevist om, at sikkerheds- og miljømæssige standarder overholdes.

Ændring 91

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 1.8 — litra a

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 1.8 | Bremsevæske |

Kommissionens forslag

1.8

Bremsevæske

Måling af kogepunktet eller vandindhold

| a) | Bremsevæskens kogepunkt for lavt
  eller vandindholdet for højt |
| --- | --- |

a)

Bremsevæskens kogepunkt for lavt
  eller vandindholdet for højt

| Ændring |
| --- |
| 1.8 | Bremsevæske |

Ændring

1.8

Bremsevæske

Måling af kogepunktet eller vandindhold

| a) | Bremsevæskens kogepunkt for lavt |
| --- | --- |

a)

Bremsevæskens kogepunkt for lavt

Ændring 92

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 3.3 — litra a

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 3.3. | Førerspejle eller spejlanordninger |

Kommissionens forslag

3.3.

Førerspejle eller spejlanordninger

Visuel inspektion.

| a) | Spejl eller anordning mangler eller er ikke monteret i henhold til kravene(1). |
| --- | --- |

a)

Spejl eller anordning mangler eller er ikke monteret i henhold til kravene(1).

| Ændring |
| --- |
| 3.3. | Førerspejle eller spejlanordninger |

Ændring

3.3.

Førerspejle eller spejlanordninger

Visuel inspektion.

| a) | Spejl eller anordning mangler eller er ikke monteret i henhold til kravene(1),
  herunder de krav, der er fastsat i direktiv 2007/38/EF om eftermontering af spejle på tunge lastvogne, som er indregistreret i Fællesskabet
  . |
| --- | --- |

a)

Spejl eller anordning mangler eller er ikke monteret i henhold til kravene(1),
  herunder de krav, der er fastsat i direktiv 2007/38/EF om eftermontering af spejle på tunge lastvogne, som er indregistreret i Fællesskabet
  .

Ændring 93

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 4.1.2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 4.1.2. | Indstilling |

Kommissionens forslag

4.1.2.

Indstilling

Undersøg hver forlygtes horisontale lysstråle ved nærlys ved hjælp af et lygteindstillingsapparat
  eller en skærm
  .

Forlygtes lysstråle overholder ikke de fastsatte grænseværdier i kravene(1).

| Ændring |
| --- |
| 4.1.2. | Indstilling |

Ændring

4.1.2.

Indstilling

Undersøg hver forlygtes horisontale
  og vertikale
  lysstråle ved nærlys ved hjælp af et lygteindstillingsapparat
  og elektronisk kontroludstyr med henblik på at kontrollere den dynamiske funktion, hvor det er relevant
  .

Forlygtes lysstråle overholder ikke de fastsatte grænseværdier i kravene(1).

Ændring 94

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 4.1.3

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 4.1.3. | Afbrydere |

Kommissionens forslag

4.1.3.

Afbrydere

Visuel inspektion og aktivering.

| a) | Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene(1) (Antal forlygter, der tænder samtidig). |
| --- | --- |

a)

Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene(1) (Antal forlygter, der tænder samtidig).

| b) | Betjeningsanordnings funktion forringet. |
| --- | --- |

b)

Betjeningsanordnings funktion forringet.

| Ændring |
| --- |
| 4.1.3. | Afbrydere |

Ændring

4.1.3.

Afbrydere

Visuel inspektion og aktivering
  samt anvendelse af elektronisk kontroludstyr, hvor det er hensigtsmæssigt
  .

| a) | Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene(1) (Antal forlygter, der tænder samtidig). |
| --- | --- |

a)

Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene(1) (Antal forlygter, der tænder samtidig).

| b) | Betjeningsanordnings funktion forringet. |
| --- | --- |

b)

Betjeningsanordnings funktion forringet.

Ændring 95

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 4.1.5

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 4.1.5. | Indstillingsanordning (hvis påbudt) |

Kommissionens forslag

4.1.5.

Indstillingsanordning (hvis påbudt)

Visuel inspektion og aktivering
  hvis muligt
  .

| a) | Anordning virker ikke. |
| --- | --- |

a)

Anordning virker ikke.

| b) | Manuel anordning kan ikke betjenes fra førersædet. |
| --- | --- |

b)

Manuel anordning kan ikke betjenes fra førersædet.

| Ændring |
| --- |
| 4.1.5. | Indstillingsanordning (hvis påbudt) |

Ændring

4.1.5.

Indstillingsanordning (hvis påbudt)

Visuel inspektion og aktivering
  samt anvendelse af elektronisk kontroludstyr, hvor det er hensigtsmæssigt
  .

| a) | Anordning virker ikke. |
| --- | --- |

a)

Anordning virker ikke.

| b) | Manuel anordning kan ikke betjenes fra førersædet. |
| --- | --- |

b)

Manuel anordning kan ikke betjenes fra førersædet.

Ændring 96

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 4.3.2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 4.3.2. | Afbrydere |

Kommissionens forslag

4.3.2.

Afbrydere

Visuel inspektion og aktivering.

| a) | Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene(1). |
| --- | --- |

a)

Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene(1).

| b) | Betjeningsanordnings funktion forringet. |
| --- | --- |

b)

Betjeningsanordnings funktion forringet.

| Ændring |
| --- |
| 4.3.2 | Stoplygter –
  afbrydere
  til katastrofebremselys |

Ændring

4.3.2

Stoplygter –
  afbrydere
  til katastrofebremselys

Visuel inspektion og aktivering
  ved hjælp af elektronisk kontroludstyr, der kan ændre inputværdien for bremsepedalføleren, og visuel kontrol af, at katastrofebremselyset fungerer korrekt
  .

| a) | Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene(1). |
| --- | --- |

a)

Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene(1).

| b) | Betjeningsanordnings funktion forringet. |
| --- | --- |

b)

Betjeningsanordnings funktion forringet.

| ba) | Katastrofebremselyset fungerer ikke eller fungerer ikke korrekt |
| --- | --- |

ba)

Katastrofebremselyset fungerer ikke eller fungerer ikke korrekt

Ændring 97

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 4.5.2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 4.5.2 | Indstilling (X)(2) |

Kommissionens forslag

4.5.2

Indstilling (X)(2)

Ved aktivering og brug af lygteindstillingsapparat.

Fortågelygtes horisontale indstilling forkert, når lysstrålen har lys-/mørkegrænse.

| Ændring |
| --- |
| 4.5.2 | Indstilling (X)(2) |

Ændring

4.5.2

Indstilling (X)(2)

Ved aktivering og brug af lygteindstillingsapparat.

Fortågelygtes horisontale
  og vertikale
  indstilling forkert, når lysstrålen har lys-/mørkegrænse.

Ændring 98

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 5.2.2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 5.2.2. | Hjul |

Kommissionens forslag

5.2.2.

Hjul

Visuel inspektion af begge sider af hvert hjul, når køretøjet står over en grav eller på en lift.

| a) | Ethvert brud eller svejsning defekt. |
| --- | --- |

a)

Ethvert brud eller svejsning defekt.

(...)

| Ændring |
| --- |
| 5.2.2. | Hjul |

Ændring

5.2.2.

Hjul

Visuel inspektion af begge sider af hvert hjul, når køretøjet står over en grav eller på en lift.

| a) | Ethvert brud eller svejsning defekt. |
| --- | --- |

a)

Ethvert brud eller svejsning defekt.

(...)

| da) | Hjul ikke kompatibelt med hjulnav. |
| --- | --- |

da)

Hjul ikke kompatibelt med hjulnav.

Ændring 99

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 5.2.3 — kolonne 2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 5.2.3. | Dæk |

Kommissionens forslag

5.2.3.

Dæk

Visuel inspektion af hele dækket ved enten at rotere hjulet, når det er fri fra jorden, og køretøjet står over en grav eller på en lift, eller ved at rulle køretøjet baglæns og forlæns over en grav.

| Ændring |
| --- |
| 5.2.3. | Dæk |

Ændring

5.2.3.

Dæk

Visuel inspektion af hele dækket ved enten at rotere hjulet, når det er fri fra jorden, og køretøjet står over en grav eller på en lift, eller ved at rulle køretøjet baglæns og forlæns over en grav.

Brug et manometer til at måle dæktrykket, og sammenlign værdien med producentens værdier.

Ændring 100

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 8.2.1.2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 8.2.1.2 | Emission af forurenende luftarter |

Kommissionens forslag

8.2.1.2

Emission af forurenende luftarter

Måling ved hjælp af en udstødningsgasanalysator i overensstemmelse med kravene(1).
  Alternativt kan kontrollen af emissionssystemet på
  køretøjer, der er udstyret med et
  egnet egendiagnosesystem, udføres ved at foretage en relevant aflæsning af egendiagnosesystemet og kontrollere, at egendiagnosesystemet fungerer korrekt, i stedet for at foretage emissionsmålinger
  med motoren i tomgang i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger og andre krav(1).

| a) | Enten overstiger emissionen af forurenende luftarter de specifikke niveauer, som fabrikanten har angivet, |
| --- | --- |

a)

Enten overstiger emissionen af forurenende luftarter de specifikke niveauer, som fabrikanten har angivet,

| b) | eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen, |
| --- | --- |

b)

eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen,

| | i) | for køretøjer, der ikke har et avanceret emissionskontrolsystem, |
| --- | --- | --- |

i)

for køretøjer, der ikke har et avanceret emissionskontrolsystem,

| | | — | 4,5  %, eller |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, eller

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1). |
| --- | --- | --- |

i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1).

| | ii) | for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem, |
| --- | --- | --- |

ii)

for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem,

| | | — | med motoren i tomgang: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,5  %

| | | — | ved høj tomgangshastighed: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,3  %

| | | eller |
| --- | --- | --- |

eller

| | | — | med motoren i tomgang: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,3  %6

| | | — | ved høj tomgangshastighed: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,2  %

| | | i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1). |
| --- | --- | --- |

i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1).

| c) | Lambda uden for området 1 ±0,03 eller ikke i overensstemmelse med fabrikantens anvisning. |
| --- | --- |

c)

Lambda uden for området 1 ±0,03 eller ikke i overensstemmelse med fabrikantens anvisning.

| d) | Aflæsning af egendiagnosesystemet viser en alvorlig fejl. |
| --- | --- |

d)

Aflæsning af egendiagnosesystemet viser en alvorlig fejl.

| Ændring |
| --- |
| 8.2.1.2 | Emission af forurenende luftarter |

Ændring

8.2.1.2

Emission af forurenende luftarter

Måling ved hjælp af en udstødningsgasanalysator i overensstemmelse med kravene(1).
  Prøvning ved udstødningsrøret skal altid være standardmetoden til måling af udstødningsemissioner, selv om den kombineres med OBD.

| a) | Enten overstiger emissionen af forurenende luftarter de specifikke niveauer, som fabrikanten har angivet, |
| --- | --- |

a)

Enten overstiger emissionen af forurenende luftarter de specifikke niveauer, som fabrikanten har angivet,

For
  køretøjer, der er udstyret med et
  OBD i henhold til kravene(1), aflæsning af OBD-oplysninger og kontrol (parathed) af, at OBD-systemet fungerer korrekt
  med motoren i tomgang i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger og andre krav(1).

Måling af NOx-niveauer ved hjælp af egnet udstyr/en hensigtsmæssigt udstyret gasanalysator ved hjælp af nuværende metoder til prøvning ved udstødningsrøret.

| b) | eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen, |
| --- | --- |

b)

eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen,

| | i) | for køretøjer, der ikke har et avanceret emissionskontrolsystem, |
| --- | --- | --- |

i)

for køretøjer, der ikke har et avanceret emissionskontrolsystem,

| | | — | 4,5  %, eller |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, eller

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1). |
| --- | --- | --- |

i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1).

| | ii) | for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem, |
| --- | --- | --- |

ii)

for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem,

| | | — | med motoren i tomgang: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,5  %

| | | — | ved høj tomgangshastighed: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,3  %

| | | eller |
| --- | --- | --- |

eller

| | | — | med motoren i tomgang: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,3  %6

| | | — | ved høj tomgangshastighed: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,2  %

| | | eller |
| --- | --- | --- |

eller

| | | — | med motoren i tomgang: 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,2  %

   (6a)

| | | — | ved høj tomgangshastighed: 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,1  %

   (6a)

| | | i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1). |
| --- | --- | --- |

i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1).

| c) | Lambda uden for området 1 ±0,03 eller ikke i overensstemmelse med fabrikantens anvisning. |
| --- | --- |

c)

Lambda uden for området 1 ±0,03 eller ikke i overensstemmelse med fabrikantens anvisning.

| d) | Aflæsning af egendiagnosesystemet viser en alvorlig fejl
  med motoren i tomgang
  . |
| --- | --- |

d)

Aflæsning af egendiagnosesystemet viser en alvorlig fejl
  med motoren i tomgang
  .

NOx-niveauet er ikke i overensstemmelse med kravene eller overstiger de specifikke niveauer, som fabrikanten har oplyst.

Ændring 101

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 3 — punkt 8.2.2.2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 8.2.2.2 | Tæthed |

Kommissionens forslag

8.2.2.2

Tæthed

Køretøjer, der er registreret eller taget i brug inden 1. januar 1980, er undtaget fra dette krav.

| a) | Udstødningsgassens røgtæthed måles ved fri acceleration (ubelastet fra tomgang til tophastighed) i frigear med tilsluttet kobling. |
| --- | --- |

a)

Udstødningsgassens røgtæthed måles ved fri acceleration (ubelastet fra tomgang til tophastighed) i frigear med tilsluttet kobling.

| a) | For køretøjer, der er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1), |
| --- | --- |

a)

For køretøjer, der er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1),

| b) | Klargøring af køretøjet: |
| --- | --- |

b)

Klargøring af køretøjet:

| | tætheden overstiger det niveau, der er angivet på fabrikationsskiltet på køretøjet; |
| --- | --- |

tætheden overstiger det niveau, der er angivet på fabrikationsskiltet på køretøjet;

| | 1. | Køretøjet kan kontrolleres uden klargøring, selv om det af sikkerhedsgrunde bør påses, at motoren er varm og i forsvarlig mekanisk stand. |
| --- | --- | --- |

1.

Køretøjet kan kontrolleres uden klargøring, selv om det af sikkerhedsgrunde bør påses, at motoren er varm og i forsvarlig mekanisk stand.

| b) | Hvis disse oplysninger ikke foreligger, eller der i henhold til kravene(1) ikke må anvendes referenceværdier, |
| --- | --- |

b)

Hvis disse oplysninger ikke foreligger, eller der i henhold til kravene(1) ikke må anvendes referenceværdier,

| | 2. | Krav til klargøring: |
| --- | --- | --- |

2.

Krav til klargøring:

| | for indsugningsdieselmotorer: 2,5  m-1, |
| --- | --- |

for indsugningsdieselmotorer: 2,5  m-1,

| | | i) | Motoren skal være helt varm, f.eks. skal motoroliens temperatur målt ved hjælp af en sonde i målepindsrøret være mindst 80 oC eller normal driftstemperatur, hvis den er lavere, eller motorblokkens temperatur skal målt ved infrarødt strålingsniveau være på mindst en tilsvarende temperatur. Hvis denne måling ikke er mulig på grund af køretøjets konstruktion, kan motorens normale driftstemperatur konstateres ved hjælp af andre metoder, f.eks. ved at motorventilatoren sætter i gang. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Motoren skal være helt varm, f.eks. skal motoroliens temperatur målt ved hjælp af en sonde i målepindsrøret være mindst 80 oC eller normal driftstemperatur, hvis den er lavere, eller motorblokkens temperatur skal målt ved infrarødt strålingsniveau være på mindst en tilsvarende temperatur. Hvis denne måling ikke er mulig på grund af køretøjets konstruktion, kan motorens normale driftstemperatur konstateres ved hjælp af andre metoder, f.eks. ved at motorventilatoren sætter i gang.

| | for turboladede dieselmotorer: 3,0  m-1, |
| --- | --- |

for turboladede dieselmotorer: 3,0  m-1,

| | | ii) | Udstødningssystemet renses ved mindst tre frie accelerationscyklusser eller ved en tilsvarende metode. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Udstødningssystemet renses ved mindst tre frie accelerationscyklusser eller ved en tilsvarende metode.

| | eller for køretøjer, der er omfattet af kravene(1) eller er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1), |
| --- | --- |

eller for køretøjer, der er omfattet af kravene(1) eller er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1),

| c) | Kontrolprocedure: |
| --- | --- |

c)

Kontrolprocedure:

| | 1,5  m-1 7. |
| --- | --- |

1,5  m-1 7.

| | 1. | Motoren og eventuel turbolader sættes i tomgang, før hver enkelt fri accelerationscyklus påbegyndes. For dieselmotorer til tunge køretøjer betyder det, at der ventes mindst 10 sekunder, efter at gaspedalen er sluppet. |
| --- | --- | --- |

1.

Motoren og eventuel turbolader sættes i tomgang, før hver enkelt fri accelerationscyklus påbegyndes. For dieselmotorer til tunge køretøjer betyder det, at der ventes mindst 10 sekunder, efter at gaspedalen er sluppet.

| | 2. | De enkelte frie accelerationscyklusser påbegyndes ved, at gaspedalen hurtigt (dvs. på under et sekund) og i én bevægelse, men uden voldsomhed, trædes helt i bund for at opnå maksimal indsprøjtning fra indsprøjtningspumpen. |
| --- | --- | --- |

2.

De enkelte frie accelerationscyklusser påbegyndes ved, at gaspedalen hurtigt (dvs. på under et sekund) og i én bevægelse, men uden voldsomhed, trædes helt i bund for at opnå maksimal indsprøjtning fra indsprøjtningspumpen.

| | 3. | Under hver fri accelerationscyklus skal motoren nå tophastigheden eller, hvis køretøjet har automatisk gear, den hastighed, som producenten har angivet, eller, hvis disse oplysninger ikke foreligger, to tredjedele af tophastigheden, før gaspedalen slippes. Dette kan kontrolleres ved f.eks. at overvåge motorhastigheden eller ved at lade tilstrækkelig tid gå, fra gaspedalen trædes ned, til den slippes; det vil for køretøjer i kategori 1 og 2 i bilag I sige mindst to sekunder. |
| --- | --- | --- |

3.

Under hver fri accelerationscyklus skal motoren nå tophastigheden eller, hvis køretøjet har automatisk gear, den hastighed, som producenten har angivet, eller, hvis disse oplysninger ikke foreligger, to tredjedele af tophastigheden, før gaspedalen slippes. Dette kan kontrolleres ved f.eks. at overvåge motorhastigheden eller ved at lade tilstrækkelig tid gå, fra gaspedalen trædes ned, til den slippes; det vil for køretøjer i kategori 1 og 2 i bilag I sige mindst to sekunder.

| | 4. | Et køretøj må kun kasseres, hvis det aritmetiske gennemsnit af mindst tre frie accelerationscyklusser ligger over grænseværdien. Dette kan beregnes ved at se bort fra målinger, der afviger betydeligt fra det målte gennemsnit,
  eller resultatet af andre statistiske beregninger, som tager hensyn til målingernes spredning
  . Medlemsstaterne kan begrænse antallet af kontrolcyklusser. |
| --- | --- | --- |

4.

Et køretøj må kun kasseres, hvis det aritmetiske gennemsnit af mindst tre frie accelerationscyklusser ligger over grænseværdien. Dette kan beregnes ved at se bort fra målinger, der afviger betydeligt fra det målte gennemsnit,
  eller resultatet af andre statistiske beregninger, som tager hensyn til målingernes spredning
  . Medlemsstaterne kan begrænse antallet af kontrolcyklusser.

| | 5. | For at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne kassere køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt over grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne. For på samme måde at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne godkende køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt under grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne. |
| --- | --- | --- |

5.

For at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne kassere køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt over grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne. For på samme måde at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne godkende køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt under grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne.

| Ændring |
| --- |
| 8.2.2.2 | Tæthed |

Ændring

8.2.2.2

Tæthed

Køretøjer, der er registreret eller taget i brug inden 1. januar 1980, er undtaget fra dette krav.

| a) | Udstødningsgassens røgtæthed måles ved fri acceleration (ubelastet fra tomgang til tophastighed) i frigear med tilsluttet kobling.
  Prøvning ved udstødningsrøret skal altid være standardmetoden til måling af udstødningsemissioner, selv om den kombineres med OBD. |
| --- | --- |

a)

Udstødningsgassens røgtæthed måles ved fri acceleration (ubelastet fra tomgang til tophastighed) i frigear med tilsluttet kobling.
  Prøvning ved udstødningsrøret skal altid være standardmetoden til måling af udstødningsemissioner, selv om den kombineres med OBD.

| a) | For køretøjer, der er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1), |
| --- | --- |

a)

For køretøjer, der er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1),

| | For køretøjer, der er udstyret med et OBD i henhold til kravene(1), aflæsning af OBD-oplysninger og kontrol (parathed) af, at OBD-systemet fungerer korrekt med motoren i tomgang i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger og andre krav(1). |
| --- | --- |

For køretøjer, der er udstyret med et OBD i henhold til kravene(1), aflæsning af OBD-oplysninger og kontrol (parathed) af, at OBD-systemet fungerer korrekt med motoren i tomgang i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger og andre krav(1).

| b) | Klargøring af køretøjet: |
| --- | --- |

b)

Klargøring af køretøjet:

| | tætheden overstiger det niveau, der er angivet på fabrikationsskiltet på køretøjet; |
| --- | --- |

tætheden overstiger det niveau, der er angivet på fabrikationsskiltet på køretøjet;

| | 1. | Køretøjet kan kontrolleres uden klargøring, selv om det af sikkerhedsgrunde bør påses, at motoren er varm og i forsvarlig mekanisk stand. |
| --- | --- | --- |

1.

Køretøjet kan kontrolleres uden klargøring, selv om det af sikkerhedsgrunde bør påses, at motoren er varm og i forsvarlig mekanisk stand.

| b) | Hvis disse oplysninger ikke foreligger, eller der i henhold til kravene(1) ikke må anvendes referenceværdier, |
| --- | --- |

b)

Hvis disse oplysninger ikke foreligger, eller der i henhold til kravene(1) ikke må anvendes referenceværdier,

| | 2. | Krav til klargøring: |
| --- | --- | --- |

2.

Krav til klargøring:

| | for indsugningsdieselmotorer: 2,5  m-1, |
| --- | --- |

for indsugningsdieselmotorer: 2,5  m-1,

| | | i) | Motoren skal være helt varm, f.eks. skal motoroliens temperatur målt ved hjælp af en sonde i målepindsrøret være mindst 80 oC eller normal driftstemperatur, hvis den er lavere, eller motorblokkens temperatur skal målt ved infrarødt strålingsniveau være på mindst en tilsvarende temperatur. Hvis denne måling ikke er mulig på grund af køretøjets konstruktion, kan motorens normale driftstemperatur konstateres ved hjælp af andre metoder, f.eks. ved at motorventilatoren sætter i gang. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Motoren skal være helt varm, f.eks. skal motoroliens temperatur målt ved hjælp af en sonde i målepindsrøret være mindst 80 oC eller normal driftstemperatur, hvis den er lavere, eller motorblokkens temperatur skal målt ved infrarødt strålingsniveau være på mindst en tilsvarende temperatur. Hvis denne måling ikke er mulig på grund af køretøjets konstruktion, kan motorens normale driftstemperatur konstateres ved hjælp af andre metoder, f.eks. ved at motorventilatoren sætter i gang.

| | for turboladede dieselmotorer: 3,0  m-1, |
| --- | --- |

for turboladede dieselmotorer: 3,0  m-1,

| | | ii) | Udstødningssystemet renses ved mindst tre frie accelerationscyklusser eller ved en tilsvarende metode. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Udstødningssystemet renses ved mindst tre frie accelerationscyklusser eller ved en tilsvarende metode.

| | eller for køretøjer, der er omfattet af kravene(1) eller er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1), |
| --- | --- |

eller for køretøjer, der er omfattet af kravene(1) eller er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1),

| c) | Kontrolprocedure: |
| --- | --- |

c)

Kontrolprocedure:

| | 1,5  m-1 7 |
| --- | --- |

1,5  m-1 7

| | 1. | Motoren og eventuel turbolader sættes i tomgang, før hver enkelt fri accelerationscyklus påbegyndes. For dieselmotorer til tunge køretøjer betyder det, at der ventes mindst 10 sekunder, efter at gaspedalen er sluppet. |
| --- | --- | --- |

1.

Motoren og eventuel turbolader sættes i tomgang, før hver enkelt fri accelerationscyklus påbegyndes. For dieselmotorer til tunge køretøjer betyder det, at der ventes mindst 10 sekunder, efter at gaspedalen er sluppet.

| | eller |
| --- | --- |

eller

| | 2. | De enkelte frie accelerationscyklusser påbegyndes ved, at gaspedalen hurtigt (dvs. på under et sekund) og i én bevægelse, men uden voldsomhed, trædes helt i bund for at opnå maksimal indsprøjtning fra indsprøjtningspumpen. |
| --- | --- | --- |

2.

De enkelte frie accelerationscyklusser påbegyndes ved, at gaspedalen hurtigt (dvs. på under et sekund) og i én bevægelse, men uden voldsomhed, trædes helt i bund for at opnå maksimal indsprøjtning fra indsprøjtningspumpen.

| | 0,5  m-1


   (6a) |
| --- | --- |

0,5  m-1


   (6a)

| | 3. | Under hver fri accelerationscyklus skal motoren nå tophastigheden eller, hvis køretøjet har automatisk gear, den hastighed, som producenten har angivet, eller, hvis disse oplysninger ikke foreligger, to tredjedele af tophastigheden, før gaspedalen slippes. Dette kan kontrolleres ved f.eks. at overvåge motorhastigheden eller ved at lade tilstrækkelig tid gå, fra gaspedalen trædes ned, til den slippes; det vil for køretøjer i kategori 1 og 2 i bilag I sige mindst to sekunder. |
| --- | --- | --- |

3.

Under hver fri accelerationscyklus skal motoren nå tophastigheden eller, hvis køretøjet har automatisk gear, den hastighed, som producenten har angivet, eller, hvis disse oplysninger ikke foreligger, to tredjedele af tophastigheden, før gaspedalen slippes. Dette kan kontrolleres ved f.eks. at overvåge motorhastigheden eller ved at lade tilstrækkelig tid gå, fra gaspedalen trædes ned, til den slippes; det vil for køretøjer i kategori 1 og 2 i bilag I sige mindst to sekunder.

| | 4. | Et køretøj må kun kasseres, hvis det aritmetiske gennemsnit af mindst tre frie accelerationscyklusser ligger over grænseværdien. Dette kan beregnes ved at se bort fra målinger, der afviger betydeligt fra det målte gennemsnit. Medlemsstaterne kan begrænse antallet af kontrolcyklusser. |
| --- | --- | --- |

4.

Et køretøj må kun kasseres, hvis det aritmetiske gennemsnit af mindst tre frie accelerationscyklusser ligger over grænseværdien. Dette kan beregnes ved at se bort fra målinger, der afviger betydeligt fra det målte gennemsnit. Medlemsstaterne kan begrænse antallet af kontrolcyklusser.

| | 5. | For at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne kassere køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt over grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne. For på samme måde at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne godkende køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt under grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne. |
| --- | --- | --- |

5.

For at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne kassere køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt over grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne. For på samme måde at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne godkende køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt under grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne.

| | Måling af NOx- og partikelniveau ved hjælp af egnet udstyr/en hensigtsmæssigt udstyret gasanalysator ved hjælp af de nuværende prøvningsmetoder med fri acceleration. |
| --- | --- |

Måling af NOx- og partikelniveau ved hjælp af egnet udstyr/en hensigtsmæssigt udstyret gasanalysator ved hjælp af de nuværende prøvningsmetoder med fri acceleration.

| | NOx-niveauet eller partikelværdierne er ikke i overensstemmelse med kravene eller overstiger de specifikke niveauer, som fabrikanten har oplyst. |
| --- | --- |

NOx-niveauet eller partikelværdierne er ikke i overensstemmelse med kravene eller overstiger de specifikke niveauer, som fabrikanten har oplyst.

Ændring 102

Forslag til forordning

Bilag III — punkt 1.8 — litra a

| Kommissionens forslag |
| --- |
| 1.8 | Bremsevæske |

Kommissionens forslag

1.8

Bremsevæske

| a) | Bremsevæskens kogepunkt for lavt
  eller vandindholdet for højt |
| --- | --- |

a)

Bremsevæskens kogepunkt for lavt
  eller vandindholdet for højt

| Ændring |
| --- |
| 1.8 | Bremsevæske |

Ændring

1.8

Bremsevæske

| a) | Bremsevæskens kogepunkt for lavt |
| --- | --- |

a)

Bremsevæskens kogepunkt for lavt

Ændring 103

Forslag til forordning

Bilag III — punkt 5.2.2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag |
| --- |
| | | Mindre | Væsentlige | Far lige |
| 5.2.2. | Hjul |

Kommissionens forslag

Mindre

Væsentlige

Far lige

5.2.2.

Hjul

| a) | Ethvert brud eller enhver svejsedefekt. |
| --- | --- |

a)

Ethvert brud eller enhver svejsedefekt.

x

(...)

| Ændring |
| --- |
| | | Mindre | Væsentlige | Far lige |
| 5.2.2. | Hjul |

Ændring

Mindre

Væsentlige

Far lige

5.2.2.

Hjul

| a) | Ethvert brud eller enhver svejsedefekt. |
| --- | --- |

a)

Ethvert brud eller enhver svejsedefekt.

x

(...)

| da) | Hjul ikke kompatibelt med hjulnav. |
| --- | --- |

da)

Hjul ikke kompatibelt med hjulnav.

x

Ændring 104

Forslag til forordning

Bilag III — punkt 5.2.3

| Kommissionens forslag |
| --- |
| | | Mindre | Væsentlige | Far lige |
| 5.2.3. | Dæk |

Kommissionens forslag

Mindre

Væsentlige

Far lige

5.2.3.

Dæk

| a) | Dækstørrelse, belastningsevne, godkendelsesmærke eller hastighedsindeks ikke i overensstemmelse med kravene(1) og påvirker trafiksikkerheden. |
| --- | --- |

a)

Dækstørrelse, belastningsevne, godkendelsesmærke eller hastighedsindeks ikke i overensstemmelse med kravene(1) og påvirker trafiksikkerheden.

x

| | Utilstrækkelig belastningsevne eller hastighedsindeks i forhold til den faktiske brug; dæk berører andre faste køretøjsdele og påvirker derved trafiksikkerheden. |
| --- | --- |

Utilstrækkelig belastningsevne eller hastighedsindeks i forhold til den faktiske brug; dæk berører andre faste køretøjsdele og påvirker derved trafiksikkerheden.

x

| b) | Dæk på samme aksel eller på tvillingehjul har forskellig størrelse. |
| --- | --- |

b)

Dæk på samme aksel eller på tvillingehjul har forskellig størrelse.

x

| c) | Dæk på samme aksel er af forskellig type (radialdæk/diagonaldæk). |
| --- | --- |

c)

Dæk på samme aksel er af forskellig type (radialdæk/diagonaldæk).

x

| d) | Enhver alvorlig beskadigelse eller flænge i dæk. |
| --- | --- |

d)

Enhver alvorlig beskadigelse eller flænge i dæk.

x

| | Tråd synlig eller beskadiget. |
| --- | --- |

Tråd synlig eller beskadiget.

x

| e) | Dækmønsterdybde ikke i overensstemmelse med kravene(1)

  . |
| --- | --- |

e)

Dækmønsterdybde ikke i overensstemmelse med kravene(1)

  .

x

| | Mindre end 80 % af den påkrævede
  mønsterdybde. |
| --- | --- |

Mindre end 80 % af den påkrævede
  mønsterdybde.

x

| f) | Dæk gnider mod andre komponenter (fleksible afskærmningsanordninger). |
| --- | --- |

f)

Dæk gnider mod andre komponenter (fleksible afskærmningsanordninger).

x

| | Dæk gnider mod andre komponenter (færdselssikkerheden påvirkes ikke) |
| --- | --- |

Dæk gnider mod andre komponenter (færdselssikkerheden påvirkes ikke)

x

| g) | Regummierede dæk ikke i overensstemmelse med kravene(1). |
| --- | --- |

g)

Regummierede dæk ikke i overensstemmelse med kravene(1).

x

| | Trådbeskyttelseslaget påvirkes. |
| --- | --- |

Trådbeskyttelseslaget påvirkes.

x

| h) | Anordning til kontrol af
  lufttryk
  virker ikke korrekt |
| --- | --- |

h)

Anordning til kontrol af
  lufttryk
  virker ikke korrekt

x

| | Virker tydeligvis ikke. |
| --- | --- |

Virker tydeligvis ikke.

x

| Ændring |
| --- |
| | | Mindre | Væsentlige | Far lige |
| 5.2.3. | Dæk |

Ændring

Mindre

Væsentlige

Far lige

5.2.3.

Dæk

| a) | Dækstørrelse, belastningsevne, godkendelsesmærke eller hastighedsindeks ikke i overensstemmelse med kravene(1) og påvirker trafiksikkerheden. |
| --- | --- |

a)

Dækstørrelse, belastningsevne, godkendelsesmærke eller hastighedsindeks ikke i overensstemmelse med kravene(1) og påvirker trafiksikkerheden.

x

| | Utilstrækkelig belastningsevne eller hastighedsindeks i forhold til den faktiske brug; dæk berører andre faste køretøjsdele, og påvirker derved trafiksikkerheden. |
| --- | --- |

Utilstrækkelig belastningsevne eller hastighedsindeks i forhold til den faktiske brug; dæk berører andre faste køretøjsdele, og påvirker derved trafiksikkerheden.

x

| b) | Dæk på samme aksel eller på tvillingehjul har forskellig størrelse. |
| --- | --- |

b)

Dæk på samme aksel eller på tvillingehjul har forskellig størrelse.

x

| c) | Dæk på samme aksel er af forskellig type (radialdæk/diagonaldæk). |
| --- | --- |

c)

Dæk på samme aksel er af forskellig type (radialdæk/diagonaldæk).

x

| d) | Enhver alvorlig beskadigelse eller flænge i dæk. |
| --- | --- |

d)

Enhver alvorlig beskadigelse eller flænge i dæk.

x

| | Tråd synlig eller beskadiget. |
| --- | --- |

Tråd synlig eller beskadiget.

x

| e) | Dækkets slidindikator bliver synlig
  . |
| --- | --- |

e)

Dækkets slidindikator bliver synlig
  .

x

| | Dæk ved lovpligtig
  mønsterdybde.
  Dæk under lovpligtig mønsterdybde. |
| --- | --- |

Dæk ved lovpligtig
  mønsterdybde.
  Dæk under lovpligtig mønsterdybde.

x

| f) | Dæk gnider mod andre komponenter (fleksible afskærmningsanordninger). |
| --- | --- |

f)

Dæk gnider mod andre komponenter (fleksible afskærmningsanordninger).

x

| | Dæk gnider mod andre komponenter (færdselssikkerheden påvirkes ikke) |
| --- | --- |

Dæk gnider mod andre komponenter (færdselssikkerheden påvirkes ikke)

x

| g) | Regummierede dæk ikke i overensstemmelse med kravene(1). |
| --- | --- |

g)

Regummierede dæk ikke i overensstemmelse med kravene(1).

x

| | Trådbeskyttelseslaget påvirkes. |
| --- | --- |

Trådbeskyttelseslaget påvirkes.

x

| h) | Anordning til kontrol af
  dæktryk
  virker ikke korrekt
  eller dæktryk tydeligvis for lavt. |
| --- | --- |

h)

Anordning til kontrol af
  dæktryk
  virker ikke korrekt
  eller dæktryk tydeligvis for lavt.

x

| | Anordningen
  virker tydeligvis ikke. |
| --- | --- |

Anordningen
  virker tydeligvis ikke.

x

| i) | Dæktryk under kørsel i et af køretøjets hjul nedsat med 20 %, men ikke under 150 kP. |
| --- | --- |

i)

Dæktryk under kørsel i et af køretøjets hjul nedsat med 20 %, men ikke under 150 kP.

x

| | Dæktryk under 150 kPa. |
| --- | --- |

Dæktryk under 150 kPa.

x

Ændring 105

Forslag til forordning

Bilag III — punkt 8.2.1.2 — litra b

| Kommissionens forslag |
| --- |
| | | Mindre | Væsentlige | Far lige |
| 8.2.1.2 | Gasformig CF4-udledninger |

Kommissionens forslag

Mindre

Væsentlige

Far lige

8.2.1.2

Gasformig CF4-udledninger

| b) | eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen, |
| --- | --- |

b)

eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen,

x

(...)

| ii) | for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem, |
| --- | --- |

ii)

for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem,

| | — | med motoren i tomgang: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,5  %

| | — | ved høj tomgangshastighed: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,3  %

| | eller |
| --- | --- |

eller

| | — | med motoren i tomgang: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,3  %

| | — | ved høj tomgangshastighed: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,2  %

| | i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1). |
| --- | --- |

i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1).

| Ændring |
| --- |
| | | Mindre | Væsentlige | Far lige |
| 8.2.1.2 | Emission af forurenende luftarter |

Ændring

Mindre

Væsentlige

Far lige

8.2.1.2

Emission af forurenende luftarter

| b) | eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen, |
| --- | --- |

b)

eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen,

x

(...)

| ii) | for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem, |
| --- | --- |

ii)

for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem,

| | — | med motoren i tomgang: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,5  %

| | — | ved høj tomgangshastighed: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,3  %

| | eller |
| --- | --- |

eller

| | — | med motoren i tomgang: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,3  %

| | — | ved høj tomgangshastighed: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,2  %

| | eller |
| --- | --- |

eller

| | — | med motoren i tomgang: 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

med motoren i tomgang: 0,2  %

   (6a)

| | — | ved høj tomgangshastighed: 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

ved høj tomgangshastighed: 0,1  %

   (6a)

| | i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1). |
| --- | --- |

i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene(1).

Ændring 106

Forslag til forordning

Bilag III — punkt 8.2.2.2 — litra b

| Kommissionens forslag |
| --- |
| | | Mindre | Væsentlige | Far lige |
| 8.2.2.2 | Tæthed |

Kommissionens forslag

Mindre

Væsentlige

Far lige

8.2.2.2

Tæthed

Køretøjer, der er registreret eller taget i brug inden 1. januar 1980, er undtaget fra dette krav.

Hvis disse oplysninger ikke foreligger, eller der i henhold til kravene(1) ikke må anvendes referenceværdier,

x

for indsugningsdieselmotorer: 2,5  m-1,

for turboladede dieselmotorer: 3,0  m-1,

eller for køretøjer, der er omfattet af kravene(1) eller er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1),

1,5  m-1.

| Ændring |
| --- |
| | | Mindre | Væsentlige | Far lige |
| 8.2.2.2 | Tæthed |

Ændring

Mindre

Væsentlige

Far lige

8.2.2.2

Tæthed

Køretøjer, der er registreret eller taget i brug inden 1. januar 1980, er undtaget fra dette krav.

Hvis disse oplysninger ikke foreligger, eller der i henhold til kravene(1) ikke må anvendes referenceværdier,

x

for indsugningsdieselmotorer: 2,5  m-1,

for turboladede dieselmotorer: 3,0  m-1,

eller for køretøjer, der er omfattet af kravene(1) eller er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene(1),

1,5  m-1,

eller

0,5  m-1


   (6a)

Ændring 107

Forslag til forordning

Bilag IV — punkt 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a) | Oplysninger om store reparationer som følge af en ulykke |

Kommissionens forslag

Ændring

6a)

Ændring 108

Forslag til forordning

Bilag V — nr. I — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | alternativt udstyr, som på en neutral måde implementerer teknologisk innovative metoder, kan anvendes for at sikre en kontrol af samme høje kvalitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

alternativt udstyr, som på en neutral måde implementerer teknologisk innovative metoder, kan anvendes for at sikre en kontrol af samme høje kvalitet.

Ændring 109

Forslag til forordning

Bilag V — nr. I — stk. 1 — punkt 15 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 15a) | et manometer til måling af dæktryk |

Kommissionens forslag

Ændring

15a)

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0210/2013).

(6a)  
  Typegodkendt i henhold til grænseværdierne i tabel 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2007 eller første gang registreret eller taget i brug efter 1. juli 2007 (Euro 5).

(6a)  
  Typegodkendt i henhold til grænseværdierne i tabel 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2007 eller første gang registreret eller taget i brug efter 1. juli 2007 (Euro 5).

(6a)  
  Typegodkendt i henhold til grænseværdierne i tabel 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2007 eller første gang registreret eller taget i brug efter 1. juli 2007 (Euro 5).

(6a)  
  Typegodkendt i henhold til grænseværdierne i tabel 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2007 eller første gang registreret eller taget i brug efter 1. juli 2007 (Euro 5).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/261 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/261

---

P7_TA(2013)0298

Miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2000/60/EF og 2008/105/EF for så vidt angår miljøkvalitetskrav inden for vandpolitikken (COM(2011)0876 — C7-0026/2012 — 2011/0429(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0876), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0876),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0026/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. maj 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 30. november 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 30. november 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. april 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. april 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0397/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling, |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling,

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst, |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst,

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 229 af 31.7.2012, s. 116.

(2)  EUT C 17 af 19.1.2013, s. 91.

---

P7_TC1-COD(2011)0429

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 2. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 2000/60/EF og 2008/105/EF for så vidt angår prioriterede stoffer inden for vandpolitikken

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/39/EU).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/262 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/262

---

P7_TA(2013)0299

Visse former for horisontal statsstøtte og offentlig personbefordring med jernbane og ad vej *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. juli 2013 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (COM(2012)0730 — C7-0005/2013 — 2012/0344(NLE))

(Høring)

(2016/C 075/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2012)0730),

| — | der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0005/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0005/2013),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (den gældende generelle gruppefritagelsesforordning) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (den gældende generelle gruppefritagelsesforordning) (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0179/2013),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte, bemyndiger Kommissionen til ved forordning at erklære, at visse nærmere bestemte former for støtte er forenelige med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte, bemyndiger Kommissionen til ved forordning at erklære, at visse nærmere bestemte former for støtte er forenelige med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3.

| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte, bemyndiger Kommissionen til ved forordning at erklære, at visse nærmere bestemte former for støtte er forenelige med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3.
  Forordning (EF) nr. 994/98 specificerer disse kategorier, mens de nærmere bestemmelser om undtagelser og deres mål præciseres i de relevante forordninger og retningslinjer. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte, bemyndiger Kommissionen til ved forordning at erklære, at visse nærmere bestemte former for støtte er forenelige med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3.
  Forordning (EF) nr. 994/98 specificerer disse kategorier, mens de nærmere bestemmelser om undtagelser og deres mål præciseres i de relevante forordninger og retningslinjer.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Kommissionen ønsker at finde den rette balance mellem at koncentrere sine håndhævelsesbestræbelser på sager med væsentlig indvirkning på det indre marked ved at undtage visse specificerede statsstøttekategorier fra notifikationskravene og samtidig at forhindre, at for mange tjenesteydelser bliver udelukket fra kontrollen af statsstøtten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Kommissionen ønsker at finde den rette balance mellem at koncentrere sine håndhævelsesbestræbelser på sager med væsentlig indvirkning på det indre marked ved at undtage visse specificerede statsstøttekategorier fra notifikationskravene og samtidig at forhindre, at for mange tjenesteydelser bliver udelukket fra kontrollen af statsstøtten.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | under henvisning til Revisionsrettens særberetning nr. 15/2011 med titlen »Sikrer Kommissionens procedurer en effektiv forvaltning af statsstøttekontrollen?«, |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

under henvisning til Revisionsrettens særberetning nr. 15/2011 med titlen »Sikrer Kommissionens procedurer en effektiv forvaltning af statsstøttekontrollen?«,

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til at fritage støtte til forskning og udvikling, men ikke støtte til innovation. Innovation er siden blevet en politisk prioritet for
  EU
  som led i »Innovations-EU«, der er et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien. Desuden er mange støtteforanstaltninger til fordel for innovation forholdsvis små, og de skaber ingen væsentlige konkurrencefordrejninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til at fritage støtte til forskning og udvikling, men ikke støtte til innovation. Innovation er siden blevet en politisk prioritet for
  EU
  som led i »Innovations-EU«, der er et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien. Desuden er mange støtteforanstaltninger til fordel for innovation forholdsvis små, og de skaber ingen væsentlige konkurrencefordrejninger.

| (3) | Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til at fritage støtte til forskning og udvikling, men ikke støtte til innovation. Innovation
  , herunder social innovation,
  er siden blevet en politisk prioritet for
  Unionen
  som led i »Innovations-EU«, der er et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien. Desuden er mange støtteforanstaltninger til fordel for innovation forholdsvis små, og de skaber ingen væsentlige konkurrencefordrejninger
  , især hvis de er i overensstemmelse med Europa 2020-flagskibsinitiativer og det nye rammeprogram for forskning og innovation, Horisont 2020
  .
  Den nye generelle gruppefritagelsesforordning specificerer de betingelser og støttetyper, som kan undtages. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til at fritage støtte til forskning og udvikling, men ikke støtte til innovation. Innovation
  , herunder social innovation,
  er siden blevet en politisk prioritet for
  Unionen
  som led i »Innovations-EU«, der er et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien. Desuden er mange støtteforanstaltninger til fordel for innovation forholdsvis små, og de skaber ingen væsentlige konkurrencefordrejninger
  , især hvis de er i overensstemmelse med Europa 2020-flagskibsinitiativer og det nye rammeprogram for forskning og innovation, Horisont 2020
  .
  Den nye generelle gruppefritagelsesforordning specificerer de betingelser og støttetyper, som kan undtages.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Inden for
  amatørsporten,
  har
  offentlige støtteforanstaltninger
  , hvis de
  udgør statsstøtte,
  normalt
  begrænsede virkninger for samhandelen mellem medlemsstaterne, og de skaber ikke alvorlige konkurrencefordrejninger. De beløb, der ydes, er normalt også begrænsede. Der kan fastlægges klare forenelighedskriterier på grundlag af de opnåede erfaringer, så det sikres, at støtte til amatørsport ikke medfører væsentlige fordrejninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Inden for
  amatørsporten,
  har
  offentlige støtteforanstaltninger
  , hvis de
  udgør statsstøtte,
  normalt
  begrænsede virkninger for samhandelen mellem medlemsstaterne, og de skaber ikke alvorlige konkurrencefordrejninger. De beløb, der ydes, er normalt også begrænsede. Der kan fastlægges klare forenelighedskriterier på grundlag af de opnåede erfaringer, så det sikres, at støtte til amatørsport ikke medfører væsentlige fordrejninger.

| (9) | Amatørsport kan generelt ikke anses for at være en økonomisk aktivitet. I de tilfælde, hvor
  amatørsporten
  undtagelsesvist omfatter økonomiske aktiviteter
  ,
  og
  offentlige støtteforanstaltninger udgør statsstøtte,
  har de i princippet
  begrænsede virkninger for samhandelen mellem medlemsstaterne, og de skaber ikke alvorlige konkurrencefordrejninger. De beløb, der ydes, er normalt også begrænsede. Der kan fastlægges klare forenelighedskriterier på grundlag af de opnåede erfaringer, så det sikres, at støtte til amatørsport
  , såfremt denne undtagelsesvist omfatter økonomiske aktiviteter,
  ikke medfører væsentlige fordrejninger.
  Den nye generelle gruppefritagelsesforordning bør tydeliggøre hvorvidt og skelne imellem om statsstøtte betragtes som støtte til idrætsforeningers aktiviteter eller til idrætsinfrastrukturprojekter. |
| --- | --- |

(9)

Amatørsport kan generelt ikke anses for at være en økonomisk aktivitet. I de tilfælde, hvor
  amatørsporten
  undtagelsesvist omfatter økonomiske aktiviteter
  ,
  og
  offentlige støtteforanstaltninger udgør statsstøtte,
  har de i princippet
  begrænsede virkninger for samhandelen mellem medlemsstaterne, og de skaber ikke alvorlige konkurrencefordrejninger. De beløb, der ydes, er normalt også begrænsede. Der kan fastlægges klare forenelighedskriterier på grundlag af de opnåede erfaringer, så det sikres, at støtte til amatørsport
  , såfremt denne undtagelsesvist omfatter økonomiske aktiviteter,
  ikke medfører væsentlige fordrejninger.
  Den nye generelle gruppefritagelsesforordning bør tydeliggøre hvorvidt og skelne imellem om statsstøtte betragtes som støtte til idrætsforeningers aktiviteter eller til idrætsinfrastrukturprojekter.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | I lyset af sportens store samfundsmæssige betydning er tilskyndelsen til oplæring af unge udøvere inden for professionelle klubber af EU-Domstolen anerkendt som en legitim målsætning. EU's statsstøtteprincip bør derfor skabe en klar ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan fremme disse målsætninger og støtte sportens organisationer heri. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

I lyset af sportens store samfundsmæssige betydning er tilskyndelsen til oplæring af unge udøvere inden for professionelle klubber af EU-Domstolen anerkendt som en legitim målsætning. EU's statsstøtteprincip bør derfor skabe en klar ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan fremme disse målsætninger og støtte sportens organisationer heri.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | I forbindelse med støtte til luft- og søtransport er det Kommissionens opfattelse, at støtte af social karakter til beboere i afsidesliggende områder til transportformål ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger, og at der kan fastlægges klare forenelighedskriterier, forudsat at støtten ydes uden forskelsbehandling med hensyn til transportselskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

I forbindelse med støtte til luft- og søtransport er det Kommissionens opfattelse, at støtte af social karakter til beboere i afsidesliggende områder til transportformål ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger, og at der kan fastlægges klare forenelighedskriterier, forudsat at støtten ydes uden forskelsbehandling med hensyn til transportselskab.

udgår

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Hvad angår støtte til transport med jernbane, ad vej og ad indre vandveje er det fastsat i traktatens artikel 93, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaterne.
  I henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej er kompensationer for offentlig trafikbetjening i forbindelse med drift af offentlig personbefordring eller overholdelse af takstforpligtelser pålagt ved generelle regler, der ydes i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1370/2007, for øjeblikket fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3. For at harmonisere tilgangen til gruppefritagelsesforordninger på statsstøtteområdet, og i overensstemmelse med procedurerne i traktatens artikel 108, stk. 4, og artikel 109, bør støtte til samordning af transportvæsenet eller støtte, som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, jf. traktatens artikel 93, være omfattet af forordning (EF) nr. 994/98. Artikel 9 i forordning (EF) nr. 1370/2007 bør derfor udgå seks måneder efter ikrafttrædelsen af en kommissionsforordning vedrørende denne statsstøttekategori. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Hvad angår støtte til transport med jernbane, ad vej og ad indre vandveje er det fastsat i traktatens artikel 93, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaterne.
  I henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej er kompensationer for offentlig trafikbetjening i forbindelse med drift af offentlig personbefordring eller overholdelse af takstforpligtelser pålagt ved generelle regler, der ydes i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1370/2007, for øjeblikket fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3. For at harmonisere tilgangen til gruppefritagelsesforordninger på statsstøtteområdet, og i overensstemmelse med procedurerne i traktatens artikel 108, stk. 4, og artikel 109, bør støtte til samordning af transportvæsenet eller støtte, som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, jf. traktatens artikel 93, være omfattet af forordning (EF) nr. 994/98. Artikel 9 i forordning (EF) nr. 1370/2007 bør derfor udgå seks måneder efter ikrafttrædelsen af en kommissionsforordning vedrørende denne statsstøttekategori.

| (11) | Hvad angår støtte til transport med jernbane, ad vej og ad indre vandveje er det fastsat i traktatens artikel 93, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaterne. |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår støtte til transport med jernbane, ad vej og ad indre vandveje er det fastsat i traktatens artikel 93, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaterne.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Kommissionen har i de senere år opnået store erfaringer og udarbejdet retningslinjer vedrørende støtte til bredbånd. Det er Kommissionens opfattelse, at støtte til visse typer bredbåndsinfrastruktur ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger og kan være omfattet af en gruppefritagelse, forudsat at visse forenelighedskriterier er opfyldt. Dette gælder støtte til etablering af basale bredbåndsnet i områder, hvor der ikke findes nogen bredbåndsinfrastruktur, og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan i nær fremtid (»hvide« områder), og støtte til små individuelle støtteforanstaltninger vedrørende meget hurtige næstegenerationsnet (»NGA-net«) i områder, hvor der ikke findes nogen NGA-infrastruktur, og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan infrastruktur i nær fremtid. Det gælder også støtte til bredbåndsrelateret bygge- og anlægsarbejde og passiv bredbåndsinfrastruktur, hvor Kommissionen har opnået store erfaringer gennem sin sagsbehandling, og der kan fastlægges klare forenelighedskriterier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Kommissionen har i de senere år opnået store erfaringer og udarbejdet retningslinjer vedrørende støtte til bredbånd. Det er Kommissionens opfattelse, at støtte til visse typer bredbåndsinfrastruktur ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger og kan være omfattet af en gruppefritagelse, forudsat at visse forenelighedskriterier er opfyldt. Dette gælder støtte til etablering af basale bredbåndsnet i områder, hvor der ikke findes nogen bredbåndsinfrastruktur, og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan i nær fremtid (»hvide« områder), og støtte til små individuelle støtteforanstaltninger vedrørende meget hurtige næstegenerationsnet (»NGA-net«) i områder, hvor der ikke findes nogen NGA-infrastruktur, og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan infrastruktur i nær fremtid. Det gælder også støtte til bredbåndsrelateret bygge- og anlægsarbejde og passiv bredbåndsinfrastruktur, hvor Kommissionen har opnået store erfaringer gennem sin sagsbehandling, og der kan fastlægges klare forenelighedskriterier.

| (12) | Kommissionen har i de senere år opnået store erfaringer og udarbejdet retningslinjer vedrørende støtte til bredbånd. Det er Kommissionens opfattelse, at støtte til visse typer bredbåndsinfrastruktur ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger og kan være omfattet af en gruppefritagelse, forudsat at visse forenelighedskriterier er opfyldt. Dette gælder støtte til etablering af basale bredbåndsnet i områder, hvor der ikke findes nogen bredbåndsinfrastruktur, og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan i nær fremtid (»hvide« områder), og støtte til små individuelle støtteforanstaltninger vedrørende meget hurtige næstegenerationsnet (»NGA-net«) i områder, hvor der ikke findes nogen NGA-infrastruktur, og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan infrastruktur i nær fremtid. Det gælder også støtte til bredbåndsrelateret bygge- og anlægsarbejde og passiv bredbåndsinfrastruktur, hvor Kommissionen har opnået store erfaringer gennem sin sagsbehandling, og der kan fastlægges klare forenelighedskriterier.
  En gruppefritagelse for civilingeniørarbejder og bredbåndsinfrastruktur bør støtte investeringer i navnlig landdistrikter og afsidesliggende områder. Fri markedsadgang til drift af infrastrukturen bør garanteres som betingelse for gruppefritagelse. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har i de senere år opnået store erfaringer og udarbejdet retningslinjer vedrørende støtte til bredbånd. Det er Kommissionens opfattelse, at støtte til visse typer bredbåndsinfrastruktur ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger og kan være omfattet af en gruppefritagelse, forudsat at visse forenelighedskriterier er opfyldt. Dette gælder støtte til etablering af basale bredbåndsnet i områder, hvor der ikke findes nogen bredbåndsinfrastruktur, og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan i nær fremtid (»hvide« områder), og støtte til små individuelle støtteforanstaltninger vedrørende meget hurtige næstegenerationsnet (»NGA-net«) i områder, hvor der ikke findes nogen NGA-infrastruktur, og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan infrastruktur i nær fremtid. Det gælder også støtte til bredbåndsrelateret bygge- og anlægsarbejde og passiv bredbåndsinfrastruktur, hvor Kommissionen har opnået store erfaringer gennem sin sagsbehandling, og der kan fastlægges klare forenelighedskriterier.
  En gruppefritagelse for civilingeniørarbejder og bredbåndsinfrastruktur bør støtte investeringer i navnlig landdistrikter og afsidesliggende områder. Fri markedsadgang til drift af infrastrukturen bør garanteres som betingelse for gruppefritagelse.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 994/98 bør derfor udvides til at omfatte
  sådanne
  støttekategorier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 994/98 bør derfor udvides til at omfatte
  sådanne
  støttekategorier.

| (13) | Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 994/98 bør derfor udvides til at omfatte
  heri identificerede
  støttekategorier. |
| --- | --- |

(13)

Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 994/98 bør derfor udvides til at omfatte
  heri identificerede
  støttekategorier.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | I forordning (EF) nr. 994/98 er det fastsat, at lofterne for hver enkelt støttekategori, for hvilken Kommissionen vedtager en gruppefritagelsesforordning, fastsættes enten som støtteintensitet i forhold til samtlige støtteberettigede omkostninger eller som maksimale støttebeløb. Denne betingelse gør det vanskeligt at vedtage en gruppefritagelse for visse typer foranstaltninger, der involverer offentlig støtte, som på grund af foranstaltningernes særlige udformning ikke kan fastsættes som støtteintensitet eller maksimale støttebeløb, f.eks. finansieringstekniske instrumenter eller visse typer foranstaltninger til fremme af risikokapitalinvesteringer. Dette skyldes især, at sådanne komplekse foranstaltninger kan involvere støtte på forskellige niveauer (direkte, formidlende og indirekte støttemodtagere). I betragtning af sådanne foranstaltningers voksende betydning og deres bidrag til
  EU's
  mål bør der skabes større fleksibilitet for at give mulighed for gruppefritagelse for sådanne foranstaltninger. Det bør derfor være muligt at fastsætte lofterne som maksimalt offentligt støtteniveau
  , hvad enten der er tale om statsstøtte eller ej
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

I forordning (EF) nr. 994/98 er det fastsat, at lofterne for hver enkelt støttekategori, for hvilken Kommissionen vedtager en gruppefritagelsesforordning, fastsættes enten som støtteintensitet i forhold til samtlige støtteberettigede omkostninger eller som maksimale støttebeløb. Denne betingelse gør det vanskeligt at vedtage en gruppefritagelse for visse typer foranstaltninger, der involverer offentlig støtte, som på grund af foranstaltningernes særlige udformning ikke kan fastsættes som støtteintensitet eller maksimale støttebeløb, f.eks. finansieringstekniske instrumenter eller visse typer foranstaltninger til fremme af risikokapitalinvesteringer. Dette skyldes især, at sådanne komplekse foranstaltninger kan involvere støtte på forskellige niveauer (direkte, formidlende og indirekte støttemodtagere). I betragtning af sådanne foranstaltningers voksende betydning og deres bidrag til
  EU's
  mål bør der skabes større fleksibilitet for at give mulighed for gruppefritagelse for sådanne foranstaltninger. Det bør derfor være muligt at fastsætte lofterne som maksimalt offentligt støtteniveau
  , hvad enten der er tale om statsstøtte eller ej
  .

| (14) | I forordning (EF) nr. 994/98 er det fastsat, at lofterne for hver enkelt støttekategori, for hvilken Kommissionen vedtager en gruppefritagelsesforordning, fastsættes enten som støtteintensitet i forhold til samtlige støtteberettigede omkostninger eller som maksimale støttebeløb. Denne betingelse gør det vanskeligt at vedtage en gruppefritagelse for visse typer foranstaltninger, der involverer offentlig støtte, som på grund af foranstaltningernes særlige udformning ikke kan fastsættes som støtteintensitet eller maksimale støttebeløb, f.eks. finansieringstekniske instrumenter eller visse typer foranstaltninger til fremme af risikokapitalinvesteringer. Dette skyldes især, at sådanne komplekse foranstaltninger kan involvere støtte på forskellige niveauer (direkte, formidlende og indirekte støttemodtagere). I betragtning af sådanne foranstaltningers voksende betydning og deres bidrag til
  Unionens
  mål bør der skabes større fleksibilitet for at give mulighed for gruppefritagelse for sådanne foranstaltninger. Det bør derfor være muligt at fastsætte lofterne som maksimalt offentligt støtteniveau. |
| --- | --- |

(14)

I forordning (EF) nr. 994/98 er det fastsat, at lofterne for hver enkelt støttekategori, for hvilken Kommissionen vedtager en gruppefritagelsesforordning, fastsættes enten som støtteintensitet i forhold til samtlige støtteberettigede omkostninger eller som maksimale støttebeløb. Denne betingelse gør det vanskeligt at vedtage en gruppefritagelse for visse typer foranstaltninger, der involverer offentlig støtte, som på grund af foranstaltningernes særlige udformning ikke kan fastsættes som støtteintensitet eller maksimale støttebeløb, f.eks. finansieringstekniske instrumenter eller visse typer foranstaltninger til fremme af risikokapitalinvesteringer. Dette skyldes især, at sådanne komplekse foranstaltninger kan involvere støtte på forskellige niveauer (direkte, formidlende og indirekte støttemodtagere). I betragtning af sådanne foranstaltningers voksende betydning og deres bidrag til
  Unionens
  mål bør der skabes større fleksibilitet for at give mulighed for gruppefritagelse for sådanne foranstaltninger. Det bør derfor være muligt at fastsætte lofterne som maksimalt offentligt støtteniveau.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | Med henblik på at sikre lige vilkår i overensstemmelse med principperne for det indre marked bør de nationale støtteordninger garantere åben og ensartet adgang til statsstøtte for alle de relevante aktører på markedet, navnlig gennem anvendelse af støtteordninger eller -systemer snarere end individuel støtte. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

Med henblik på at sikre lige vilkår i overensstemmelse med principperne for det indre marked bør de nationale støtteordninger garantere åben og ensartet adgang til statsstøtte for alle de relevante aktører på markedet, navnlig gennem anvendelse af støtteordninger eller -systemer snarere end individuel støtte.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 15 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15b) | Det er for at opnå effektive lige vilkår også nødvendigt, at medlemsstats- og EU-lovgivningen om offentlige indkøb gennemføres på gennemsigtig vis og i sin helhed. Derfor bør de nationale myndigheder efterleve de gældende regler for offentlige indkøb i forbindelse med udformningen af statsstøtteordninger eller ydelse af statsstøtte, der fritages på grundlag af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15b)

Det er for at opnå effektive lige vilkår også nødvendigt, at medlemsstats- og EU-lovgivningen om offentlige indkøb gennemføres på gennemsigtig vis og i sin helhed. Derfor bør de nationale myndigheder efterleve de gældende regler for offentlige indkøb i forbindelse med udformningen af statsstøtteordninger eller ydelse af statsstøtte, der fritages på grundlag af denne forordning.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 15 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15c) | Retsgrundlaget for denne forordning, artikel 109 i TEUF, foreskriver kun høring af Europa-Parlamentet og ikke anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure i tråd med andre områder af markedsintegreringen og de økonomiske regler, der er gældende som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden. Dette demokratiske underskud kan ikke tolereres, hvad angår forslag vedrørende midler til Kommissionens tilsyn med afgørelser og retsakter vedtaget af nationale og lokale valgte myndigheder. Dette underskud bør korrigeres ved en fremtidig traktatændring. Ifølge Kommissionens meddelelse af 28. november 2012 om »en plan (blueprint) for en dyb og ægte økonomisk og monetær union« skal der stilles forslag om en traktatændring senest i 2014. Et sådant forslag bør indeholde et specifikt forslag om at ændre artikel 109 i TEUF, således at retsakter omhandlet i denne artikel vedtages i henhold til den almindelige lovgivningsprocedure. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15c)

Retsgrundlaget for denne forordning, artikel 109 i TEUF, foreskriver kun høring af Europa-Parlamentet og ikke anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure i tråd med andre områder af markedsintegreringen og de økonomiske regler, der er gældende som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden. Dette demokratiske underskud kan ikke tolereres, hvad angår forslag vedrørende midler til Kommissionens tilsyn med afgørelser og retsakter vedtaget af nationale og lokale valgte myndigheder. Dette underskud bør korrigeres ved en fremtidig traktatændring. Ifølge Kommissionens meddelelse af 28. november 2012 om »en plan (blueprint) for en dyb og ægte økonomisk og monetær union« skal der stilles forslag om en traktatændring senest i 2014. Et sådant forslag bør indeholde et specifikt forslag om at ændre artikel 109 i TEUF, således at retsakter omhandlet i denne artikel vedtages i henhold til den almindelige lovgivningsprocedure.

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 1 — stk. 1 — litra a — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | forskning, udvikling og innovation |

Kommissionens forslag

Ændring

ii)

forskning, udvikling og innovation

| ii) | forskning, udvikling og innovation
  , navnlig hvis de er i overensstemmelse med Europa 2020-flagskibsinitiativerne og de politiske mål for Horisont 2020 |
| --- | --- |

ii)

forskning, udvikling og innovation
  , navnlig hvis de er i overensstemmelse med Europa 2020-flagskibsinitiativerne og de politiske mål for Horisont 2020

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 1 — stk. 1 — litra a — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | miljøbeskyttelse |

Kommissionens forslag

Ændring

iii)

miljøbeskyttelse

| iii) | miljøbeskyttelse
  , navnlig hvis de er i overensstemmelse med Europa 2020-flagskibsinitiativerne og Unionens miljøpolitiske mål |
| --- | --- |

iii)

miljøbeskyttelse
  , navnlig hvis de er i overensstemmelse med Europa 2020-flagskibsinitiativerne og Unionens miljøpolitiske mål

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 1 — stk.1 — litra a — nr. v a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | va) | turismefremmende tiltag, navnlig hvis de er i overensstemmelse med Unionens turismepolitiske mål |

Kommissionens forslag

Ændring

va)

turismefremmende tiltag, navnlig hvis de er i overensstemmelse med Unionens turismepolitiske mål

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 1 — stk. 1 — litra a — nr. x

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| x) | amatørsport |

Kommissionens forslag

Ændring

x)

amatørsport

| x) | amatørsport
  og oplæring af unge sportsudøvere |
| --- | --- |

x)

amatørsport
  og oplæring af unge sportsudøvere

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 1 — stk. 1 — litra a — nr. xi

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| xi) | beboere i afsidesliggende områder til transportformål, når støtten er af social karakter og ydes uden forskelsbehandling med hensyn til transportselskab |

Kommissionens forslag

Ændring

xi)

beboere i afsidesliggende områder til transportformål, når støtten er af social karakter og ydes uden forskelsbehandling med hensyn til transportselskab

udgår

Ændring 18

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 1 — stk. 1 — litra a — nr. xii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| xii) | samordning af transportvæsenet eller godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, jf. traktatens artikel 93 |

Kommissionens forslag

Ændring

xii)

samordning af transportvæsenet eller godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, jf. traktatens artikel 93

udgår

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Når støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en ordning, er blevet fritaget i henhold til disse forordninger, sender
  medlemsstaterne straks ved iværksættelsen af
  disse støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en fritaget støtteordning,
  Kommissionen et resumé af oplysningerne om dem
  til offentliggørelse på Kommissionens websted. | 2.   Når støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en ordning, er blevet fritaget i henhold til disse forordninger,
  tager medlemsstaterne hensyn til efterlevelsen af reglerne for offentlige indkøb, Europa 2020 og Unionens miljøpolitikker og -målsætninger. Medlemsstaterne
  sender
  Kommissionen resuméer om
  disse støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en fritaget støtteordning, til offentliggørelse på Kommissionens websted. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Når støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en ordning, er blevet fritaget i henhold til disse forordninger, sender
  medlemsstaterne straks ved iværksættelsen af
  disse støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en fritaget støtteordning,
  Kommissionen et resumé af oplysningerne om dem
  til offentliggørelse på Kommissionens websted.

2.   Når støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en ordning, er blevet fritaget i henhold til disse forordninger,
  tager medlemsstaterne hensyn til efterlevelsen af reglerne for offentlige indkøb, Europa 2020 og Unionens miljøpolitikker og -målsætninger. Medlemsstaterne
  sender
  Kommissionen resuméer om
  disse støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en fritaget støtteordning, til offentliggørelse på Kommissionens websted.

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 2 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 3 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a)
     
  Artikel 3, stk. 4, affattes således: |
| | »4.   Medlemsstaterne forelægger mindst en gang om året Kommissionen en rapport om anvendelsen af gruppefritagelserne i overensstemmelse med Kommissionens specifikke krav, helst i elektronisk form. Kommissionen stiller disse rapporter til rådighed for Europa-Parlamentet og alle medlemsstaterne. En gang om året drøftes og evalueres rapporterne i det rådgivende udvalg, der er nævnt i artikel 7.« |

Kommissionens forslag

Ændring

2a)
     
  Artikel 3, stk. 4, affattes således:

»4.   Medlemsstaterne forelægger mindst en gang om året Kommissionen en rapport om anvendelsen af gruppefritagelserne i overensstemmelse med Kommissionens specifikke krav, helst i elektronisk form. Kommissionen stiller disse rapporter til rådighed for Europa-Parlamentet og alle medlemsstaterne. En gang om året drøftes og evalueres rapporterne i det rådgivende udvalg, der er nævnt i artikel 7.«

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 2 b (nyt)

Artikel 1 — nr. 2 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 994/98

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b)
     
  Artikel 5 affattes således:




  Artikel 5


  Evalueringsrapport


  Kommissionen forelægger hvert andet år Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om, hvordan denne forordning fungerer. Rapporten skal især indeholde en bred cost-benefit-vurdering af de gruppefritagelser, der er givet i henhold til denne forordning, samt en vurdering af dens bidrag til de generelle flagskibsinitiativer under Europa 2020-flagskibsinitiativerne og de politiske mål for Horisont 2020. Kommissionen forelægger et udkast til beretning til behandling i det rådgivende udvalg, der er nævnt i artikel 7. Hvert år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet resultaterne af tilsynet med anvendelsen af gruppefritagelsesforordningerne og offentliggør en sammenfattende rapport på sit websted, herunder en klar oversigt over omfanget og typen af uforenelig statsstøtte, som er ydet af medlemsstaterne i henhold til gruppefritagelsesforordningerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b)
     
  Artikel 5 affattes således:

2b)

Artikel 5 affattes således:

Artikel 5

Evalueringsrapport

Kommissionen forelægger hvert andet år Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om, hvordan denne forordning fungerer. Rapporten skal især indeholde en bred cost-benefit-vurdering af de gruppefritagelser, der er givet i henhold til denne forordning, samt en vurdering af dens bidrag til de generelle flagskibsinitiativer under Europa 2020-flagskibsinitiativerne og de politiske mål for Horisont 2020. Kommissionen forelægger et udkast til beretning til behandling i det rådgivende udvalg, der er nævnt i artikel 7. Hvert år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet resultaterne af tilsynet med anvendelsen af gruppefritagelsesforordningerne og offentliggør en sammenfattende rapport på sit websted, herunder en klar oversigt over omfanget og typen af uforenelig statsstøtte, som er ydet af medlemsstaterne i henhold til gruppefritagelsesforordningerne.

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2

Artikel 2

Forordning (EF) nr. 1370/2007

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | udgår |
| Forordning (EF) nr. 1370/2007 ændres således: | |
| Artikel 9 udgår seks måneder efter ikrafttrædelsen af en kommissionsforordning vedrørende den statsstøttekategori, der er omhandlet i artikel 1, litra a), nr. xii, i Rådets forordning (EF) nr. 994/98. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 2

Artikel 2

udgår

udgår

Forordning (EF) nr. 1370/2007 ændres således:

Forordning (EF) nr. 1370/2007 ændres således:

Artikel 9 udgår seks måneder efter ikrafttrædelsen af en kommissionsforordning vedrørende den statsstøttekategori, der er omhandlet i artikel 1, litra a), nr. xii, i Rådets forordning (EF) nr. 994/98.

Artikel 9 udgår seks måneder efter ikrafttrædelsen af en kommissionsforordning vedrørende den statsstøttekategori, der er omhandlet i artikel 1, litra a), nr. xii, i Rådets forordning (EF) nr. 994/98.

---

(1)  EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3.

1

---

Onsdag den 3. juli 2013

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/274 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/274

---

P7_TA(2013)0303

Valg af Den Europæiske Ombudsmand

Europa-Parlamentets afgørelse af 3. juli 2013 om valg af Den Europæiske Ombudsmand

(2016/C 075/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 24 og artikel 228, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 24 og artikel 228,

| — | der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

| — | der henviser til sin afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 204, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 204,

| — | der henviser til indkaldelsen af ansøgninger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til indkaldelsen af ansøgninger (2),

| — | der henviser til afstemningen under mødet den 3. juli 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen under mødet den 3. juli 2013,

| 1. | vælger Emily O'Reilly til at udøve hvervet som europæisk ombudsmand fra den 1. oktober 2013 indtil udløbet af valgperioden; |
| --- | --- |

1.

vælger Emily O'Reilly til at udøve hvervet som europæisk ombudsmand fra den 1. oktober 2013 indtil udløbet af valgperioden;

| 2. | opfordrer Emily O'Reilly til at aflægge ed ved Domstolen; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Emily O'Reilly til at aflægge ed ved Domstolen;

| 3. | pålægger sin formand at sørge for, at den vedlagte afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sørge for, at den vedlagte afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende,

| 4. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen og Domstolen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen og Domstolen.

---

(1)  EFT L 113 af 4.5.1994, s. 15.

(2)  EUT C 96 af 4.4.2013, s. 24.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE

af 3. juli 2013

om valg af Den Europæiske Ombudsmand

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2013/377/EU, Euratom).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/275

---

P7_TA(2013)0305

Hjulkøretøjer (Ændring af afgørelse 97/836/EF (»overenskomst af 1958 som revideret«)) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 97/836/EF om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»overenskomst af 1958 som revideret«) (05978/2013 — C7-0069/2013 — 2012/0099(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 075/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05978/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05978/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0069/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0069/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0192/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0192/2013),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/275

---

P7_TA(2013)0306

Hjulkøretøjer (Ændring af afgørelse 2000/125/EF (»parallelaftalen«)) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2000/125/EF af 31. januar 2000 om indgåelse af aftalen om etablering af globale tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, der kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer (»parallelaftalen«) (05975/2013 — C7-0071/2013 — 2012/0098(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 075/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05975/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05975/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0071/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0071/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0194/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A7-0194/2013),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/276 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/276

---

P7_TA(2013)0307

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Ansøgning EGF/2013/000 TA 2013 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ

Europa-Parlamentets beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2013/000 TA 2013 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (COM(2013)0291 — C7-0126/2013 — 2013/2087(BUD))

(2016/C 075/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0291 — C7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0291 — C7-0126/2013),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA af 17. maj 2006) (1), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA af 17. maj 2006) (1), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jvf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jvf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om en vækst- og beskæftigelsespagt af 28.—29. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om en vækst- og beskæftigelsespagt af 28.—29. juni 2012,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 7.—8. februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 7.—8. februar 2013,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0243/2013),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union med den Europæiske Fond for Tilpasning til globaliseringen (EGF) har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, som er ramt af konsekvenserne af de store strukturændringer i verdenshandelen, der er forværret af den økonomiske, finansielle og sociale krise, og som skal hjælpe dem til atter at finde fodfæste på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union med den Europæiske Fond for Tilpasning til globaliseringen (EGF) har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, som er ramt af konsekvenserne af de store strukturændringer i verdenshandelen, der er forværret af den økonomiske, finansielle og sociale krise, og som skal hjælpe dem til atter at finde fodfæste på arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at Kommissionen gennemfører EGF i overensstemmelse med de generelle bestemmelser fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3) og gennemførelsesbestemmelser hertil, der gælder for denne form for gennemførelse af budgettet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen gennemfører EGF i overensstemmelse med de generelle bestemmelser fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3) og gennemførelsesbestemmelser hertil, der gælder for denne form for gennemførelse af budgettet;

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være tilstrækkelig og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være tilstrækkelig og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF;

| D. | der henviser til, at maksimalt 0,35 % af det årlige beløb fra EGF kan anvendes til teknisk bistand på Kommissionens initiativ til finansiering af de aktiviteter i forbindelse med tilsyn, oplysning, administrativ og teknisk bistand samt revision, kontrol og evaluering, der er nødvendige for at gennemføre EGF-forordningen, jf. artikel 8, stk. 1, herunder udbredelse af information og vejledning til medlemsstaterne om anvendelse, tilsyn og evaluering af EGF og oplysninger til de europæiske og nationale arbejdsmarkedsparter om anvendelsen af EGF (EGF-forordningens artikel 8, stk. 4); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at maksimalt 0,35 % af det årlige beløb fra EGF kan anvendes til teknisk bistand på Kommissionens initiativ til finansiering af de aktiviteter i forbindelse med tilsyn, oplysning, administrativ og teknisk bistand samt revision, kontrol og evaluering, der er nødvendige for at gennemføre EGF-forordningen, jf. artikel 8, stk. 1, herunder udbredelse af information og vejledning til medlemsstaterne om anvendelse, tilsyn og evaluering af EGF og oplysninger til de europæiske og nationale arbejdsmarkedsparter om anvendelsen af EGF (EGF-forordningens artikel 8, stk. 4);

| E. | der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 9, stk. 2, skal oprette en hjemmeside på alle EU-sprog for at tilvejebringe og udbrede oplysninger om ansøgninger og for at fremhæve budgetmyndighedens rolle; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 9, stk. 2, skal oprette en hjemmeside på alle EU-sprog for at tilvejebringe og udbrede oplysninger om ansøgninger og for at fremhæve budgetmyndighedens rolle;

| F. | der henviser til, at Kommissionen på grundlag af disse artikler har anmodet om, at EGF anvendes til at dække omkostninger til teknisk assistance med henblik på at kontrollere de ansøgninger, der er modtaget og betalt, og de foranstaltninger, der er foreslået og gennemført, til at udvide hjemmesiden, udarbejde publikationer og audiovisuelle værktøjer, at etablere en videnbase, at yde administrativ og teknisk bistand til medlemsstaterne og forberede den endelige evaluering af EGF (2007-2013); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen på grundlag af disse artikler har anmodet om, at EGF anvendes til at dække omkostninger til teknisk assistance med henblik på at kontrollere de ansøgninger, der er modtaget og betalt, og de foranstaltninger, der er foreslået og gennemført, til at udvide hjemmesiden, udarbejde publikationer og audiovisuelle værktøjer, at etablere en videnbase, at yde administrativ og teknisk bistand til medlemsstaterne og forberede den endelige evaluering af EGF (2007-2013);

| G. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen;

| 1. | støtter de foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået finansieret som teknisk bistand i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1 og 4, og artikel 9, stk. 2, i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

1.

støtter de foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået finansieret som teknisk bistand i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1 og 4, og artikel 9, stk. 2, i EGF-forordningen;

| 2. | beklager dybt, at resultaterne af den endelige efterfølgende evaluering af EGF vil foreligge for sent til at kunne indgå i drøftelserne om den nye forordning for EGF for 2014-2020, navnlig med hensyn til effektiviteten af anvendelsen af kriseundtagelseskriteriet, idet de berørte EGF-sager ikke blev analyseret i EGF's midtvejsevalueringsrapport; |
| --- | --- |

2.

beklager dybt, at resultaterne af den endelige efterfølgende evaluering af EGF vil foreligge for sent til at kunne indgå i drøftelserne om den nye forordning for EGF for 2014-2020, navnlig med hensyn til effektiviteten af anvendelsen af kriseundtagelseskriteriet, idet de berørte EGF-sager ikke blev analyseret i EGF's midtvejsevalueringsrapport;

| 3. | bemærker, at Kommissionen allerede i 2011 påbegyndte sit arbejde med en elektronisk ansøgningsformular og med at udarbejde standardprocedurer for forenklede ansøgninger, hurtigere behandling af ansøgningerne og bedre rapportering; anmoder Kommissionen om at redegør for de opnåede fremskridt efter anvendelsen af den tekniske bistand i 2011 og 2012; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at Kommissionen allerede i 2011 påbegyndte sit arbejde med en elektronisk ansøgningsformular og med at udarbejde standardprocedurer for forenklede ansøgninger, hurtigere behandling af ansøgningerne og bedre rapportering; anmoder Kommissionen om at redegør for de opnåede fremskridt efter anvendelsen af den tekniske bistand i 2011 og 2012;

| 4. | understreger betydningen af netværksarbejde og udveksling af oplysninger om EGF; støtter derfor finansieringen af EGF's ekspertgruppe af kontaktpersoner samt andre netværkssamarbejdsaktiviteter medlemsstaterne imellem, herunder dette års seminar for personer med kendskab til praksis om gennemførelsen af EGF; understreger behovet for yderligere at forbedre kontakten mellem alle, der er involveret i EGF-ansøgninger, herunder navnlig arbejdsmarkedets parter, for at skabe så mange synergier som muligt; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af netværksarbejde og udveksling af oplysninger om EGF; støtter derfor finansieringen af EGF's ekspertgruppe af kontaktpersoner samt andre netværkssamarbejdsaktiviteter medlemsstaterne imellem, herunder dette års seminar for personer med kendskab til praksis om gennemførelsen af EGF; understreger behovet for yderligere at forbedre kontakten mellem alle, der er involveret i EGF-ansøgninger, herunder navnlig arbejdsmarkedets parter, for at skabe så mange synergier som muligt;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at indbyde Parlamentet til seminarer og møder i ekspertgruppen af kontaktpersoner organiseret ved brug af teknisk bistand ved anvendelse af de relevante bestemmelser i rammeaftalen om forbindelserne mellem Parlamentet og Kommissionen (4); |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at indbyde Parlamentet til seminarer og møder i ekspertgruppen af kontaktpersoner organiseret ved brug af teknisk bistand ved anvendelse af de relevante bestemmelser i rammeaftalen om forbindelserne mellem Parlamentet og Kommissionen (4);

| 6. | tilskynder medlemsstaterne til at udnytte udvekslingen af bedste praksis og til at tage ved lære af især de medlemsstater, der allerede har indført nationale EGF-informationsnet med deltagelse af arbejdsmarkedets parter og interessenter på lokalt plan, med henblik på at have en god bistandsstruktur på plads, når en situation, der falder ind under EGF's anvendelsesområde, opstår; |
| --- | --- |

6.

tilskynder medlemsstaterne til at udnytte udvekslingen af bedste praksis og til at tage ved lære af især de medlemsstater, der allerede har indført nationale EGF-informationsnet med deltagelse af arbejdsmarkedets parter og interessenter på lokalt plan, med henblik på at have en god bistandsstruktur på plads, når en situation, der falder ind under EGF's anvendelsesområde, opstår;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at indbyde arbejdsmarkedets parter til seminarerne for personer med kendskab til praksis organiseret ved brug af teknisk bistand; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at indbyde arbejdsmarkedets parter til seminarerne for personer med kendskab til praksis organiseret ved brug af teknisk bistand;

| 8. | anmoder medlemsstaterne og de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde mobiliseringen af EGF; bemærker i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets krav om en fremskyndelse af støttefrigivelsen, som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; forventer, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig, ansvarlig og synlig; |
| --- | --- |

8.

anmoder medlemsstaterne og de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde mobiliseringen af EGF; bemærker i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets krav om en fremskyndelse af støttefrigivelsen, som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; forventer, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig, ansvarlig og synlig;

| 9. | er bekymret over de mulige negative konsekvenser, som en nedskæring af personalet kan få for en hurtig, regelmæssig og effektiv evaluering af indkomne ansøgninger og gennemførelse af EGF's tekniske bistand; mener, at enhver kortsigtet eller langsigtet nedskæring af personalet bør være baseret på en forudgående konsekvensanalyse og blandt andet tage fuldt hensyn til Unionens juridiske forpligtelser og institutionernes nye beføjelser og øgede opgaver, som følger af traktaterne; |
| --- | --- |

9.

er bekymret over de mulige negative konsekvenser, som en nedskæring af personalet kan få for en hurtig, regelmæssig og effektiv evaluering af indkomne ansøgninger og gennemførelse af EGF's tekniske bistand; mener, at enhver kortsigtet eller langsigtet nedskæring af personalet bør være baseret på en forudgående konsekvensanalyse og blandt andet tage fuldt hensyn til Unionens juridiske forpligtelser og institutionernes nye beføjelser og øgede opgaver, som følger af traktaterne;

| 10. | beklager, at Kommissionen ikke har planlagt særlige oplysningsaktiviteter for 2013, eftersom nogle medlemsstater, herunder brugere af EGF, sætter spørgsmålstegn ved nytteværdien af og fordelene ved EGF; |
| --- | --- |

10.

beklager, at Kommissionen ikke har planlagt særlige oplysningsaktiviteter for 2013, eftersom nogle medlemsstater, herunder brugere af EGF, sætter spørgsmålstegn ved nytteværdien af og fordelene ved EGF;

| 11. | bemærker, at budgettet for 2013 efter gentagne anmodninger fra Parlamentet indeholder betalingsbevillinger på 50 millioner EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister, og at den derfor fortjener en særskilt tildeling, hvorved unødvendige forsinkelser kunne undgås, idet finansieringen på nuværende tidspunkt sker ved hjælp af overførsler fra andre budgetposter, hvilket kan være til skade for gennemførelsen af EGF's sociale, økonomiske og politiske målsætninger; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at budgettet for 2013 efter gentagne anmodninger fra Parlamentet indeholder betalingsbevillinger på 50 millioner EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister, og at den derfor fortjener en særskilt tildeling, hvorved unødvendige forsinkelser kunne undgås, idet finansieringen på nuværende tidspunkt sker ved hjælp af overførsler fra andre budgetposter, hvilket kan være til skade for gennemførelsen af EGF's sociale, økonomiske og politiske målsætninger;

| 12. | håber, at de foranstaltninger, som Kommissionen har iværksat på området for teknisk bistand, vil bidrage til at øge merværdien af EGF og føre til mere målrettet og langsigtet støtte og reintegration til afskedigede arbejdstagere; |
| --- | --- |

12.

håber, at de foranstaltninger, som Kommissionen har iværksat på området for teknisk bistand, vil bidrage til at øge merværdien af EGF og føre til mere målrettet og langsigtet støtte og reintegration til afskedigede arbejdstagere;

| 13. | beklager dybt Rådets beslutning om at blokere for en forlængelse af den »kriseundtagelse«, der har gjort det muligt også at yde økonomisk støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af den nuværende sociale, finansielle og økonomiske krise, ud over dem, som har mistet deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene, og som har gjort det muligt at øge Unionens medfinansieringssats til 65 % af programmets udgifter for ansøgninger indsendt efter udløbet af fristen den 31. december 2011; opfordrer Rådet til omgående at genindføre denne foranstaltning, især i lyset af den hastigt forværrede sociale situation i flere medlemsstater, efter at recessionen er blevet endnu mere udbredt og mere alvorlig; |
| --- | --- |

13.

beklager dybt Rådets beslutning om at blokere for en forlængelse af den »kriseundtagelse«, der har gjort det muligt også at yde økonomisk støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af den nuværende sociale, finansielle og økonomiske krise, ud over dem, som har mistet deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene, og som har gjort det muligt at øge Unionens medfinansieringssats til 65 % af programmets udgifter for ansøgninger indsendt efter udløbet af fristen den 31. december 2011; opfordrer Rådet til omgående at genindføre denne foranstaltning, især i lyset af den hastigt forværrede sociale situation i flere medlemsstater, efter at recessionen er blevet endnu mere udbredt og mere alvorlig;

| 14. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

14.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 15. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (EGF/2013/000 TA 2013 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ)

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2013/420/EU).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/279 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/279

---

P7_TA(2013)0308

Undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (17427/1/2012 — C7-0051/2013 — 2006/0084(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2016/C 075/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (17427/1/2012 — C7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (17427/1/2012 — C7-0051/2013),

| — | der henviser til udtalelse fra Revisionsretten af 12. juli 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Revisionsretten af 12. juli 2011 (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2006)0244),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (COM(2011)0135), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (COM(2011)0135),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 72, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 72,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Budgetkontroludvalget (A7-0225/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Budgetkontroludvalget (A7-0225/2013),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 5. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 6. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

6.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 7. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 254 af 30.8.2011, s. 1.

(2)  EUT C 16 E af 22.1.2010, s. 201.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

»Hver gang Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udnævner nye medlemmer af det nye Overvågningsudvalg, bør de også udnævne de medlemmer, der skal tiltræde ved den næste delvise udskiftning.«

Erklæring fra Kommissionen

»Kommissionen bekræfter, at Kontoret har erklæret, at det til enhver tid vil handle i overensstemmelse med protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt statutten for Europa-Parlamentets medlemmer, og at medlemmernes frihed og uafhængighed som fastsat i statuttens artikel 2 respekteres fuldt ud.«

Erklæring fra Kommissionen

»Det er Kommissionens hensigt, at generaldirektøren for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig fortsat skal have beføjelse til at fastlægge vilkårene og de nærmere ordninger for ansættelse i Kontoret, navnlig hvad angår kontrakternes varighed og fornyelsen heraf.«

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/280 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/280

---

P7_TA(2013)0309

Samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) for så vidt angår depositarer, aflønningspolitik og sanktioner (COM(2012)0350 — C7-0178/2012 — 2012/0168(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/42)

[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (*)

til Kommissionens forslag

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0125/2013).

(*)  Ændringer: Den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv; udgået tekst markeres med symbolet ▌.

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af direktiv 2009/65/EF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) for så vidt angår depositarer, aflønningspolitik og sanktioner

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 53, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),

▌

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (2) bør ændres for at tage hensyn til udviklingen på markedet og de hidtil indhøstede erfaringer blandt markedsdeltagere og tilsynsmyndigheder og navnlig for at tage højde for forskelle i de nationale bestemmelser om depositarers opgaver og ansvar, aflønningspolitik og sanktioner. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (2) bør ændres for at tage hensyn til udviklingen på markedet og de hidtil indhøstede erfaringer blandt markedsdeltagere og tilsynsmyndigheder og navnlig for at tage højde for forskelle i de nationale bestemmelser om depositarers opgaver og ansvar, aflønningspolitik og sanktioner.

| (2) | For at tage højde for den potentielt skadelige effekt, som dårligt udformede aflønningsstrukturer kan have på sund styring af risici og kontrol med enkeltpersoners risikovillige adfærd, bør administrationsselskaber for institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) pålægges en udtrykkelig forpligtelse til at etablere og opretholde aflønningspolitikker og -praksisser, som er i overensstemmelse med sund og effektiv risikostyring for de personalekategorier, hvis professionelle aktiviteter har væsentlig indflydelse på risikoprofilen i de investeringsinstitutter, de forvalter. Disse personalekategorier bør omfatte
  enhver medarbejder og enhver ansat på fonds- eller delfondsplan, som er beslutningstagere, fondsforvaltere og personer, der træffer reelle investeringsbeslutninger, personer, som har beføjelse til at udøve indflydelse på investeringspolitiske rådgivere og analytikere, ledelsen
  samt alle medarbejdere, hvis samlede løn ligger inden for samme lønramme som ledelse og
  beslutningstagere.
  Disse bestemmelser bør også finde anvendelse på investeringsinstitutters investeringsselskaber, der ikke udpeger et administrationsselskab. |
| --- | --- |

(2)

For at tage højde for den potentielt skadelige effekt, som dårligt udformede aflønningsstrukturer kan have på sund styring af risici og kontrol med enkeltpersoners risikovillige adfærd, bør administrationsselskaber for institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) pålægges en udtrykkelig forpligtelse til at etablere og opretholde aflønningspolitikker og -praksisser, som er i overensstemmelse med sund og effektiv risikostyring for de personalekategorier, hvis professionelle aktiviteter har væsentlig indflydelse på risikoprofilen i de investeringsinstitutter, de forvalter. Disse personalekategorier bør omfatte
  enhver medarbejder og enhver ansat på fonds- eller delfondsplan, som er beslutningstagere, fondsforvaltere og personer, der træffer reelle investeringsbeslutninger, personer, som har beføjelse til at udøve indflydelse på investeringspolitiske rådgivere og analytikere, ledelsen
  samt alle medarbejdere, hvis samlede løn ligger inden for samme lønramme som ledelse og
  beslutningstagere.
  Disse bestemmelser bør også finde anvendelse på investeringsinstitutters investeringsselskaber, der ikke udpeger et administrationsselskab.

| (3) | Det bør i principperne for aflønningspolitikker anerkendes, at investeringsinstitutters administrationsselskaber kan anvende disse politikker på forskellige måder, alt efter deres størrelse og størrelsen af de investeringsinstitutter, de forvalter, deres interne organisation og deres aktiviteters art, formål og kompleksitet.
  Investeringsinstitutters administrationsselskaber bør imidlertid under alle omstændigheder sikre, at de anvender alle disse principper samtidigt. |
| --- | --- |

(3)

Det bør i principperne for aflønningspolitikker anerkendes, at investeringsinstitutters administrationsselskaber kan anvende disse politikker på forskellige måder, alt efter deres størrelse og størrelsen af de investeringsinstitutter, de forvalter, deres interne organisation og deres aktiviteters art, formål og kompleksitet.
  Investeringsinstitutters administrationsselskaber bør imidlertid under alle omstændigheder sikre, at de anvender alle disse principper samtidigt.

| (4) | De principper for en forsvarlig aflønningspolitik, som fastsættes i dette direktiv, bør være i overensstemmelse med og suppleres af de principper, der fremgår af Kommissionens henstilling 2009/384/EF af 30. april 2009 om aflønningspolitik i finanssektoren (3)

  og Rådet for Finansiel Stabilitets (FSB) arbejde og G20-forpligtelserne om at mindske risikoen i sektoren for finansielle tjenesteydelser
  . |
| --- | --- |

(4)

De principper for en forsvarlig aflønningspolitik, som fastsættes i dette direktiv, bør være i overensstemmelse med og suppleres af de principper, der fremgår af Kommissionens henstilling 2009/384/EF af 30. april 2009 om aflønningspolitik i finanssektoren (3)

  og Rådet for Finansiel Stabilitets (FSB) arbejde og G20-forpligtelserne om at mindske risikoen i sektoren for finansielle tjenesteydelser
  .

| (4a) | Garanteret variabel aflønning bør være en undtagelse, idet det ikke er i overensstemmelse med sund risikostyring eller princippet om, at aflønningen skal være afstemt efter resultaterne, og bør ikke være en del af fremtidige aflønningsordninger. |
| --- | --- |

(4a)

Garanteret variabel aflønning bør være en undtagelse, idet det ikke er i overensstemmelse med sund risikostyring eller princippet om, at aflønningen skal være afstemt efter resultaterne, og bør ikke være en del af fremtidige aflønningsordninger.

| (4b) | Aflønning, der betales fra fonden til administrationsselskaber, bør i lighed med den aflønning, der betales af administrationsselskaber til deres medarbejdere, være i overensstemmelse med sund og effektiv risikostyring og investorernes interesser. |
| --- | --- |

(4b)

Aflønning, der betales fra fonden til administrationsselskaber, bør i lighed med den aflønning, der betales af administrationsselskaber til deres medarbejdere, være i overensstemmelse med sund og effektiv risikostyring og investorernes interesser.

| (4c) | Ud over prorataaflønningen bør administrationsselskabet have mulighed for at debitere fonden for udgifter og omkostninger, som direkte er forbundet med bevarelse og sikring af investeringer, f.eks. udgifter til retssager, beskyttelse og håndhævelse af deltagernes rettigheder, eller konsulent- og revisionsydelser eller til generhvervelse eller erstatning af aktiver, der er gået tabt. Kommissionen bør vurdere, hvilke produktrelaterede udgifter og omkostninger der er almindelige i medlemsstaterne for investeringsprodukter til private. Kommissionen bør gennemføre en høring og foretage en konsekvensanalyse og bør fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag, hvis der er behov for yderligere harmonisering. |
| --- | --- |

(4c)

Ud over prorataaflønningen bør administrationsselskabet have mulighed for at debitere fonden for udgifter og omkostninger, som direkte er forbundet med bevarelse og sikring af investeringer, f.eks. udgifter til retssager, beskyttelse og håndhævelse af deltagernes rettigheder, eller konsulent- og revisionsydelser eller til generhvervelse eller erstatning af aktiver, der er gået tabt. Kommissionen bør vurdere, hvilke produktrelaterede udgifter og omkostninger der er almindelige i medlemsstaterne for investeringsprodukter til private. Kommissionen bør gennemføre en høring og foretage en konsekvensanalyse og bør fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag, hvis der er behov for yderligere harmonisering.

| (5) | Med henblik på at harmonisere tilsynsmetoderne ved vurderingen af aflønningspolitikker og -praksisser bør Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (4), sikre, at der findes retningslinjer for forsvarlige aflønningspolitikker i sektoren for porteføljeforvaltning. Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (5), bør bistå ESMA ved udarbejdelsen af sådanne retningslinjer.
  Disse retningslinjer bør navnlig indeholde yderligere instrukser om delvis neutralisering af aflønningsprincipper, der er forenelige med risikoprofilen, risikovilligheden og strategien i administrationsselskabet og det investeringsinstitut, det administrerer. ESMA's retningslinier om aflønningspolitikker, bør, når det er hensigtsmæssigt, i videst muligt omfang bringes på linje med retningslinjerne for fonde, som reguleres efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde

   (6)

  . Endvidere bør ESMA føre tilsyn med de nationale myndigheders tilstrækkelige håndhævelse af disse retningslinjer. Mangler bør straks behandles med tilsynsforanstaltninger for at sikre lige vilkår i hele det indre marked. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på at harmonisere tilsynsmetoderne ved vurderingen af aflønningspolitikker og -praksisser bør Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (4), sikre, at der findes retningslinjer for forsvarlige aflønningspolitikker i sektoren for porteføljeforvaltning. Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (5), bør bistå ESMA ved udarbejdelsen af sådanne retningslinjer.
  Disse retningslinjer bør navnlig indeholde yderligere instrukser om delvis neutralisering af aflønningsprincipper, der er forenelige med risikoprofilen, risikovilligheden og strategien i administrationsselskabet og det investeringsinstitut, det administrerer. ESMA's retningslinier om aflønningspolitikker, bør, når det er hensigtsmæssigt, i videst muligt omfang bringes på linje med retningslinjerne for fonde, som reguleres efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde

   (6)

  . Endvidere bør ESMA føre tilsyn med de nationale myndigheders tilstrækkelige håndhævelse af disse retningslinjer. Mangler bør straks behandles med tilsynsforanstaltninger for at sikre lige vilkår i hele det indre marked.

| (6) | Bestemmelserne om aflønning berører ikke den uforbeholdne udøvelse af de grundlæggende rettigheder i overensstemmelse med traktaterne, de generelle principper i den nationale aftaleret og arbejdsmarkedsret, den gældende lovgivning om aktionærers rettigheder og deltagelse, de generelle ansvarsområder for den pågældende virksomheds administrative organer og tilsynsorganer og heller ikke arbejdsmarkedets parters ret til at indgå og håndhæve kollektive overenskomster i overensstemmelse med nationale love og national praksis. |
| --- | --- |

(6)

Bestemmelserne om aflønning berører ikke den uforbeholdne udøvelse af de grundlæggende rettigheder i overensstemmelse med traktaterne, de generelle principper i den nationale aftaleret og arbejdsmarkedsret, den gældende lovgivning om aktionærers rettigheder og deltagelse, de generelle ansvarsområder for den pågældende virksomheds administrative organer og tilsynsorganer og heller ikke arbejdsmarkedets parters ret til at indgå og håndhæve kollektive overenskomster i overensstemmelse med nationale love og national praksis.

| (7) | For at sikre, at de relevante lovgivningsmæssige krav i de forskellige medlemsstater er harmoniseret i nødvendigt omfang, bør der indføres supplerende bestemmelser om depositarers opgaver og pligter, om, hvilke juridiske enheder der kan udpeges som depositarer, og til præcisering af depositarers ansvar i tilfælde, hvor investeringsinstitutters aktiver går tabt under opbevaringen i depot, eller hvor depositarerne ikke har udført deres tilsynsopgaver på tilfredsstillende vis. Hvis opgaverne ikke udføres på tilfredsstillende vis, kan det medføre tab af aktiverne og også tab af værdierne af aktiverne, hvis f.eks. en depositar har accepteret investeringer, der ikke er i overensstemmelse med fondsbestemmelserne, og som udsætter investoren for uventet eller forventet risiko. Der bør også indføres yderligere regler for at fastlægge, på hvilke betingelser depositarers opgaver kan delegeres. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at de relevante lovgivningsmæssige krav i de forskellige medlemsstater er harmoniseret i nødvendigt omfang, bør der indføres supplerende bestemmelser om depositarers opgaver og pligter, om, hvilke juridiske enheder der kan udpeges som depositarer, og til præcisering af depositarers ansvar i tilfælde, hvor investeringsinstitutters aktiver går tabt under opbevaringen i depot, eller hvor depositarerne ikke har udført deres tilsynsopgaver på tilfredsstillende vis. Hvis opgaverne ikke udføres på tilfredsstillende vis, kan det medføre tab af aktiverne og også tab af værdierne af aktiverne, hvis f.eks. en depositar har accepteret investeringer, der ikke er i overensstemmelse med fondsbestemmelserne, og som udsætter investoren for uventet eller forventet risiko. Der bør også indføres yderligere regler for at fastlægge, på hvilke betingelser depositarers opgaver kan delegeres.

| (8) | Det er nødvendigt at præcisere, at et investeringsinstitut bør udpege en enkelt depositar, der har overordnet tilsyn med investeringsinstituttets aktiver. Et krav om, at der er en enkelt depositar, bør sikre, at depositaren har et overblik over alle investeringsinstituttets aktiver, og at både fondsforvalterne og investorerne har et enkelt sted at henvende sig, hvis der opstår problemer i tilknytning til opbevaringen af aktiverne eller udøvelsen af tilsynsforpligtelserne. Opbevaring af aktiver indbefatter opbevaring i depot og, hvis aktiverne er af en sådan art, at de ikke kan opbevares i depot, kontrol af ejendomsretten til disse aktiver samt registrering af dem. |
| --- | --- |

(8)

Det er nødvendigt at præcisere, at et investeringsinstitut bør udpege en enkelt depositar, der har overordnet tilsyn med investeringsinstituttets aktiver. Et krav om, at der er en enkelt depositar, bør sikre, at depositaren har et overblik over alle investeringsinstituttets aktiver, og at både fondsforvalterne og investorerne har et enkelt sted at henvende sig, hvis der opstår problemer i tilknytning til opbevaringen af aktiverne eller udøvelsen af tilsynsforpligtelserne. Opbevaring af aktiver indbefatter opbevaring i depot og, hvis aktiverne er af en sådan art, at de ikke kan opbevares i depot, kontrol af ejendomsretten til disse aktiver samt registrering af dem.

| (9) | Ved udøvelsen af sine opgaver bør en depositar handle ærligt, retfærdigt, professionelt og uafhængigt og i investeringsinstituttets eller investeringsinstituttets investorers interesse. |
| --- | --- |

(9)

Ved udøvelsen af sine opgaver bør en depositar handle ærligt, retfærdigt, professionelt og uafhængigt og i investeringsinstituttets eller investeringsinstituttets investorers interesse.

| (10) | For at sikre en harmoniseret tilgang til depositarers udøvelse af deres opgaver i alle medlemsstater, uanset hvilken juridisk form investeringsinstituttet har, er det nødvendigt at indføre en fælles liste over overvågningsopgaver, som skal varetages både af investeringsinstitutter i selskabsform (investeringsselskaber) og investeringsinstitutter i form af aftalebaserede fonde. |
| --- | --- |

(10)

For at sikre en harmoniseret tilgang til depositarers udøvelse af deres opgaver i alle medlemsstater, uanset hvilken juridisk form investeringsinstituttet har, er det nødvendigt at indføre en fælles liste over overvågningsopgaver, som skal varetages både af investeringsinstitutter i selskabsform (investeringsselskaber) og investeringsinstitutter i form af aftalebaserede fonde.

| (11) | Depositaren bør have ansvaret for behørig overvågning af investeringsinstituttets pengestrømme og navnlig for at sikre, at investorkapital og kontanter tilhørende investeringsinstituttet bogføres korrekt på konti, der er åbnet i investeringsinstituttets navn eller i det administrationsselskabs navn, der handler på vegne af investeringsinstituttet, eller i den depositars navn, der handler på vegne af investeringsinstituttet. Der bør derfor vedtages detaljerede bestemmelser om overvågning af pengestrømme for at sikre, at investorbeskyttelsen er effektiv og konsistent. Når det sikres, at investorkapital bogføres på kontantkonti, bør depositaren tage højde for principperne i artikel 16 i Kommissionens direktiv 2006/73/EF af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (7). |
| --- | --- |

(11)

Depositaren bør have ansvaret for behørig overvågning af investeringsinstituttets pengestrømme og navnlig for at sikre, at investorkapital og kontanter tilhørende investeringsinstituttet bogføres korrekt på konti, der er åbnet i investeringsinstituttets navn eller i det administrationsselskabs navn, der handler på vegne af investeringsinstituttet, eller i den depositars navn, der handler på vegne af investeringsinstituttet. Der bør derfor vedtages detaljerede bestemmelser om overvågning af pengestrømme for at sikre, at investorbeskyttelsen er effektiv og konsistent. Når det sikres, at investorkapital bogføres på kontantkonti, bør depositaren tage højde for principperne i artikel 16 i Kommissionens direktiv 2006/73/EF af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår de organisatoriske krav til og betingelserne for drift af investeringsselskaber samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (7).

| (12) | For at forebygge svigagtige pengeoverførsler bør det kræves, at der ikke kan åbnes en kontantkonto i tilknytning til fondenes transaktioner uden depositarens vidende. |
| --- | --- |

(12)

For at forebygge svigagtige pengeoverførsler bør det kræves, at der ikke kan åbnes en kontantkonto i tilknytning til fondenes transaktioner uden depositarens vidende.

| (13) | Finansielle instrumenter, der opbevares i depot for et investeringsinstitut, bør holdes adskilt fra depositarens egne aktiver og til enhver tid være identificeret som tilhørende det pågældende investeringsinstitut; et sådant krav bør give investorerne et ekstra beskyttelseselement, hvis depositaren kommer ud for en kredithændelse. |
| --- | --- |

(13)

Finansielle instrumenter, der opbevares i depot for et investeringsinstitut, bør holdes adskilt fra depositarens egne aktiver og til enhver tid være identificeret som tilhørende det pågældende investeringsinstitut; et sådant krav bør give investorerne et ekstra beskyttelseselement, hvis depositaren kommer ud for en kredithændelse.

| (14) | Ud over den eksisterende forpligtelse til at opbevare aktiver, der tilhører et investeringsinstitut, sikkert, bør der sondres mellem aktiver, der kan opbevares i depot, og aktiver, der ikke kan, og for hvilke der i stedet gælder et krav om registrering og kontrol af ejendomsret. Den gruppe aktiver, der kan opbevares i depot, bør udskilles klart, da forpligtelsen til at erstatte aktiver, der er gået tabt, kun gælder for denne specifikke kategori af finansielle aktiver. |
| --- | --- |

(14)

Ud over den eksisterende forpligtelse til at opbevare aktiver, der tilhører et investeringsinstitut, sikkert, bør der sondres mellem aktiver, der kan opbevares i depot, og aktiver, der ikke kan, og for hvilke der i stedet gælder et krav om registrering og kontrol af ejendomsret. Den gruppe aktiver, der kan opbevares i depot, bør udskilles klart, da forpligtelsen til at erstatte aktiver, der er gået tabt, kun gælder for denne specifikke kategori af finansielle aktiver.

| (14a) | De finansielle instrumenter, der opbevares i depot af depositaren, bør ikke genanvendes af depositaren eller af en tredjemand, som har fået delegeret depotfunktionen for egen regning. |
| --- | --- |

(14a)

De finansielle instrumenter, der opbevares i depot af depositaren, bør ikke genanvendes af depositaren eller af en tredjemand, som har fået delegeret depotfunktionen for egen regning.

| (15) | Det er nødvendigt at definere, på hvilke betingelser depositarens opbevaringsopgaver kan delegeres til tredjemand. Såvel delegering som videredelegering bør være objektivt begrundet og underlagt strenge egnethedskrav til den tredjemand, der betros denne delegerede funktion, og til den passende dygtighed, omhu og grundighed, hvormed depositaren bør udvælge, udpege og undersøge denne tredjemand. Med henblik på at opnå ensartede markedsvilkår og et ensartet højt investorbeskyttelsesniveau bør sådanne krav være i overensstemmelse med dem, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1060/2009 af 16. september 2009 om kreditvurderingsbureauer (8) og forordning (EU) nr. 1095/2010. Der bør indføres bestemmelser for at sikre, at tredjeparter har de fornødne midler til at udføre deres opgaver, at de afgrænser investeringsinstituttets aktiver. |
| --- | --- |

(15)

Det er nødvendigt at definere, på hvilke betingelser depositarens opbevaringsopgaver kan delegeres til tredjemand. Såvel delegering som videredelegering bør være objektivt begrundet og underlagt strenge egnethedskrav til den tredjemand, der betros denne delegerede funktion, og til den passende dygtighed, omhu og grundighed, hvormed depositaren bør udvælge, udpege og undersøge denne tredjemand. Med henblik på at opnå ensartede markedsvilkår og et ensartet højt investorbeskyttelsesniveau bør sådanne krav være i overensstemmelse med dem, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1060/2009 af 16. september 2009 om kreditvurderingsbureauer (8) og forordning (EU) nr. 1095/2010. Der bør indføres bestemmelser for at sikre, at tredjeparter har de fornødne midler til at udføre deres opgaver, at de afgrænser investeringsinstituttets aktiver.

| (16) | Det bør ikke anses for at være delegering af opbevaringsfunktioner at overdrage opbevaringen af aktiver til udbyderen af et værdipapirafviklingssystem, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (9), eller at overdrage levering af tilsvarende ydelser til tredjelandsværdipapirafviklingssystemer. |
| --- | --- |

(16)

Det bør ikke anses for at være delegering af opbevaringsfunktioner at overdrage opbevaringen af aktiver til udbyderen af et værdipapirafviklingssystem, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (9), eller at overdrage levering af tilsvarende ydelser til tredjelandsværdipapirafviklingssystemer.

| (17) | En tredjemand, til hvem opbevaring af aktiver delegeres, bør være i stand til at føre en samlekonto i form af en fælles, separat konto for flere investeringsinstitutter. |
| --- | --- |

(17)

En tredjemand, til hvem opbevaring af aktiver delegeres, bør være i stand til at føre en samlekonto i form af en fælles, separat konto for flere investeringsinstitutter.

| (18) | Hvis opbevaringen i depot delegeres til tredjemand, er det også nødvendigt at sikre, at tredjemanden er omfattet af særlige krav vedrørende effektive tilsynsregler og løbende tilsyn. Desuden bør der for at sikre, at de finansielle instrumenter er i den tredjemands besiddelse, til hvem opbevaringen er delegeret, gennemføres periodiske eksterne revisioner. |
| --- | --- |

(18)

Hvis opbevaringen i depot delegeres til tredjemand, er det også nødvendigt at sikre, at tredjemanden er omfattet af særlige krav vedrørende effektive tilsynsregler og løbende tilsyn. Desuden bør der for at sikre, at de finansielle instrumenter er i den tredjemands besiddelse, til hvem opbevaringen er delegeret, gennemføres periodiske eksterne revisioner.

| (19) | For at sikre konsekvent høj investorbeskyttelse bør der indføres bestemmelser om adfærd og om forvaltning af interessekonflikter, og de bør gælde i alle situationer, herunder i tilfælde, hvor opbevaringsopgaverne er blevet delegeret. Disse bestemmelser bør navnlig sikre, at der er en klar adskillelse af opgaver og funktioner mellem depositaren, investeringsinstituttet og administrationsselskabet. |
| --- | --- |

(19)

For at sikre konsekvent høj investorbeskyttelse bør der indføres bestemmelser om adfærd og om forvaltning af interessekonflikter, og de bør gælde i alle situationer, herunder i tilfælde, hvor opbevaringsopgaverne er blevet delegeret. Disse bestemmelser bør navnlig sikre, at der er en klar adskillelse af opgaver og funktioner mellem depositaren, investeringsinstituttet og administrationsselskabet.

| (20) | For at sikre et højt investorbeskyttelsesniveau samt tilsynsregler og løbende kontrol på tilstrækkeligt højt niveau er det nødvendigt at udarbejde en udtømmende liste over enheder, der kan fungere som depositarer, således at det kun tillades kreditinstitutter og investeringsselskaber at fungere som depositarer for investeringsinstitutter. For at give andre enheder, der tidligere kunne fungere som depositarer for investeringsinstitutter, mulighed for at omdanne sig til enheder, der kan udøve denne funktion, bør der indføres overgangsbestemmelser for sådanne enheder. |
| --- | --- |

(20)

For at sikre et højt investorbeskyttelsesniveau samt tilsynsregler og løbende kontrol på tilstrækkeligt højt niveau er det nødvendigt at udarbejde en udtømmende liste over enheder, der kan fungere som depositarer, således at det kun tillades kreditinstitutter og investeringsselskaber at fungere som depositarer for investeringsinstitutter. For at give andre enheder, der tidligere kunne fungere som depositarer for investeringsinstitutter, mulighed for at omdanne sig til enheder, der kan udøve denne funktion, bør der indføres overgangsbestemmelser for sådanne enheder.

| (21) | Det er nødvendigt at definere og præcisere det ansvar, der påhviler depositaren for investeringsinstituttet i tilfælde af, at et finansielt instrument, som opbevares af denne, går tabt. Hvis et finansielt instrument, som opbevares i depot, går tabt, bør depositaren være pligtig til at yde en erstatning til investeringsinstituttet i form af et finansielt instrument af samme type eller det tilsvarende beløb. Der bør ikke findes nogen yderligere fritagelse for ansvar i tilfælde af, at aktiver går tabt, undtagen hvis depositaren kan godtgøre, at tabet skyldes en »ekstern hændelse, som depositaren ikke med rimelighed kunne forventes at have kontrol over«. I den forbindelse bør depositaren ikke kunne påberåbe sig interne hændelser, såsom en medarbejders svigagtige handling, for at frigøre sig fra sit ansvar. |
| --- | --- |

(21)

Det er nødvendigt at definere og præcisere det ansvar, der påhviler depositaren for investeringsinstituttet i tilfælde af, at et finansielt instrument, som opbevares af denne, går tabt. Hvis et finansielt instrument, som opbevares i depot, går tabt, bør depositaren være pligtig til at yde en erstatning til investeringsinstituttet i form af et finansielt instrument af samme type eller det tilsvarende beløb. Der bør ikke findes nogen yderligere fritagelse for ansvar i tilfælde af, at aktiver går tabt, undtagen hvis depositaren kan godtgøre, at tabet skyldes en »ekstern hændelse, som depositaren ikke med rimelighed kunne forventes at have kontrol over«. I den forbindelse bør depositaren ikke kunne påberåbe sig interne hændelser, såsom en medarbejders svigagtige handling, for at frigøre sig fra sit ansvar.

| (22) | Når depositaren delegerer opbevaringsopgaver, og de finansielle instrumenter, der opbevares i depot af tredjemand, går tabt, bør depositaren være ansvarlig. Det bør også fastsættes, at hvis et instrument, der opbevares depot, går tabt, så er en depositar forpligtet til at yde en erstatning i form af et finansielt instrument af samme type eller det tilsvarende beløb, selv om tabet er sket hos en underdepositar. Depositaren kan kun frigøre sig for ansvaret, hvis det kan godtgøres, at tabet skyldes eksterne hændelser, som depositaren ikke med rimelighed kan forventes at have kontrol over, og hvis konsekvenser ville have været uundgåelige, også selv om depositaren har truffet alle rimelige forholdsregler. I den forbindelse bør depositaren ikke kunne påberåbe sig interne hændelser, såsom en medarbejders svigagtige handling, for at frigøre sig fra sit ansvar. Der bør ikke være mulighed for fritagelse for ansvar, hverken på grundlag af lovgivning eller aftaler, i tilfælde af at aktiver går tabt hos en underdepositar. |
| --- | --- |

(22)

Når depositaren delegerer opbevaringsopgaver, og de finansielle instrumenter, der opbevares i depot af tredjemand, går tabt, bør depositaren være ansvarlig. Det bør også fastsættes, at hvis et instrument, der opbevares depot, går tabt, så er en depositar forpligtet til at yde en erstatning i form af et finansielt instrument af samme type eller det tilsvarende beløb, selv om tabet er sket hos en underdepositar. Depositaren kan kun frigøre sig for ansvaret, hvis det kan godtgøres, at tabet skyldes eksterne hændelser, som depositaren ikke med rimelighed kan forventes at have kontrol over, og hvis konsekvenser ville have været uundgåelige, også selv om depositaren har truffet alle rimelige forholdsregler. I den forbindelse bør depositaren ikke kunne påberåbe sig interne hændelser, såsom en medarbejders svigagtige handling, for at frigøre sig fra sit ansvar. Der bør ikke være mulighed for fritagelse for ansvar, hverken på grundlag af lovgivning eller aftaler, i tilfælde af at aktiver går tabt hos en underdepositar.

| (23) | Alle investorer i investeringsinstitutter bør kunne gøre krav gældende vedrørende depositarers ansvar, enten direkte eller indirekte, gennem administrationsselskabet. Muligheden for at gøre krav gældende mod depositaren bør ikke afhænge af, hvilken retlig form et investeringsinstitut har (aftalebaseret eller i selskabsform) eller af arten af det retlige forhold mellem depositaren, administrationsselskabet og deltagerne. |
| --- | --- |

(23)

Alle investorer i investeringsinstitutter bør kunne gøre krav gældende vedrørende depositarers ansvar, enten direkte eller indirekte, gennem administrationsselskabet. Muligheden for at gøre krav gældende mod depositaren bør ikke afhænge af, hvilken retlig form et investeringsinstitut har (aftalebaseret eller i selskabsform) eller af arten af det retlige forhold mellem depositaren, administrationsselskabet og deltagerne.

| (24) | Den 12. juli 2010 fremlagde Kommissionen forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (10). Det er nødvendigt, at forslaget af 12. juli 2010 suppleres med en præcisering af de forpligtelser og det ansvar, der påhviler depositaren og underdepositarerne for investeringsinstitutter, med henblik på at give et højt beskyttelsesniveau for investorer i investeringsinstitutter, hvis en depositar ikke kan opfylde sine forpligtelser som fastsat i dette direktiv. |
| --- | --- |

(24)

Den 12. juli 2010 fremlagde Kommissionen forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (10). Det er nødvendigt, at forslaget af 12. juli 2010 suppleres med en præcisering af de forpligtelser og det ansvar, der påhviler depositaren og underdepositarerne for investeringsinstitutter, med henblik på at give et højt beskyttelsesniveau for investorer i investeringsinstitutter, hvis en depositar ikke kan opfylde sine forpligtelser som fastsat i dette direktiv.

| (24a) | På baggrund af bestemmelserne i dette direktiv, der fastsætter omfanget af depositarers funktioner og ansvar, bør Kommissionen undersøge i hvilke situationer en misligholdelse hos et investeringsinstituts depositar eller en underdepositar kunne føre til tab for deltageren i investeringsinstituttet, enten via faldet i nettoværdien af deres andele eller af andre årsager, som ikke kan dækkes i henhold til disse bestemmelser, og som derfor kunne kræve en udvidelse af eksisterende investorgarantiordninger til at omfatte en forsikring eller en form for garanti, som dækker depositaren mod en underdepositars misligholdelse. Analysen bør endvidere undersøge, hvordan det kan sikres, at investorbeskyttelsen eller gennemsigtigheden i disse situationer er ens, uanset formidlingskæden mellem investoren og værdipapirerne, der er berørt af misligholdelsen. Denne analyse bør om nødvendigt forelægges Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag til retsakter. |
| --- | --- |

(24a)

På baggrund af bestemmelserne i dette direktiv, der fastsætter omfanget af depositarers funktioner og ansvar, bør Kommissionen undersøge i hvilke situationer en misligholdelse hos et investeringsinstituts depositar eller en underdepositar kunne føre til tab for deltageren i investeringsinstituttet, enten via faldet i nettoværdien af deres andele eller af andre årsager, som ikke kan dækkes i henhold til disse bestemmelser, og som derfor kunne kræve en udvidelse af eksisterende investorgarantiordninger til at omfatte en forsikring eller en form for garanti, som dækker depositaren mod en underdepositars misligholdelse. Analysen bør endvidere undersøge, hvordan det kan sikres, at investorbeskyttelsen eller gennemsigtigheden i disse situationer er ens, uanset formidlingskæden mellem investoren og værdipapirerne, der er berørt af misligholdelsen. Denne analyse bør om nødvendigt forelægges Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag til retsakter.

| (25) | Det er nødvendigt at sikre, at det er de samme krav, der gælder depositarer, uanset hvilken retlig form et investeringsinstitut har. Ensartede krav bør fremme retssikkerheden, højne investorbeskyttelsen og bidrage til at skabe ensartede markedsvilkår. Kommissionen har ikke modtaget meddelelse om, at noget investeringsselskab har gjort brug af undtagelsen fra den generelle pligt til at lade en depositar opbevare aktiver. Kravene i direktiv 2009/65/EF om depositaren for et investeringsselskab bør derfor anses for at være overflødige. |
| --- | --- |

(25)

Det er nødvendigt at sikre, at det er de samme krav, der gælder depositarer, uanset hvilken retlig form et investeringsinstitut har. Ensartede krav bør fremme retssikkerheden, højne investorbeskyttelsen og bidrage til at skabe ensartede markedsvilkår. Kommissionen har ikke modtaget meddelelse om, at noget investeringsselskab har gjort brug af undtagelsen fra den generelle pligt til at lade en depositar opbevare aktiver. Kravene i direktiv 2009/65/EF om depositaren for et investeringsselskab bør derfor anses for at være overflødige.

| (26) | I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 8. december 2010 om udvidelse af sanktionsordningerne i sektoren for finansielle tjenesteydelser bør de kompetente myndigheder have bemyndigelse til at pålægge bøder, som er tilstrækkeligt store til at
  være effektive,
  have afskrækkende virkning og være forholdsmæssige med henblik på at modsvare det forventede udbytte af adfærd, som udgør brud på kravene. |
| --- | --- |

(26)

I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 8. december 2010 om udvidelse af sanktionsordningerne i sektoren for finansielle tjenesteydelser bør de kompetente myndigheder have bemyndigelse til at pålægge bøder, som er tilstrækkeligt store til at
  være effektive,
  have afskrækkende virkning og være forholdsmæssige med henblik på at modsvare det forventede udbytte af adfærd, som udgør brud på kravene.

| (27) | For at sikre konsekvent anvendelse i alle medlemsstater bør medlemsstaterne sikre, at deres kompetente myndigheder ved valget af arten af administrative sanktioner eller foranstaltninger og fastsættelse af størrelsen af de administrative bøder tager højde for alle relevante omstændigheder. |
| --- | --- |

(27)

For at sikre konsekvent anvendelse i alle medlemsstater bør medlemsstaterne sikre, at deres kompetente myndigheder ved valget af arten af administrative sanktioner eller foranstaltninger og fastsættelse af størrelsen af de administrative bøder tager højde for alle relevante omstændigheder.

| (28) | For at styrke den afskrækkende virkning over for offentligheden og for at oplyse denne om overtrædelser af reglerne, som kan være skadelige for investorbeskyttelsen, bør sanktionerne offentliggøres, bortset fra i særlige veldefinerede tilfælde. For at sikre, at proportionalitetsprincippet overholdes, bør sanktionerne offentliggøres i anonymiseret form, hvis offentliggørelse ville forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade. |
| --- | --- |

(28)

For at styrke den afskrækkende virkning over for offentligheden og for at oplyse denne om overtrædelser af reglerne, som kan være skadelige for investorbeskyttelsen, bør sanktionerne offentliggøres, bortset fra i særlige veldefinerede tilfælde. For at sikre, at proportionalitetsprincippet overholdes, bør sanktionerne offentliggøres i anonymiseret form, hvis offentliggørelse ville forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade.

| (29) | For at kunne afdække potentielle overtrædelser bør de kompetente myndigheder tillægges de nødvendige undersøgelsesbeføjelser, og disse bør fastlægge effektive mekanismer, der tilskynder til at indberette potentielle eller faktiske overtrædelser. |
| --- | --- |

(29)

For at kunne afdække potentielle overtrædelser bør de kompetente myndigheder tillægges de nødvendige undersøgelsesbeføjelser, og disse bør fastlægge effektive mekanismer, der tilskynder til at indberette potentielle eller faktiske overtrædelser.

| (30) | Dette direktiv bør ikke berøre andre bestemmelser i medlemsstaternes lovgivning vedrørende straffelovsovertrædelser og sanktioner. |
| --- | --- |

(30)

Dette direktiv bør ikke berøre andre bestemmelser i medlemsstaternes lovgivning vedrørende straffelovsovertrædelser og sanktioner.

| (31) | Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(31)

Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (32) | For at sikre, at målene med dette direktiv nås, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Navnlig bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for så vidt angår de oplysninger, der skal indgå i standardaftalen mellem depositaren og administrationsselskabet eller investeringsselskabet, betingelserne for at udføre depositarfunktionerne, herunder typen af finansielle instrumenter, som bør indgå i depositarens opbevaringsopgaver, betingelserne, hvorpå depositaren kan udføre sine opbevaringsopgaver med hensyn til finansielle instrumenter, som er registreret hos en central depositar, og betingelserne, hvorpå depositaren bør opbevare de finansielle instrumenter, som er udstedt personligt og registreret hos en udsteder eller en registrator, depositarernes forpligtelse til at udvise rettidig omhu, forpligtelsen til adskillelse, betingelserne hvorpå og de omstændigheder hvorunder finansielle instrumenter, der opbevares i depot, bør anses for tabt, hvad der skal forstås ved eksterne hændelser, som depositaren ikke med rimelighed kan forventes at have kontrol over, og hvis konsekvenser ville have været uundgåelige, også selv om depositaren har truffet alle rimelige forholdsregler.
  Detniveauet af investorbeskyttelse der gives i henhold til disse delegerede retsakter, bør være mindst ligeså højt som det, der gives i henhold til delegerede retsakter, der er vedtaget i henhold til direktiv 2011/61/EU. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører hensigtsmæssige høringer under sit forberedende arbejde, herunder også på ekspertniveau.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(32)

For at sikre, at målene med dette direktiv nås, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Navnlig bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for så vidt angår de oplysninger, der skal indgå i standardaftalen mellem depositaren og administrationsselskabet eller investeringsselskabet, betingelserne for at udføre depositarfunktionerne, herunder typen af finansielle instrumenter, som bør indgå i depositarens opbevaringsopgaver, betingelserne, hvorpå depositaren kan udføre sine opbevaringsopgaver med hensyn til finansielle instrumenter, som er registreret hos en central depositar, og betingelserne, hvorpå depositaren bør opbevare de finansielle instrumenter, som er udstedt personligt og registreret hos en udsteder eller en registrator, depositarernes forpligtelse til at udvise rettidig omhu, forpligtelsen til adskillelse, betingelserne hvorpå og de omstændigheder hvorunder finansielle instrumenter, der opbevares i depot, bør anses for tabt, hvad der skal forstås ved eksterne hændelser, som depositaren ikke med rimelighed kan forventes at have kontrol over, og hvis konsekvenser ville have været uundgåelige, også selv om depositaren har truffet alle rimelige forholdsregler.
  Detniveauet af investorbeskyttelse der gives i henhold til disse delegerede retsakter, bør være mindst ligeså højt som det, der gives i henhold til delegerede retsakter, der er vedtaget i henhold til direktiv 2011/61/EU. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører hensigtsmæssige høringer under sit forberedende arbejde, herunder også på ekspertniveau.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (33) | I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (11) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget. |
| --- | --- |

(33)

I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (11) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget.

| (34) | Målene for dette direktiv, nemlig at forbedre investorernes tillid til investeringsinstitutter ved at skærpe kravene vedrørende depositarernes opgaver og ansvar og administrationsselskabers og investeringsselskabers aflønningspolitik og ved at indføre fælles standarder for sanktioner for de vigtigste overtrædelser af direktivets bestemmelser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, hvis de handler uafhængigt af hinanden, og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(34)

Målene for dette direktiv, nemlig at forbedre investorernes tillid til investeringsinstitutter ved at skærpe kravene vedrørende depositarernes opgaver og ansvar og administrationsselskabers og investeringsselskabers aflønningspolitik og ved at indføre fælles standarder for sanktioner for de vigtigste overtrædelser af direktivets bestemmelser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, hvis de handler uafhængigt af hinanden, og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (34a) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger. |
| --- | --- |

(34a)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger.

| (35) | Direktiv 2009/65/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(35)

Direktiv 2009/65/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 2009/65/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 14a
  1.   Medlemsstaterne pålægger administrationsselskaber at fastlægge og anvende aflønningspolitikker og -praksisser, der er forenelige med og fremmer en sund og effektiv risikostyring og ikke tilskynder til at løbe risici, som er uforenelige med risikoprofilerne, reglerne eller vedtægterne for de investeringsinstitutter, som de administrerer.
  2.   Aflønningspolitikker og -praksisser skal omfatte
  faste og variable komponenter af
  løn og skønsmæssige pensioner.
  3.   Aflønningspolitikker og -praksisser finder anvendelse på de medarbejderkategorier herunder
  medarbejdere og enhver anden ansat som f.eks., men ikke begrænset til, midlertidigt ansatte eller kontraktansatte medarbejdere på fonds- eller delfondsplan, der er:








  a) | fondsforvaltere |
| --- | --- | --- |

1)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 14a

1.   Medlemsstaterne pålægger administrationsselskaber at fastlægge og anvende aflønningspolitikker og -praksisser, der er forenelige med og fremmer en sund og effektiv risikostyring og ikke tilskynder til at løbe risici, som er uforenelige med risikoprofilerne, reglerne eller vedtægterne for de investeringsinstitutter, som de administrerer.

2.   Aflønningspolitikker og -praksisser skal omfatte
  faste og variable komponenter af
  løn og skønsmæssige pensioner.

3.   Aflønningspolitikker og -praksisser finder anvendelse på de medarbejderkategorier herunder
  medarbejdere og enhver anden ansat som f.eks., men ikke begrænset til, midlertidigt ansatte eller kontraktansatte medarbejdere på fonds- eller delfondsplan, der er:

a)

fondsforvaltere

| b) | personer, der ikke er fondsforvaltere, og som træffer investeringsbeslutninger, som har indflydelse på fondens risikoposition |
| --- | --- |

b)

personer, der ikke er fondsforvaltere, og som træffer investeringsbeslutninger, som har indflydelse på fondens risikoposition

| c) | personer, der ikke er fondsforvaltere, og som har beføjelse til at udøve indflydelse på investeringspolitiske rådgivere og analytikere |
| --- | --- |

c)

personer, der ikke er fondsforvaltere, og som har beføjelse til at udøve indflydelse på investeringspolitiske rådgivere og analytikere

| d) | ledelsen, risikotagere,
  ansatte i kontrolfunktioner eller |
| --- | --- |

d)

ledelsen, risikotagere,
  ansatte i kontrolfunktioner eller

| e) | enhver anden medarbejder eller en ansat som f.eks., men ikke begrænset til, midlertidigt ansat eller kontraktansat medarbejder,
  hvis samlede løn ligger inden for samme lønramme som ledelsens, samt
  beslutningstagernes
  , hvis arbejde har væsentlig indflydelse på administrationsselskabernes risikoprofil eller de administrerede investeringsinstitutters risikoprofiler. |
| --- | --- |

e)

enhver anden medarbejder eller en ansat som f.eks., men ikke begrænset til, midlertidigt ansat eller kontraktansat medarbejder,
  hvis samlede løn ligger inden for samme lønramme som ledelsens, samt
  beslutningstagernes
  , hvis arbejde har væsentlig indflydelse på administrationsselskabernes risikoprofil eller de administrerede investeringsinstitutters risikoprofiler.

4.   I overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1095/2010 udsteder ESMA retningslinjer til kompetente myndigheder, der er omfattet af artikel 14b. I retningslinjerne tages der hensyn til de principper for forsvarlige aflønningspolitikker, som fremgår af henstilling 2009/384/EF, administrationsselskabets størrelse og de administrerede investeringsinstitutters størrelse samt deres interne organisation og arten, omfanget og kompleksiteten af deres aktiviteter. Ved udarbejdelsen af retningslinjerne arbejder ESMA snævert sammen med EBA for at sikre overensstemmelse med de krav, der er udarbejdet for andre sektorer inden for finansielle tjenesteydelser, navnlig kreditinstitutter og investeringsselskaber.

Artikel 14b

1.   Når administrationsselskaber udformer og anvender politikker som omhandlet i artikel 14a, skal de overholde følgende principper på en måde og i et omfang, som svarer til deres størrelse og interne organisation og til arten, omfanget og kompleksiteten af deres aktiviteter:

| a) | Aflønningspolitikken er forenelig med og fremmer en sund og effektiv risikostyring og tilskynder ikke til at løbe risici, som er uforenelige med risikoprofilerne, reglerne eller vedtægterne for de investeringsinstitutter, som de administrerer. |
| --- | --- |

a)

Aflønningspolitikken er forenelig med og fremmer en sund og effektiv risikostyring og tilskynder ikke til at løbe risici, som er uforenelige med risikoprofilerne, reglerne eller vedtægterne for de investeringsinstitutter, som de administrerer.

| b) | Aflønningspolitikken er i overensstemmelse med forretningsstrategien, målsætningerne, værdierne og interesserne hos administrationsselskabet og de investeringsinstitutter, det administrerer,
  og
  investorerne i disse investeringsinstitutter og indeholder foranstaltninger til undgåelse af interessekonflikter. |
| --- | --- |

b)

Aflønningspolitikken er i overensstemmelse med forretningsstrategien, målsætningerne, værdierne og interesserne hos administrationsselskabet og de investeringsinstitutter, det administrerer,
  og
  investorerne i disse investeringsinstitutter og indeholder foranstaltninger til undgåelse af interessekonflikter.

| c) | Administrationsselskabets ledelsesorgan fastlægger og reviderer jævnligt i sin egenskab af tilsynsførende de generelle principper for aflønningspolitikken og er ansvarligt for
  og overvåger
  dens gennemførelse.
  Aflønningssystemet kontrolleres ikke primært af den administrerende direktør og ledelsesgruppen. Relevante medlemmer af ledelsesorganer og medarbejdere, der deltager i fastsættelsen af aflønningspolitikken og dens gennemførelse, skal være uafhængige og have ekspertise i risikostyring og aflønning. Detaljerne i disse aflønningspolitikker og grundlaget for deres vedtagelse skal medtages i dokumentet med central investorinformation, herunder dokumentation for overholdelse af principperne i artikel 14a. |
| --- | --- |

c)

Administrationsselskabets ledelsesorgan fastlægger og reviderer jævnligt i sin egenskab af tilsynsførende de generelle principper for aflønningspolitikken og er ansvarligt for
  og overvåger
  dens gennemførelse.
  Aflønningssystemet kontrolleres ikke primært af den administrerende direktør og ledelsesgruppen. Relevante medlemmer af ledelsesorganer og medarbejdere, der deltager i fastsættelsen af aflønningspolitikken og dens gennemførelse, skal være uafhængige og have ekspertise i risikostyring og aflønning. Detaljerne i disse aflønningspolitikker og grundlaget for deres vedtagelse skal medtages i dokumentet med central investorinformation, herunder dokumentation for overholdelse af principperne i artikel 14a.

| d) | Mindst en gang om året underkastes gennemførelsen af aflønningspolitikken en central og uafhængig intern kontrol for at fastslå, om den aflønningspolitik, ledelsesorganet i sin egenskab af tilsynsførende har fastlagt, og procedurerne i tilknytning hertil er blevet overholdt. |
| --- | --- |

d)

Mindst en gang om året underkastes gennemførelsen af aflønningspolitikken en central og uafhængig intern kontrol for at fastslå, om den aflønningspolitik, ledelsesorganet i sin egenskab af tilsynsførende har fastlagt, og procedurerne i tilknytning hertil er blevet overholdt.

| da) | Der gives omfattende og rettidige oplysninger om aflønningspraksis til alle interessenter på et varigt medium eller et websted, og en trykt udgave leveres gratis efter anmodning. |
| --- | --- |

da)

Der gives omfattende og rettidige oplysninger om aflønningspraksis til alle interessenter på et varigt medium eller et websted, og en trykt udgave leveres gratis efter anmodning.

| e) | Medarbejdere med kontrolfunktioner aflønnes efter, i hvor høj grad de når målene for deres funktioner, uafhængigt af de forretningsmæssige resultater på de områder, som de kontrollerer. |
| --- | --- |

e)

Medarbejdere med kontrolfunktioner aflønnes efter, i hvor høj grad de når målene for deres funktioner, uafhængigt af de forretningsmæssige resultater på de områder, som de kontrollerer.

| f) | Aflønningen af ledende medarbejdere med risikostyrings- og compliancefunktioner overvåges direkte af løn- og vederlagsudvalget. |
| --- | --- |

f)

Aflønningen af ledende medarbejdere med risikostyrings- og compliancefunktioner overvåges direkte af løn- og vederlagsudvalget.

| g) | Når aflønningen er resultatafhængig, fastsættes den samlede aflønning på grundlag af en kombineret vurdering af den enkelte medarbejders og den pågældende afdelings eller det pågældende investeringsinstituts
  risikojusterede
  resultater og af administrationsselskabets samlede
  risikojusterede
  resultater, og ved vurderingen af den enkelte medarbejders resultater tages der hensyn til såvel finansielle som ikke-finansielle kriterier. |
| --- | --- |

g)

Når aflønningen er resultatafhængig, fastsættes den samlede aflønning på grundlag af en kombineret vurdering af den enkelte medarbejders og den pågældende afdelings eller det pågældende investeringsinstituts
  risikojusterede
  resultater og af administrationsselskabets samlede
  risikojusterede
  resultater, og ved vurderingen af den enkelte medarbejders resultater tages der hensyn til såvel finansielle som ikke-finansielle kriterier.

| h) | Vurderingen af resultater sker inden for en flerårig ramme, der passer til livscyklussen for de investeringsinstitutter, som administrationsselskabet administrerer, for at sikre, at vurderingen kommer til at gå på resultaterne set over en længere periode, og at udbetalingen af resultatdelen af aflønningen spredes over en periode, der tager hensyn til indløsningspolitikken i de administrerede investeringsinstitutter
  , investeringsinstitutternes resultater på langt sigt
  og til deres investeringsrisici. |
| --- | --- |

h)

Vurderingen af resultater sker inden for en flerårig ramme, der passer til livscyklussen for de investeringsinstitutter, som administrationsselskabet administrerer, for at sikre, at vurderingen kommer til at gå på resultaterne set over en længere periode, og at udbetalingen af resultatdelen af aflønningen spredes over en periode, der tager hensyn til indløsningspolitikken i de administrerede investeringsinstitutter
  , investeringsinstitutternes resultater på langt sigt
  og til deres investeringsrisici.

| i) | Garanteret variabel aflønning er en undtagelse og forekommer kun i forbindelse med ansættelse af nye medarbejdere og er begrænset til det første år. |
| --- | --- |

i)

Garanteret variabel aflønning er en undtagelse og forekommer kun i forbindelse med ansættelse af nye medarbejdere og er begrænset til det første år.

| j) | Der er en passende balance mellem faste og variable aflønningskomponenter, og den faste aflønningskomponent udgør en andel af den samlede aflønning, der er tilstrækkelig høj til at gøre det muligt at føre en helt igennem fleksibel politik for variable aflønningskomponenter, herunder eventuelt helt at undlade at udbetale variable aflønningskomponenter. |
| --- | --- |

j)

Der er en passende balance mellem faste og variable aflønningskomponenter, og den faste aflønningskomponent udgør en andel af den samlede aflønning, der er tilstrækkelig høj til at gøre det muligt at føre en helt igennem fleksibel politik for variable aflønningskomponenter, herunder eventuelt helt at undlade at udbetale variable aflønningskomponenter.

| ja) | Den variable aflønningskomponent er genstand for betingelserne, der er fastsat i litra o), der foreskriver, at den variable aflønning reduceres betydeligt, når der er tale om beskedne eller negative økonomiske resultater for det pågældende administrationsselskab eller de pågældende investeringsinstitutter med hensyn til såvel den aktuelle aflønning som nedskæringer i udbetalingen af tidligere indtjente beløb, herunder i form af fradrags- eller tilbagebetalingsordninger. Ved »fradrag« og »tilbagebetaling« forstås fradrag og tilbagebetaling som defineret i ESMA's retningslinjer 2013/201. |
| --- | --- |

ja)

Den variable aflønningskomponent er genstand for betingelserne, der er fastsat i litra o), der foreskriver, at den variable aflønning reduceres betydeligt, når der er tale om beskedne eller negative økonomiske resultater for det pågældende administrationsselskab eller de pågældende investeringsinstitutter med hensyn til såvel den aktuelle aflønning som nedskæringer i udbetalingen af tidligere indtjente beløb, herunder i form af fradrags- eller tilbagebetalingsordninger. Ved »fradrag« og »tilbagebetaling« forstås fradrag og tilbagebetaling som defineret i ESMA's retningslinjer 2013/201.

| k) | Udbetaling i forbindelse med kontraktophør i utide afspejler resultaterne over tid og er udformet på en sådan måde, at fiasko ikke belønnes. |
| --- | --- |

k)

Udbetaling i forbindelse med kontraktophør i utide afspejler resultaterne over tid og er udformet på en sådan måde, at fiasko ikke belønnes.

| l) | Målingen af de resultater, der danner grundlag for beregningen af de variable aflønningskomponenter eller puljer af variable aflønningskomponenter, indeholder en omfattende justeringsmekanisme, der tager hensyn til alle relevante typer af nuværende og fremtidige risici. |
| --- | --- |

l)

Målingen af de resultater, der danner grundlag for beregningen af de variable aflønningskomponenter eller puljer af variable aflønningskomponenter, indeholder en omfattende justeringsmekanisme, der tager hensyn til alle relevante typer af nuværende og fremtidige risici.

| m) | Med forbehold af investeringsinstituttets retlige struktur og dets fondsregler eller vedtægter består en væsentlig del og under alle omstændigheder mindst 50 %, af enhver variabel aflønningskomponent bestå af andele i det pågældende investeringsinstitut eller lignende ejerskabsinteresser, eller instrumenter knyttet til kapitalandele eller tilsvarende ikke-kontante instrumenter, medmindre administrationen af investeringsinstitutkonti tegner sig for mindre end 50 % af den samlede portefølje, som administrationsselskabet administrerer, i hvilket fald minimumskravet på 50 % ikke finder anvendelse.
  De i dette litra omhandlede instrumenter er underlagt en passende tilbageholdelsespolitik, der sigter på at afstemme incitamenterne med interesserne for administrationsselskabet, de investeringsinstitutter, det administrerer, og disse investeringsinstitutters investorer. Medlemsstaterne eller deres kompetente myndigheder kan pålægge begrænsninger med hensyn til arten og udformningen af sådanne instrumenter eller om nødvendigt helt forbyde visse af dem. Dette litra gælder både for den del af den variable aflønningskomponent, der udskydes i henhold til litra n), og den del af den variable aflønningskomponent, der ikke udskydes. |
| --- | --- |

m)

Med forbehold af investeringsinstituttets retlige struktur og dets fondsregler eller vedtægter består en væsentlig del og under alle omstændigheder mindst 50 %, af enhver variabel aflønningskomponent bestå af andele i det pågældende investeringsinstitut eller lignende ejerskabsinteresser, eller instrumenter knyttet til kapitalandele eller tilsvarende ikke-kontante instrumenter, medmindre administrationen af investeringsinstitutkonti tegner sig for mindre end 50 % af den samlede portefølje, som administrationsselskabet administrerer, i hvilket fald minimumskravet på 50 % ikke finder anvendelse.

De i dette litra omhandlede instrumenter er underlagt en passende tilbageholdelsespolitik, der sigter på at afstemme incitamenterne med interesserne for administrationsselskabet, de investeringsinstitutter, det administrerer, og disse investeringsinstitutters investorer. Medlemsstaterne eller deres kompetente myndigheder kan pålægge begrænsninger med hensyn til arten og udformningen af sådanne instrumenter eller om nødvendigt helt forbyde visse af dem. Dette litra gælder både for den del af den variable aflønningskomponent, der udskydes i henhold til litra n), og den del af den variable aflønningskomponent, der ikke udskydes.

| n) | En væsentlig del og under alle omstændigheder mindst
  25 %
  af den variable aflønningskomponent, udskydes i en passende periode under hensyntagen til de pågældende investeringsinstitutters livscyklus og indløsningspolitik og tilpasses korrekt efter arten af de risici, der er forbundet med de pågældende investeringsinstitutter.
  Den i dette litra omhandlede periode skal være på mindst tre til fem år, medmindre de pågældende investeringsinstitutters livscyklus er kortere; aflønning, der skal udbetales i henhold til en udskydelsesordning, kan ikke forfalde hurtigere end på proratabasis; såfremt den variable aflønningskomponent udgør et meget stort beløb, udskydes mindst 60 % af beløbet. |
| --- | --- |

n)

En væsentlig del og under alle omstændigheder mindst
  25 %
  af den variable aflønningskomponent, udskydes i en passende periode under hensyntagen til de pågældende investeringsinstitutters livscyklus og indløsningspolitik og tilpasses korrekt efter arten af de risici, der er forbundet med de pågældende investeringsinstitutter.

Den i dette litra omhandlede periode skal være på mindst tre til fem år, medmindre de pågældende investeringsinstitutters livscyklus er kortere; aflønning, der skal udbetales i henhold til en udskydelsesordning, kan ikke forfalde hurtigere end på proratabasis; såfremt den variable aflønningskomponent udgør et meget stort beløb, udskydes mindst 60 % af beløbet.

| o) | Den variable del af aflønningen, herunder den andel, der udskydes, udbetales eller forfalder kun, hvis den er bæredygtig i lyset af den økonomiske situation for administrationsselskabet som helhed og er begrundet i afdelingens, de pågældende investeringsinstitutters og den pågældende medarbejders resultater.
  Den samlede variable aflønning bliver normalt betydeligt mindre, når der er tale om vigende eller negative økonomiske resultater for det pågældende administrationsselskab eller de pågældende investeringsinstitutter med hensyn til såvel den aktuelle aflønning som nedskæringer i udbetalingen af tidligere indtjente beløb, herunder i form af bonustab- eller tilbagebetalingsordninger. |
| --- | --- |

o)

Den variable del af aflønningen, herunder den andel, der udskydes, udbetales eller forfalder kun, hvis den er bæredygtig i lyset af den økonomiske situation for administrationsselskabet som helhed og er begrundet i afdelingens, de pågældende investeringsinstitutters og den pågældende medarbejders resultater.

Den samlede variable aflønning bliver normalt betydeligt mindre, når der er tale om vigende eller negative økonomiske resultater for det pågældende administrationsselskab eller de pågældende investeringsinstitutter med hensyn til såvel den aktuelle aflønning som nedskæringer i udbetalingen af tidligere indtjente beløb, herunder i form af bonustab- eller tilbagebetalingsordninger.

| p) | Pensionspolitikken er i overensstemmelse med forretningsstrategien, målsætningerne, værdierne og de langsigtede interesser for administrationsselskabet og de investeringsinstitutter, det administrerer.
  Hvis medarbejderen forlader administrationsselskabet før pensionsalderen, tilbageholder administrationsselskabet de skønsmæssigt fastsatte pensionsbidrag i en periode på fem år i form af instrumenter som omhandlet i litra m). Når en medarbejder når pensionsalderen, udbetales de skønsmæssigt fastsatte pensionsbidrag til vedkommende i form af instrumenter som omhandlet i litra m), efter en femårig tilbageholdelsesperiode. |
| --- | --- |

p)

Pensionspolitikken er i overensstemmelse med forretningsstrategien, målsætningerne, værdierne og de langsigtede interesser for administrationsselskabet og de investeringsinstitutter, det administrerer.

Hvis medarbejderen forlader administrationsselskabet før pensionsalderen, tilbageholder administrationsselskabet de skønsmæssigt fastsatte pensionsbidrag i en periode på fem år i form af instrumenter som omhandlet i litra m). Når en medarbejder når pensionsalderen, udbetales de skønsmæssigt fastsatte pensionsbidrag til vedkommende i form af instrumenter som omhandlet i litra m), efter en femårig tilbageholdelsesperiode.

| q) | Medarbejderne er forpligtede til ikke at benytte personlige afdækningsstrategier eller løn- og ansvarsrelaterede forsikringer til at underminere de risikotilpasningsvirkninger, der er indbygget i deres aflønningsvilkår |
| --- | --- |

q)

Medarbejderne er forpligtede til ikke at benytte personlige afdækningsstrategier eller løn- og ansvarsrelaterede forsikringer til at underminere de risikotilpasningsvirkninger, der er indbygget i deres aflønningsvilkår

| r) | Variabel løn udbetales ikke gennem instrumenter eller metoder, der fremmer omgåelse af kravene i dette direktiv. |
| --- | --- |

r)

Variabel løn udbetales ikke gennem instrumenter eller metoder, der fremmer omgåelse af kravene i dette direktiv.

1a.
     
  ESMA overvåger i samarbejde med de kompetente myndigheder aflønningspolitikkerne som omhandlet i artikel 14a. I tilfælde af en overtrædelse af artikel 14a og nærværende artikel kan ESMA handle i overensstemmelse med sine beføjelser i henhold til artikel 17 i forordning (EU) nr. 1095/2010, navnlig ved at rette henstillinger til de kompetente myndigheder med henblik på midlertidigt at forbyde eller begrænse anvendelsen af særlige aflønningspolitikker.

1b.
     
  [Investeringsinstituttet/administrationsselskabet/løn- og vederlagsudvalget] giver investorerne oplysninger årligt på et varigt medium, som beskriver investeringsinstituttets aflønningspolitik for medarbejdere inden for rammerne af artikel 14a og beskriver, hvordan aflønningen er blevet beregnet.

1c.
     
  Uanset stk. 1, sikrer medlemsstaterne, at den kompetente myndighed kan kræve, at [investeringsinstituttet/administrationsselskabet/løn- og vederlagsudvalget] skriftligt redegør for, hvordan en variabel lønpakke er forenelig med dets forpligtelse til at vedtage en aflønningspolitik, der

| a) | fremmer en sund og effektiv risikostyring |
| --- | --- |

a)

fremmer en sund og effektiv risikostyring

| b) | ikke tilskynder til risikotagning, som er uforenelig med reglerne eller vedtægterne for de investeringsinstitutter, de administrerer, og/eller risikoprofilen for ethvert sådant investeringsinstitut. |
| --- | --- |

b)

ikke tilskynder til risikotagning, som er uforenelig med reglerne eller vedtægterne for de investeringsinstitutter, de administrerer, og/eller risikoprofilen for ethvert sådant investeringsinstitut.

ESMA, som arbejder tæt sammen med EBA, redegør i sin vejledning om aflønningspolitikker for, hvordan forskellige sektorielle aflønningsprincipper, som f.eks. dem i direktiv 2011/61/EU og direktiv 2013/36/EU, skal anvendes, når medarbejdere og andre kategorier af ansatte leverer ydelser i henhold til forskellige sektorielle aflønningsprincipper.

2.   Principperne i stk. 1 finder anvendelse på alle former for aflønning, der udbetales af administrationsselskaberne, og på alle overførsler af andele eller aktier i investeringsinstitutterne til de kategorier af medarbejdere — herunder ledelse, risikotagere, medarbejdere med kontrolfunktioner og enhver medarbejder med en samlet løn, der ligger inden for samme lønramme som for ledelse og risikotagere — hvis arbejde har væsentlig indflydelse på deres risikoprofil eller risikoprofilen for de investeringsinstitutter, de administrerer.

3.   Administrationsselskaber, der er betydelige i kraft af deres størrelse og størrelsen af de investeringsinstitutter, de administrerer, deres interne organisation og deres aktiviteters art, formål og kompleksitet, nedsætter et løn- og vederlagsudvalg. Løn- og vederlagsudvalget sammensættes på en sådan måde, at det bliver i stand til kompetent og uafhængigt at træffe afgørelse i sager om aflønningspolitikker og -praksisser og de tilskyndelser, der skabes med henblik på risikostyring.

Løn- og vederlagsudvalget
  , der er oprettet i overensstemmelse med ESMA's retningslinjer,
  har ansvaret for at forberede afgørelser vedrørende aflønning, der skal træffes af ledelsesorganet i sin egenskab af tilsynsførende instans, herunder afgørelser, der har konsekvenser for det pågældende administrationsselskabs eller de pågældende investeringsinstitutters risici og risikostyring. Løn- og vederlagsudvalgets formand er et medlem af ledelsesorganet, som ikke udøver nogen ledelsesfunktion i det pågældende administrationsselskab. Løn- og vederlagsudvalgets medlemmer er medlemmer af ledelsesorganet, som ikke udøver nogen ledelsesfunktion i det pågældende administrationsselskab.
  I løn- og vederlagsudvalget deltager repræsentanter for medarbejdere, og udvalget sikrer, at dets regler giver aktionærerne mulighed for at handle i fællesskab. Når dets afgørelser forberedes, tager vederlagsudvalget højde for interessenters, investorernes og offentlighedens langsigtede interesser.«

| 2) | Artikel 20 stk. 1, litra a), affattes således:






  »a) | den skriftlige aftale med depositaren, der er nævnt i artikel 22, stk. 2« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 20 stk. 1, litra a), affattes således:

»a)

den skriftlige aftale med depositaren, der er nævnt i artikel 22, stk. 2«

| 3) | Artikel 22 affattes således:
  »Artikel 22
  1.   Et investeringsselskab og — for hver af de fonde, det administrerer — et administrationsselskab sikrer, at der udpeges en enkelt depositar i henhold til bestemmelserne i dette kapitel.
  2.   Udpegelsen af depositaren godtgøres ved en skriftlig aftale.
  Aftalen skal bl.a. regulere den informationsudveksling, der er nødvendig, for at depositaren kan udføre sine opgaver for det investeringsinstitut, vedkommende er udpeget som depositar for, i overensstemmelse med dette direktiv og med andre love, regler eller administrative bestemmelser, der er relevante for depositarer i investeringsinstituttets hjemland.
  3.   Depositaren:






  a) | sikrer, at salg, udstedelse, tilbagekøb, indløsning og mortifikation af andele i investeringsinstituttet finder sted i overensstemmelse med gældende national ret og investeringsinstituttets regler eller vedtægter |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 22 affattes således:

»Artikel 22

1.   Et investeringsselskab og — for hver af de fonde, det administrerer — et administrationsselskab sikrer, at der udpeges en enkelt depositar i henhold til bestemmelserne i dette kapitel.

2.   Udpegelsen af depositaren godtgøres ved en skriftlig aftale.

Aftalen skal bl.a. regulere den informationsudveksling, der er nødvendig, for at depositaren kan udføre sine opgaver for det investeringsinstitut, vedkommende er udpeget som depositar for, i overensstemmelse med dette direktiv og med andre love, regler eller administrative bestemmelser, der er relevante for depositarer i investeringsinstituttets hjemland.

3.   Depositaren:

a)

sikrer, at salg, udstedelse, tilbagekøb, indløsning og mortifikation af andele i investeringsinstituttet finder sted i overensstemmelse med gældende national ret og investeringsinstituttets regler eller vedtægter

| b) | sikrer, at værdien af andelene i investeringsinstituttet beregnes i overensstemmelse med gældende national ret og investeringsinstituttets regler eller vedtægter |
| --- | --- |

b)

sikrer, at værdien af andelene i investeringsinstituttet beregnes i overensstemmelse med gældende national ret og investeringsinstituttets regler eller vedtægter

| c) | udfører administrationsselskabets eller et investeringsselskabs instrukser, medmindre disse strider mod gældende national ret eller investeringsinstituttets regler eller vedtægter |
| --- | --- |

c)

udfører administrationsselskabets eller et investeringsselskabs instrukser, medmindre disse strider mod gældende national ret eller investeringsinstituttets regler eller vedtægter

| d) | sikrer, at modydelsen i forbindelse med transaktioner, der berører investeringsinstituttets aktiver, tilsendes investeringsinstituttet inden for sædvanlige frister |
| --- | --- |

d)

sikrer, at modydelsen i forbindelse med transaktioner, der berører investeringsinstituttets aktiver, tilsendes investeringsinstituttet inden for sædvanlige frister

| e) | sikrer, at investeringsinstituttets udbytte anvendes i overensstemmelse med gældende national ret og investeringsinstituttets regler eller vedtægter. |
| --- | --- |

e)

sikrer, at investeringsinstituttets udbytte anvendes i overensstemmelse med gældende national ret og investeringsinstituttets regler eller vedtægter.

4.   Depositaren sikrer, at investeringsinstituttets pengestrømme overvåges behørigt, og sikrer i særdeleshed, at alle betalinger foretaget af eller på vegne af investorer i forbindelse med tegning af andele i investeringsinstituttet er modtaget, og at alle kontanter i investeringsinstituttet er bogført på kontantkonti, der opfylder følgende betingelser:

| a) | De er oprettet i investeringsinstituttets navn eller det administrationsselskabs navn, der handler på vegne af investeringsinstituttet, eller i den depositars navn, der handler på vegne af investeringsinstituttet. |
| --- | --- |

a)

De er oprettet i investeringsinstituttets navn eller det administrationsselskabs navn, der handler på vegne af investeringsinstituttet, eller i den depositars navn, der handler på vegne af investeringsinstituttet.

| b) | De er oprettet hos en af de enheder, som er omhandlet i artikel 18, stk. 1, litra a), b) og c), i Kommissionens direktiv 2006/73/EF. |
| --- | --- |

b)

De er oprettet hos en af de enheder, som er omhandlet i artikel 18, stk. 1, litra a), b) og c), i Kommissionens direktiv 2006/73/EF.

| c) | De føres i overensstemmelse med principperne i artikel 16 i direktiv 2006/73/EF. |
| --- | --- |

c)

De føres i overensstemmelse med principperne i artikel 16 i direktiv 2006/73/EF.

Er kontantkontiene oprettet i den depositars navn, der handler på investeringsinstituttets vegne, må ingen kontanter fra den enhed, der er nævnt i første afsnit, litra b), og ingen af depositarens egne kontanter bogføres på sådanne konti.

5.   Investeringsinstituttets aktiver overdrages til depositaren til opbevaring i henhold til følgende:

| a) | For så vidt angår finansielle instrumenter
  som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... [om markeder for finansielle instrumenter (MiFIR)]
  , som kan opbevares i depot, skal depositaren:






  i) | opbevare alle finansielle instrumenter, der kan registreres på en konto for finansielle instrumenter, som er oprettet i depositarens regnskabsbøger, og alle finansielle instrumenter, der fysisk kan leveres til depositaren |
| --- | --- | --- |

a)

For så vidt angår finansielle instrumenter
  som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... [om markeder for finansielle instrumenter (MiFIR)]
  , som kan opbevares i depot, skal depositaren:

i)

opbevare alle finansielle instrumenter, der kan registreres på en konto for finansielle instrumenter, som er oprettet i depositarens regnskabsbøger, og alle finansielle instrumenter, der fysisk kan leveres til depositaren

| ii) | sikre, at alle de finansielle instrumenter, der kan registreres på en konto for finansielle instrumenter, som er oprettet i depositarens regnskabsbøger, er registreret i depositarens regnskabsbøger på separate konti i overensstemmelse med principperne fastlagt i artikel 16 i direktiv 2006/73/EF, og at kontiene er oprettet i investeringsinstituttets navn eller i det administrationsselskabs navn, der handler på investeringsinstituttets vegne, således at de til enhver tid tydeligt kan identificeres som tilhørende investeringsinstituttet i overensstemmelse med gældende ret. |
| --- | --- |

ii)

sikre, at alle de finansielle instrumenter, der kan registreres på en konto for finansielle instrumenter, som er oprettet i depositarens regnskabsbøger, er registreret i depositarens regnskabsbøger på separate konti i overensstemmelse med principperne fastlagt i artikel 16 i direktiv 2006/73/EF, og at kontiene er oprettet i investeringsinstituttets navn eller i det administrationsselskabs navn, der handler på investeringsinstituttets vegne, således at de til enhver tid tydeligt kan identificeres som tilhørende investeringsinstituttet i overensstemmelse med gældende ret.

| b) | For så vidt angår andre aktiver skal depositaren:






  i) | kontrollere, om investeringsinstituttet eller det administrationsselskab, der handler på investeringsinstituttets vegne, ejer disse aktiver, ved på grundlag af oplysninger eller dokumenter, der stilles til rådighed af investeringsinstituttet eller administrationsselskabet, og på grundlag af ekstern dokumentation, hvis en sådan findes, at vurdere, hvorvidt investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet eller administrationsselskabet har ejendomsretten |
| --- | --- | --- |

b)

For så vidt angår andre aktiver skal depositaren:

i)

kontrollere, om investeringsinstituttet eller det administrationsselskab, der handler på investeringsinstituttets vegne, ejer disse aktiver, ved på grundlag af oplysninger eller dokumenter, der stilles til rådighed af investeringsinstituttet eller administrationsselskabet, og på grundlag af ekstern dokumentation, hvis en sådan findes, at vurdere, hvorvidt investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet eller administrationsselskabet har ejendomsretten

| ii) | føre register over de aktiver, for hvilke det er godtgjort, at investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet har ejendomsretten, og holde registeret ajourført. |
| --- | --- |

ii)

føre register over de aktiver, for hvilke det er godtgjort, at investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet har ejendomsretten, og holde registeret ajourført.

5a.
     
  Depositaren forelægger regelmæssigt administrationsselskabet en omfattende oversigt over alle de aktiver, som opbevares på vegne af investeringsinstituttet.

5b.
     
  De finansielle instrumenter, som opbevares i depot af depositaren, genanvendes ikke af depositaren eller af en tredjemand, som har fået delegeret depotfunktionen for egen regning.

Med henblik på denne artikel forstås der ved genanvendelse enhver anvendelse af finansielle instrumenter, der leveres i en transaktion som sikkerhedsstillelse for en anden transaktion herunder, men ikke begrænset til, overførsel, pantsætning, salg og lån.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at
  de finansielle instrumenter, som tilhører et investeringsinstitut, og som
  opbevares i depot ▌, i tilfælde af depositarens
  eller en reguleret enheds
  insolvens ikke kan udloddes til eller realiseres til fordel for depositarens
  eller den regulerede enheds
  kreditorer.

7.   Depositaren må ikke delegere sine funktioner som omhandlet i stk. 3 og 4 til tredjemand.

Depositaren kan delegere de funktioner, der er omtalt i stk. 5, til tredjemand, hvis:

| a) | opgaverne ikke delegeres i den hensigt at unddrage sig kravene i dette direktiv |
| --- | --- |

a)

opgaverne ikke delegeres i den hensigt at unddrage sig kravene i dette direktiv

| b) | depositaren kan påvise, at der foreligger en objektiv begrundelse for delegeringen |
| --- | --- |

b)

depositaren kan påvise, at der foreligger en objektiv begrundelse for delegeringen

| c) | depositaren har udvist passende dygtighed, omhu og grundighed i forbindelse med udvælgelsen og udpegelsen af enhver tredjemand, til hvem visse af depositarens opgaver ønskes delegeret, og udviser fortsat passende dygtighed, omhu og grundighed ved den regelmæssige kontrol med og løbende overvågning af enhver tredjemand, til hvem den har delegeret visse af sine opgaver, og af de arrangementer, som tredjemand har foretaget med hensyn til de delegerede opgaver. |
| --- | --- |

c)

depositaren har udvist passende dygtighed, omhu og grundighed i forbindelse med udvælgelsen og udpegelsen af enhver tredjemand, til hvem visse af depositarens opgaver ønskes delegeret, og udviser fortsat passende dygtighed, omhu og grundighed ved den regelmæssige kontrol med og løbende overvågning af enhver tredjemand, til hvem den har delegeret visse af sine opgaver, og af de arrangementer, som tredjemand har foretaget med hensyn til de delegerede opgaver.

Depositaren må kun delegere de i stk. 5 omhandlede funktioner til tredjemand, der til enhver tid i forbindelse med udførelsen af de delegerede opgaver:

| a) | har strukturer og ekspertise, der er tilstrækkelige og står i et passende forhold til arten og kompleksiteten af de aktiver, som investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet har overdraget til vedkommende |
| --- | --- |

a)

har strukturer og ekspertise, der er tilstrækkelige og står i et passende forhold til arten og kompleksiteten af de aktiver, som investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet har overdraget til vedkommende

| b) | for så vidt angår de i stk. 5, litra a), omhandlede opbevaringsopgaver er underlagt effektive tilsynsregler, herunder minimumskapitalkrav, og tilsyn i den pågældende jurisdiktion |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår de i stk. 5, litra a), omhandlede opbevaringsopgaver er underlagt effektive tilsynsregler, herunder minimumskapitalkrav, og tilsyn i den pågældende jurisdiktion

| c) | for så vidt angår de i stk. 5, ▌omhandlede opbevaringsopgaver er underlagt en ekstern periodisk revision for at sikre, at de finansielle instrumenter er i vedkommendes besiddelse |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår de i stk. 5, ▌omhandlede opbevaringsopgaver er underlagt en ekstern periodisk revision for at sikre, at de finansielle instrumenter er i vedkommendes besiddelse

| d) | holder depositarens kunders aktiver adskilt fra sine egne aktiver og fra depositarens aktiver på en sådan måde, at de til enhver tid klart kan identificeres som tilhørende en given depositars kunder |
| --- | --- |

d)

holder depositarens kunders aktiver adskilt fra sine egne aktiver og fra depositarens aktiver på en sådan måde, at de til enhver tid klart kan identificeres som tilhørende en given depositars kunder

| e) | træffer passende foranstaltninger baseret på ESMA's retningslinjer til at sikre
  , at et investeringsinstituts aktiver, der opbevares i depot hos tredjemanden, i tilfælde af tredjemandens insolvens ikke kan udloddes til eller realiseres til fordel for tredjemandens kreditorer |
| --- | --- |

e)

træffer passende foranstaltninger baseret på ESMA's retningslinjer til at sikre
  , at et investeringsinstituts aktiver, der opbevares i depot hos tredjemanden, i tilfælde af tredjemandens insolvens ikke kan udloddes til eller realiseres til fordel for tredjemandens kreditorer

| f) | overholder de generelle forpligtelser og forbud, der er fastsat i stk. 5 og artikel 25. |
| --- | --- |

f)

overholder de generelle forpligtelser og forbud, der er fastsat i stk. 5 og artikel 25.

Med henblik på litra e) udsteder ESMA retningslinjer til de kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1095/2010 vedrørende passende foranstaltninger i tilfælde af tredjemandens insolvens.

Uanset tredje afsnit, litra b), kan depositaren, når lovgivningen i et tredjeland kræver, at visse finansielle instrumenter opbevares i depot hos en lokal enhed, og der ikke er nogen lokale enheder, der opfylder delegeringskravene i
  tredje afsnit,
  litra
  a)-f),
  , kun delegere sine funktioner til en sådan lokal enhed i det omfang, tredjelandets lovgivning kræver det, og kun så længe der ikke er nogen lokale enheder, der opfylder delegeringskravene, og kun hvis:

| i) | investorerne i det relevante investeringsinstitut forud for deres investering behørigt underrettes om, at denne delegering er påkrævet på grund af juridiske begrænsninger i tredjelandets lovgivning, og om de omstændigheder, der retfærdiggør delegeringen
  og de risici, der er forbundet med en sådan delegering |
| --- | --- |

i)

investorerne i det relevante investeringsinstitut forud for deres investering behørigt underrettes om, at denne delegering er påkrævet på grund af juridiske begrænsninger i tredjelandets lovgivning, og om de omstændigheder, der retfærdiggør delegeringen
  og de risici, der er forbundet med en sådan delegering

| ii) | investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet har pålagt depositaren at delegere opbevaringen af sådanne finansielle instrumenter til en sådan lokal enhed. |
| --- | --- |

ii)

investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet har pålagt depositaren at delegere opbevaringen af sådanne finansielle instrumenter til en sådan lokal enhed.

Tredjemanden kan for sin del videredelegere disse funktioner, under forudsætning af at de samme krav er opfyldt. I så fald finder artikel 24, stk. 2, tilsvarende anvendelse på de relevante parter.

Med henblik på nærværende stykke betragtes leveringen af ydelser via værdipapirafviklingssystemer som defineret i direktiv 98/26/EF ▌ eller leveringen af tilsvarende ydelser via tredjelandsværdipapirafviklingssystemer ikke som delegering af opbevaringsfunktioner.«

| 4) | Artikel 23 ændres således:






  a) | Stk. 2
  og 3
  affattes således:
  »2.   Depositaren skal være:






  a) | et kreditinstitut, som har tilladelse i henhold til direktiv 2006/48/EF |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikel 23 ændres således:

a)

Stk. 2
  og 3
  affattes således:

»2.   Depositaren skal være:

a)

et kreditinstitut, som har tilladelse i henhold til direktiv 2006/48/EF

| b) | et investeringsselskab, som er undergivet krav om tilstrækkeligt kapitalgrundlag i henhold til artikel 20, stk. 1, i direktiv 2006/49/EF, herunder kapitalkrav vedrørende operationelle risici, som har opnået tilladelse i henhold til direktiv 2004/39/EF, og som også leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og forvaltning af finansielle instrumenter for kunders regning, jf. afsnit B, punkt 1, i bilag I til direktiv 2004/39/EF; sådanne investeringsselskabers egenkapital må under ingen omstændigheder være mindre end den startkapital, der er omhandlet i artikel 9 i direktiv 2006/49/EF |
| --- | --- |

b)

et investeringsselskab, som er undergivet krav om tilstrækkeligt kapitalgrundlag i henhold til artikel 20, stk. 1, i direktiv 2006/49/EF, herunder kapitalkrav vedrørende operationelle risici, som har opnået tilladelse i henhold til direktiv 2004/39/EF, og som også leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og forvaltning af finansielle instrumenter for kunders regning, jf. afsnit B, punkt 1, i bilag I til direktiv 2004/39/EF; sådanne investeringsselskabers egenkapital må under ingen omstændigheder være mindre end den startkapital, der er omhandlet i artikel 9 i direktiv 2006/49/EF

| ba) | nationale centralbanker og enhver anden kategori af foretagende, der er underkastet tilsynsregler og løbende tilsyn, forudsat at det er underlagt kapitalkrav såvel som tilsynskrav og organisatoriske krav med samme virkning som enheder under litra a) og b). |
| --- | --- |

ba)

nationale centralbanker og enhver anden kategori af foretagende, der er underkastet tilsynsregler og løbende tilsyn, forudsat at det er underlagt kapitalkrav såvel som tilsynskrav og organisatoriske krav med samme virkning som enheder under litra a) og b).

Investeringsselskaber eller administrationsselskaber, der handler på vegne af det investeringsinstitut, de administrerer, som inden [dato: gennemførelsesfrist fastsat i artikel 2, stk. 1, første afsnit] som depositar har udpeget et institut, der ikke opfylder kravene i dette stykke, skal udpege en depositar, der opfylder kravene, inden [dato: 1 år efter en frist fastsat i artikel 2, stk. 1, første afsnit].

3.
     
  Medlemsstaterne fastlægger, hvilke kategorier af de litra ba) i stk. 2 omhandlede foretagender der kan vælges som depositar.«

| b) | Stk. ▌4, 5 og 6 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. ▌4, 5 og 6 udgår.

| 5) | Artikel 24 affattes således:
  »Artikel 24
  1.   Medlemsstaterne sikrer at depositaren over for investeringsinstituttet og deltagerne i investeringsinstituttet er ansvarlig for tab af finansielle instrumenter opbevaret i depot i henhold til artikel 22, stk. 5, ▌som er forårsaget af depositaren eller af en tredjemand, som opbevaring af finansielle instrumenter er delegeret til.
  I tilfælde af tab af finansielle instrumenter opbevaret i depot sikrer medlemsstaterne, at depositaren uden unødig forsinkelse yder en erstatning til investeringsinstituttet eller det administrationsselskab, der handler på vegne af investeringsinstituttet, i form af et finansielt instrument af samme type eller det tilsvarende beløb. Depositaren er ikke ansvarlig, såfremt vedkommende kan bevise, at tabet skyldes en ekstern hændelse, som depositaren ikke med rimelighed kan forventes at have kontrol over, og hvis konsekvenser ville have været uundgåelige, også selv om depositaren har truffet alle rimelige forholdsregler.
  Medlemsstaterne sikrer, at depositaren også er ansvarlig over for investeringsinstituttet eller investeringsinstituttets investorer for ethvert andet tab, disse måtte lide som følge af, at depositaren har udvist forsømmelighed eller forsætligt har misligholdt sine forpligtelser i henhold til dette direktiv.
  2.   Depositarens ansvar berøres ikke af en eventuel delegering som omhandlet i artikel 22, stk. 7.
  3.   Depositarens ansvar som omhandlet i stk. 1 kan ikke udelukkes eller begrænses ved aftale.
  4.   Aftaler i strid med stk. 3 er ugyldige.
  5.   Deltagere i investeringsinstituttet kan gøre krav gældende over for depositaren enten direkte eller indirekte gennem administrationsselskabet.


  5a.
     
  Intet i denne artikel er til hinder for, at depositar kan træffe foranstaltninger med henblik på at opfylde sit ansvar i henhold til stk. 1, forudsat at disse foranstaltninger ikke begrænser eller indskrænker dette ansvar eller fører til en forsinkelse af opfyldelsen af depositarens forpligtelser.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 24 affattes således:

»Artikel 24

1.   Medlemsstaterne sikrer at depositaren over for investeringsinstituttet og deltagerne i investeringsinstituttet er ansvarlig for tab af finansielle instrumenter opbevaret i depot i henhold til artikel 22, stk. 5, ▌som er forårsaget af depositaren eller af en tredjemand, som opbevaring af finansielle instrumenter er delegeret til.

I tilfælde af tab af finansielle instrumenter opbevaret i depot sikrer medlemsstaterne, at depositaren uden unødig forsinkelse yder en erstatning til investeringsinstituttet eller det administrationsselskab, der handler på vegne af investeringsinstituttet, i form af et finansielt instrument af samme type eller det tilsvarende beløb. Depositaren er ikke ansvarlig, såfremt vedkommende kan bevise, at tabet skyldes en ekstern hændelse, som depositaren ikke med rimelighed kan forventes at have kontrol over, og hvis konsekvenser ville have været uundgåelige, også selv om depositaren har truffet alle rimelige forholdsregler.

Medlemsstaterne sikrer, at depositaren også er ansvarlig over for investeringsinstituttet eller investeringsinstituttets investorer for ethvert andet tab, disse måtte lide som følge af, at depositaren har udvist forsømmelighed eller forsætligt har misligholdt sine forpligtelser i henhold til dette direktiv.

2.   Depositarens ansvar berøres ikke af en eventuel delegering som omhandlet i artikel 22, stk. 7.

3.   Depositarens ansvar som omhandlet i stk. 1 kan ikke udelukkes eller begrænses ved aftale.

4.   Aftaler i strid med stk. 3 er ugyldige.

5.   Deltagere i investeringsinstituttet kan gøre krav gældende over for depositaren enten direkte eller indirekte gennem administrationsselskabet.

5a.
     
  Intet i denne artikel er til hinder for, at depositar kan træffe foranstaltninger med henblik på at opfylde sit ansvar i henhold til stk. 1, forudsat at disse foranstaltninger ikke begrænser eller indskrænker dette ansvar eller fører til en forsinkelse af opfyldelsen af depositarens forpligtelser.«

| 6) | Artikel 25, stk. 2, affattes således:
  »2.   Administrationsselskabet og depositaren skal under udførelsen af deres respektive opgaver handle ærligt, retfærdigt, professionelt, uafhængigt og i investeringsinstituttets og investeringsinstituttets investorers interesse.


  Hverken
  depositaren
  eller nogle af dens aftaleparter
  må ▌udføre aktiviteter med hensyn til investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet, der kan skabe interessekonflikter mellem investeringsinstituttet, investorerne i investeringsinstituttet, administrationsselskabet og depositaren selv, medmindre depositaren funktionelt og hierarkisk har adskilt udførelsen af sine depositaropgaver fra de af sine øvrige opgaver, der potentielt kunne komme i konflikt hermed, og de potentielle interessekonflikter er fyldestgørende påvist, styret, overvåget og oplyst til investeringsinstituttets investorer.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 25, stk. 2, affattes således:

»2.   Administrationsselskabet og depositaren skal under udførelsen af deres respektive opgaver handle ærligt, retfærdigt, professionelt, uafhængigt og i investeringsinstituttets og investeringsinstituttets investorers interesse.

Hverken
  depositaren
  eller nogle af dens aftaleparter
  må ▌udføre aktiviteter med hensyn til investeringsinstituttet eller administrationsselskabet på vegne af investeringsinstituttet, der kan skabe interessekonflikter mellem investeringsinstituttet, investorerne i investeringsinstituttet, administrationsselskabet og depositaren selv, medmindre depositaren funktionelt og hierarkisk har adskilt udførelsen af sine depositaropgaver fra de af sine øvrige opgaver, der potentielt kunne komme i konflikt hermed, og de potentielle interessekonflikter er fyldestgørende påvist, styret, overvåget og oplyst til investeringsinstituttets investorer.«

| 7) | Artikel 26 affattes således:
  »Artikel 26
  1.   Det skal ved lov eller i investeringsfondsbestemmelserne fastsættes, på hvilke betingelser udskiftning af administrationsselskabet og af depositaren kan finde sted, og hvorledes deltagerne skal beskyttes ved en sådan udskiftning.
  2.   Det skal ved lov eller i investeringsselskabets vedtægter fastsættes, på hvilke betingelser udskiftning af administrationsselskabet kan finde sted, og hvorledes deltagerne skal beskyttes ved en sådan udskiftning.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 26 affattes således:

»Artikel 26

1.   Det skal ved lov eller i investeringsfondsbestemmelserne fastsættes, på hvilke betingelser udskiftning af administrationsselskabet og af depositaren kan finde sted, og hvorledes deltagerne skal beskyttes ved en sådan udskiftning.

2.   Det skal ved lov eller i investeringsselskabets vedtægter fastsættes, på hvilke betingelser udskiftning af administrationsselskabet kan finde sted, og hvorledes deltagerne skal beskyttes ved en sådan udskiftning.«

| 8) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 26a
  Depositaren stiller efter anmodning alle oplysninger til rådighed for sine kompetente myndigheder,
  som den har indhentet under udførelsen af sine opgaver, og som kan være nødvendige for investeringsinstituttets eller investeringsinstituttets administrationsselskabs
  kompetente myndigheder.
  Hvis
  investeringsinstituttets
  eller investeringsinstituttets administrationsselskabs
  kompetente myndigheder
  er forskellige fra depositarens, udveksler depositarens kompetente myndigheder straks de modtagne oplysninger med investeringsinstituttets og administrationsselskabets kompetente myndigheder
  .
  Artikel 26b
  1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage ▌ delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 112 ▌ vedrørende:






  a) | de oplysninger
  i forbindelse med dette direktiv
  , der skal indgå i den i artikel 22, stk. 2, omhandlede skriftlige aftale |
| --- | --- | --- |

8)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 26a

Depositaren stiller efter anmodning alle oplysninger til rådighed for sine kompetente myndigheder,
  som den har indhentet under udførelsen af sine opgaver, og som kan være nødvendige for investeringsinstituttets eller investeringsinstituttets administrationsselskabs
  kompetente myndigheder.
  Hvis
  investeringsinstituttets
  eller investeringsinstituttets administrationsselskabs
  kompetente myndigheder
  er forskellige fra depositarens, udveksler depositarens kompetente myndigheder straks de modtagne oplysninger med investeringsinstituttets og administrationsselskabets kompetente myndigheder
  .

Artikel 26b

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage ▌ delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 112 ▌ vedrørende:

a)

de oplysninger
  i forbindelse med dette direktiv
  , der skal indgå i den i artikel 22, stk. 2, omhandlede skriftlige aftale

| b) | betingelserne for at udføre depositarfunktionerne i medfør af artikel 22, stk. 3, 4 og 5, herunder:






  i) | arten af finansielle instrumenter, der skal indgå i anvendelsesområdet for depositarens opbevaringsopgaver i overensstemmelse med artikel 22, stk. 5, litra a) |
| --- | --- | --- |

b)

betingelserne for at udføre depositarfunktionerne i medfør af artikel 22, stk. 3, 4 og 5, herunder:

i)

arten af finansielle instrumenter, der skal indgå i anvendelsesområdet for depositarens opbevaringsopgaver i overensstemmelse med artikel 22, stk. 5, litra a)

| ii) | betingelserne, hvorpå depositaren udøver sine opbevaringsopgaver med hensyn til finansielle instrumenter, som er registreret hos en central depositar |
| --- | --- |

ii)

betingelserne, hvorpå depositaren udøver sine opbevaringsopgaver med hensyn til finansielle instrumenter, som er registreret hos en central depositar

| iii) | betingelserne, hvorpå depositaren i overensstemmelse med artikel 22, stk. 5, litra b), skal opbevare de finansielle instrumenter, som er udstedt på navn og registreret hos en udsteder eller en registrator |
| --- | --- |

iii)

betingelserne, hvorpå depositaren i overensstemmelse med artikel 22, stk. 5, litra b), skal opbevare de finansielle instrumenter, som er udstedt på navn og registreret hos en udsteder eller en registrator

| c) | depositarernes forpligtelse til rettidig omhu i medfør af artikel 22, stk. 7, andet afsnit, litra c) |
| --- | --- |

c)

depositarernes forpligtelse til rettidig omhu i medfør af artikel 22, stk. 7, andet afsnit, litra c)

| d) | forpligtelsen til adskillelse i medfør af artikel 22, stk. 7, tredje afsnit, litra d) |
| --- | --- |

d)

forpligtelsen til adskillelse i medfør af artikel 22, stk. 7, tredje afsnit, litra d)

| e) | de betingelser hvorpå og omstændigheder hvorunder finansielle instrumenter, der opbevares i depot, skal anses for at være tabt, jf. artikel 24 |
| --- | --- |

e)

de betingelser hvorpå og omstændigheder hvorunder finansielle instrumenter, der opbevares i depot, skal anses for at være tabt, jf. artikel 24

| f) | hvad der skal forstås ved eksterne hændelser, som depositaren ikke med rimelighed kan forventes at have kontrol over, og hvis konsekvenser ville have været uundgåelige, også selv om depositaren har truffet alle rimelige forholdsregler, jf. artikel 24, stk. 1, første afsnit. |
| --- | --- |

f)

hvad der skal forstås ved eksterne hændelser, som depositaren ikke med rimelighed kan forventes at have kontrol over, og hvis konsekvenser ville have været uundgåelige, også selv om depositaren har truffet alle rimelige forholdsregler, jf. artikel 24, stk. 1, første afsnit.

| fa) | betingelserne for opfyldelse af kravet om uafhængighed.« |
| --- | --- |

fa)

betingelserne for opfyldelse af kravet om uafhængighed.«

| 9) | Artikel 30, stk. 1, affattes således:
  »Artikel 13, 14, 14a og 14b gælder med tilsvarende virkning for investeringsselskaber, der ikke har udpeget et administrationsselskab i henhold til dette direktiv.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 30, stk. 1, affattes således:

»Artikel 13, 14, 14a og 14b gælder med tilsvarende virkning for investeringsselskaber, der ikke har udpeget et administrationsselskab i henhold til dette direktiv.«

| 10) | Kapitel V, afdeling 3, udgår. |
| --- | --- |

10)

Kapitel V, afdeling 3, udgår.

| 11) | I artikel 69, stk. 3, indsættes følgende afsnit:
  »Årsberetningen skal også indeholde:






  a) | den samlede lønsum i regnskabsåret, fordelt på fast og variabel løn, der udbetales af administrationsselskabet og af investeringsselskabet til arbejdstagerne, samt antal modtagere og, hvor det er relevant, carried interest, der udbetales af investeringsinstituttet |
| --- | --- | --- |

11)

I artikel 69, stk. 3, indsættes følgende afsnit:

»Årsberetningen skal også indeholde:

a)

den samlede lønsum i regnskabsåret, fordelt på fast og variabel løn, der udbetales af administrationsselskabet og af investeringsselskabet til arbejdstagerne, samt antal modtagere og, hvor det er relevant, carried interest, der udbetales af investeringsinstituttet

| b) | den samlede lønsum fordelt på
  den finansielle koncerns, administrationsselskabets eller, hvis det er relevant, investeringsselskabets medarbejderkategorier eller enhver anden ansat, der er nævnt i artikel 14a, stk. 3,
  hvis handlinger har væsentlig indflydelse på investeringsinstituttets risikoprofil.« |
| --- | --- |

b)

den samlede lønsum fordelt på
  den finansielle koncerns, administrationsselskabets eller, hvis det er relevant, investeringsselskabets medarbejderkategorier eller enhver anden ansat, der er nævnt i artikel 14a, stk. 3,
  hvis handlinger har væsentlig indflydelse på investeringsinstituttets risikoprofil.«

| 11a) | Artikel 78, stk. 3, litra a), affattes således:










  »a) | identifikation af investeringsinstituttet og den kompetente myndighed« |
| --- | --- | --- |

11a)

Artikel 78, stk. 3, litra a), affattes således:

»a)

identifikation af investeringsinstituttet og den kompetente myndighed«

| 12) | Artikel 98 ændres således:






  a) | Stk. 2, litra d), affattes således:






  »d) | at kræve foreliggende oplysninger om telefonsamtaler og trafikdata som defineret i artikel 2, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (*), som investeringsinstitutter, administrationsselskaber, investeringsselskaber eller depositarer er i besiddelse af, hvis der foreligger alvorlig mistanke om, at sådanne oplysninger i relation kontrolundersøgelsens genstand kan være relevante for påvisning af misligholdelse fra investeringsinstitutters, administrationsselskabers, investeringsselskabers eller depositarers side af deres forpligtelser i henhold til dette direktiv; disse oplysninger må dog ikke vedrøre indholdet af den kommunikation, som de vedrører |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artikel 98 ændres således:

a)

Stk. 2, litra d), affattes således:

»d)

at kræve foreliggende oplysninger om telefonsamtaler og trafikdata som defineret i artikel 2, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (*), som investeringsinstitutter, administrationsselskaber, investeringsselskaber eller depositarer er i besiddelse af, hvis der foreligger alvorlig mistanke om, at sådanne oplysninger i relation kontrolundersøgelsens genstand kan være relevante for påvisning af misligholdelse fra investeringsinstitutters, administrationsselskabers, investeringsselskabers eller depositarers side af deres forpligtelser i henhold til dette direktiv; disse oplysninger må dog ikke vedrøre indholdet af den kommunikation, som de vedrører

(*)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.«"

| b) | Følgende stykke indsættes:
  »3.   Hvis et krav om oplysninger om telefonsamtaler eller datatrafik som omhandlet i stk. 2, litra d), ifølge nationale bestemmelser kræver en dommerkendelse, skal der anmodes om en sådan. Der kan også anmodes om en sådan kendelse som en sikkerhedsforanstaltning.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

»3.   Hvis et krav om oplysninger om telefonsamtaler eller datatrafik som omhandlet i stk. 2, litra d), ifølge nationale bestemmelser kræver en dommerkendelse, skal der anmodes om en sådan. Der kan også anmodes om en sådan kendelse som en sikkerhedsforanstaltning.«

| 13) | Artikel 99 affattes således:
  »Artikel 99
  1.   
  Med forbehold af de kompetente myndigheders beføjelser, jf. artikel 98, og med forbehold af medlemsstaternes ret til at indføre strafferetlige sanktioner
  , fastsætter
  medlemsstaterne
  bestemmelser om ▌administrative sanktioner og andre foranstaltninger, hvis de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv ikke er overholdt, og sikrer, at disse foranstaltninger finder anvendelse. Sanktionerne og foranstaltningerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.
  2.   Medlemsstaterne sikrer, at der i tilfælde af overtrædelse af bestemmelser vedrørende investeringsinstitutter, administrationsselskaber, investeringsselskaber eller depositarer kan indføres sanktioner eller foranstaltninger over for medlemmerne af ledelsesorganet og over for enhver anden person, som i henhold til national lovgivning er ansvarlig for overtrædelsen.
  3.   De kompetente myndigheder tillægges alle de undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver. De kompetente myndigheder iværksætter et tæt samarbejde ved udøvelsen af deres beføjelser for at sikre, at sanktionerne eller foranstaltningerne får de ønskede virkninger, ligesom de koordinerer deres indsats i forbindelse med sager på tværs af grænserne.« |
| --- | --- |

13)

Artikel 99 affattes således:

»Artikel 99

1.   
  Med forbehold af de kompetente myndigheders beføjelser, jf. artikel 98, og med forbehold af medlemsstaternes ret til at indføre strafferetlige sanktioner
  , fastsætter
  medlemsstaterne
  bestemmelser om ▌administrative sanktioner og andre foranstaltninger, hvis de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv ikke er overholdt, og sikrer, at disse foranstaltninger finder anvendelse. Sanktionerne og foranstaltningerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at der i tilfælde af overtrædelse af bestemmelser vedrørende investeringsinstitutter, administrationsselskaber, investeringsselskaber eller depositarer kan indføres sanktioner eller foranstaltninger over for medlemmerne af ledelsesorganet og over for enhver anden person, som i henhold til national lovgivning er ansvarlig for overtrædelsen.

3.   De kompetente myndigheder tillægges alle de undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver. De kompetente myndigheder iværksætter et tæt samarbejde ved udøvelsen af deres beføjelser for at sikre, at sanktionerne eller foranstaltningerne får de ønskede virkninger, ligesom de koordinerer deres indsats i forbindelse med sager på tværs af grænserne.«

| 14) | Følgende artikler ▌ indsættes:
  »Artikel 99a
  1.   
  Medlemsstaterne sikrer, at deres love eller administrative bestemmelser giver mulighed for sanktioner
  når:






  a) | der drives virksomhed som investeringsinstitut uden godkendelse i strid med artikel 5 |
| --- | --- | --- |

14)

Følgende artikler ▌ indsættes:

»Artikel 99a

1.   
  Medlemsstaterne sikrer, at deres love eller administrative bestemmelser giver mulighed for sanktioner
  når:

a)

der drives virksomhed som investeringsinstitut uden godkendelse i strid med artikel 5

| b) | der drives virksomhed som administrationsselskab uden forudgående godkendelse i strid med artikel 6 |
| --- | --- |

b)

der drives virksomhed som administrationsselskab uden forudgående godkendelse i strid med artikel 6

| c) | der drives virksomhed som investeringsselskab uden forudgående godkendelse i strid med artikel 27 |
| --- | --- |

c)

der drives virksomhed som investeringsselskab uden forudgående godkendelse i strid med artikel 27

| d) | en kvalificeret deltagelse i et administrationsselskab eller en forøgelse erhverves, direkte eller indirekte, eller en sådan kvalificeret deltagelse i et administrationsselskab forøges, således at den pågældendes andel af stemmerettigheder eller kapitalandele derved når op på eller overstiger 20 %, 30 % eller 50 %, eller at administrationsselskabet derved bliver den pågældendes datterselskab, (i det følgende benævnt »den påtænkte erhvervelse«), uden skriftlig underretning af de kompetente myndigheder for det administrationsselskab, hvori erhververen søger at erhverve eller forøge en kvalificeret andel, jf. artikel 11, stk. 1 |
| --- | --- |

d)

en kvalificeret deltagelse i et administrationsselskab eller en forøgelse erhverves, direkte eller indirekte, eller en sådan kvalificeret deltagelse i et administrationsselskab forøges, således at den pågældendes andel af stemmerettigheder eller kapitalandele derved når op på eller overstiger 20 %, 30 % eller 50 %, eller at administrationsselskabet derved bliver den pågældendes datterselskab, (i det følgende benævnt »den påtænkte erhvervelse«), uden skriftlig underretning af de kompetente myndigheder for det administrationsselskab, hvori erhververen søger at erhverve eller forøge en kvalificeret andel, jf. artikel 11, stk. 1

| e) | en kvalificeret deltagelse i et administrationsselskab afhændes, direkte eller indirekte, eller reduceres, således at den pågældendes andel af stemmerettigheder eller kapitalandele derved falder til under 20 %, 30 % eller 50 %, eller således at administrationsselskabet ophører med at være et datterselskab, uden skriftlig underretning af de kompetente myndigheder, jf. artikel 11, stk. 1 |
| --- | --- |

e)

en kvalificeret deltagelse i et administrationsselskab afhændes, direkte eller indirekte, eller reduceres, således at den pågældendes andel af stemmerettigheder eller kapitalandele derved falder til under 20 %, 30 % eller 50 %, eller således at administrationsselskabet ophører med at være et datterselskab, uden skriftlig underretning af de kompetente myndigheder, jf. artikel 11, stk. 1

| f) | et administrationsselskab har opnået godkendelse ved brug af urigtige erklæringer eller på anden ulovlig vis, jf. artikel 7, stk. 5, litra b) |
| --- | --- |

f)

et administrationsselskab har opnået godkendelse ved brug af urigtige erklæringer eller på anden ulovlig vis, jf. artikel 7, stk. 5, litra b)

| g) | et investeringsselskab har opnået godkendelse ved brug af urigtige erklæringer eller på anden ulovlig vis, jf. artikel 29, stk. 4, litra b) |
| --- | --- |

g)

et investeringsselskab har opnået godkendelse ved brug af urigtige erklæringer eller på anden ulovlig vis, jf. artikel 29, stk. 4, litra b)

| h) | et administrationsselskab ikke, så snart det har fået kendskab til erhvervelser eller afhændelser af besiddelser af kapital i selskabet, som bevirker, at deltagelsen overskrider eller falder til under en af de tærskler, som er omhandlet i artikel 11, stk. 10, i direktiv 2004/39/EF, underretter de kompetente myndigheder om disse erhvervelser eller afhændelser, jf. artikel 11, stk. 1 |
| --- | --- |

h)

et administrationsselskab ikke, så snart det har fået kendskab til erhvervelser eller afhændelser af besiddelser af kapital i selskabet, som bevirker, at deltagelsen overskrider eller falder til under en af de tærskler, som er omhandlet i artikel 11, stk. 10, i direktiv 2004/39/EF, underretter de kompetente myndigheder om disse erhvervelser eller afhændelser, jf. artikel 11, stk. 1

| i) | et administrationsselskab ikke mindst en gang om året meddeler den kompetente myndighed navnene på de aktionærer eller selskabsdeltagere, som besidder en kvalificeret andel samt dennes størrelse, jf. artikel 11, stk. 1 |
| --- | --- |

i)

et administrationsselskab ikke mindst en gang om året meddeler den kompetente myndighed navnene på de aktionærer eller selskabsdeltagere, som besidder en kvalificeret andel samt dennes størrelse, jf. artikel 11, stk. 1

| j) | et administrationsselskab ikke overholder de procedurer og ordninger, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 12, stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

j)

et administrationsselskab ikke overholder de procedurer og ordninger, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 12, stk. 1, litra a)

| k) | et administrationsselskab ikke overholder strukturelle og organisatoriske krav, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 12, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

k)

et administrationsselskab ikke overholder strukturelle og organisatoriske krav, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 12, stk. 1, litra b)

| l) | et investeringsselskab ikke overholder de procedurer og ordninger, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 31 |
| --- | --- |

l)

et investeringsselskab ikke overholder de procedurer og ordninger, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 31

| m) | et administrationsselskab eller et investeringsselskab ikke opfylder krav vedrørende delegering af dets opgaver til tredjemand, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 13 og 30 |
| --- | --- |

m)

et administrationsselskab eller et investeringsselskab ikke opfylder krav vedrørende delegering af dets opgaver til tredjemand, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 13 og 30

| n) | et administrationsselskab ikke overholder de procedurer og ordninger, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 14 og 30 |
| --- | --- |

n)

et administrationsselskab ikke overholder de procedurer og ordninger, der er fastsat i de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 14 og 30

| o) | en depositar ikke udfører sine opgaver i henhold til de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 22, stk. 3 til 7 |
| --- | --- |

o)

en depositar ikke udfører sine opgaver i henhold til de nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 22, stk. 3 til 7

| p) | et investeringsselskab og, for hver af de investeringsfonde, det administrerer, et administrationsselskab gentagne gange undlader at opfylde forpligtelser vedrørende investeringsinstitutters investeringspolitikker fastsat i nationale bestemmelser til gennemførelse af kapitel VII |
| --- | --- |

p)

et investeringsselskab og, for hver af de investeringsfonde, det administrerer, et administrationsselskab gentagne gange undlader at opfylde forpligtelser vedrørende investeringsinstitutters investeringspolitikker fastsat i nationale bestemmelser til gennemførelse af kapitel VII

| q) | et administrationsselskab eller et investeringsselskab undlader at anvende en risikostyringsproces og en proces for nøjagtig og uafhængig vurdering af værdien af OTC-derivaterne fastsat i nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 51, stk. 1 |
| --- | --- |

q)

et administrationsselskab eller et investeringsselskab undlader at anvende en risikostyringsproces og en proces for nøjagtig og uafhængig vurdering af værdien af OTC-derivaterne fastsat i nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 51, stk. 1

| r) | et investeringsselskab og, for hver af de investeringsfonde, det administrerer, et administrationsselskab gentagne gange undlader at opfylde forpligtelser vedrørende forpligtelser med hensyn til oplysninger til investorer fastsat i nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 68 til 82 |
| --- | --- |

r)

et investeringsselskab og, for hver af de investeringsfonde, det administrerer, et administrationsselskab gentagne gange undlader at opfylde forpligtelser vedrørende forpligtelser med hensyn til oplysninger til investorer fastsat i nationale bestemmelser til gennemførelse af artikel 68 til 82

| s) | et administrationsselskab eller et investeringsselskab, der markedsfører andele i investeringsinstitutter, det administrerer i en anden medlemsstat end investeringsinstituttets hjemland, undlader at opfylde anmeldelseskravet i artikel 93, stk. 1. |
| --- | --- |

s)

et administrationsselskab eller et investeringsselskab, der markedsfører andele i investeringsinstitutter, det administrerer i en anden medlemsstat end investeringsinstituttets hjemland, undlader at opfylde anmeldelseskravet i artikel 93, stk. 1.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at de administrative sanktioner og foranstaltninger, som kan anvendes i alle de i stk. 1 nævnte tilfælde, mindst omfatter følgende:

| a) | en offentlig
  advarsel eller
  meddelelse, hvori nævnes den fysiske eller juridiske person og overtrædelsens art |
| --- | --- |

a)

en offentlig
  advarsel eller
  meddelelse, hvori nævnes den fysiske eller juridiske person og overtrædelsens art

| b) | udstedelse af en retsafgørelse, hvorefter det pålægges den fysiske eller juridiske person at bringe den udviste handlemåde til ophør og at afholde sig fra at gentage en sådan handlemåde |
| --- | --- |

b)

udstedelse af en retsafgørelse, hvorefter det pålægges den fysiske eller juridiske person at bringe den udviste handlemåde til ophør og at afholde sig fra at gentage en sådan handlemåde

| c) | hvis der er tale om et administrationsselskab eller et investeringsinstitut, tilbagekaldelse af godkendelsen af administrationsselskabet eller investeringsinstituttet |
| --- | --- |

c)

hvis der er tale om et administrationsselskab eller et investeringsinstitut, tilbagekaldelse af godkendelsen af administrationsselskabet eller investeringsinstituttet

| d) | pålæggelse af et midlertidigt
  eller permanent
  forbud mod varetagelse af hverv i administrationsselskabet eller investeringsselskab over for et hvilket som helst medlem af disse selskabers ledelsesorgan eller en hvilken som helst anden fysisk person, der anses for at være ansvarlig |
| --- | --- |

d)

pålæggelse af et midlertidigt
  eller permanent
  forbud mod varetagelse af hverv i administrationsselskabet eller investeringsselskab over for et hvilket som helst medlem af disse selskabers ledelsesorgan eller en hvilken som helst anden fysisk person, der anses for at være ansvarlig

| e) | hvis der er tale om en juridisk person, pålæggelse af
  effektive, forholdsmæssige og afskrækkende
  administrative bøder ▌ |
| --- | --- |

e)

hvis der er tale om en juridisk person, pålæggelse af
  effektive, forholdsmæssige og afskrækkende
  administrative bøder ▌

| f) | hvis der er tale om en fysisk person, pålæggelse af
  effektive, forholdsmæssige og afskrækkende
  administrative bøder ▌ |
| --- | --- |

f)

hvis der er tale om en fysisk person, pålæggelse af
  effektive, forholdsmæssige og afskrækkende
  administrative bøder ▌

| g) | pålæggelse af administrative bøder på op til
  ti gange
  den fortjeneste, der er opnået, eller af det tab, der er undgået som følge af overtrædelsen, såfremt fortjenesten kan beregnes. |
| --- | --- |

g)

pålæggelse af administrative bøder på op til
  ti gange
  den fortjeneste, der er opnået, eller af det tab, der er undgået som følge af overtrædelsen, såfremt fortjenesten kan beregnes.

Artikel 99b

Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder hurtigst muligt offentliggør sanktioner eller foranstaltninger, som pålægges for overtrædelse af de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv, herunder også oplysninger om overtrædelsens art og identiteten på de personer, som er ansvarlige for overtrædelsen, medmindre offentliggørelsen vil være en alvorlig trussel mod de finansielle markeders stabilitet. Såfremt offentliggørelse ville forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade, offentliggør de kompetente myndigheder sanktionen eller foranstaltningen anonymt.

Artikel 99c

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder ved valget af arten af administrative sanktioner eller foranstaltninger og fastsættelse af størrelsen af de administrative bøder
  sikrer, at de er effektive, forholdsmæssige og har en afskrækkende virkning og
  tager højde for alle relevante omstændigheder, herunder:

| a) | overtrædelsens grovhed og varighed |
| --- | --- |

a)

overtrædelsens grovhed og varighed

| b) | den ansvarlige fysiske eller juridiske persons grad af ansvar |
| --- | --- |

b)

den ansvarlige fysiske eller juridiske persons grad af ansvar

| c) | den ansvarlige fysiske eller juridiske persons finansielle styrke med udgangspunkt i den ansvarlige juridiske persons samlede omsætning eller den ansvarlige fysiske persons årsindkomst |
| --- | --- |

c)

den ansvarlige fysiske eller juridiske persons finansielle styrke med udgangspunkt i den ansvarlige juridiske persons samlede omsætning eller den ansvarlige fysiske persons årsindkomst

| d) | den ansvarlige fysiske eller juridiske persons fortjeneste eller undgåede tab
  , skaden for andre personer og i givet fald skaden for markeders funktion og økonomien som helhed
  , såfremt disse beløb kan beregnes |
| --- | --- |

d)

den ansvarlige fysiske eller juridiske persons fortjeneste eller undgåede tab
  , skaden for andre personer og i givet fald skaden for markeders funktion og økonomien som helhed
  , såfremt disse beløb kan beregnes

| e) | den ansvarlige fysiske eller juridiske persons vilje til at samarbejde med den kompetente myndighed |
| --- | --- |

e)

den ansvarlige fysiske eller juridiske persons vilje til at samarbejde med den kompetente myndighed

| f) | overtrædelser, som den ansvarlige fysiske eller juridiske person tidligere har begået. |
| --- | --- |

f)

overtrædelser, som den ansvarlige fysiske eller juridiske person tidligere har begået.

2.   ESMA udsteder i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010 retningslinjer til de kompetente myndigheder om arten af administrative sanktioner og foranstaltninger og størrelsen af de administrative bøder.

Artikel 99d

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder indfører effektive ordninger til at fremme indberetning af overtrædelser af de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv til de kompetente myndigheder,
  og at de kompetente myndigheder etablerer en eller flere sikre kommunikationskanaler til personer for at anmelde sådanne overtrædelser
  .
  Medlemsstaterne sikrer, at identiteten af de personer, som foretager sådanne anmeldelser via disse kanaler, kun er kendt for den kompetente myndighed.

2.   De ordninger, som er omhandlet i stk. 1, skal som minimum omfatte:

| a) | særlige procedurer for modtagelse af indberetninger om overtrædelser og opfølgningen heraf |
| --- | --- |

a)

særlige procedurer for modtagelse af indberetninger om overtrædelser og opfølgningen heraf

| b) | hensigtsmæssig beskyttelse af ansatte i investeringsselskaber og administrationsselskaber, der indberetter overtrædelser begået inden for selskabet |
| --- | --- |

b)

hensigtsmæssig beskyttelse af ansatte i investeringsselskaber og administrationsselskaber, der indberetter overtrædelser begået inden for selskabet

| c) | beskyttelse af personoplysninger vedrørende både den person, som indberetter overtrædelserne, og den fysiske person, som påstås at være ansvarlig for en overtrædelse, jf. principperne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (**). |
| --- | --- |

c)

beskyttelse af personoplysninger vedrørende både den person, som indberetter overtrædelserne, og den fysiske person, som påstås at være ansvarlig for en overtrædelse, jf. principperne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (**).

2a.
     
  ESMA etablerer en eller flere sikre kommunikationskanaler til anmeldelse af overtrædelser af de nationale bestemmelser om gennemførelse af dette direktiv. Medlemsstaterne sikrer, at identiteten af de personer, som foretager sådanne anmeldelser via disse kanaler, kun er kendt for ESMA.

2b.
     
  Anmeldelsen i god tro til ESMA eller den kompetente myndighed af en overtrædelse af de nationale bestemmelser om gennemførelse af dette direktiv i henhold til stk. 2a betragtes ikke som brud på den tavshedspligt, som gælder i henhold til kontrakt eller love eller administrative bestemmelser, og påfører ikke de pågældende personer nogen form for ansvar i forbindelse med denne anmeldelse.

3.   Medlemsstaterne stiller krav om, at institutterne har passende procedurer for deres ansatte, således at de kan indberette overtrædelser internt via en særlig kanal.

Artikel 99e

1.   Medlemsstaterne giver årligt ESMA sammenfattede oplysninger vedrørende alle foranstaltninger eller sanktioner, der er pålagt i henhold til artikel 99. ESMA offentliggør disse oplysninger i en årlig rapport.

2.   Har den kompetente myndighed offentliggjort en foranstaltning eller sanktion, underretter den desuden ESMA om foranstaltningerne eller sanktionerne. Vedrører en offentliggjort foranstaltning eller sanktion et administrationsselskab, tilføjer ESMA en henvisning til den offentliggjorte foranstaltning eller sanktion i den fortegnelse over administrationsselskaber, der offentliggøres i henhold til artikel 6, stk. 1.

3.   ESMA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for procedurer for og formularer til fremsendelse af oplysninger som omhandlet i denne artikel.

ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den ...

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

▌

(**)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.«"

| 15) | Som artikel 104a indsættes:
  »Artikel 104a
  1.   Medlemsstaterne anvender direktiv 95/46/EF på behandling af personoplysninger, der foretages i medlemsstaterne i medfør af dette direktiv.
  2.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (***) finder anvendelse på behandling af personoplysninger, der foretages af ESMA i medfør af dette direktiv.

  (***)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1«" |
| --- | --- |

15)

Som artikel 104a indsættes:

»Artikel 104a

1.   Medlemsstaterne anvender direktiv 95/46/EF på behandling af personoplysninger, der foretages i medlemsstaterne i medfør af dette direktiv.

2.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (***) finder anvendelse på behandling af personoplysninger, der foretages af ESMA i medfør af dette direktiv.

(***)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1«"

| 16) | Artikel 112, stk. 2, affattes således:
  »2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  De delegerede beføjelser i artikel 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 og 111 tillægges Kommissionen for en periode på fire år fra den 4. januar 2011.
  Beføjelsen i artikel 50a tillægges Kommissionen for en periode på fire år fra den 21. juli 2011.
  Beføjelsen i artikel 22 og 24 tillægges Kommissionen for en periode på fire år fra den [...]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest seks måneder inden udløbet af fireårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet tilbagekalder delegationen i henhold til artikel 112a.« |
| --- | --- |

16)

Artikel 112, stk. 2, affattes således:

»2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

De delegerede beføjelser i artikel 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 og 111 tillægges Kommissionen for en periode på fire år fra den 4. januar 2011.

Beføjelsen i artikel 50a tillægges Kommissionen for en periode på fire år fra den 21. juli 2011.

Beføjelsen i artikel 22 og 24 tillægges Kommissionen for en periode på fire år fra den [...]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest seks måneder inden udløbet af fireårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet tilbagekalder delegationen i henhold til artikel 112a.«

| 17) | Artikel 112a, stk. 1, affattes således:
  »1.   Den i artikel 12, 14,
  22, 24,
  43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 og 111 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.« |
| --- | --- |

17)

Artikel 112a, stk. 1, affattes således:

»1.   Den i artikel 12, 14,
  22, 24,
  43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 og 111 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.«

| 18) | Bilag I ændres som anført i bilaget til dette direktiv. |
| --- | --- |

18)

Bilag I ændres som anført i bilaget til dette direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den [...]. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

De anvender disse love og administrative bestemmelser som omhandlet i stk. 1 fra den [...].

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Hvis de dokumenter, der ledsager medlemsstaternes underretning om gennemførelsesforanstaltninger, ikke er tilstrækkelige til fuldt ud at vurdere disse foranstaltningers overholdelse af visse bestemmelser i nærværende direktiv, kan Kommissionen efter anmodning fra ESMA med henblik på at udføre sine opgaver efter forordning (EU) nr. 1095/2010 eller på eget initiativ pålægge medlemsstaterne at fremlægge mere detaljerede oplysninger om gennemførelsen af nærværende direktiv og gennemførelsen af disse foranstaltninger.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 96 af 4.4.2013, s. 18.

1

(2)  EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32.

2

(3)  EUT L 120 af 15.5.2009, s. 22.

3

(4)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

4

(5)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12.

5

(6)  

  EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1.

6

EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1.

(7)  EUT L 241 af 2.9.2006, s. 26.

7

(8)  EUT L 302 af 17.11.2009, s. 1.

8

(9)  EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45.

9

(10)  EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22.

10

(11)  
  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

11

EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

BILAG

Skema A, punkt 2, i bilag I affattes som følger:

| »2. | Oplysninger om depositaren: |
| --- | --- |

»2.

Oplysninger om depositaren:

| 2.1. | Angivelse af investeringsinstituttets depositar og en beskrivelse af vedkommendes opgaver. |
| --- | --- |

2.1.

Angivelse af investeringsinstituttets depositar og en beskrivelse af vedkommendes opgaver.

| 2.2. | En beskrivelse af eventuelle opbevaringsopgaver, som depositaren har delegeret,▌ samt interessekonflikter, som måtte opstå som følge af delegeringen." |
| --- | --- |

2.2.

En beskrivelse af eventuelle opbevaringsopgaver, som depositaren har delegeret,▌ samt interessekonflikter, som måtte opstå som følge af delegeringen."

Oplysninger om alle enheder, der er involveret i at tilbyde depotfunktioner til fondens aktiver, samt interessekonflikter, som måtte opstå, stilles efter anmodning til rådighed fra depositaren.«

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/300

---

P7_TA(2013)0310

Det tidsmæssige forløb af auktioner over kvoter for drivhusgasemissioner ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på præcisering af bestemmelserne om det tidsmæssige forløb for auktioner med kvoter for drivhusgasemissioner (COM(2012)0416 — C7-0203/2012 — 2012/0202(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/43)

Ændring 21

Forslag til afgørelse

Artikel 1

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 1 — sidste punktum

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| »Kommissionen
  justerer om nødvendigt
  tidsplanen for
  hve
  r periode for at sikre et velfungerende marked«. | »Hvis en vurdering for de enkelte industrisektorers vedkommende viser, at der ikke kan forventes nogen betydelig indvirkning på sektorer eller delsektorer, der er udsat for en betydelig risiko af kulstoflækage, kan
  Kommissionen
  under ganske særlige omstændigheder justere
  tidsplanen
  for den i artikel 13, stk. 1, omtalte periode, der begynder den 1. januar 2013
  for at sikre et velfungerende marked.
  Kommissionen foretager ikke flere end én sådan justering for et antal på maksimalt 900 millioner kvoter.« |

Kommissionens forslag

Ændring

»Kommissionen
  justerer om nødvendigt
  tidsplanen for
  hve
  r periode for at sikre et velfungerende marked«.

»Hvis en vurdering for de enkelte industrisektorers vedkommende viser, at der ikke kan forventes nogen betydelig indvirkning på sektorer eller delsektorer, der er udsat for en betydelig risiko af kulstoflækage, kan
  Kommissionen
  under ganske særlige omstændigheder justere
  tidsplanen
  for den i artikel 13, stk. 1, omtalte periode, der begynder den 1. januar 2013
  for at sikre et velfungerende marked.
  Kommissionen foretager ikke flere end én sådan justering for et antal på maksimalt 900 millioner kvoter.«

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0046/2013).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/300

---

P7_TA(2013)0311

Alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler (COM(2011)0866 — C7-0488/2011 — 2011/0421(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/44)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0866), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0866),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 168, stk. 4, litra c), og stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0488/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 168, stk. 4, litra c), og stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0488/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0337/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 160.

---

P7_TC1-COD(2011)0421

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) nr. .../2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og ophævelse af afgørelse nr. 2119/98/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse nr. 1082/2013/EU).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/301 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/301

---

P7_TA(2013)0312

Gennemførelse af forstærket samarbejde på området for afgift på finansielle transaktioner *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af forstærket samarbejde på området for afgift på finansielle transaktioner (COM(2013)0071 — C7-0049/2013 — 2013/0045(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2016/C 075/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2013)0071), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2013)0071),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0049/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0230/2013),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til i en omfattende konsekvensvurdering og omkostningsanalyse at påvise, at et forstærket samarbejde vil respektere ikke-deltagende medlemsstaters beføjelser, rettigheder og forpligtelser; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til i en omfattende konsekvensvurdering og omkostningsanalyse at påvise, at et forstærket samarbejde vil respektere ikke-deltagende medlemsstaters beføjelser, rettigheder og forpligtelser;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EUF-traktatens artikel 293, stk. 2; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EUF-traktatens artikel 293, stk. 2;

| 4. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | I 2011 noterede Kommissionen sig en vedvarende debat på alle niveauer vedrørende yderligere beskatning af den finansielle sektor. Denne debat udspringer af ønsket om at sikre, at den finansielle sektor yder et rimeligt og væsentligt bidrag til dækning af omkostningerne i forbindelse med krisen og fremover beskatningsmæssigt behandles på en rimelig måde i forhold til andre sektorer, at fjerne de finansielle institutioners incitament til at løbe for store risici, at supplere de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der skal forhindre kriser i fremtiden, og at generere supplerende indtægter til de offentlige budgetter eller til bestemte politiske tiltag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

I 2011 noterede Kommissionen sig en vedvarende debat på alle niveauer vedrørende yderligere beskatning af den finansielle sektor. Denne debat udspringer af ønsket om at sikre, at den finansielle sektor yder et rimeligt og væsentligt bidrag til dækning af omkostningerne i forbindelse med krisen og fremover beskatningsmæssigt behandles på en rimelig måde i forhold til andre sektorer, at fjerne de finansielle institutioners incitament til at løbe for store risici, at supplere de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der skal forhindre kriser i fremtiden, og at generere supplerende indtægter til de offentlige budgetter eller til bestemte politiske tiltag.

| (1) | I 2011 noterede Kommissionen sig en vedvarende debat på alle niveauer vedrørende yderligere beskatning af den finansielle sektor. Denne debat udspringer af ønsket om at sikre, at den finansielle sektor yder et rimeligt og væsentligt bidrag til dækning af omkostningerne i forbindelse med krisen og fremover beskatningsmæssigt behandles på en rimelig måde i forhold til andre sektorer, at fjerne de finansielle institutioners incitament til at løbe for store risici, at supplere de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der skal forhindre kriser i fremtiden
  og begrænse spekulation
  , og at generere supplerende indtægter til de offentlige budgetter
  , bl.a. som et bidrag til den finanspolitiske konsolidering
  eller til bestemte politiske tiltag
  til fordel for bæredygtighed og fremme af vækst, uddannelse og beskæftigelse med særligt fokus på ungdomsarbejdsløshed
  .
  Indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner (AFT) vidner således om en positiv fordelings- og styringskapacitet, idet der ydes et hensigtsmæssigt supplement til de eksisterende lovgivningsmæssige reforminitiativer. |
| --- | --- |

(1)

I 2011 noterede Kommissionen sig en vedvarende debat på alle niveauer vedrørende yderligere beskatning af den finansielle sektor. Denne debat udspringer af ønsket om at sikre, at den finansielle sektor yder et rimeligt og væsentligt bidrag til dækning af omkostningerne i forbindelse med krisen og fremover beskatningsmæssigt behandles på en rimelig måde i forhold til andre sektorer, at fjerne de finansielle institutioners incitament til at løbe for store risici, at supplere de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der skal forhindre kriser i fremtiden
  og begrænse spekulation
  , og at generere supplerende indtægter til de offentlige budgetter
  , bl.a. som et bidrag til den finanspolitiske konsolidering
  eller til bestemte politiske tiltag
  til fordel for bæredygtighed og fremme af vækst, uddannelse og beskæftigelse med særligt fokus på ungdomsarbejdsløshed
  .
  Indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner (AFT) vidner således om en positiv fordelings- og styringskapacitet, idet der ydes et hensigtsmæssigt supplement til de eksisterende lovgivningsmæssige reforminitiativer.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Ifølge konklusionerne fra Det Europæiske Råd af 8. februar 2013 om den næste flerårige finansielle ramme 2014-2020 bør en del af indtægterne fra AFT tildeles Unionens budget som egentlige egne indtægter. Anvendelsen af AFT-indtægter som Unionens egne indtægter er kun mulig under proceduren for forstærket samarbejde, hvis de deltagende medlemsstaters nationale bidrag til Unionens budget nedsættes med det tilsvarende beløb, og hvis det sikres, at de deltagende landes bidrag ikke bliver uforholdsmæssige i forhold til de ikke-deltagende landes. Når AFT er gennemført på EU-plan, bør den del af de egne indtægter, der stammer fra AFT, helt eller delvist lægges til medlemsstaternes nationale bidrag med henblik på at samle nye finansieringskilder til europæiske investeringer, uden at de deltagende medlemsstaters nationale bidrag til Unionens budget nedsættes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Ifølge konklusionerne fra Det Europæiske Råd af 8. februar 2013 om den næste flerårige finansielle ramme 2014-2020 bør en del af indtægterne fra AFT tildeles Unionens budget som egentlige egne indtægter. Anvendelsen af AFT-indtægter som Unionens egne indtægter er kun mulig under proceduren for forstærket samarbejde, hvis de deltagende medlemsstaters nationale bidrag til Unionens budget nedsættes med det tilsvarende beløb, og hvis det sikres, at de deltagende landes bidrag ikke bliver uforholdsmæssige i forhold til de ikke-deltagende landes. Når AFT er gennemført på EU-plan, bør den del af de egne indtægter, der stammer fra AFT, helt eller delvist lægges til medlemsstaternes nationale bidrag med henblik på at samle nye finansieringskilder til europæiske investeringer, uden at de deltagende medlemsstaters nationale bidrag til Unionens budget nedsættes.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | Kommissionen bør forud for indførelsen af AFT påvise, at et forstærket samarbejde ikke vil undergrave det indre marked eller den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Kommissionen bør også påvise, at det hverken udgør en hindring for eller en forskelsbehandling i forbindelse med samhandelen mellem medlemsstaterne eller fordrejer konkurrencen mellem dem. Kommissionen bør forelægge en ny omfattende undersøgelse og konsekvensanalyse af virkningerne af et forslag om en fælles AFT for deltagende og ikke-deltagende lande samt for det indre marked som helhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

Kommissionen bør forud for indførelsen af AFT påvise, at et forstærket samarbejde ikke vil undergrave det indre marked eller den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Kommissionen bør også påvise, at det hverken udgør en hindring for eller en forskelsbehandling i forbindelse med samhandelen mellem medlemsstaterne eller fordrejer konkurrencen mellem dem. Kommissionen bør forelægge en ny omfattende undersøgelse og konsekvensanalyse af virkningerne af et forslag om en fælles AFT for deltagende og ikke-deltagende lande samt for det indre marked som helhed.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Målsætningen med AFT vil kun blive opfyldt, hvis den indføres på globalt plan. Det forstærkede samarbejde mellem 11 medlemsstater udgør derfor et første skridt hen imod en AFT på EU-plan og i sidste ende på globalt plan. Unionen vil fortsat arbejde på, at AFT indføres globalt, og vil indtrængende opfordre til, at AFT sættes på dagsordenen for G20- og G8-topmøderne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Målsætningen med AFT vil kun blive opfyldt, hvis den indføres på globalt plan. Det forstærkede samarbejde mellem 11 medlemsstater udgør derfor et første skridt hen imod en AFT på EU-plan og i sidste ende på globalt plan. Unionen vil fortsat arbejde på, at AFT indføres globalt, og vil indtrængende opfordre til, at AFT sættes på dagsordenen for G20- og G8-topmøderne.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | For at forhindre, at de deltagende medlemsstater ensidigt træffer foranstaltninger, der fordrejer markedsvilkårene, og med henvisning til, at de fleste af de pågældende finansielle transaktioner er særdeles mobile, er det således vigtigt for et mere velfungerende indre marked, at de grundlæggende kendetegn ved en afgift på finansielle transaktioner i de deltagende medlemsstater harmoniseres på EU-plan. Derved bør det være muligt at undgå incitamenter til skattearbitrage mellem de deltagende medlemsstater og allokeringsforvridninger mellem deres finansielle markeder samt muligheder for dobbeltbeskatning eller nulbeskatning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

For at forhindre, at de deltagende medlemsstater ensidigt træffer foranstaltninger, der fordrejer markedsvilkårene, og med henvisning til, at de fleste af de pågældende finansielle transaktioner er særdeles mobile, er det således vigtigt for et mere velfungerende indre marked, at de grundlæggende kendetegn ved en afgift på finansielle transaktioner i de deltagende medlemsstater harmoniseres på EU-plan. Derved bør det være muligt at undgå incitamenter til skattearbitrage mellem de deltagende medlemsstater og allokeringsforvridninger mellem deres finansielle markeder samt muligheder for dobbeltbeskatning eller nulbeskatning.

| (3) | Flere af de 11 deltagende medlemsstater har allerede indført eller er i færd med at indføre en form
  for
  AFT. For
  at forhindre, at de deltagende medlemsstater ensidigt træffer foranstaltninger, der fordrejer markedsvilkårene, og med henvisning til, at de fleste af de pågældende finansielle transaktioner er særdeles mobile, er det således vigtigt for et mere velfungerende indre marked, at de grundlæggende kendetegn ved en afgift på finansielle transaktioner i de deltagende medlemsstater harmoniseres på EU-plan. Derved bør det være muligt at undgå incitamenter til skattearbitrage mellem de deltagende medlemsstater og allokeringsforvridninger mellem deres finansielle markeder samt muligheder for dobbeltbeskatning eller nulbeskatning. |
| --- | --- |

(3)

Flere af de 11 deltagende medlemsstater har allerede indført eller er i færd med at indføre en form
  for
  AFT. For
  at forhindre, at de deltagende medlemsstater ensidigt træffer foranstaltninger, der fordrejer markedsvilkårene, og med henvisning til, at de fleste af de pågældende finansielle transaktioner er særdeles mobile, er det således vigtigt for et mere velfungerende indre marked, at de grundlæggende kendetegn ved en afgift på finansielle transaktioner i de deltagende medlemsstater harmoniseres på EU-plan. Derved bør det være muligt at undgå incitamenter til skattearbitrage mellem de deltagende medlemsstater og allokeringsforvridninger mellem deres finansielle markeder samt muligheder for dobbeltbeskatning eller nulbeskatning.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Som følge af de væsentlige fremskridt i reguleringen af de europæiske finansielle markeder såsom Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og ophævelse af forordning (EU) nr. 648/2012

   (1)

  , direktiv 2013/36/EU og nærværende direktiv bør deltagende medlemsstater, der har indført bankafgifter i lyset af den nylige finanskrise, overveje nødvendigheden af disse afgifter og deres forenelighed med reglerne i og målene med EU-lovgivningen og det indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Som følge af de væsentlige fremskridt i reguleringen af de europæiske finansielle markeder såsom Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og ophævelse af forordning (EU) nr. 648/2012

   (1)

  , direktiv 2013/36/EU og nærværende direktiv bør deltagende medlemsstater, der har indført bankafgifter i lyset af den nylige finanskrise, overveje nødvendigheden af disse afgifter og deres forenelighed med reglerne i og målene med EU-lovgivningen og det indre marked.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3b) | Enhver harmonisering af AFT blandt deltagende lande bør ikke resultere i ekstra-territorial beskatning, der er i strid med det potentielle beskatningsgrundlag for ikke-deltagende EU-medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3b)

Enhver harmonisering af AFT blandt deltagende lande bør ikke resultere i ekstra-territorial beskatning, der er i strid med det potentielle beskatningsgrundlag for ikke-deltagende EU-medlemsstater.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | For at det indre marked kan blive mere velfungerende, og navnlig for at undgå forvridninger mellem de deltagende medlemsstater, bør en AFT finde anvendelse på et bredt udvalg af finansielle institutioner og transaktioner og på handel med en bred vifte af finansielle instrumenter, herunder strukturerede produkter, både på organiserede markeder og OTC markeder, samt på alle derivataftaler og væsentlige ændringer af de pågældende operationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

For at det indre marked kan blive mere velfungerende, og navnlig for at undgå forvridninger mellem de deltagende medlemsstater, bør en AFT finde anvendelse på et bredt udvalg af finansielle institutioner og transaktioner og på handel med en bred vifte af finansielle instrumenter, herunder strukturerede produkter, både på organiserede markeder og OTC markeder, samt på alle derivataftaler og væsentlige ændringer af de pågældende operationer.

| (4) | For at det indre marked kan blive mere velfungerende, og navnlig for at undgå forvridninger mellem de deltagende medlemsstater,
  for at begrænse muligheden for skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning samt udflytningsrisikoen og tilsynsarbitrage
  bør en AFT finde anvendelse på et bredt udvalg af finansielle institutioner og transaktioner og på handel med en bred vifte af finansielle instrumenter, herunder strukturerede produkter, både på organiserede markeder og OTC-markeder, samt på alle derivataftaler
  , herunder differencekontrakter og transaktioner i konvertible valutaer (currency spots) på valutamarkedet
  og
  spekulative terminsforretninger, og på
  væsentlige ændringer af de pågældende operationer. |
| --- | --- |

(4)

For at det indre marked kan blive mere velfungerende, og navnlig for at undgå forvridninger mellem de deltagende medlemsstater,
  for at begrænse muligheden for skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning samt udflytningsrisikoen og tilsynsarbitrage
  bør en AFT finde anvendelse på et bredt udvalg af finansielle institutioner og transaktioner og på handel med en bred vifte af finansielle instrumenter, herunder strukturerede produkter, både på organiserede markeder og OTC-markeder, samt på alle derivataftaler
  , herunder differencekontrakter og transaktioner i konvertible valutaer (currency spots) på valutamarkedet
  og
  spekulative terminsforretninger, og på
  væsentlige ændringer af de pågældende operationer.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Med undtagelse af indgåelse eller væsentlige ændringer af derivataftaler bør den handel, der finder sted på primærmarkederne, og transaktioner, der er relevante for borgere og virksomheder, f.eks. indgåelse af forsikringsaftaler, optagelse af realkreditlån, forbrugerkreditter eller betalingstjenester, ikke være omfattet af en AFT, således at virksomhederne og regeringerne ikke hindres i at rejse kapital, og husholdningerne ikke berøres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Med undtagelse af indgåelse eller væsentlige ændringer af derivataftaler bør den handel, der finder sted på primærmarkederne, og transaktioner, der er relevante for borgere og virksomheder, f.eks. indgåelse af forsikringsaftaler, optagelse af realkreditlån, forbrugerkreditter eller betalingstjenester, ikke være omfattet af en AFT, således at virksomhederne og regeringerne ikke hindres i at rejse kapital, og husholdningerne ikke berøres.

| (8) | Med undtagelse af indgåelse eller væsentlige ændringer af derivataftaler bør den handel, der finder sted på primærmarkederne, og transaktioner, der er relevante for borgere og virksomheder, f.eks. indgåelse af forsikringsaftaler, optagelse af realkreditlån, forbrugerkreditter eller betalingstjenester, ikke være omfattet af en AFT, således at virksomhederne og regeringerne ikke hindres i at rejse kapital, og husholdningerne
  og realøkonomien
  ikke berøres
  negativt
  . |
| --- | --- |

(8)

Med undtagelse af indgåelse eller væsentlige ændringer af derivataftaler bør den handel, der finder sted på primærmarkederne, og transaktioner, der er relevante for borgere og virksomheder, f.eks. indgåelse af forsikringsaftaler, optagelse af realkreditlån, forbrugerkreditter eller betalingstjenester, ikke være omfattet af en AFT, således at virksomhederne og regeringerne ikke hindres i at rejse kapital, og husholdningerne
  og realøkonomien
  ikke berøres
  negativt
  .

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Medlemsstaterne bør indføre højere afgifter på OTC-transaktioner med henblik på at styrke de regulerede markeders position og navnlig en børshandel, der er strengt reguleret, kontrolleret og gennemsigtig, i modsætning til en ureguleret, mindre kontrolleret og mindre gennemsigtig over the counter (OTC)-handel. Hermed vil det blive muligt at gennemføre et skifte i handlen fra markeder med ringe eller ingen regulering til fordel for regulerede markeder. De højere afgifter bør ikke finde anvendelse på finansielle transaktioner med OTC-derivater, hvor de objektivt set mindsker risici og derfor tjener realøkonomien. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Medlemsstaterne bør indføre højere afgifter på OTC-transaktioner med henblik på at styrke de regulerede markeders position og navnlig en børshandel, der er strengt reguleret, kontrolleret og gennemsigtig, i modsætning til en ureguleret, mindre kontrolleret og mindre gennemsigtig over the counter (OTC)-handel. Hermed vil det blive muligt at gennemføre et skifte i handlen fra markeder med ringe eller ingen regulering til fordel for regulerede markeder. De højere afgifter bør ikke finde anvendelse på finansielle transaktioner med OTC-derivater, hvor de objektivt set mindsker risici og derfor tjener realøkonomien.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | Ikke-finansielle virksomheder foretager betydelige transaktioner på finansmarkederne for at begrænse risici, der er direkte forbundet med deres erhvervsaktiviteter. AFT bør ikke finde anvendelse på disse aktører, når de foretager sådanne transaktioner. Hvis ikke-finansielle virksomheder imidlertid foretager spekulative transaktioner, som ikke er forbundet med risikobegrænsning for deres erhvervsaktiviteter, bør de betragtes som finansielle institutioner, og AFT bør finde anvendelse på dem. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

Ikke-finansielle virksomheder foretager betydelige transaktioner på finansmarkederne for at begrænse risici, der er direkte forbundet med deres erhvervsaktiviteter. AFT bør ikke finde anvendelse på disse aktører, når de foretager sådanne transaktioner. Hvis ikke-finansielle virksomheder imidlertid foretager spekulative transaktioner, som ikke er forbundet med risikobegrænsning for deres erhvervsaktiviteter, bør de betragtes som finansielle institutioner, og AFT bør finde anvendelse på dem.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 15 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15b) | For at gøre skatteunddragelse til en dyr satsning med ringe fortjeneste og sikre bedre håndhævelse bør princippet om hjemsted og udstedelse suppleres med princippet om overførsel af ejendomsretten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15b)

For at gøre skatteunddragelse til en dyr satsning med ringe fortjeneste og sikre bedre håndhævelse bør princippet om hjemsted og udstedelse suppleres med princippet om overførsel af ejendomsretten.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 15 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15c) | Når det er relevant, bør Kommissionen indlede forhandlinger med tredjelande for at lette inddrivelsen af AFT. Kommissionen bør endvidere revidere sin definition af ikke-samarbejdsvillige jurisdiktioner og ajourføre sin handlingsplan til bekæmpelse af skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15c)

Når det er relevant, bør Kommissionen indlede forhandlinger med tredjelande for at lette inddrivelsen af AFT. Kommissionen bør endvidere revidere sin definition af ikke-samarbejdsvillige jurisdiktioner og ajourføre sin handlingsplan til bekæmpelse af skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning i overensstemmelse hermed.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Afgiftens mindstesatser bør være tilstrækkeligt høje til at opfylde harmoniseringsmålsætningen for en fælles AFT. Samtidig bør de være tilstrækkeligt lave til at minimere risikoen for udflytning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Afgiftens mindstesatser bør være tilstrækkeligt høje til at opfylde harmoniseringsmålsætningen for en fælles AFT. Samtidig bør de være tilstrækkeligt lave til at minimere risikoen for udflytning.

udgår

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | De deltagende medlemsstater bør træffe passende foranstaltninger for at forhindre skattesvig og
  skatteunddragelse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

De deltagende medlemsstater bør træffe passende foranstaltninger for at forhindre skattesvig og
  skatteunddragelse
  .

| (19) | De deltagende medlemsstater bør træffe passende foranstaltninger for at forhindre skattesvig
  , skatteunddragelse
  og
  aggressiv skatteplanlægning, f
  .
  eks. substitution. |
| --- | --- |

(19)

De deltagende medlemsstater bør træffe passende foranstaltninger for at forhindre skattesvig
  , skatteunddragelse
  og
  aggressiv skatteplanlægning, f
  .
  eks. substitution.

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Kommissionen bør nedsætte en ekspertarbejdsgruppe (et AFT-udvalg) bestående af repræsentanter fra alle medlemsstater, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank (ECB) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA) til at vurdere den reelle gennemførelse af dette direktiv og forebygge skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning og bevare det indre markeds integritet. AFT-udvalget bør overvåge de finansielle transaktioner med henblik på at afdække misbrugsarrangementer som defineret i artikel 14, foreslå modforanstaltninger på passende vis og om nødvendigt koordinere gennemførelsen heraf på nationalt plan. Det bør gøre fuld brug af EU-retten inden for områderne beskatning og regulering af finansielle tjenester såvel som af de instrumenter til samarbejde om skattespørgsmål, der er indført af internationale organisationer, herunder OECD og Europarådet. Hvis det er relevant, bør repræsentanter for de deltagende lande kunne oprette en undergruppe for at behandle emner med hensyn til gennemførelse af AFT, som ikke angår ikke-deltagende medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Kommissionen bør nedsætte en ekspertarbejdsgruppe (et AFT-udvalg) bestående af repræsentanter fra alle medlemsstater, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank (ECB) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA) til at vurdere den reelle gennemførelse af dette direktiv og forebygge skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning og bevare det indre markeds integritet. AFT-udvalget bør overvåge de finansielle transaktioner med henblik på at afdække misbrugsarrangementer som defineret i artikel 14, foreslå modforanstaltninger på passende vis og om nødvendigt koordinere gennemførelsen heraf på nationalt plan. Det bør gøre fuld brug af EU-retten inden for områderne beskatning og regulering af finansielle tjenester såvel som af de instrumenter til samarbejde om skattespørgsmål, der er indført af internationale organisationer, herunder OECD og Europarådet. Hvis det er relevant, bør repræsentanter for de deltagende lande kunne oprette en undergruppe for at behandle emner med hensyn til gennemførelse af AFT, som ikke angår ikke-deltagende medlemsstater.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | Medlemsstaterne har en forpligtelse til at samarbejde på administrativt plan på skatteområdet i medfør af direktiv 2011/16/EU samt til at yde hinanden gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med visse afgifter, skatter og andre foranstaltninger i medfør af direktiv 2010/24/EU. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

Medlemsstaterne har en forpligtelse til at samarbejde på administrativt plan på skatteområdet i medfør af direktiv 2011/16/EU samt til at yde hinanden gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med visse afgifter, skatter og andre foranstaltninger i medfør af direktiv 2010/24/EU.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | For at gøre det muligt at fastsætte nærmere regler på visse tekniske områder vedrørende forpligtelser til registrering, bogføring og indberetning og andre forpligtelser, der skal sikre, at den skyldige AFT reelt betales til skattemyndighederne, og for at sikre at disse regler tilpasses rettidigt efter behov, bør Kommissionen i medfør af artikel 290 i traktaten og Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges beføjelse til at vedtage retsakter med henblik på at specificere de nødvendige foranstaltninger i den forbindelse. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under det forberedende arbejde, bl.a. på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

For at gøre det muligt at fastsætte nærmere regler på visse tekniske områder vedrørende forpligtelser til registrering, bogføring og indberetning og andre forpligtelser, der skal sikre, at den skyldige AFT reelt betales til skattemyndighederne, og for at sikre at disse regler tilpasses rettidigt efter behov, bør Kommissionen i medfør af artikel 290 i traktaten og Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges beføjelse til at vedtage retsakter med henblik på at specificere de nødvendige foranstaltninger i den forbindelse. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under det forberedende arbejde, bl.a. på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.

| (21) | For at gøre det muligt at fastsætte nærmere regler på visse tekniske områder vedrørende forpligtelser til registrering, bogføring og indberetning og andre forpligtelser, der skal sikre, at den skyldige AFT reelt betales til skattemyndighederne, og for at sikre at disse regler tilpasses rettidigt efter behov, bør Kommissionen i medfør af artikel 290 i traktaten og Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges beføjelse til at vedtage retsakter med henblik på at specificere de nødvendige foranstaltninger i den forbindelse. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under det forberedende arbejde, bl.a. på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for
  samtidig,
  rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til
  Europa-Parlamentet og
  Rådet. |
| --- | --- |

(21)

For at gøre det muligt at fastsætte nærmere regler på visse tekniske områder vedrørende forpligtelser til registrering, bogføring og indberetning og andre forpligtelser, der skal sikre, at den skyldige AFT reelt betales til skattemyndighederne, og for at sikre at disse regler tilpasses rettidigt efter behov, bør Kommissionen i medfør af artikel 290 i traktaten og Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges beføjelse til at vedtage retsakter med henblik på at specificere de nødvendige foranstaltninger i den forbindelse. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under det forberedende arbejde, bl.a. på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for
  samtidig,
  rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til
  Europa-Parlamentet og
  Rådet.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | indgåelse af derivataftaler før netting og afregning |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

indgåelse af derivataftaler før netting og afregning

| c) | indgåelse af derivataftaler
  , herunder differencekontrakter og spekulative terminsforretninger,
  før netting og afregning |
| --- | --- |

c)

indgåelse af derivataftaler
  , herunder differencekontrakter og spekulative terminsforretninger,
  før netting og afregning

Ændring 20

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | transaktioner i konvertible valutaer (currency spots) på valutamarkedet |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

transaktioner i konvertible valutaer (currency spots) på valutamarkedet

Ændring 21

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | genkøbsaftaler, omvendte genkøbsaftaler, aftaler om udlån og indlån af værdipapirer |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

genkøbsaftaler, omvendte genkøbsaftaler, aftaler om udlån og indlån af værdipapirer

| e) | genkøbsaftaler, omvendte genkøbsaftaler, aftaler om udlån og indlån af værdipapirer
  , herunder annullerede ordrer i forbindelse med højfrekvenshandel |
| --- | --- |

e)

genkøbsaftaler, omvendte genkøbsaftaler, aftaler om udlån og indlån af værdipapirer
  , herunder annullerede ordrer i forbindelse med højfrekvenshandel

Ændring 22

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  »statslig udsteder«: statlig udsteder som defineret i artikel 2, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 236/2012 |

Kommissionens forslag

Ændring

3a)
     
  »statslig udsteder«: statlig udsteder som defineret i artikel 2, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 236/2012

Ændring 23

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b)
     
  »statsobligation«: statsobligation som defineret i artikel 2, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 236/2012 |

Kommissionens forslag

Ændring

3b)
     
  »statsobligation«: statsobligation som defineret i artikel 2, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 236/2012

Ændring 24

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a)
     
  »SMV-vækstmarked«: en multihandelsfacilitet, der er registreret som et SMV-vækstmarked i overensstemmelse med artikel 35 i direktiv nr. .../...[MiFID]. |

Kommissionens forslag

Ændring

7a)
     
  »SMV-vækstmarked«: en multihandelsfacilitet, der er registreret som et SMV-vækstmarked i overensstemmelse med artikel 35 i direktiv nr. .../...[MiFID].

Ændring 25

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 12 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12a)
     
  »højfrekvenshandel«: algoritmisk handel med finansielle instrumenter ved hastigheder, hvor den fysiske latens i den mekanisme, som fremsender, annullerer eller ændrer ordrer, bliver den afgørende faktor med hensyn til den tid, det tager at formidle instruksen til en markedsplads eller udføre en transaktion |

Kommissionens forslag

Ændring

12a)
     
  »højfrekvenshandel«: algoritmisk handel med finansielle instrumenter ved hastigheder, hvor den fysiske latens i den mekanisme, som fremsender, annullerer eller ændrer ordrer, bliver den afgørende faktor med hensyn til den tid, det tager at formidle instruksen til en markedsplads eller udføre en transaktion

Ændring 26

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 12 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12b)
     
  »højfrekvenshandelsstrategi«: en strategi for handel for egen regning med et finansielt instrument, der indebærer højfrekvenshandel, og som har mindst to af følgende kendetegn: |
| | i) | den anvender samhusningsfaciliteter, direkte markedsadgang eller proximity hosting |

Kommissionens forslag

Ændring

12b)
     
  »højfrekvenshandelsstrategi«: en strategi for handel for egen regning med et finansielt instrument, der indebærer højfrekvenshandel, og som har mindst to af følgende kendetegn:

i)

den anvender samhusningsfaciliteter, direkte markedsadgang eller proximity hosting

| ii) | den er knyttet til en daglig porteføljeomsætning på mindst 50 % |
| --- | --- |

ii)

den er knyttet til en daglig porteføljeomsætning på mindst 50 %

| iii) | andelen af annullerede ordrer (herunder delvis annullering) overstiger 20 % |
| --- | --- |

iii)

andelen af annullerede ordrer (herunder delvis annullering) overstiger 20 %

| iv) | hovedparten af positioner, der tages i besiddelse, afvikles inden for samme dag |
| --- | --- |

iv)

hovedparten af positioner, der tages i besiddelse, afvikles inden for samme dag

| v) | over 50 % af ordrerne eller transaktionerne udføres på markedspladser, der tilbyder prisnedslag eller rabatter på ordrer, der tilvejebringer likviditet og er berettigede til sådanne rabatter. |
| --- | --- |

v)

over 50 % af ordrerne eller transaktionerne udføres på markedspladser, der tilbyder prisnedslag eller rabatter på ordrer, der tilvejebringer likviditet og er berettigede til sådanne rabatter.

Ændring 27

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hver af de operationer, der er omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra a), b), c) og e), anses for at give anledning til én enkelt finansiel transaktion. Hver udveksling som omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra d), anses for at give anledning til to finansielle transaktioner. Hver væsentlig ændring af en operation som omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra a) til e), anses som en ny operation af samme art som den oprindelige operation. En ændring betragtes navnlig som væsentlig, hvis den indebærer en udskiftning af mindst én part, hvis operationens genstand eller omfang, herunder dens tidsmæssige omfang, eller den aftalte modydelse ændres, eller hvis den oprindelige operation ville have givet anledning til en højere afgift, såfremt den oprindeligt var blevet gennemført i sin ændrede form. | 2.   Hver af de operationer, der er omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra a), b), c) og e), anses for at give anledning til én enkelt finansiel transaktion. Hver udveksling som omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra d), anses for at give anledning til to finansielle transaktioner. Hver væsentlig ændring af en operation som omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra a) til e), anses som en ny operation af samme art som den oprindelige operation. En ændring betragtes navnlig som væsentlig, hvis den indebærer en udskiftning af mindst én part, hvis operationens genstand eller omfang, herunder dens tidsmæssige omfang, eller den aftalte modydelse ændres, eller hvis den oprindelige operation ville have givet anledning til en højere afgift, såfremt den oprindeligt var blevet gennemført i sin ændrede form.
  En eventuel novation af transaktioner, der gennemføres med henblik på clearing eller afvikling af en central modpart eller en anden clearingcentral eller operatøren af et værdipapirafviklingssystem eller af interoperable systemer som defineret i direktiv 98/26/EF, udgør ikke en væsentlig ændring i henhold til dette stykke. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Hver af de operationer, der er omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra a), b), c) og e), anses for at give anledning til én enkelt finansiel transaktion. Hver udveksling som omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra d), anses for at give anledning til to finansielle transaktioner. Hver væsentlig ændring af en operation som omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra a) til e), anses som en ny operation af samme art som den oprindelige operation. En ændring betragtes navnlig som væsentlig, hvis den indebærer en udskiftning af mindst én part, hvis operationens genstand eller omfang, herunder dens tidsmæssige omfang, eller den aftalte modydelse ændres, eller hvis den oprindelige operation ville have givet anledning til en højere afgift, såfremt den oprindeligt var blevet gennemført i sin ændrede form.

2.   Hver af de operationer, der er omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra a), b), c) og e), anses for at give anledning til én enkelt finansiel transaktion. Hver udveksling som omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra d), anses for at give anledning til to finansielle transaktioner. Hver væsentlig ændring af en operation som omhandlet i stk. 1, nr. 2), litra a) til e), anses som en ny operation af samme art som den oprindelige operation. En ændring betragtes navnlig som væsentlig, hvis den indebærer en udskiftning af mindst én part, hvis operationens genstand eller omfang, herunder dens tidsmæssige omfang, eller den aftalte modydelse ændres, eller hvis den oprindelige operation ville have givet anledning til en højere afgift, såfremt den oprindeligt var blevet gennemført i sin ændrede form.
  En eventuel novation af transaktioner, der gennemføres med henblik på clearing eller afvikling af en central modpart eller en anden clearingcentral eller operatøren af et værdipapirafviklingssystem eller af interoperable systemer som defineret i direktiv 98/26/EF, udgør ikke en væsentlig ændring i henhold til dette stykke.

Ændring 28

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | hvis de finansielle transaktioners gennemsnitlige årlige værdi i to på hinanden følgende kalenderår ikke overstiger
  50 %
  af den samlede gennemsnitlige årlige nettoomsætning som defineret i artikel 28 i direktiv 78/660/EØF, har den pågældende virksomhed, institution, organ eller person ret til efter anmodning ikke at blive betragtet eller ikke længere at blive betragtet som en finansiel institution. |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

hvis de finansielle transaktioners gennemsnitlige årlige værdi i to på hinanden følgende kalenderår ikke overstiger
  50 %
  af den samlede gennemsnitlige årlige nettoomsætning som defineret i artikel 28 i direktiv 78/660/EØF, har den pågældende virksomhed, institution, organ eller person ret til efter anmodning ikke at blive betragtet eller ikke længere at blive betragtet som en finansiel institution.

| d) | hvis de finansielle transaktioners gennemsnitlige årlige værdi i to på hinanden følgende kalenderår ikke overstiger
  20 %
  af den samlede gennemsnitlige årlige nettoomsætning som defineret i artikel 28 i direktiv 78/660/EØF, har den pågældende virksomhed, institution, organ eller person ret til efter anmodning ikke at blive betragtet eller ikke længere at blive betragtet som en finansiel institution. |
| --- | --- |

d)

hvis de finansielle transaktioners gennemsnitlige årlige værdi i to på hinanden følgende kalenderår ikke overstiger
  20 %
  af den samlede gennemsnitlige årlige nettoomsætning som defineret i artikel 28 i direktiv 78/660/EØF, har den pågældende virksomhed, institution, organ eller person ret til efter anmodning ikke at blive betragtet eller ikke længere at blive betragtet som en finansiel institution.

Ændring 29

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 3 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | beregningen af den gennemsnitlige årlige værdi af de finansielle transaktioner, der omhandles i nævnte litra, tager ikke højde for finansielle transaktioner vedrørende ikke-OTC-derivataftaler, der opfylder kriterierne i artikel 10 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 149/2013 af 19. december 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for indirekte clearingordninger, clearingforpligtelsen, det offentlige register, adgang til en handelsplads, ikke-finansielle modparter og risikoreduktionsteknikker for OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en CCP

   (*)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

da)

beregningen af den gennemsnitlige årlige værdi af de finansielle transaktioner, der omhandles i nævnte litra, tager ikke højde for finansielle transaktioner vedrørende ikke-OTC-derivataftaler, der opfylder kriterierne i artikel 10 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 149/2013 af 19. december 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for indirekte clearingordninger, clearingforpligtelsen, det offentlige register, adgang til en handelsplads, ikke-finansielle modparter og risikoreduktionsteknikker for OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en CCP

   (*)

  .

Ændring 30

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Hvis AFT gennemføres i andre medlemsstater end de 11 deltagende medlemsstater, skal det ske på samme vilkår i disse andre medlemsstater, |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Hvis AFT gennemføres i andre medlemsstater end de 11 deltagende medlemsstater, skal det ske på samme vilkår i disse andre medlemsstater,

Ændring 31

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | centrale modparter (CCP), når disse udøver funktion som en CCP |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

centrale modparter (CCP), når disse udøver funktion som en CCP

| a) | centrale modparter (CCP), når disse udøver funktion som en CCP
  , eller andre clearinginstitutter, afregningsfirmaer eller systemer som defineret i direktiv 98/26/EF, når disse udøver deres funktion med clearing, herunder eventuel novation, eller afvikling |
| --- | --- |

a)

centrale modparter (CCP), når disse udøver funktion som en CCP
  , eller andre clearinginstitutter, afregningsfirmaer eller systemer som defineret i direktiv 98/26/EF, når disse udøver deres funktion med clearing, herunder eventuel novation, eller afvikling

Ændring 32

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | SMV-vækstmarkeder |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

SMV-vækstmarkeder

Ændring 33

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | en person, der på de finansielle markeder på et kontinuerligt grundlag fremstiller sig som værende villig til at handle for egen regning ved at købe og sælge finansielle instrumenter over egenbeholdningen (prisstiller), når den pågældende varetager en væsentlig funktion med hensyn til illikvide obligationer og aktier gennem sin rolle som likviditetsstiller som fastsat i en aftale mellem prisstilleren og den organiserede handelsplads, hvor den finansielle transaktion udføres, og hvor transaktionen ikke er led i en »højfrekvenshandelsstrategi«. |

Kommissionens forslag

Ændring

cb)

en person, der på de finansielle markeder på et kontinuerligt grundlag fremstiller sig som værende villig til at handle for egen regning ved at købe og sælge finansielle instrumenter over egenbeholdningen (prisstiller), når den pågældende varetager en væsentlig funktion med hensyn til illikvide obligationer og aktier gennem sin rolle som likviditetsstiller som fastsat i en aftale mellem prisstilleren og den organiserede handelsplads, hvor den finansielle transaktion udføres, og hvor transaktionen ikke er led i en »højfrekvenshandelsstrategi«.

Ændring 34

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen vedtager i overensstemmelse med artikel 16 delegerede retsakter, der præciserer, på hvilke betingelser et finansielt instrument skal betragtes som illikvidt i forbindelse med dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen vedtager i overensstemmelse med artikel 16 delegerede retsakter, der præciserer, på hvilke betingelser et finansielt instrument skal betragtes som illikvidt i forbindelse med dette direktiv.

Ændring 35

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 4 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | overførsel af retten til at afhænde et finansielt instrument som ejer og enhver tilsvarende handling med overførsel af den risiko, der er forbundet med det finansielle instrument, mellem enheder i en koncern eller mellem enheder i et netværk af decentraliserede banker, hvor disse transaktioner foretages for at opfylde et retligt eller sikkerhedsmæssigt krav fastsat i national ret eller EU-ret. |

Kommissionens forslag

Ændring

ga)

overførsel af retten til at afhænde et finansielt instrument som ejer og enhver tilsvarende handling med overførsel af den risiko, der er forbundet med det finansielle instrument, mellem enheder i en koncern eller mellem enheder i et netværk af decentraliserede banker, hvor disse transaktioner foretages for at opfylde et retligt eller sikkerhedsmæssigt krav fastsat i national ret eller EU-ret.

Ændring 36

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | det er en filial af en finansiel institution, der er etableret i en deltagende medlemsstat i medfør af litra c) |

Kommissionens forslag

Ændring

ea)

det er en filial af en finansiel institution, der er etableret i en deltagende medlemsstat i medfør af litra c)

Ændring 37

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | den er, enten for egen regning eller for en anden persons regning, part i en finansiel transaktion med et struktureret produkt eller et af de finansielle instrumenter, som er omhandlet i afsnit C i bilag I til direktiv 2004/39/EF, der er udstedt i den pågældende medlemsstats område
  , med undtagelse af de instrumenter, der er omhandlet i punkt 4) til 10) i nævnte afsnit, som ikke handles på en organiseret platform, eller den handler på vegne af en part i en sådan transaktion
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

den er, enten for egen regning eller for en anden persons regning, part i en finansiel transaktion med et struktureret produkt eller et af de finansielle instrumenter, som er omhandlet i afsnit C i bilag I til direktiv 2004/39/EF, der er udstedt i den pågældende medlemsstats område
  , med undtagelse af de instrumenter, der er omhandlet i punkt 4) til 10) i nævnte afsnit, som ikke handles på en organiseret platform, eller den handler på vegne af en part i en sådan transaktion
  .

| g) | den er, enten for egen regning eller for en anden persons regning, part i en finansiel transaktion med et struktureret produkt eller et af de finansielle instrumenter, som er omhandlet i afsnit C i bilag I til direktiv 2004/39/EF, der er udstedt i den pågældende medlemsstats område. |
| --- | --- |

g)

den er, enten for egen regning eller for en anden persons regning, part i en finansiel transaktion med et struktureret produkt eller et af de finansielle instrumenter, som er omhandlet i afsnit C i bilag I til direktiv 2004/39/EF, der er udstedt i den pågældende medlemsstats område.

Ændring 38

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Med henblik på dette direktiv anses et finansielt instrument for at være udstedt på en medlemsstats område, når en af følgende betingelser er opfyldt: |
| | a) | det er et værdipapir eller et derivat i forbindelse med et sådant værdipapir |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Med henblik på dette direktiv anses et finansielt instrument for at være udstedt på en medlemsstats område, når en af følgende betingelser er opfyldt:

a)

det er et værdipapir eller et derivat i forbindelse med et sådant værdipapir

| b) | det er et andet derivat end det, der er omhandlet i litra a), og optages til handel på en organiseret platform, og den offentlige lovgivning, som regulerer den handel, der gennemføres i henhold til platformens systemer, er den pågældende medlemsstats lovgivning |
| --- | --- |

b)

det er et andet derivat end det, der er omhandlet i litra a), og optages til handel på en organiseret platform, og den offentlige lovgivning, som regulerer den handel, der gennemføres i henhold til platformens systemer, er den pågældende medlemsstats lovgivning

| c) | det er et andet finansielt instrument end dem, der er omhandlet i litra a) eller b), som cleares af en CCP eller gennem et andet clearinginstitut eller afregningsfirma eller system som defineret i direktiv 98/26/EF, når den lovgivning, der regulerer CCP'en eller det pågældende system, er den pågældende medlemsstats lovgivning |
| --- | --- |

c)

det er et andet finansielt instrument end dem, der er omhandlet i litra a) eller b), som cleares af en CCP eller gennem et andet clearinginstitut eller afregningsfirma eller system som defineret i direktiv 98/26/EF, når den lovgivning, der regulerer CCP'en eller det pågældende system, er den pågældende medlemsstats lovgivning

| d) | det er et andet finansielt instrument end dem, der er omhandlet i litra a), b), eller c), og den gældende lovgivning i relation til den aftale, hvorunder transaktionen i det berørte finansielle instrument er blevet gennemført, er den pågældende medlemsstats lovgivning |
| --- | --- |

d)

det er et andet finansielt instrument end dem, der er omhandlet i litra a), b), eller c), og den gældende lovgivning i relation til den aftale, hvorunder transaktionen i det berørte finansielle instrument er blevet gennemført, er den pågældende medlemsstats lovgivning

| e) | det er et struktureret instrument, og mindst 50 % af værdien af de aktiver, der ligger til grund for det strukturerede instrument, refererer til finansielle instrumenter, som er udstedt af en juridisk person, der er registreret i en deltagende medlemsstat. |
| --- | --- |

e)

det er et struktureret instrument, og mindst 50 % af værdien af de aktiver, der ligger til grund for det strukturerede instrument, refererer til finansielle instrumenter, som er udstedt af en juridisk person, der er registreret i en deltagende medlemsstat.

Ændring 39

Forslag til direktiv

Artikel 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a




  Overførsel af ejendomsret




  1.
     
  En finansiel transaktion, som ikke er blevet pålagt en AFT, betragtes ikke som juridisk bindende og medfører ikke overførsel af ejendomsretten til det underliggende instrument.




  2.
     
  En finansiel transaktion som omhandlet i stk. 1 anses for ikke at opfylde kravene om central clearing i henhold til bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre

   (2)

  eller kapitalkravene i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 27. juni 2013 om tilsynskrav for kreditinstitutter og investeringsselskaber].




  3.
     
  For så vidt angår automatiske elektroniske betalingsordninger med eller uden et betalingsafregningsfirmas medvirken, kan afgiftsmyndighederne i en medlemsstat oprette et system til automatisk elektronisk opkrævning af AFT'en og udstedelse af certifikater om overførsel af ejendomsret. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 4a

Overførsel af ejendomsret

1.
     
  En finansiel transaktion, som ikke er blevet pålagt en AFT, betragtes ikke som juridisk bindende og medfører ikke overførsel af ejendomsretten til det underliggende instrument.

2.
     
  En finansiel transaktion som omhandlet i stk. 1 anses for ikke at opfylde kravene om central clearing i henhold til bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre

   (2)

  eller kapitalkravene i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 27. juni 2013 om tilsynskrav for kreditinstitutter og investeringsselskaber].

3.
     
  For så vidt angår automatiske elektroniske betalingsordninger med eller uden et betalingsafregningsfirmas medvirken, kan afgiftsmyndighederne i en medlemsstat oprette et system til automatisk elektronisk opkrævning af AFT'en og udstedelse af certifikater om overførsel af ejendomsret.

Ændring 40

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Disse satser skal
  mindst
  udgøre: | Disse satser skal udgøre: |
| a) | 0,1  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 6 |

Kommissionens forslag

Ændring

Disse satser skal
  mindst
  udgøre:

Disse satser skal udgøre:

a)

0,1  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 6

| a) | 0,1  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 6
  , med undtagelse af dem, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 5), med en løbetid på op til tre måneder |
| --- | --- |

a)

0,1  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 6
  , med undtagelse af dem, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 5), med en løbetid på op til tre måneder

| b) | 0,01  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 7. |
| --- | --- |

b)

0,01  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 7.

| b) | 0,01  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 7 |
| --- | --- |

b)

0,01  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 7

| ba) | 0,01  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 5), med en løbetid på op til tre måneder. |
| --- | --- |

ba)

0,01  % for så vidt angår de finansielle transaktioner, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 5), med en løbetid på op til tre måneder.

Ændring 41

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Uanset stk. 3 skal deltagende medlemsstater fastsætte en højere sats end de satser, der er specificeret i stk. 2 for finansielle OTC-transaktioner, jf. artikel 6 og 7. Finansielle OTC-derivater, der objektivt kan måles til at reducere risici som defineret i artikel 10 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 149/2013, bør ikke være underlagt den højere sats. |

Kommissionens forslag

Ændring

3a.
     
  Uanset stk. 3 skal deltagende medlemsstater fastsætte en højere sats end de satser, der er specificeret i stk. 2 for finansielle OTC-transaktioner, jf. artikel 6 og 7. Finansielle OTC-derivater, der objektivt kan måles til at reducere risici som defineret i artikel 10 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 149/2013, bør ikke være underlagt den højere sats.

Ændring 42

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen
  kan
  i overensstemmelse med artikel 16
  vedtage
  delegerede retsakter om de foranstaltninger, de deltagende medlemsstater skal træffe i medfør af stk. 1. | 2.   Kommissionen
  vedtager
  i overensstemmelse med artikel 16 delegerede retsakter om de foranstaltninger, de deltagende medlemsstater skal træffe i medfør af stk. 1. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Kommissionen
  kan
  i overensstemmelse med artikel 16
  vedtage
  delegerede retsakter om de foranstaltninger, de deltagende medlemsstater skal træffe i medfør af stk. 1.

2.   Kommissionen
  vedtager
  i overensstemmelse med artikel 16 delegerede retsakter om de foranstaltninger, de deltagende medlemsstater skal træffe i medfør af stk. 1.

Ændring 43

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 5 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  kan vedtage
  gennemførelsesretsakter om ensartede metoder til opkrævning af skyldig AFT. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18, stk. 2. | Kommissionen
  vedtager
  gennemførelsesretsakter om ensartede metoder til opkrævning af skyldig AFT
  og forebyggelse af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning
  .
  Medlemsstaterne kan vedtage supplerende foranstaltninger.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen
  kan vedtage
  gennemførelsesretsakter om ensartede metoder til opkrævning af skyldig AFT. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18, stk. 2.

Kommissionen
  vedtager
  gennemførelsesretsakter om ensartede metoder til opkrævning af skyldig AFT
  og forebyggelse af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning
  .
  Medlemsstaterne kan vedtage supplerende foranstaltninger.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18, stk. 2.

Ændring 44

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Den administrative byrde, der pålægges skattemyndighederne ved indførelsen af AFT, skal holdes på et minimum. Med henblik herpå skal Kommissionen tilskynde til samarbejde mellem de nationale skattemyndigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

6a.
     
  Den administrative byrde, der pålægges skattemyndighederne ved indførelsen af AFT, skal holdes på et minimum. Med henblik herpå skal Kommissionen tilskynde til samarbejde mellem de nationale skattemyndigheder.

Ændring 45

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 6 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Medlemsstaterne skal årligt oplyse Kommissionen og Eurostat om antallet af transaktioner, på grundlag af hvilke der er indsamlet indtægter, opdelt efter institutionernes type. De skal desuden gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige. |

Kommissionens forslag

Ændring

6b.
     
  Medlemsstaterne skal årligt oplyse Kommissionen og Eurostat om antallet af transaktioner, på grundlag af hvilke der er indsamlet indtægter, opdelt efter institutionernes type. De skal desuden gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige.

Ændring 46

Forslag til direktiv

Artikel 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De deltagende medlemsstater træffer foranstaltninger til at forebygge skattesvig og
  skatteunddragelse
  . | De deltagende medlemsstater træffer foranstaltninger til at forebygge skattesvig
  , skatteundgåelse
  og
  aggressiv skatteplanlægning
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

De deltagende medlemsstater træffer foranstaltninger til at forebygge skattesvig og
  skatteunddragelse
  .

De deltagende medlemsstater træffer foranstaltninger til at forebygge skattesvig
  , skatteundgåelse
  og
  aggressiv skatteplanlægning
  .

Ændring 47

Forslag til direktiv

Artikel 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Kommissionen nedsætter en ekspertarbejdsgruppe (AFT-udvalget) bestående af repræsentanter for samtlige EU-medlemsstater, Kommissionen, ECB og ESMA til at bistå de deltagende medlemsstater med den faktiske gennemførelse af dette direktiv og forebygge skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning samt bevare det indre markeds integritet. |
| | 2.
     
  AFT-udvalget vurderer den effektive gennemførelse af dette direktiv og dens virkninger på det indre marked og opsporer unddragelsesplaner, herunder misbrugsarrangementer som defineret i artikel 14, med henblik på at foreslå modforanstaltninger, hvor det er relevant, og gør fuld brug af EU-retten inden for områderne beskatning og regulering af finansielle tjenesteydelser såvel som af de instrumenter til samarbejde om skattespørgsmål, der er oprettet af internationale organisationer. |
| | 3.
     
  Til vurdering af emner, der vedrører den faktiske gennemførelse af AFT, kan de deltagende medlemsstater nedsætte et underudvalg under AFT-udvalget bestående af repræsentanter for de deltagende medlemsstater. Underudvalget skal kun beskæftige sig med emner vedrørende den faktiske gennemførelse af AFT, som ikke angår de ikke-deltagende medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.
     
  Kommissionen nedsætter en ekspertarbejdsgruppe (AFT-udvalget) bestående af repræsentanter for samtlige EU-medlemsstater, Kommissionen, ECB og ESMA til at bistå de deltagende medlemsstater med den faktiske gennemførelse af dette direktiv og forebygge skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning samt bevare det indre markeds integritet.

2.
     
  AFT-udvalget vurderer den effektive gennemførelse af dette direktiv og dens virkninger på det indre marked og opsporer unddragelsesplaner, herunder misbrugsarrangementer som defineret i artikel 14, med henblik på at foreslå modforanstaltninger, hvor det er relevant, og gør fuld brug af EU-retten inden for områderne beskatning og regulering af finansielle tjenesteydelser såvel som af de instrumenter til samarbejde om skattespørgsmål, der er oprettet af internationale organisationer.

3.
     
  Til vurdering af emner, der vedrører den faktiske gennemførelse af AFT, kan de deltagende medlemsstater nedsætte et underudvalg under AFT-udvalget bestående af repræsentanter for de deltagende medlemsstater. Underudvalget skal kun beskæftige sig med emner vedrørende den faktiske gennemførelse af AFT, som ikke angår de ikke-deltagende medlemsstater.

Ændring 48

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 11, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den dato, der er omhandlet i
  artikel 19
  . | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 11, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den dato, der er omhandlet i
  artikel 21
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 11, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den dato, der er omhandlet i
  artikel 19
  .

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 11, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den dato, der er omhandlet i
  artikel 21
  .

Ændring 49

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den i artikel 11, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af
  de
  delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | 3.   Den i artikel 11, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af
  Europa-Parlamentet eller
  Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af
  delegerede retsakter
  , der allerede er i kraft. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Den i artikel 11, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af
  de
  delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Den i artikel 11, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af
  Europa-Parlamentet eller
  Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af
  delegerede retsakter
  , der allerede er i kraft.

Ændring 50

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom. | 4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den
  Europa-Parlamentet og
  Rådet
  samtidig
  meddelelse herom. |

Kommissionens forslag

Ændring

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den
  Europa-Parlamentet og
  Rådet
  samtidig
  meddelelse herom.

Ændring 51

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 11, stk. 2, træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at
  det
  ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ. | 5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 11, stk. 2, træder kun i kraft, hvis
  enten Europa-Parlamentet eller
  Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til
  Europa-Parlamentet og
  Rådet, eller hvis
  Europa-Parlamentet og
  Rådet inden udløbet af denne frist
  begge
  har informeret Kommissionen om, at
  de
  ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på
  Europa-Parlamentets eller
  Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Ændring

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 11, stk. 2, træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at
  det
  ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 11, stk. 2, træder kun i kraft, hvis
  enten Europa-Parlamentet eller
  Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til
  Europa-Parlamentet og
  Rådet, eller hvis
  Europa-Parlamentet og
  Rådet inden udløbet af denne frist
  begge
  har informeret Kommissionen om, at
  de
  ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på
  Europa-Parlamentets eller
  Rådets initiativ.

Ændring 52

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen forelægger hvert
  femte
  år og for første gang senest den 31. december 2016 Rådet en rapport om anvendelsen af dette direktiv og, hvis det findes nødvendigt, et forslag. | Kommissionen forelægger hvert
  tredje
  år og for første gang senest den 31. december 2016
  Europa-Parlamentet og
  Rådet en rapport om anvendelsen af dette direktiv og, hvis det findes nødvendigt, et forslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen forelægger hvert
  femte
  år og for første gang senest den 31. december 2016 Rådet en rapport om anvendelsen af dette direktiv og, hvis det findes nødvendigt, et forslag.

Kommissionen forelægger hvert
  tredje
  år og for første gang senest den 31. december 2016
  Europa-Parlamentet og
  Rådet en rapport om anvendelsen af dette direktiv og, hvis det findes nødvendigt, et forslag.

Ændring 53

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I denne rapport foretager Kommissionen mindst en undersøgelse af AFT'ens indflydelse på det indre markeds, de finansielle markeders og realøkonomiens funktionsmåde, og den tager hensyn til udviklingen på den internationale scene med hensyn til beskatning af finanssektoren. | I denne rapport foretager Kommissionen mindst en undersøgelse af AFT'ens indflydelse på det indre markeds, de finansielle markeders og realøkonomiens funktionsmåde, og den tager hensyn til udviklingen på den internationale scene med hensyn til beskatning af finanssektoren.
  Nødvendige justeringer foretages på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

I denne rapport foretager Kommissionen mindst en undersøgelse af AFT'ens indflydelse på det indre markeds, de finansielle markeders og realøkonomiens funktionsmåde, og den tager hensyn til udviklingen på den internationale scene med hensyn til beskatning af finanssektoren.

I denne rapport foretager Kommissionen mindst en undersøgelse af AFT'ens indflydelse på det indre markeds, de finansielle markeders og realøkonomiens funktionsmåde, og den tager hensyn til udviklingen på den internationale scene med hensyn til beskatning af finanssektoren.
  Nødvendige justeringer foretages på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse.

Ændring 54

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen vurderer desuden indvirkningen af visse bestemmelser, f.eks. det rette anvendelsesområde for AFT og afgiftssatsen i forhold til pensionsfonde, og tager behørigt hensyn til forskellige risikoprofiler og forretningsmodeller. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen vurderer desuden indvirkningen af visse bestemmelser, f.eks. det rette anvendelsesområde for AFT og afgiftssatsen i forhold til pensionsfonde, og tager behørigt hensyn til forskellige risikoprofiler og forretningsmodeller.

Ændring 55

Forslag til direktiv

Artikel 20 — stk. 1 — afsnit 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | For de i artikel 2, stk. 1, nr. 3a), omhandlede instrumenter er den i artikel 9, stk. 2, litra a), omhandlede sats 0,05  % til den 1. januar 2017. |
| | For de i artikel 2, stk. 1, nr. 8), litra f), omhandlede institutioner er den i artikel 9, stk. 2, litra a), omhandlede sats 0,05  %, og satsen i artikel 9, stk. 2, litra b), er 0,005  % til den 1. januar 2017. |

Kommissionens forslag

Ændring

For de i artikel 2, stk. 1, nr. 3a), omhandlede instrumenter er den i artikel 9, stk. 2, litra a), omhandlede sats 0,05  % til den 1. januar 2017.

For de i artikel 2, stk. 1, nr. 8), litra f), omhandlede institutioner er den i artikel 9, stk. 2, litra a), omhandlede sats 0,05  %, og satsen i artikel 9, stk. 2, litra b), er 0,005  % til den 1. januar 2017.

---

(1)  

  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

(*)  

  EUT L 52 af 23.2.2013, s. 11.

(2)  

  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1.

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/322 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/322

---

P7_TA(2013)0313

Letlands indførelse af euroen pr. 1. januar 2014 *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om udkast til Rådets afgørelse om Letlands indførelse af euroen den 1. januar 2014 (COM(2013)0345 — C7-0183/2013 — 2013/0190(NLE))

(Høring)

(2016/C 075/46)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2013)0345), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2013)0345),

| — | der henviser til Kommissionens konvergensrapport fra 2013 (COM(2013)0341) og Den Europæiske Centralbanks konvergensrapport fra juni 2013 om Letland, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens konvergensrapport fra 2013 (COM(2013)0341) og Den Europæiske Centralbanks konvergensrapport fra juni 2013 om Letland,

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager Kommissionens konvergensrapport om Letland fra 2013 (SWD(2013)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager Kommissionens konvergensrapport om Letland fra 2013 (SWD(2013)0196),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om udvidelse af euroområdet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om udvidelse af euroområdet (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 om forbedring af metoden for høring af Europa-Parlamentet i procedurer vedrørende udvidelse af euroområdet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 om forbedring af metoden for høring af Europa-Parlamentet i procedurer vedrørende udvidelse af euroområdet (2),

| — | der henviser til artikel 140, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 140, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0183/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 83, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 83,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0237/2013),

| A. | der henviser til, at artikel 140 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) omhandler opnåelsen af en høj grad af vedvarende konvergens gennem undersøgelse af, hvorvidt de enkelte medlemsstater har opfyldt følgende kriterier: en høj grad af prisstabilitet, holdbare offentlige finanser, overholdelse af de normale udsvingsmargener fastsat i valutakursmekanismen og den varige karakter af den konvergens, medlemsstaten har opnået, samt af dens deltagelse i Det Europæiske Monetære Systems valutakursmekanisme, som afspejlet i de langfristede rentesatser (Maastrichtkriterierne); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 140 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) omhandler opnåelsen af en høj grad af vedvarende konvergens gennem undersøgelse af, hvorvidt de enkelte medlemsstater har opfyldt følgende kriterier: en høj grad af prisstabilitet, holdbare offentlige finanser, overholdelse af de normale udsvingsmargener fastsat i valutakursmekanismen og den varige karakter af den konvergens, medlemsstaten har opnået, samt af dens deltagelse i Det Europæiske Monetære Systems valutakursmekanisme, som afspejlet i de langfristede rentesatser (Maastrichtkriterierne);

| B. | der henviser til, at Letland har opfyldt Maastrichtkriterierne i overensstemmelse med artikel 140 i TEUF og protokol nr. 13 om konvergenskriterierne, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Letland har opfyldt Maastrichtkriterierne i overensstemmelse med artikel 140 i TEUF og protokol nr. 13 om konvergenskriterierne, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF;

| C. | der henviser til, at ordføreren har besøgt Letland for at vurdere, om landet er rede til at tiltræde euroområdet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ordføreren har besøgt Letland for at vurdere, om landet er rede til at tiltræde euroområdet;

| D. | der henviser til, at Letlands befolkning har truffet ekstraordinære foranstaltninger for at overvinde finanskrisen og er tilbage på sporet i forhold til konkurrenceevne og vækst; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Letlands befolkning har truffet ekstraordinære foranstaltninger for at overvinde finanskrisen og er tilbage på sporet i forhold til konkurrenceevne og vækst;

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | går ind for indførelse af euroen i Letland den 1. januar 2014; |
| --- | --- |

2.

går ind for indførelse af euroen i Letland den 1. januar 2014;

| 3. | bemærker, at Kommissionen og Den Europæiske Centralbank (ECB) har foretaget vurderingen på baggrund af den globale finansielle krise, som har påvirket udsigterne til nominel konvergens for mange andre medlemsstater og navnlig har udløst en betydelig konjunkturnedgang i inflationsraterne; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at Kommissionen og Den Europæiske Centralbank (ECB) har foretaget vurderingen på baggrund af den globale finansielle krise, som har påvirket udsigterne til nominel konvergens for mange andre medlemsstater og navnlig har udløst en betydelig konjunkturnedgang i inflationsraterne;

| 4. | bemærker navnlig, at den globale finansielle krise har ramt Letland hårdt, hvad angår fattigdom, arbejdsløshed og demografisk udvikling; opfordrer indtrængende Letland og dets partnere i Unionen til at indføre strenge makroprudentielle standarder, der sigter mod at undgå de uholdbare kapitalstrømme og tendenser til stigende kredit, som sås forud for krisen; |
| --- | --- |

4.

bemærker navnlig, at den globale finansielle krise har ramt Letland hårdt, hvad angår fattigdom, arbejdsløshed og demografisk udvikling; opfordrer indtrængende Letland og dets partnere i Unionen til at indføre strenge makroprudentielle standarder, der sigter mod at undgå de uholdbare kapitalstrømme og tendenser til stigende kredit, som sås forud for krisen;

| 5. | bemærker, at Letland opfylder kriterierne som et resultat af den beslutsomme, troværdige og holdbare indsats, som den lettiske regering og den lettiske befolkning har ydet; påpeger, at den makroøkonomiske og finansielle situations generelle holdbarhed afhænger af gennemførelsen af afbalancerede og vidtrækkende reformer, som har til formål at kombinere disciplin og solidaritet og bæredygtige investeringer på lang sigt, ikke kun i Letland, men også i den økonomiske og monetære union som helhed; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at Letland opfylder kriterierne som et resultat af den beslutsomme, troværdige og holdbare indsats, som den lettiske regering og den lettiske befolkning har ydet; påpeger, at den makroøkonomiske og finansielle situations generelle holdbarhed afhænger af gennemførelsen af afbalancerede og vidtrækkende reformer, som har til formål at kombinere disciplin og solidaritet og bæredygtige investeringer på lang sigt, ikke kun i Letland, men også i den økonomiske og monetære union som helhed;

| 6. | bemærker, at ECB i sin konvergensrapport fra 2013 gav udtryk for visse bekymringer vedrørende den langsigtede holdbarhed af Letlands økonomiske konvergens; fremhæver navnlig følgende erklæringer og henstillinger, som indgik i beretningen:






  — | et lands deltagelse i en valutaunion indebærer, at det skal give afkald på at anvende penge- og valutapolitiske instrumenter, og at intern fleksibilitet og modstandsdygtighed skal tillægges større betydning; ud over det, der er gjort siden 2009, bør myndighederne derfor overveje nye måder til at styrke de alternative konjunkturmodløbende politiske instrumenter, som de har til deres rådighed |
| --- | --- | --- |

6.

bemærker, at ECB i sin konvergensrapport fra 2013 gav udtryk for visse bekymringer vedrørende den langsigtede holdbarhed af Letlands økonomiske konvergens; fremhæver navnlig følgende erklæringer og henstillinger, som indgik i beretningen:

—

et lands deltagelse i en valutaunion indebærer, at det skal give afkald på at anvende penge- og valutapolitiske instrumenter, og at intern fleksibilitet og modstandsdygtighed skal tillægges større betydning; ud over det, der er gjort siden 2009, bør myndighederne derfor overveje nye måder til at styrke de alternative konjunkturmodløbende politiske instrumenter, som de har til deres rådighed

| — | det er nødvendigt, at Letland fortsætter den omfattende finanspolitiske konsolidering i henhold til kravene i stabilitets- og vækstpagten, samt at der indføres finanspolitiske rammer, som bidrager til at forhindre en tilbagevenden til konjunkturmedløbende politikker i fremtiden, og at disse fastholdes |
| --- | --- |

—

det er nødvendigt, at Letland fortsætter den omfattende finanspolitiske konsolidering i henhold til kravene i stabilitets- og vækstpagten, samt at der indføres finanspolitiske rammer, som bidrager til at forhindre en tilbagevenden til konjunkturmedløbende politikker i fremtiden, og at disse fastholdes

| — | såvel behovet for et stærkere institutionelt miljø som den kendsgerning, at skyggeøkonomien, selv om den er faldende, stadig skønnes at være forholdsvis stor og ikke kun omfatter offentlige indtægtstab, men også er konkurrenceforvridende, skader Letlands konkurrenceevne og gør landet mindre attraktivt for udenlandske direkte investeringer og hæmmer dermed langfristede investeringer og produktiviteten; mener, at disse bekymringer skal tages alvorligt, navnlig hvis de aktuelle tendenser for inflation og kapitalstrømme vendes; vurderer dog, at disse bekymringer ikke ændrer ved den generelt positive vurdering angående Letlands indførelse af euroen; |
| --- | --- |

—

såvel behovet for et stærkere institutionelt miljø som den kendsgerning, at skyggeøkonomien, selv om den er faldende, stadig skønnes at være forholdsvis stor og ikke kun omfatter offentlige indtægtstab, men også er konkurrenceforvridende, skader Letlands konkurrenceevne og gør landet mindre attraktivt for udenlandske direkte investeringer og hæmmer dermed langfristede investeringer og produktiviteten; mener, at disse bekymringer skal tages alvorligt, navnlig hvis de aktuelle tendenser for inflation og kapitalstrømme vendes; vurderer dog, at disse bekymringer ikke ændrer ved den generelt positive vurdering angående Letlands indførelse af euroen;

| 7. | opfordrer den lettiske regering til at fastholde sin forsigtige finanspolitiske linje såvel som landets generelle stabilitetsorienterede politikker til foregribelse af eventuelle fremtidige makroøkonomiske ubalancer og trusler mod prisstabiliteten samt til at rette op på de ubalancer, Kommissionen har påpeget inden for rammerne af rapporten om varslingsmekanismen; bemærker, at prisstabiliteten i Letland er stærkt afhængig af dynamikken i råvarepriserne grundet den ringe energieffektivitet og det store omfang af energiimport fra en enkelt kilde i sammensætningen af landets »consumer basket«; opfordrer den lettiske regering til at foretage forbedringer i denne henseende og øge sine generelle bestræbelser på at nå alle de nationale mål i Europa 2020; |
| --- | --- |

7.

opfordrer den lettiske regering til at fastholde sin forsigtige finanspolitiske linje såvel som landets generelle stabilitetsorienterede politikker til foregribelse af eventuelle fremtidige makroøkonomiske ubalancer og trusler mod prisstabiliteten samt til at rette op på de ubalancer, Kommissionen har påpeget inden for rammerne af rapporten om varslingsmekanismen; bemærker, at prisstabiliteten i Letland er stærkt afhængig af dynamikken i råvarepriserne grundet den ringe energieffektivitet og det store omfang af energiimport fra en enkelt kilde i sammensætningen af landets »consumer basket«; opfordrer den lettiske regering til at foretage forbedringer i denne henseende og øge sine generelle bestræbelser på at nå alle de nationale mål i Europa 2020;

| 8. | er bekymret over den ringe støtte, der i øjeblikket er blandt de lettiske borgere, til indførelsen af euroen; opfordrer den lettiske regering og myndighederne til at være mere aktive i kommunikationen med de lettiske borgere for at sikre øget folkelig opbakning til indførelsen af euroen; opfordrer den lettiske regering og myndighederne til at videreføre deres oplysnings- og formidlingskampagne for at nå ud til alle lettiske borgere; |
| --- | --- |

8.

er bekymret over den ringe støtte, der i øjeblikket er blandt de lettiske borgere, til indførelsen af euroen; opfordrer den lettiske regering og myndighederne til at være mere aktive i kommunikationen med de lettiske borgere for at sikre øget folkelig opbakning til indførelsen af euroen; opfordrer den lettiske regering og myndighederne til at videreføre deres oplysnings- og formidlingskampagne for at nå ud til alle lettiske borgere;

| 9. | opfordrer den lettiske regering til at tackle de strukturelle ubalancer på arbejdsmarkedet ved hjælp af hensigtsmæssige struktur- og uddannelsesreformer; opfordrer navnlig den lettiske regering til at sætte ind over for graden af fattigdom og de voksende indkomstforskelle; |
| --- | --- |

9.

opfordrer den lettiske regering til at tackle de strukturelle ubalancer på arbejdsmarkedet ved hjælp af hensigtsmæssige struktur- og uddannelsesreformer; opfordrer navnlig den lettiske regering til at sætte ind over for graden af fattigdom og de voksende indkomstforskelle;

| 10. | anerkender den lettiske banksektors stabilitet igennem de seneste tre år; påpeger dog, at bankernes virksomhedsmodel blev draget alvorligt i tvivl under første fase af den globale finansielle krise; understreger, at en nedsmeltning af det lettiske finansielle system dengang kun blev undgået ved hjælp af en redningspakke fra EU og IMF; ser med tilfredshed på de nylige reformer med sigte på at regulere lettiske banker, som gør forretninger med valutaudlændingeindskud; opfordrer de lettiske myndigheder til at sikre, at der opretholdes et strengt tilsyn med disse banker, og at der gennemføres tilstrækkelige ekstra risikostyringsforanstaltninger; opfordrer endvidere de lettiske myndigheder til fortsat at være forsigtige med hensyn til eventuelle uoverensstemmelser mellem bankernes forfaldsstrukturer for aktiver og passiver, som kan anses for at være til fare for den finansielle stabilitet; |
| --- | --- |

10.

anerkender den lettiske banksektors stabilitet igennem de seneste tre år; påpeger dog, at bankernes virksomhedsmodel blev draget alvorligt i tvivl under første fase af den globale finansielle krise; understreger, at en nedsmeltning af det lettiske finansielle system dengang kun blev undgået ved hjælp af en redningspakke fra EU og IMF; ser med tilfredshed på de nylige reformer med sigte på at regulere lettiske banker, som gør forretninger med valutaudlændingeindskud; opfordrer de lettiske myndigheder til at sikre, at der opretholdes et strengt tilsyn med disse banker, og at der gennemføres tilstrækkelige ekstra risikostyringsforanstaltninger; opfordrer endvidere de lettiske myndigheder til fortsat at være forsigtige med hensyn til eventuelle uoverensstemmelser mellem bankernes forfaldsstrukturer for aktiver og passiver, som kan anses for at være til fare for den finansielle stabilitet;

| 11. | opfordrer de lettiske myndigheder til at fastholde den nuværende kurs med praktiske forberedelser til fremme af en gnidningsløs overgangsproces; opfordrer den lettiske regering til at oprette passende kontrolmekanismer til at sikre, at indførelsen af euroen ikke udnyttes til skjulte prisstigninger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer de lettiske myndigheder til at fastholde den nuværende kurs med praktiske forberedelser til fremme af en gnidningsløs overgangsproces; opfordrer den lettiske regering til at oprette passende kontrolmekanismer til at sikre, at indførelsen af euroen ikke udnyttes til skjulte prisstigninger;

| 12. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 13. | tager stærkt afstand fra, at Parlamentet har fået en så ekstremt snæver tidsfrist til at fremsætte sin udtalelse i overensstemmelse med artikel 140 i TEUF; anmoder Kommissionen og de medlemsstater, der planlægger at indføre euroen, om at fastlægge en passende tidsplan, som giver Parlamentet mulighed for at fremsætte en udtalelse på grundlag af en mere omfattende og inklusiv drøftelse; |
| --- | --- |

13.

tager stærkt afstand fra, at Parlamentet har fået en så ekstremt snæver tidsfrist til at fremsætte sin udtalelse i overensstemmelse med artikel 140 i TEUF; anmoder Kommissionen og de medlemsstater, der planlægger at indføre euroen, om at fastlægge en passende tidsplan, som giver Parlamentet mulighed for at fremsætte en udtalelse på grundlag af en mere omfattende og inklusiv drøftelse;

| 14. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

14.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 15. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Eurogruppen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Eurogruppen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 249.

(2)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 251.

---

Torsdag den 4. juli 2013

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/325 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/325

---

P7_TA(2013)0320

Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien ***III

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. juli 2013 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien (PE-CONS 00038/2013 — C7-0168/2013 — 2010/0390(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: tredjebehandling)

(2016/C 075/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast og Europa-Parlamentets og Rådets erklæring hertil (PE-CONS 00038/2013 — C7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast og Europa-Parlamentets og Rådets erklæring hertil (PE-CONS 00038/2013 — C7-0168/2013),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0804),

| — | der henviser til sin holdning ved andenbehandling (2) til Rådets førstebehandlingsholdning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved andenbehandling (2) til Rådets førstebehandlingsholdning (3),

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til Rådets førstebehandlingsholdning (COM(2013)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til Rådets førstebehandlingsholdning (COM(2013)0067),

| — | der henviser til Rådets andenbehandlingsholdning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets andenbehandlingsholdning,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 13, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 13, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 69, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 69,

| — | der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A7-0244/2013),

| 1. | godkender det fælles udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender det fælles udkast;

| 2. | bekræfter Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

bekræfter Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med den tilhørende erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med den tilhørende erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 211.

(2)  Vedtagne tekster af 11.12.2012, P7_TA(2012)0472.

(3)  EUT C 291 E af 10.5.2012, s. 1.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet vedtaget sammen med afgørelsen om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien

Europa-Parlamentet og Rådet:

| — | er enige om, at vedtagelsen af afgørelsen om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien bør ses i en bredere sammenhæng med behovet for en ramme, der skal sikre forsvarlige og effektive afgørelser om makrofinansiel bistand til tredjelande; |
| --- | --- |

—

er enige om, at vedtagelsen af afgørelsen om yderligere makrofinansiel bistand til Georgien bør ses i en bredere sammenhæng med behovet for en ramme, der skal sikre forsvarlige og effektive afgørelser om makrofinansiel bistand til tredjelande;

| — | er enige om, at vedtagelsen af afgørelser om fremtidige makrofinansielle bistandstransaktioner bør baseres på de nedenfor anførte betragtninger og principper for tildeling af Unionens makrofinansielle bistand til bistandsberettigede tredjelande og områder, uden at det berører initiativretten på det lovgivningsmæssige område og den retlige form, som et fremtidigt instrument, der formaliserer disse betragtninger og principper, kan have; |
| --- | --- |

—

er enige om, at vedtagelsen af afgørelser om fremtidige makrofinansielle bistandstransaktioner bør baseres på de nedenfor anførte betragtninger og principper for tildeling af Unionens makrofinansielle bistand til bistandsberettigede tredjelande og områder, uden at det berører initiativretten på det lovgivningsmæssige område og den retlige form, som et fremtidigt instrument, der formaliserer disse betragtninger og principper, kan have;

| — | forpligter sig til fuldt ud at afspejle disse betragtninger og principper i de fremtidige individuelle afgørelser om Unionens makrofinansielle bistand. |
| --- | --- |

—

forpligter sig til fuldt ud at afspejle disse betragtninger og principper i de fremtidige individuelle afgørelser om Unionens makrofinansielle bistand.

DEL A — BETRAGTNINGER

| 1) | Den Europæiske Union er en af de største donorer af økonomisk, finansiel og teknisk bistand til tredjelande. Unionens makrofinansielle bistand (»makrofinansiel bistand«) har vist sig at være et effektivt instrument til økonomisk stabilisering og en drivende kraft for strukturreformer i lande og områder, der modtager en sådan bistand (»modtagere«). I overensstemmelse med den overordnede politik over for kandidatlande, potentielle kandidatlande og nabolande bør Unionen være i stand til at yde makrofinansiel bistand til disse lande med sigte på at opbygge et område med fælles stabilitet, sikkerhed og velstand. |
| --- | --- |

1)

Den Europæiske Union er en af de største donorer af økonomisk, finansiel og teknisk bistand til tredjelande. Unionens makrofinansielle bistand (»makrofinansiel bistand«) har vist sig at være et effektivt instrument til økonomisk stabilisering og en drivende kraft for strukturreformer i lande og områder, der modtager en sådan bistand (»modtagere«). I overensstemmelse med den overordnede politik over for kandidatlande, potentielle kandidatlande og nabolande bør Unionen være i stand til at yde makrofinansiel bistand til disse lande med sigte på at opbygge et område med fælles stabilitet, sikkerhed og velstand.

| 2) | Makrofinansiel bistand bør være baseret på Europa-Parlamentets og Rådets landespecifikke ad hoc-afgørelser. Disse principper har til formål at effektivisere beslutningsproceduren for sådanne afgørelser og deres gennemførelse samt at styrke modtagerens opfyldelse af de politiske forudsætninger for makrofinansiel bistand og forbedre gennemsigtigheden og den demokratiske kontrol af denne bistand. |
| --- | --- |

2)

Makrofinansiel bistand bør være baseret på Europa-Parlamentets og Rådets landespecifikke ad hoc-afgørelser. Disse principper har til formål at effektivisere beslutningsproceduren for sådanne afgørelser og deres gennemførelse samt at styrke modtagerens opfyldelse af de politiske forudsætninger for makrofinansiel bistand og forbedre gennemsigtigheden og den demokratiske kontrol af denne bistand.

| 3) | Europa-Parlamentet stillede i sin beslutning af 3. juni 2003 om gennemførelse af den makrofinansielle bistand til tredjelande krav om en rammeforordning om makrofinansiel bistand for at fremskynde beslutningsprocessen og give dette finansielle instrument et formelt og gennemsigtigt grundlag. |
| --- | --- |

3)

Europa-Parlamentet stillede i sin beslutning af 3. juni 2003 om gennemførelse af den makrofinansielle bistand til tredjelande krav om en rammeforordning om makrofinansiel bistand for at fremskynde beslutningsprocessen og give dette finansielle instrument et formelt og gennemsigtigt grundlag.

| 4) | Rådet fastsatte i sine konklusioner af 8. oktober 2002 en række kriterier (de såkaldte Genval-kriterier) som en vejledning for makrofinansielle bistandstransaktioner. Det vil være hensigtsmæssigt at ajourføre og præcisere disse kriterier, bl.a. kriterierne for fastsættelsen af en passende form for bistand (lån, gavebistand eller en kombination heraf). |
| --- | --- |

4)

Rådet fastsatte i sine konklusioner af 8. oktober 2002 en række kriterier (de såkaldte Genval-kriterier) som en vejledning for makrofinansielle bistandstransaktioner. Det vil være hensigtsmæssigt at ajourføre og præcisere disse kriterier, bl.a. kriterierne for fastsættelsen af en passende form for bistand (lån, gavebistand eller en kombination heraf).

| 5) | Disse principper bør gøre Unionen i stand til at yde makrofinansiel bistand med kort varsel, særlig når omstændighederne kræver øjeblikkelig handling, og gøre de kriterier, som anvendes til at gennemføre makrofinansiel bistand, klarere og mere gennemsigtige. |
| --- | --- |

5)

Disse principper bør gøre Unionen i stand til at yde makrofinansiel bistand med kort varsel, særlig når omstændighederne kræver øjeblikkelig handling, og gøre de kriterier, som anvendes til at gennemføre makrofinansiel bistand, klarere og mere gennemsigtige.

| 6) | Kommissionen bør sikre, at makrofinansiel bistand er i overensstemmelse med de vigtigste principper, mål og foranstaltninger truffet som led i de forskellige eksterne foranstaltninger og andre relevante EU-politikker. |
| --- | --- |

6)

Kommissionen bør sikre, at makrofinansiel bistand er i overensstemmelse med de vigtigste principper, mål og foranstaltninger truffet som led i de forskellige eksterne foranstaltninger og andre relevante EU-politikker.

| 7) | Makrofinansiel bistand bør støtte Unionens udenrigspolitik. Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele den makrofinansielle bistandstransaktion med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik. |
| --- | --- |

7)

Makrofinansiel bistand bør støtte Unionens udenrigspolitik. Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele den makrofinansielle bistandstransaktion med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik.

| 8) | Makrofinansiel bistand bør understøtte modtagernes tilslutning til fælles værdier, der deles med Unionen, herunder demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, respekt for menneskerettighederne, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af fattigdom, og til principperne om åben, regelbaseret og fair handel. |
| --- | --- |

8)

Makrofinansiel bistand bør understøtte modtagernes tilslutning til fælles værdier, der deles med Unionen, herunder demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, respekt for menneskerettighederne, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af fattigdom, og til principperne om åben, regelbaseret og fair handel.

| 9) | En forudsætning for makrofinansiel bistand bør være, at det bistandsberettigede land respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem og retsstatsprincippet, samt garanterer respekt for menneskerettighederne. Disse forudsætninger bør regelmæssigt kontrolleres af Kommissionen. |
| --- | --- |

9)

En forudsætning for makrofinansiel bistand bør være, at det bistandsberettigede land respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem og retsstatsprincippet, samt garanterer respekt for menneskerettighederne. Disse forudsætninger bør regelmæssigt kontrolleres af Kommissionen.

| 10) | De specifikke mål for de enkelte afgørelser om makrofinansiel bistand bør styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden af de offentlige finansforvaltningssystemer hos modtagerne. Kommissionen bør regelmæssigt føre kontrol med, at disse mål opfyldes. |
| --- | --- |

10)

De specifikke mål for de enkelte afgørelser om makrofinansiel bistand bør styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden af de offentlige finansforvaltningssystemer hos modtagerne. Kommissionen bør regelmæssigt føre kontrol med, at disse mål opfyldes.

| 11) | Makrofinansiel bistand bør sigte på at støtte genoprettelsen af en holdbar ekstern finansieringssituation i tredjelande og områder, der står over for en mangel på udenlandsk valuta og tilhørende problemer med at opnå ekstern finansiering. Mikrofinansiel bistand bør hverken anvendes til at yde almindelig finansiel bistand eller have som sit primære formål at støtte modtagernes økonomiske og sociale udvikling. |
| --- | --- |

11)

Makrofinansiel bistand bør sigte på at støtte genoprettelsen af en holdbar ekstern finansieringssituation i tredjelande og områder, der står over for en mangel på udenlandsk valuta og tilhørende problemer med at opnå ekstern finansiering. Mikrofinansiel bistand bør hverken anvendes til at yde almindelig finansiel bistand eller have som sit primære formål at støtte modtagernes økonomiske og sociale udvikling.

| 12) | Makrofinansiel bistand bør være et supplement til støtten fra Den Internationale Valutafond (IMF) og andre multilaterale finansielle institutioner, og der bør være en retfærdig byrdedeling mellem Unionen og andre donorer. Makrofinansiel bistand bør sikre, at Unionens engagement skaber merværdi. |
| --- | --- |

12)

Makrofinansiel bistand bør være et supplement til støtten fra Den Internationale Valutafond (IMF) og andre multilaterale finansielle institutioner, og der bør være en retfærdig byrdedeling mellem Unionen og andre donorer. Makrofinansiel bistand bør sikre, at Unionens engagement skaber merværdi.

| 13) | For at sikre at Unionens finansielle interesser i forbindelse med makrofinansiel bistand beskyttes effektivt, bør modtagerne træffe hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med denne bistand, og der bør fastsættes bestemmelser for Kommissionens kontrol og Revisionsrettens revision. |
| --- | --- |

13)

For at sikre at Unionens finansielle interesser i forbindelse med makrofinansiel bistand beskyttes effektivt, bør modtagerne træffe hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med denne bistand, og der bør fastsættes bestemmelser for Kommissionens kontrol og Revisionsrettens revision.

| 14) | Valget af procedure for vedtagelsen af aftalememorandummet bør foretages i overensstemmelse med kriterierne fastsat i forordning (EU) nr. 182/2011. I denne sammenhæng bør rådgivningsproceduren anvendes som en generel regel, men i betragtning af den potentielt store betydning af de transaktioner, der overskrider tærsklen i Del B, vil det være hensigtsmæssigt, at undersøgelsesproceduren anvendes for sidstnævnte transaktioner. |
| --- | --- |

14)

Valget af procedure for vedtagelsen af aftalememorandummet bør foretages i overensstemmelse med kriterierne fastsat i forordning (EU) nr. 182/2011. I denne sammenhæng bør rådgivningsproceduren anvendes som en generel regel, men i betragtning af den potentielt store betydning af de transaktioner, der overskrider tærsklen i Del B, vil det være hensigtsmæssigt, at undersøgelsesproceduren anvendes for sidstnævnte transaktioner.

DEL B — PRINCIPPER

1.   Formålet med bistanden

| a) | Makrofinansiel bistand bør være et ekstraordinært finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalancestøtte til bistandsberettigede tredjelande og områder. Formålet bør være at genoprette en holdbar ekstern finansieringssituation i de bistandsberettigede lande og områder, der har problemer med at opnå ekstern finansiering. Bistanden bør understøtte gennemførelsen af et politisk program, der indeholder stærke tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger til at afhjælpe betalingsbalanceproblemer, navnlig i løbet af programperioden, og styrke gennemførelsen af de relevante aftaler og programmer med Unionen. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansiel bistand bør være et ekstraordinært finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalancestøtte til bistandsberettigede tredjelande og områder. Formålet bør være at genoprette en holdbar ekstern finansieringssituation i de bistandsberettigede lande og områder, der har problemer med at opnå ekstern finansiering. Bistanden bør understøtte gennemførelsen af et politisk program, der indeholder stærke tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger til at afhjælpe betalingsbalanceproblemer, navnlig i løbet af programperioden, og styrke gennemførelsen af de relevante aftaler og programmer med Unionen.

| b) | Makrofinansiel bistand bør gøres betinget af, at der eksisterer et væsentligt, resterende behov for ekstern finansiering, der er fastslået af Kommissionen i samarbejde med de multilaterale finansielle institutioner, og som overstiger de midler, som er stillet til rådighed af IMF og andre multilaterale institutioner, på trods af gennemførelsen af omfattende økonomiske stabiliserings- og reformprogrammer af det pågældende land eller område. |
| --- | --- |

b)

Makrofinansiel bistand bør gøres betinget af, at der eksisterer et væsentligt, resterende behov for ekstern finansiering, der er fastslået af Kommissionen i samarbejde med de multilaterale finansielle institutioner, og som overstiger de midler, som er stillet til rådighed af IMF og andre multilaterale institutioner, på trods af gennemførelsen af omfattende økonomiske stabiliserings- og reformprogrammer af det pågældende land eller område.

| c) | Makrofinansiel bistand bør være af kortsigtet karakter og bør ophøre, så snart den eksterne finansielle situation igen er blevet holdbar. |
| --- | --- |

c)

Makrofinansiel bistand bør være af kortsigtet karakter og bør ophøre, så snart den eksterne finansielle situation igen er blevet holdbar.

2.   Bistandsberettigede lande og områder.

Tredjelande og områder, der er berettigede til blive modtagere af makrofinansiel bistand bør være:

| — | kandidatlande og potentielle kandidatlande |
| --- | --- |

—

kandidatlande og potentielle kandidatlande

| — | lande og områder, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik |
| --- | --- |

—

lande og områder, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik

| — | i ekstraordinære og behørigt begrundede omstændigheder andre tredjelande, der spiller en afgørende rolle for den regionale stabilitet, og som er af strategisk betydning for Unionen og politisk, økonomisk og geografisk tæt på Unionen. |
| --- | --- |

—

i ekstraordinære og behørigt begrundede omstændigheder andre tredjelande, der spiller en afgørende rolle for den regionale stabilitet, og som er af strategisk betydning for Unionen og politisk, økonomisk og geografisk tæt på Unionen.

3.   Bistandens form

| a) | Makrofinansiel bistand bør generelt ydes i form af et lån. I særlige tilfælde kan der dog ydes bistand i form af et lån eller gavebistand eller en kombination af begge. Når Kommissionen fastsætter den passende andel af et eventuelt gavebistandselement, bør den ved udarbejdelsen af sit forslag tage højde for modtagerens økonomiske udviklingsniveau målt i gennemsnitsindkomst pr. indbygger og andelen af fattige samt modtagerens tilbagebetalingsevne, idet der tages udgangspunkt i en gældsbæredygtighedsanalyse, og samtidig sikres, at princippet om en retfærdig byrdedeling mellem Unionen og de andre donorer respekteres. Med henblik herpå bør Kommissionen også tage hensyn til, i hvilket omfang de internationale finansielle institutioner og andre donorer anvender lempelige vilkår i det pågældende land. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansiel bistand bør generelt ydes i form af et lån. I særlige tilfælde kan der dog ydes bistand i form af et lån eller gavebistand eller en kombination af begge. Når Kommissionen fastsætter den passende andel af et eventuelt gavebistandselement, bør den ved udarbejdelsen af sit forslag tage højde for modtagerens økonomiske udviklingsniveau målt i gennemsnitsindkomst pr. indbygger og andelen af fattige samt modtagerens tilbagebetalingsevne, idet der tages udgangspunkt i en gældsbæredygtighedsanalyse, og samtidig sikres, at princippet om en retfærdig byrdedeling mellem Unionen og de andre donorer respekteres. Med henblik herpå bør Kommissionen også tage hensyn til, i hvilket omfang de internationale finansielle institutioner og andre donorer anvender lempelige vilkår i det pågældende land.

| b) | Når makrofinansiel bistand ydes som et lån, bør Kommissionen tillægges beføjelse til på Unionens vegne at låne de nødvendige midler på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner og genudlåne dem til modtageren. |
| --- | --- |

b)

Når makrofinansiel bistand ydes som et lån, bør Kommissionen tillægges beføjelse til på Unionens vegne at låne de nødvendige midler på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner og genudlåne dem til modtageren.

| c) | Lånoptagelses- og långivningstransaktionerne bør udføres i euro og have samme valørdato og bør ikke involvere Unionen i nogen ændring af forfaldsdatoen eller i valutakurs- eller renterisici. |
| --- | --- |

c)

Lånoptagelses- og långivningstransaktionerne bør udføres i euro og have samme valørdato og bør ikke involvere Unionen i nogen ændring af forfaldsdatoen eller i valutakurs- eller renterisici.

| d) | Modtageren bør bære alle de omkostninger, som Unionen afholder i forbindelse med låntagnings- eller långivningstransaktioner. |
| --- | --- |

d)

Modtageren bør bære alle de omkostninger, som Unionen afholder i forbindelse med låntagnings- eller långivningstransaktioner.

| e) | På modtagerens anmodning kan Kommissionen, hvis omstændighederne tillader en forbedring af rentesatsen på lånet, beslutte helt eller delvis at refinansiere sin oprindelige lånoptagelse eller omlægge de hertil knyttede finansielle betingelser. En sådan refinansiering eller omlægning bør gennemføres på de betingelser, der er fastsat i punkt 3, litra d), og bør ikke resultere i en forlængelse af den gennemsnitlige løbetid for den pågældende låntagning eller i en forhøjelse af restgælden på datoen for refinansieringen eller omlægningen. |
| --- | --- |

e)

På modtagerens anmodning kan Kommissionen, hvis omstændighederne tillader en forbedring af rentesatsen på lånet, beslutte helt eller delvis at refinansiere sin oprindelige lånoptagelse eller omlægge de hertil knyttede finansielle betingelser. En sådan refinansiering eller omlægning bør gennemføres på de betingelser, der er fastsat i punkt 3, litra d), og bør ikke resultere i en forlængelse af den gennemsnitlige løbetid for den pågældende låntagning eller i en forhøjelse af restgælden på datoen for refinansieringen eller omlægningen.

4.   Finansielle bestemmelser

| a) | Makrofinansiel bistand, der ydes i form af gavebistand, bør være forenelig med budgetbevillingerne i det flerårige finansielle ramme. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansiel bistand, der ydes i form af gavebistand, bør være forenelig med budgetbevillingerne i det flerårige finansielle ramme.

| b) | Makrofinansiel bistand, der ydes i form af lån, bør ydes i overensstemmelse med forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande. De beløb, der ydes, bør være forenelige med budgetbevillingerne i den flerårige finansielle ramme. |
| --- | --- |

b)

Makrofinansiel bistand, der ydes i form af lån, bør ydes i overensstemmelse med forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande. De beløb, der ydes, bør være forenelige med budgetbevillingerne i den flerårige finansielle ramme.

| c) | De årlige bevillinger bør godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme. |
| --- | --- |

c)

De årlige bevillinger bør godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme.

5.   Bistandsbeløbet

| a) | Fastsættelsen af bidragsbeløbet bør baseres på det bistandsberettigede lands eller områdes resterende behov for ekstern finansiering og bør tage hensyn til dets evne til at finansiere sig selv med egne midler, og navnlig hvilke internationale reserver, der er til rådighed. Disse finansieringsbehov bør fastsættes af Kommissionen i samarbejde med de internationale finansielle institutioner på grundlag af en omfattende kvantitativ vurdering og gennemsigtig dokumentation. Kommissionen bør navnlig gøre brug af IMF’s seneste betalingsbalancefremskrivninger for det relevante land eller område og tage højde for forventede finansielle bidrag fra multilaterale donorer samt for allerede eksisterende anvendelse af Unionens andre eksterne finansieringsinstrumenter i det bistandsberettigede land eller område. |
| --- | --- |

a)

Fastsættelsen af bidragsbeløbet bør baseres på det bistandsberettigede lands eller områdes resterende behov for ekstern finansiering og bør tage hensyn til dets evne til at finansiere sig selv med egne midler, og navnlig hvilke internationale reserver, der er til rådighed. Disse finansieringsbehov bør fastsættes af Kommissionen i samarbejde med de internationale finansielle institutioner på grundlag af en omfattende kvantitativ vurdering og gennemsigtig dokumentation. Kommissionen bør navnlig gøre brug af IMF’s seneste betalingsbalancefremskrivninger for det relevante land eller område og tage højde for forventede finansielle bidrag fra multilaterale donorer samt for allerede eksisterende anvendelse af Unionens andre eksterne finansieringsinstrumenter i det bistandsberettigede land eller område.

| b) | Kommissionens dokumentation bør indeholde oplysninger om den forventede beholdning af udenlandske valutareserver uden makrofinansiel bistand sammenlignet med de niveauer, der anses for at være tilstrækkelige, målt ved relevante indikatorer såsom forholdet mellem reserver og den kortfristede udlandsgæld og forholdet mellem reserver og modtagerlandets import. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens dokumentation bør indeholde oplysninger om den forventede beholdning af udenlandske valutareserver uden makrofinansiel bistand sammenlignet med de niveauer, der anses for at være tilstrækkelige, målt ved relevante indikatorer såsom forholdet mellem reserver og den kortfristede udlandsgæld og forholdet mellem reserver og modtagerlandets import.

| c) | Fastsættelsen af den makrofinansielle bistand, der ydes, bør endvidere tage hensyn til behovet for at sikre en retfærdig byrdedeling mellem Unionen og de andre donorer samt til merværdien af Unionens samlede engagement. |
| --- | --- |

c)

Fastsættelsen af den makrofinansielle bistand, der ydes, bør endvidere tage hensyn til behovet for at sikre en retfærdig byrdedeling mellem Unionen og de andre donorer samt til merværdien af Unionens samlede engagement.

| d) | Sker der i løbet af den periode, hvor den makrofinansielle bistand udbetales, et voldsomt fald i modtagerens finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, bør Kommissionen efter rådgivningsproceduren, hvis bistanden er på 90 mio. EUR eller derunder, og efter undersøgelsesproceduren, hvis bistanden er over 90 mio. EUR, reducere størrelsen af sådan bistand, eller suspendere eller annullere den. |
| --- | --- |

d)

Sker der i løbet af den periode, hvor den makrofinansielle bistand udbetales, et voldsomt fald i modtagerens finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, bør Kommissionen efter rådgivningsproceduren, hvis bistanden er på 90 mio. EUR eller derunder, og efter undersøgelsesproceduren, hvis bistanden er over 90 mio. EUR, reducere størrelsen af sådan bistand, eller suspendere eller annullere den.

6.   Konditionalitet

| a) | En forudsætning for makrofinansiel bistand bør være, at det bistandsberettigede land eller område respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem og retsstatsprincippet, samt garanterer overholdelsen af menneskerettighederne. Kommissionen bør udarbejde en offentligt tilgængelig vurdering (1) om opfyldelsen af denne forudsætning og bør overvåge den gennem hele livscyklussen for den makrofinansielle bistand. Dette punkt bør anvendes i overensstemmelse med afgørelsen om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere. |
| --- | --- |

a)

En forudsætning for makrofinansiel bistand bør være, at det bistandsberettigede land eller område respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem og retsstatsprincippet, samt garanterer overholdelsen af menneskerettighederne. Kommissionen bør udarbejde en offentligt tilgængelig vurdering (1) om opfyldelsen af denne forudsætning og bør overvåge den gennem hele livscyklussen for den makrofinansielle bistand. Dette punkt bør anvendes i overensstemmelse med afgørelsen om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere.

| b) | Makrofinansiel bistand bør være betinget af, at der foreligger en ikke-forebyggende kreditaftale mellem det bistandsberettigede land eller område og IMF, som opfylder følgende betingelser:






  — | formålet med aftalen er i overensstemmelse med formålet med den makrofinansielle bistand, nemlig at afhjælpe kortsigtede betalingsbalancevanskeligheder |
| --- | --- | --- |

b)

Makrofinansiel bistand bør være betinget af, at der foreligger en ikke-forebyggende kreditaftale mellem det bistandsberettigede land eller område og IMF, som opfylder følgende betingelser:

—

formålet med aftalen er i overensstemmelse med formålet med den makrofinansielle bistand, nemlig at afhjælpe kortsigtede betalingsbalancevanskeligheder

| — | gennemførelsen af stærke tilpasningsforanstaltninger i overensstemmelse med formålet med makrofinansiel bistand, som defineret i punkt 1, litra a). |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af stærke tilpasningsforanstaltninger i overensstemmelse med formålet med makrofinansiel bistand, som defineret i punkt 1, litra a).

| c) | Udbetalingen af bistanden bør være betinget af en kontinuerlig tilfredsstillende gennemførelse af et IMF-støttet politisk program og af opfyldelsen af den forudsætning, der er nævnt i dette punkt, litra a). Den bør desuden være betinget af, at der inden for en bestemt tidsfrist gennemføres en række klart definerede økonomisk-politiske foranstaltninger med fokus på strukturreformer og sunde offentlige finanser, som aftales mellem Kommissionen og modtageren og nedfældes i et aftalememorandum. |
| --- | --- |

c)

Udbetalingen af bistanden bør være betinget af en kontinuerlig tilfredsstillende gennemførelse af et IMF-støttet politisk program og af opfyldelsen af den forudsætning, der er nævnt i dette punkt, litra a). Den bør desuden være betinget af, at der inden for en bestemt tidsfrist gennemføres en række klart definerede økonomisk-politiske foranstaltninger med fokus på strukturreformer og sunde offentlige finanser, som aftales mellem Kommissionen og modtageren og nedfældes i et aftalememorandum.

| d) | For at beskytte Unionens finansielle interesser og styrke modtagernes forvaltningspraksis bør aftalememorandummet indeholde foranstaltninger, som har til formål at øge de offentlige finansforvaltningssystemers effektivitet, gennemsigtighed ansvarlighed. |
| --- | --- |

d)

For at beskytte Unionens finansielle interesser og styrke modtagernes forvaltningspraksis bør aftalememorandummet indeholde foranstaltninger, som har til formål at øge de offentlige finansforvaltningssystemers effektivitet, gennemsigtighed ansvarlighed.

| e) | Fremskridt med hensyn til gensidig markedsåbning, udvikling af regelbaseret og fair handel samt andre prioriteringer i sammenhæng med Unionens eksterne politik bør også tages i betragtning ved udarbejdelsen af de politiske foranstaltninger. |
| --- | --- |

e)

Fremskridt med hensyn til gensidig markedsåbning, udvikling af regelbaseret og fair handel samt andre prioriteringer i sammenhæng med Unionens eksterne politik bør også tages i betragtning ved udarbejdelsen af de politiske foranstaltninger.

| f) | De politiske foranstaltninger bør være i overensstemmelse med eksisterende partnerskabsaftaler, samarbejdsaftaler eller associeringsaftaler, der er indgået mellem Unionen og modtageren, og med de makroøkonomiske tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger, der er gennemført af modtageren med støtte fra IMF. |
| --- | --- |

f)

De politiske foranstaltninger bør være i overensstemmelse med eksisterende partnerskabsaftaler, samarbejdsaftaler eller associeringsaftaler, der er indgået mellem Unionen og modtageren, og med de makroøkonomiske tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger, der er gennemført af modtageren med støtte fra IMF.

7.   Procedure

| a) | Ønsker et land eller område makrofinansiel bistand, bør det fremsende en skriftlig anmodning til Kommissionen. Kommissionen bør undersøge om betingelserne anført i punkt 1, 2, 4 og 6 er opfyldt og kan i givet fald forelægge Europa-Parlamentets og Rådets et forslag til afgørelse. |
| --- | --- |

a)

Ønsker et land eller område makrofinansiel bistand, bør det fremsende en skriftlig anmodning til Kommissionen. Kommissionen bør undersøge om betingelserne anført i punkt 1, 2, 4 og 6 er opfyldt og kan i givet fald forelægge Europa-Parlamentets og Rådets et forslag til afgørelse.

| b) | Afgørelsen om at yde et lån bør angive beløbet, den maksimale gennemsnitlige løbetid og det maksimale antal rater af den makrofinansielle bistand. Hvis afgørelse indeholder et gavebistandselement, bør beløbet og det maksimale antal rater også angives. Afgørelsen om at yde gavebistand bør ledsages af en begrundelse for gavebistanden (eller gavebistandselementet). I begge tilfælde bør den periode, i hvilken den makrofinansielle bistand er til rådighed, defineres. Rådighedsperioden bør normalt ikke overskride tre år. Når Kommissionen forelægger et forslag til en ny afgørelse om at yde makrofinansiel bistand, bør den forelægge de oplysninger, der er anført i punkt 12, litra c). |
| --- | --- |

b)

Afgørelsen om at yde et lån bør angive beløbet, den maksimale gennemsnitlige løbetid og det maksimale antal rater af den makrofinansielle bistand. Hvis afgørelse indeholder et gavebistandselement, bør beløbet og det maksimale antal rater også angives. Afgørelsen om at yde gavebistand bør ledsages af en begrundelse for gavebistanden (eller gavebistandselementet). I begge tilfælde bør den periode, i hvilken den makrofinansielle bistand er til rådighed, defineres. Rådighedsperioden bør normalt ikke overskride tre år. Når Kommissionen forelægger et forslag til en ny afgørelse om at yde makrofinansiel bistand, bør den forelægge de oplysninger, der er anført i punkt 12, litra c).

| c) | Efter vedtagelsen af afgørelsen om tildeling af makrofinansiel bistand, bør Kommissionen, som handler efter rådgivningsproceduren, hvis bistanden er på 90 mio. EUR eller derunder, og efter undersøgelsesproceduren, hvis bistanden er over 90 mio. EUR, i aftalememorandummet aftale med modtageren de politiske foranstaltninger, jf. punkt 6, litra c), d), e) og f). |
| --- | --- |

c)

Efter vedtagelsen af afgørelsen om tildeling af makrofinansiel bistand, bør Kommissionen, som handler efter rådgivningsproceduren, hvis bistanden er på 90 mio. EUR eller derunder, og efter undersøgelsesproceduren, hvis bistanden er over 90 mio. EUR, i aftalememorandummet aftale med modtageren de politiske foranstaltninger, jf. punkt 6, litra c), d), e) og f).

| d) | Efter at afgørelsen om at yde makrofinansiel bistand er vedtaget, aftaler Kommissionen med modtageren de detaljerede finansielle betingelser for bistanden. Disse detaljerede finansielle betingelser bør nedfældes i en gavebistandsaftale eller en låneaftale. |
| --- | --- |

d)

Efter at afgørelsen om at yde makrofinansiel bistand er vedtaget, aftaler Kommissionen med modtageren de detaljerede finansielle betingelser for bistanden. Disse detaljerede finansielle betingelser bør nedfældes i en gavebistandsaftale eller en låneaftale.

| e) | Kommissionen bør underrette Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i den landespecifikke bistand — herunder udbetalingen heraf — og forsyne disse institutioner i god tid med de relevante dokumenter. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen bør underrette Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i den landespecifikke bistand — herunder udbetalingen heraf — og forsyne disse institutioner i god tid med de relevante dokumenter.

8.   Gennemførelse og økonomisk forvaltning

| a) | Kommissionen bør gennemføre makrofinansiel bistand i overensstemmelse Unionens finansielle regler. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen bør gennemføre makrofinansiel bistand i overensstemmelse Unionens finansielle regler.

| b) | Gennemførelsen af makrofinansiel bistand bør være under direkte central forvaltning. |
| --- | --- |

b)

Gennemførelsen af makrofinansiel bistand bør være under direkte central forvaltning.

| c) | Budgetforpligtelser bør indgås på grundlag af afgørelser, som Kommissionen vedtager i medfør af dette punkt. Når makrofinansiel bistand strækker sig over flere regnskabsår, kan budgetforpligtelser for denne bistand opdeles i årlige rater. |
| --- | --- |

c)

Budgetforpligtelser bør indgås på grundlag af afgørelser, som Kommissionen vedtager i medfør af dette punkt. Når makrofinansiel bistand strækker sig over flere regnskabsår, kan budgetforpligtelser for denne bistand opdeles i årlige rater.

9.   Udbetaling af bistanden

| a) | Makrofinansiel bistand bør udbetales til modtagerens centralbank. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansiel bistand bør udbetales til modtagerens centralbank.

| b) | Den makrofinansielle bistand bør udbetales i successive rater, såfremt forudsætningen i punkt 6, litra a), og betingelserne i punkt 6, litra b) og c), er opfyldt. |
| --- | --- |

b)

Den makrofinansielle bistand bør udbetales i successive rater, såfremt forudsætningen i punkt 6, litra a), og betingelserne i punkt 6, litra b) og c), er opfyldt.

| c) | Kommissionen bør jævnligt kontrollere, at betingelserne i punkt 6, litra b) og c), fortsat opfyldes. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen bør jævnligt kontrollere, at betingelserne i punkt 6, litra b) og c), fortsat opfyldes.

| d) | Er forudsætningen i punkt 6, litra a), og betingelserne i punkt 6, litra b) og c), ikke opfyldt, bør Kommissionen midlertidigt suspendere eller annullere udbetalingen af den makrofinansielle bistand. I sådanne tilfælde bør den underrette Europa-Parlamentet og Rådet om grundene til suspendering eller annullering. |
| --- | --- |

d)

Er forudsætningen i punkt 6, litra a), og betingelserne i punkt 6, litra b) og c), ikke opfyldt, bør Kommissionen midlertidigt suspendere eller annullere udbetalingen af den makrofinansielle bistand. I sådanne tilfælde bør den underrette Europa-Parlamentet og Rådet om grundene til suspendering eller annullering.

10.   Støtteforanstaltninger

Unionens budgetmidler kan anvendes til at dække udgifter, der er nødvendige for gennemførelsen af makrofinansiel bistand.

11.   Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

| a) | Aftaler på grundlag af en landespecifik afgørelse bør indeholde bestemmelser, der sikrer, at modtagerne regelmæssigt kontrollerer, at midler modtaget fra Unionens budget er blevet anvendt efter hensigten, træffer passende foranstaltninger til at forebygge uregelmæssigheder og svig og i givet fald tager retslige skridt til at opnå tilbagebetaling af eventuelle misbrugte midler, der er udbetalt i henhold til en landespecifik afgørelse. |
| --- | --- |

a)

Aftaler på grundlag af en landespecifik afgørelse bør indeholde bestemmelser, der sikrer, at modtagerne regelmæssigt kontrollerer, at midler modtaget fra Unionens budget er blevet anvendt efter hensigten, træffer passende foranstaltninger til at forebygge uregelmæssigheder og svig og i givet fald tager retslige skridt til at opnå tilbagebetaling af eventuelle misbrugte midler, der er udbetalt i henhold til en landespecifik afgørelse.

| b) | Aftaler på grundlag af en landespecifik afgørelse bør indeholde bestemmelser, der sikrer, at Unionens finansielle interesser beskyttes, især hvad angår svig, korruption og andre uregelmæssigheder, i overensstemmelse med relevant EU-ret. |
| --- | --- |

b)

Aftaler på grundlag af en landespecifik afgørelse bør indeholde bestemmelser, der sikrer, at Unionens finansielle interesser beskyttes, især hvad angår svig, korruption og andre uregelmæssigheder, i overensstemmelse med relevant EU-ret.

| c) | Det bør udtrykkeligt fremgå af det aftalememorandum, der henvises til i punkt 6, litra c), at Kommissionen og Revisionsretten har beføjelse til at foretage revision under og efter rådighedsperioden for den makrofinansielle bistand, herunder dokumentrevision og inspektion på stedet, som f.eks. operationelle vurderinger. Det bør også udtrykkeligt fremgå af memorandummet, at Kommissionen eller dens repræsentanter kan foretage kontrol og inspektion på stedet. |
| --- | --- |

c)

Det bør udtrykkeligt fremgå af det aftalememorandum, der henvises til i punkt 6, litra c), at Kommissionen og Revisionsretten har beføjelse til at foretage revision under og efter rådighedsperioden for den makrofinansielle bistand, herunder dokumentrevision og inspektion på stedet, som f.eks. operationelle vurderinger. Det bør også udtrykkeligt fremgå af memorandummet, at Kommissionen eller dens repræsentanter kan foretage kontrol og inspektion på stedet.

| d) | I forbindelse med gennemførelsen af den makrofinansielle bistand bør Kommissionen ved hjælp af operationelle vurderinger overvåge, om modtageren råder over fornuftige finansielle arrangementer, de administrative procedurer og de interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for denne bistand. |
| --- | --- |

d)

I forbindelse med gennemførelsen af den makrofinansielle bistand bør Kommissionen ved hjælp af operationelle vurderinger overvåge, om modtageren råder over fornuftige finansielle arrangementer, de administrative procedurer og de interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for denne bistand.

| e) | Aftaler på grundlag af en landespecifik afgørelse bør indeholde bestemmelser, der sikrer, at Unionens ret til fuld tilbagebetaling af gavebistanden og/eller tidlig tilbagebetaling af lånet, hvis det fastslås, at en modtager i forbindelse med forvaltningen af makrofinansiel bistand har været involveret i svig eller korruption eller andre illegale aktiviteter, som skader Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

e)

Aftaler på grundlag af en landespecifik afgørelse bør indeholde bestemmelser, der sikrer, at Unionens ret til fuld tilbagebetaling af gavebistanden og/eller tidlig tilbagebetaling af lånet, hvis det fastslås, at en modtager i forbindelse med forvaltningen af makrofinansiel bistand har været involveret i svig eller korruption eller andre illegale aktiviteter, som skader Unionens finansielle interesser.

12.   Årsrapport

| a) | Kommissionen bør undersøge de fremskridt, der er sket i gennemførelsen af makrofinansiel bistand og bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en årsrapport inden den 30. juni hvert år. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen bør undersøge de fremskridt, der er sket i gennemførelsen af makrofinansiel bistand og bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en årsrapport inden den 30. juni hvert år.

| b) | I årsrapporten bør modtagerlandenes økonomiske situation og udsigter vurderes samt de fremskridt, der er sket i gennemførelsen af de politiske foranstaltninger, der er anført i punkt 6, litra c). |
| --- | --- |

b)

I årsrapporten bør modtagerlandenes økonomiske situation og udsigter vurderes samt de fremskridt, der er sket i gennemførelsen af de politiske foranstaltninger, der er anført i punkt 6, litra c).

| c) | Den bør endvidere indeholde ajourførte oplysninger om tilgængelige budgetmidler i form af gavebistand og lån, idet der tages højde for planlagte transaktioner. |
| --- | --- |

c)

Den bør endvidere indeholde ajourførte oplysninger om tilgængelige budgetmidler i form af gavebistand og lån, idet der tages højde for planlagte transaktioner.

13.   Evaluering

| a) | Kommissionen bør sende rapporter om den efterfølgende evaluering til Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af resultaterne og effektiviteten af de nyligt afsluttede makrofinansielle bistandstransaktioner, og i hvilket omfang de har bidraget til bistandens målsætning. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen bør sende rapporter om den efterfølgende evaluering til Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af resultaterne og effektiviteten af de nyligt afsluttede makrofinansielle bistandstransaktioner, og i hvilket omfang de har bidraget til bistandens målsætning.

| b) | Kommissionen bør regelmæssigt og mindst hvert fjerde år evaluere ydelsen af makrofinansiel bistand og give Europa-Parlamentet og Rådet en detaljeret oversigt over makrofinansiel bistand. Formålet med en sådan evaluering bør være at efterprøve, om målene for den makrofinansielle bistand er blevet opfyldt og om betingelserne for den makrofinansielle bistand, herunder tærsklen i punkt 7, litra c), fortsat er opfyldt, samt at gøre det muligt for Kommissionen at fremsætte anbefalinger med hensyn til forbedring af fremtidige transaktioner. I sin evaluering bør Kommissionen endvidere vurdere samarbejdet med de europæiske og multilaterale finansielle institutioner, når der ydes makrofinansiel bistand. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen bør regelmæssigt og mindst hvert fjerde år evaluere ydelsen af makrofinansiel bistand og give Europa-Parlamentet og Rådet en detaljeret oversigt over makrofinansiel bistand. Formålet med en sådan evaluering bør være at efterprøve, om målene for den makrofinansielle bistand er blevet opfyldt og om betingelserne for den makrofinansielle bistand, herunder tærsklen i punkt 7, litra c), fortsat er opfyldt, samt at gøre det muligt for Kommissionen at fremsætte anbefalinger med hensyn til forbedring af fremtidige transaktioner. I sin evaluering bør Kommissionen endvidere vurdere samarbejdet med de europæiske og multilaterale finansielle institutioner, når der ydes makrofinansiel bistand.

---

(1)  Denne vurdering vil være baseret på årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden, der er fastsat i Unionens strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati (Rådets konklusioner om menneskerettigheder og demokrati af 25. juni 2012).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/331 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/331

---

P7_TA(2013)0321

Angreb på informationssystemer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. juli 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om angreb på informationssystemer og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA (COM(2010)0517 — C7-0293/2010 — 2010/0273(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 075/48)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2010)0517),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 83, stk.1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 83, stk.1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0293/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 4. maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 4. maj 2011 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0224/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0224/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 218 af 23.7.2011, s. 130.

---

P7_TC1-COD(2010)0273

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. juli 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om angreb på informationssystemer og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/40/EU).

---

| 26.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/332 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/332

---

P7_TA(2013)0330

Forslag til ændringsbudget nr. 1/2013 — Udgifter i forbindelse med Republikken Kroatiens tiltrædelse

Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11607/2013 — C7-0199/2013 — 2013/2054(BUD))

(2016/C 075/49)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Euratomtraktatens artikel 106a, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Euratomtraktatens artikel 106a,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (herefter »IIA af 17. maj 2006«), særlig punkt 29, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (herefter »IIA af 17. maj 2006«), særlig punkt 29,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (COM(2013)0157),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2013 for regnskabsåret 2013, vedtaget af Kommissionen den 18. marts 2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2013 for regnskabsåret 2013, vedtaget af Kommissionen den 18. marts 2013 (COM(2013)0156),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 1/2013, vedtaget af Rådet den 26. juni 2013 (11607/2013 — C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 1/2013, vedtaget af Rådet den 26. juni 2013 (11607/2013 — C7-0199/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0246/2013),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 1/2013 har til formål at integrere de forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er nødvendige til at dække udgifterne i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse af Unionen fra den 1. juli 2013; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 1/2013 har til formål at integrere de forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er nødvendige til at dække udgifterne i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse af Unionen fra den 1. juli 2013;

| B. | der henviser til, at Kommissionen samtidig har forelagt et forslag til justering af den flerårige finansielle ramme i medfør af punkt 29 i IIA af 17. maj 2006 med henblik på at tage højde for disse ændringer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen samtidig har forelagt et forslag til justering af den flerårige finansielle ramme i medfør af punkt 29 i IIA af 17. maj 2006 med henblik på at tage højde for disse ændringer;

| C. | der henviser til, at den foreslåede forhøjelse på 655,1 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 374 mio. EUR i betalingsbevillinger afspejler den finansielle pakke, der blev aftalt på tiltrædelseskonferencen den 30. juni 2011, undtagen udgiftsområde 5, da de administrative udgifter i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse allerede er dækket i 2013-budgettet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den foreslåede forhøjelse på 655,1 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 374 mio. EUR i betalingsbevillinger afspejler den finansielle pakke, der blev aftalt på tiltrædelseskonferencen den 30. juni 2011, undtagen udgiftsområde 5, da de administrative udgifter i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse allerede er dækket i 2013-budgettet;

| 1. | noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 1/2013, således som det er fremlagt af Kommissionen, og Rådets holdning til hertil; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 1/2013, således som det er fremlagt af Kommissionen, og Rådets holdning til hertil;

| 2. | understreger den rent tekniske karakter af dette ændringsbudget, der udelukkende skyldes den enstemmige vedtagelse af traktaten om Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union som Unionens 28. medlemsstat; understreger, at dette ændringsbudget derfor er blevet holdt adskilt fra den igangværende politiske interinstitutionelle debat om, hvordan spørgsmålet om de udestående betalinger fra 2012 skal løses, og fra forhandlingerne om forslag til ændringsbudget nr. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

understreger den rent tekniske karakter af dette ændringsbudget, der udelukkende skyldes den enstemmige vedtagelse af traktaten om Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union som Unionens 28. medlemsstat; understreger, at dette ændringsbudget derfor er blevet holdt adskilt fra den igangværende politiske interinstitutionelle debat om, hvordan spørgsmålet om de udestående betalinger fra 2012 skal løses, og fra forhandlingerne om forslag til ændringsbudget nr. 2/2013;

| 3. | minder om, at midlerne ifølge punkt 29 i IIA af 17. maj 2006 til finansiering af dette ændringsbudget skal dækkes via en justering af den finansielle ramme, dvs. ved hjælp af en revision af lofterne for 2013 med hensyn til forpligtelser og betalinger; |
| --- | --- |

3.

minder om, at midlerne ifølge punkt 29 i IIA af 17. maj 2006 til finansiering af dette ændringsbudget skal dækkes via en justering af den finansielle ramme, dvs. ved hjælp af en revision af lofterne for 2013 med hensyn til forpligtelser og betalinger;

| 4. | gentager sin holdning om, at perioden på otte uger i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til at underrette de nationale parlamenter om ethvert udkast til lovgivningsmæssig retsakt ikke finder anvendelse på budgetspørgsmål; beklager derfor, at Rådet — trods den meget stramme tidsplan for ikrafttrædelsen af dette ændringsbudget — alligevel har ladet denne periode udløbe, inden det har vedtaget sin holdning, og derved har presset den tid, Parlamentet har til rådighed til vedtagelsen som fastsat i traktaten; |
| --- | --- |

4.

gentager sin holdning om, at perioden på otte uger i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til at underrette de nationale parlamenter om ethvert udkast til lovgivningsmæssig retsakt ikke finder anvendelse på budgetspørgsmål; beklager derfor, at Rådet — trods den meget stramme tidsplan for ikrafttrædelsen af dette ændringsbudget — alligevel har ladet denne periode udløbe, inden det har vedtaget sin holdning, og derved har presset den tid, Parlamentet har til rådighed til vedtagelsen som fastsat i traktaten;

| 5. | beklager endvidere, at det, selv efter udløbet af fristen på otte uger, har været vanskeligt for Rådet at nå til enighed om dette ændringsbudget, hvilket har ført til en forsinkelse med hensyn til Kroatiens adgang til den finansiering, som det har krav på fra den 1. juli 2013; advarer imod, at dette kommer til at skabe en bekymrende præcedens for fremtidige udvidelser; |
| --- | --- |

5.

beklager endvidere, at det, selv efter udløbet af fristen på otte uger, har været vanskeligt for Rådet at nå til enighed om dette ændringsbudget, hvilket har ført til en forsinkelse med hensyn til Kroatiens adgang til den finansiering, som det har krav på fra den 1. juli 2013; advarer imod, at dette kommer til at skabe en bekymrende præcedens for fremtidige udvidelser;

| 6. | glæder sig over, at Rådet til sidst kunne nå til enighed om en revision af betalingslofterne for 2013 med de fornødne 374 mio. EUR uden at foretage modregninger; mener, at dette, i betragtning af det begrænsede beløb, der er tale om, og den aktuelle mangel på betalingsbevillinger i 2013-budgettet, er den rigtige måde, hvorpå medlemsstaterne kan opfylde den forpligtelse, de påtog sig, da de undertegnede tiltrædelsestraktaten, og respektere bestemmelserne i punkt 29 i IIA af 17. maj 2006; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at Rådet til sidst kunne nå til enighed om en revision af betalingslofterne for 2013 med de fornødne 374 mio. EUR uden at foretage modregninger; mener, at dette, i betragtning af det begrænsede beløb, der er tale om, og den aktuelle mangel på betalingsbevillinger i 2013-budgettet, er den rigtige måde, hvorpå medlemsstaterne kan opfylde den forpligtelse, de påtog sig, da de undertegnede tiltrædelsestraktaten, og respektere bestemmelserne i punkt 29 i IIA af 17. maj 2006;

| 7. | beklager imidlertid dybt, at Rådet for så vidt angår revisionen af forpligtelsesbevillingerne valgte at se bort fra den politiske vigtighed af at vedtage Kommissionens forslag i sin helhed, og i stedet valgte en modregning af de fornødne bevillinger; mener, at dette er i modstrid med ånden bag den enstemmige beslutning, der blev truffet, da såvel tiltrædelsestraktaten som IIA af 17. maj 2006 blev undertegnet; fremhæver, at denne beslutning sender et forkert politisk signal, ikke bare til Kroatien, men også til de øvrige kandidatlande; understreger, at denne afgørelse kun accepteres, fordi den vedrører de sidste seks måneder af den nuværende FFR (2007-2013); påpeger, at dette ikke bør danne præcedens for eventuelle udvidelser, som måtte finde sted i løbet af den næste FFR (2014-2020); |
| --- | --- |

7.

beklager imidlertid dybt, at Rådet for så vidt angår revisionen af forpligtelsesbevillingerne valgte at se bort fra den politiske vigtighed af at vedtage Kommissionens forslag i sin helhed, og i stedet valgte en modregning af de fornødne bevillinger; mener, at dette er i modstrid med ånden bag den enstemmige beslutning, der blev truffet, da såvel tiltrædelsestraktaten som IIA af 17. maj 2006 blev undertegnet; fremhæver, at denne beslutning sender et forkert politisk signal, ikke bare til Kroatien, men også til de øvrige kandidatlande; understreger, at denne afgørelse kun accepteres, fordi den vedrører de sidste seks måneder af den nuværende FFR (2007-2013); påpeger, at dette ikke bør danne præcedens for eventuelle udvidelser, som måtte finde sted i løbet af den næste FFR (2014-2020);

| 8. | beklager, at udgiftsområde 5 er blevet udpeget som hovedkilde til modregningen i forpligtelsesbevillingerne, da dette kan føre til mangel på de nødvendige midler til at dække de omstridte løntilpasninger i tilfælde af, at Domstolens afgørelse falder i 2013; |
| --- | --- |

8.

beklager, at udgiftsområde 5 er blevet udpeget som hovedkilde til modregningen i forpligtelsesbevillingerne, da dette kan føre til mangel på de nødvendige midler til at dække de omstridte løntilpasninger i tilfælde af, at Domstolens afgørelse falder i 2013;

| 9. | vælger ikke desto mindre at godkende Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 1/2013, der er vedlagt som bilag til denne beslutning, uden ændringer, i betragtning af den politiske vigtighed og bydende juridiske nødvendighed af at sikre den nødvendige finansiering til Kroatien; |
| --- | --- |

9.

vælger ikke desto mindre at godkende Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 1/2013, der er vedlagt som bilag til denne beslutning, uden ændringer, i betragtning af den politiske vigtighed og bydende juridiske nødvendighed af at sikre den nødvendige finansiering til Kroatien;

| 10. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 1/2013 er endeligt vedtaget, og foranledige, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 1/2013 er endeligt vedtaget, og foranledige, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66 af 8.3.2013.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---