# Službeni list C 75/26.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 75 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.26. veljače 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 75

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.26. veljače 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2013. – 2014.Dnevne sjednice od 1. do 4. srpnja 2013.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 319 E, 5.11.2013.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2013. – 2014.Dnevne sjednice od 1. do 4. srpnja 2013.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 319 E, 5.11.2013.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 319 E, 5.11.2013.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 2. srpnja 2013. |
| 2016/C 75/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o vanjskoj zrakoplovnoj politici EU-a – rješavanje budućih izazova (2012/2299(INI)) | 2 |
| 2016/C 75/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prvom godišnjem izvješću Komisije Europskom parlamentu o aktivnostima izvozno-kreditnih agencija država članica (2012/2320(INI)) | 7 |
| 2016/C 75/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o statutu europske zaklade (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP)) | 11 |
| 2016/C 75/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o plavom rastu: jačanje održivog rasta u morskom sektoru te sektoru pomorskog prometa i turizma u EU-u (2012/2297(INI)) | 24 |
| 2016/C 75/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (2012/2321(INI)) | 34 |
| 2016/C 75/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu (2012/2295(INI)) | 41 |
| | Srijeda, 3. srpnja 2013. |
| 2016/C 75/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o političkom dogovoru o Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020. (2012/2799(RSP)) | 47 |
| 2016/C 75/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvi važni koraci prema strategiji o ozlijeđenima (2013/2670(RSP)) | 49 |
| 2016/C 75/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: norme i prakse u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (2012/2130(INI)) | 52 |
| 2016/C 75/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o poplavama u Europi (2013/2683(RSP)) | 78 |
| 2016/C 75/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o reformiranju strukture bankarskog sektora EU-a (2013/2021(INI)) | 80 |
| 2016/C 75/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o godišnjem izvješću za 2011. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (2012/2285(INI)) | 88 |
| 2016/C 75/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o integriranom okviru unutarnje kontrole (2012/2291(INI)) | 100 |
| | Četvrtak, 4. srpnja 2013. |
| 2016/C 75/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u raznim državama članicama i njihovu utjecaju na privatnost građana EU-a (2013/2682(RSP)) | 105 |
| 2016/C 75/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o unapređenju praktičnih rješenja za održavanje izbora za Europski parlament 2014. (2013/2102(INI)) | 109 |
| 2016/C 75/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (2013/2657(RSP)) | 111 |
| 2016/C 75/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o početku pregovora o višestranom sporazumu u sektoru usluga (2013/2583(RSP)) | 114 |
| 2016/C 75/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o povećanju norveških carina na poljoprivredne proizvode (2013/2547(RSP)) | 118 |
| 2016/C 75/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (2013/2655(RSP)) | 120 |
| 2016/C 75/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup ranjivih skupina skrbi (2013/2044(INI)) | 130 |
| 2016/C 75/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o hibridnoj televiziji (2012/2300(INI)) | 141 |
| 2016/C 75/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju u pogledu višegodišnjeg financijskog okvira, kako bi se uzele u obzir potrebe za rashodima koje proizlaze iz pristupanja Hrvatske Europskoj uniji (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI)) | 148 |
| 2016/C 75/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prioritetima Europskog parlamenta za program rada Komisije za 2014. (2013/2679(RSP)) | 150 |
| 2016/C 75/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o krizi u Egiptu (2013/2697(RSP)) | 159 |
| 2016/C 75/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o stanju u Džibutiju (2013/2690(RSP)) | 160 |
| 2016/C 75/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o situaciji u Nigeriji (2013/2691(RSP)) | 163 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 2. srpnja 2013.

2016/C 75/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o vanjskoj zrakoplovnoj politici EU-a – rješavanje budućih izazova (2012/2299(INI))

2

2016/C 75/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prvom godišnjem izvješću Komisije Europskom parlamentu o aktivnostima izvozno-kreditnih agencija država članica (2012/2320(INI))

7

2016/C 75/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o statutu europske zaklade (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

11

2016/C 75/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o plavom rastu: jačanje održivog rasta u morskom sektoru te sektoru pomorskog prometa i turizma u EU-u (2012/2297(INI))

24

2016/C 75/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (2012/2321(INI))

34

2016/C 75/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu (2012/2295(INI))

41

Srijeda, 3. srpnja 2013.

2016/C 75/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o političkom dogovoru o Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020. (2012/2799(RSP))

47

2016/C 75/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvi važni koraci prema strategiji o ozlijeđenima (2013/2670(RSP))

49

2016/C 75/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: norme i prakse u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (2012/2130(INI))

52

2016/C 75/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o poplavama u Europi (2013/2683(RSP))

78

2016/C 75/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o reformiranju strukture bankarskog sektora EU-a (2013/2021(INI))

80

2016/C 75/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o godišnjem izvješću za 2011. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (2012/2285(INI))

88

2016/C 75/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o integriranom okviru unutarnje kontrole (2012/2291(INI))

100

Četvrtak, 4. srpnja 2013.

2016/C 75/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u raznim državama članicama i njihovu utjecaju na privatnost građana EU-a (2013/2682(RSP))

105

2016/C 75/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o unapređenju praktičnih rješenja za održavanje izbora za Europski parlament 2014. (2013/2102(INI))

109

2016/C 75/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (2013/2657(RSP))

111

2016/C 75/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o početku pregovora o višestranom sporazumu u sektoru usluga (2013/2583(RSP))

114

2016/C 75/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o povećanju norveških carina na poljoprivredne proizvode (2013/2547(RSP))

118

2016/C 75/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (2013/2655(RSP))

120

2016/C 75/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup ranjivih skupina skrbi (2013/2044(INI))

130

2016/C 75/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o hibridnoj televiziji (2012/2300(INI))

141

2016/C 75/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju u pogledu višegodišnjeg financijskog okvira, kako bi se uzele u obzir potrebe za rashodima koje proizlaze iz pristupanja Hrvatske Europskoj uniji (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

148

2016/C 75/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prioritetima Europskog parlamenta za program rada Komisije za 2014. (2013/2679(RSP))

150

2016/C 75/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o krizi u Egiptu (2013/2697(RSP))

159

2016/C 75/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o stanju u Džibutiju (2013/2690(RSP))

160

2016/C 75/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o situaciji u Nigeriji (2013/2691(RSP))

163

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 2. srpnja 2013. |
| 2016/C 75/27 | Odluka Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marine Le Pen (2012/2325(IMM)) | 169 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 2. srpnja 2013.

2016/C 75/27

Odluka Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marine Le Pen (2012/2325(IMM))

169

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 2. srpnja 2013. |
| 2016/C 75/28 | P7_TA(2013)0287Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije | 171 |
| 2016/C 75/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja. 2013. o nacrtu Odluke Vijeća kojom se određene države članice ovlašćuju da u interesu Europske unije ratificiraju ili pristupe Protokolu kojim se izmjenjuje Bečka konvencija o građanskoj odgovornosti za nuklearnu štetu od 21. svibnja 1963. te da daju izjavu o primjeni odgovarajućih internih pravila zakonodavstva Unije (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/31 | P7_TA(2013)0294Nadzor države luke ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/16/EZ o nadzoru države luke (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/16/EZ o nadzoru države luke | 186 |
| 2016/C 75/32 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) | 187 |
| 2016/C 75/33 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pregledima na cesti tehničke ispravnosti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) | 192 |
| 2016/C 75/34 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2009/40/EZ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) | 214 |
| 2016/C 75/35 | P7_TA(2013)0298Prioritetne tvari u području vodne politike ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU – Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike | 261 |
| 2016/C 75/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora i Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE)) | 262 |
| | Srijeda, 3. srpnja 2013. |
| 2016/C 75/37 | Odluka Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o izboru Europskog ombudsmana | 274 |
| 2016/C 75/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja. 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o izmjeni Odluke 97/836/EZ imajući u vidu pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o usvajanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi u i/ili koristiti u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju takvih propisa (Revidirani Sporazum iz 1958.) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o nacrtu Odluke Vijeća kojom se mijenja Odluka 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o zaključivanju Sporazuma o uvođenju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi u vozila na kotačima i/ili upotrijebiti na njima (Usporedni sporazum) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/40 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (prijava EGF/2013/000 TA 2013 – tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD)) | 276 |
| 2016/C 75/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD)) | 279 |
| 2016/C 75/42 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 3. srpnja 2013. na prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u odnosu na funkcije depozitara, politike naknada i kazne (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) | 280 |
| 2016/C 75/43 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 3. srpnja 2013. na prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ kojom se pojašnjavaju odredbe o rasporedu dražbovne prodaje emisijskih jedinica stakleničkih plinova (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) | 300 |
| 2016/C 75/44 | P7_TA(2013)0311Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2013. radi donošenja Odluke br. .../2013/EU Europskog Parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ | 300 |
| 2016/C 75/45 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Vijeća o provedbi pojačane suradnje u području poreza na financijske transakcije (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS)) | 301 |
| 2016/C 75/46 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o uvođenju eura u Latviju 1. siječnja 2014. (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE)) | 322 |
| | Četvrtak, 4. srpnja 2013. |
| 2016/C 75/47 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o zajedničkom nacrtu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju daljnje makrofinancijske pomoći Gruziji, koji je prihvatio Odbor za mirenje (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD)) | 325 |
| 2016/C 75/48 | P7_TA(2013)0321Napadi na informacijske sustave ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o napadima na informacijske sustave i koja zamjenjuje Okvirnu odluku Vijeća 2005/222/PUP (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. srpnja 2013. radi donošenja Direktive br. .../2013/EU Europskog Parlamenta i Vijeća o napadima na informacijske sustave i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2005/222/PUP | 331 |
| 2016/C 75/49 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o Stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD)) | 332 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 2. srpnja 2013.

2016/C 75/28

P7_TA(2013)0287Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije

171

2016/C 75/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja. 2013. o nacrtu Odluke Vijeća kojom se određene države članice ovlašćuju da u interesu Europske unije ratificiraju ili pristupe Protokolu kojim se izmjenjuje Bečka konvencija o građanskoj odgovornosti za nuklearnu štetu od 21. svibnja 1963. te da daju izjavu o primjeni odgovarajućih internih pravila zakonodavstva Unije (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

172

2016/C 75/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

172

2016/C 75/31

P7_TA(2013)0294Nadzor države luke ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/16/EZ o nadzoru države luke (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/16/EZ o nadzoru države luke

186

2016/C 75/32

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

187

2016/C 75/33

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pregledima na cesti tehničke ispravnosti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

192

2016/C 75/34

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2009/40/EZ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

214

2016/C 75/35

P7_TA(2013)0298Prioritetne tvari u području vodne politike ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU – Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike

261

2016/C 75/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora i Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

262

Srijeda, 3. srpnja 2013.

2016/C 75/37

Odluka Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o izboru Europskog ombudsmana

274

2016/C 75/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja. 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o izmjeni Odluke 97/836/EZ imajući u vidu pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o usvajanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi u i/ili koristiti u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju takvih propisa (Revidirani Sporazum iz 1958.) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

275

2016/C 75/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o nacrtu Odluke Vijeća kojom se mijenja Odluka 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o zaključivanju Sporazuma o uvođenju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi u vozila na kotačima i/ili upotrijebiti na njima (Usporedni sporazum) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

275

2016/C 75/40

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (prijava EGF/2013/000 TA 2013 – tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

276

2016/C 75/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

279

2016/C 75/42

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 3. srpnja 2013. na prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u odnosu na funkcije depozitara, politike naknada i kazne (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD))

280

2016/C 75/43

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 3. srpnja 2013. na prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ kojom se pojašnjavaju odredbe o rasporedu dražbovne prodaje emisijskih jedinica stakleničkih plinova (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD))

300

2016/C 75/44

P7_TA(2013)0311Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2013. radi donošenja Odluke br. .../2013/EU Europskog Parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ

300

2016/C 75/45

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Vijeća o provedbi pojačane suradnje u području poreza na financijske transakcije (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

301

2016/C 75/46

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o uvođenju eura u Latviju 1. siječnja 2014. (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

322

Četvrtak, 4. srpnja 2013.

2016/C 75/47

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o zajedničkom nacrtu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju daljnje makrofinancijske pomoći Gruziji, koji je prihvatio Odbor za mirenje (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

325

2016/C 75/48

P7_TA(2013)0321Napadi na informacijske sustave ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o napadima na informacijske sustave i koja zamjenjuje Okvirnu odluku Vijeća 2005/222/PUP (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. srpnja 2013. radi donošenja Direktive br. .../2013/EU Europskog Parlamenta i Vijeća o napadima na informacijske sustave i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2005/222/PUP

331

2016/C 75/49

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o Stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

332

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

26.2.2016

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 75/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2013. – 2014.

Dnevne sjednice od 1. do 4. srpnja 2013.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 319 E, 5.11.2013.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 2. srpnja 2013.

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/2

---

P7_TA(2013)0290

Vanjska zrakoplovna politika

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o vanjskoj zrakoplovnoj politici EU-a – rješavanje budućih izazova (2012/2299(INI))

(2016/C 075/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod nazivom „Vanjska zrakoplovna politika EU-a – rješavanje budućih izazova” (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod nazivom „Vanjska zrakoplovna politika EU-a – rješavanje budućih izazova” (COM(2012)0556),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2011. o međunarodnim sporazumima o zračnom prometu u okviru Ugovora iz Lisabona (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. lipnja 2011. o međunarodnim sporazumima o zračnom prometu u okviru Ugovora iz Lisabona (1),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 20. listopada 2010. o reviziji okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije („Okvirni sporazum”) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 20. listopada 2010. o reviziji okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije („Okvirni sporazum”) (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. lipnja 2010. o sporazumu o zračnom prometu između EU-a i SAD-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. lipnja 2010. o sporazumu o zračnom prometu između EU-a i SAD-a (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. travnja 2007. o uspostavljanju Europskog zajedničkog zračnog prostora (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. travnja 2007. o uspostavljanju Europskog zajedničkog zračnog prostora (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. siječnja 2006. o razvitku programa za vanjsku zrakoplovnu politiku Zajednice (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. siječnja 2006. o razvitku programa za vanjsku zrakoplovnu politiku Zajednice (5),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 90., članak 100. stavak 2. i članak 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 90., članak 100. stavak 2. i članak 218.,

| — | uzimajući u obzir članak 48. i članak 119. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. i članak 119. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0172/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0172/2013),

| A. | budući da je zrakoplovstvo brzo rastuće područje gospodarstva i unutar i izvan Unije, posebice u Aziji i na Bliskom istoku, |
| --- | --- |

A.

budući da je zrakoplovstvo brzo rastuće područje gospodarstva i unutar i izvan Unije, posebice u Aziji i na Bliskom istoku,

| B. | budući da zrakoplovstvo ima važnu ulogu u povezivanju ljudi i poslovanja i unutar Unije i na svjetskoj razini, posebno s tržištima u razvoju, |
| --- | --- |

B.

budući da zrakoplovstvo ima važnu ulogu u povezivanju ljudi i poslovanja i unutar Unije i na svjetskoj razini, posebno s tržištima u razvoju,

| C. | budući da broj provedenih i planiranih rezova po pitanju radnih mjesta u europskim zračnim prijevoznicima od 2012. iznosi više do 20 000; |
| --- | --- |

C.

budući da broj provedenih i planiranih rezova po pitanju radnih mjesta u europskim zračnim prijevoznicima od 2012. iznosi više do 20 000;

| D. | budući da su se europski socijalni partneri u zrakoplovstvu dogovorili da je koordinirana i sveobuhvatna akcija na međunarodnoj razini potrebna u kontekstu dijaloga o učinku svjetske krize u civilnom zrakoplovstvu održanog 29. siječnja 2013.; |
| --- | --- |

D.

budući da su se europski socijalni partneri u zrakoplovstvu dogovorili da je koordinirana i sveobuhvatna akcija na međunarodnoj razini potrebna u kontekstu dijaloga o učinku svjetske krize u civilnom zrakoplovstvu održanog 29. siječnja 2013.;

| E. | budući da je komunikacija Komisije iz 2005. odigrala važnu ulogu u razvijanju vanjske zrakoplovne politike Unije, |
| --- | --- |

E.

budući da je komunikacija Komisije iz 2005. odigrala važnu ulogu u razvijanju vanjske zrakoplovne politike Unije,

| F. | budući da razvoj događaja u zadnjih sedam godina čini daljnju reviziju primjerenom, |
| --- | --- |

F.

budući da razvoj događaja u zadnjih sedam godina čini daljnju reviziju primjerenom,

Općenito

| 1. | naglašava postignuti napredak u stvaranju jedinstvenog i otvorenog regionalnog tržišta Unije te u isto vrijeme u izgradnji zajedničkog pristupa Unije prema svojoj vanjskoj zrakoplovnoj politici; |
| --- | --- |

1.

naglašava postignuti napredak u stvaranju jedinstvenog i otvorenog regionalnog tržišta Unije te u isto vrijeme u izgradnji zajedničkog pristupa Unije prema svojoj vanjskoj zrakoplovnoj politici;

| 2. | pozdravlja komunikaciju Komisiju koja pruža pravodobnu analizu trenutne situacije i postignutog napretka u vanjskoj zrakoplovnoj politici od 2005. kao i izazova s kojima se suočava zrakoplovni sektor Unije na iznimno konkurentnom svjetskom zrakoplovnom tržištu; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja komunikaciju Komisiju koja pruža pravodobnu analizu trenutne situacije i postignutog napretka u vanjskoj zrakoplovnoj politici od 2005. kao i izazova s kojima se suočava zrakoplovni sektor Unije na iznimno konkurentnom svjetskom zrakoplovnom tržištu;

| 3. | ističe ključnu ulogu koju zrakoplovni sektor ima za gospodarstvo Unije, posebno po pitanju razvoja i radnih mjesta, budući da ova industrija osigurava preko 5 milijuna europskih radnih mjesta i zaslužna je za 2,4 % BDP-a Unije, pridonoseći i povezanosti Unije s ostatkom svijeta; naglašava potrebu za održavanjem snažnog i konkurentnog zrakoplovnog sektora u Uniji; |
| --- | --- |

3.

ističe ključnu ulogu koju zrakoplovni sektor ima za gospodarstvo Unije, posebno po pitanju razvoja i radnih mjesta, budući da ova industrija osigurava preko 5 milijuna europskih radnih mjesta i zaslužna je za 2,4 % BDP-a Unije, pridonoseći i povezanosti Unije s ostatkom svijeta; naglašava potrebu za održavanjem snažnog i konkurentnog zrakoplovnog sektora u Uniji;

| 4. | smatra da postoji značajan napredak u definiranju i provedbi mehanizama i sustava Unije poput Jedinstvenog europskog neba (SES), istraživanja o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR), inicijative čistog neba, Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost (EASA) i globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS) kako bi se povećala sigurnost i zadovoljili zahtjevi putnika; smatra da se daljnji napredak mora ostvariti u ovim područjima; |
| --- | --- |

4.

smatra da postoji značajan napredak u definiranju i provedbi mehanizama i sustava Unije poput Jedinstvenog europskog neba (SES), istraživanja o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR), inicijative čistog neba, Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost (EASA) i globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS) kako bi se povećala sigurnost i zadovoljili zahtjevi putnika; smatra da se daljnji napredak mora ostvariti u ovim područjima;

| 5. | svejedno je zabrinut oko odlaganja provedbe projekata SES i SESAR, uzimajući u obzir nepotrebne troškove koje takva odlaganja nameću zračnim prijevoznicima i njihovim korisnicima; podupire Komisiju u poduzimanju kaznenih mjera protiv onih država članica koje nisu poštovale rok u prosincu 2012. i koje nisu uspjele ostvariti napredak po pitanju Funkcionalnih blokova zračnog prostora; |
| --- | --- |

5.

svejedno je zabrinut oko odlaganja provedbe projekata SES i SESAR, uzimajući u obzir nepotrebne troškove koje takva odlaganja nameću zračnim prijevoznicima i njihovim korisnicima; podupire Komisiju u poduzimanju kaznenih mjera protiv onih država članica koje nisu poštovale rok u prosincu 2012. i koje nisu uspjele ostvariti napredak po pitanju Funkcionalnih blokova zračnog prostora;

| 6. | poziva Komisiju i države članice da nastave s provedbom projekata SES i SESAR; primjećuje da će razvoj SES-a, kad se u potpunosti provede, stvoriti značajne izravne i neizravne mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju i države članice da nastave s provedbom projekata SES i SESAR; primjećuje da će razvoj SES-a, kad se u potpunosti provede, stvoriti značajne izravne i neizravne mogućnosti zapošljavanja;

| 7. | naglašava da su programi Unije važni ne samo za unutarnje tržište već i za vanjsku politiku; vjeruje da će završetak i provedba ovih instrumenata pomoći učvrstiti položaj industrije Unije na konkurentnom svjetskom tržištu; |
| --- | --- |

7.

naglašava da su programi Unije važni ne samo za unutarnje tržište već i za vanjsku politiku; vjeruje da će završetak i provedba ovih instrumenata pomoći učvrstiti položaj industrije Unije na konkurentnom svjetskom tržištu;

| 8. | naglašava važnost trenutne revizije uredbe o pravima putnika u zračnom prometu i podupire europsko zakonodavstvo koje je snažno i dubinski prilagođeno potrošačima; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost trenutne revizije uredbe o pravima putnika u zračnom prometu i podupire europsko zakonodavstvo koje je snažno i dubinski prilagođeno potrošačima;

| 9. | svjestan je da se učinak financijske krize razlikuje između regija u svijetu; smatra da je to dovelo do konkurentskih izazova s kojima se suočavaju zračni prijevoznici Unije i da bilateralni ugovori o zračni uslugama nisu uvijek najprimjerenije rješenje u borbi s ograničenjima tržišta ili nepravednim novčanim naknadama; |
| --- | --- |

9.

svjestan je da se učinak financijske krize razlikuje između regija u svijetu; smatra da je to dovelo do konkurentskih izazova s kojima se suočavaju zračni prijevoznici Unije i da bilateralni ugovori o zračni uslugama nisu uvijek najprimjerenije rješenje u borbi s ograničenjima tržišta ili nepravednim novčanim naknadama;

| 10. | smatra da, s obzirom da sveobuhvatna vanjska zrakoplovna politika nije ostvarena unatoč uloženim naporima u zadnjih sedam godina, treba što prije primijeniti koordiniraniji i ambiciozniji pristup Unije radi uspostave pravednog i otvorenog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

10.

smatra da, s obzirom da sveobuhvatna vanjska zrakoplovna politika nije ostvarena unatoč uloženim naporima u zadnjih sedam godina, treba što prije primijeniti koordiniraniji i ambiciozniji pristup Unije radi uspostave pravednog i otvorenog tržišnog natjecanja;

| 11. | zauzima stav da je europska regulatorna usuglašenost ključni čimbenik za snažan europski položaj na svjetskom tržištu i suradnju s trećim zemljama; |
| --- | --- |

11.

zauzima stav da je europska regulatorna usuglašenost ključni čimbenik za snažan europski položaj na svjetskom tržištu i suradnju s trećim zemljama;

Komunikacija iz 2005. i rezolucija Parlamenta

| 12. | pozdravlja postignuti napredak po pitanju tri stupa politike iz 2005.; načelo uvrštenja na popis Unije je sada priznato u više od 100 trećih zemalja; gotovo 1 000 bilateralnih ugovora o zrakoplovnim uslugama je usklađeno s pravom Unije, time osiguravajući pravnu sigurnost; žali što bitni partneri, uključujući Kinu, Indiju i Južnu Ameriku, tek trebaju prihvatiti ova načela; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja postignuti napredak po pitanju tri stupa politike iz 2005.; načelo uvrštenja na popis Unije je sada priznato u više od 100 trećih zemalja; gotovo 1 000 bilateralnih ugovora o zrakoplovnim uslugama je usklađeno s pravom Unije, time osiguravajući pravnu sigurnost; žali što bitni partneri, uključujući Kinu, Indiju i Južnu Ameriku, tek trebaju prihvatiti ova načela;

| 13. | ističe da je provedba vanjske zrakoplovne politike Unije pomogla da se potencijal jedinstvenog tržišta dovede na najvišu razinu u mjeri da olakšava jačanje zrakoplovne industrije Unije u vrijeme kada globalizacija traži snažnije gospodarske aktere koji se odupiru stranoj konkurenciji; |
| --- | --- |

13.

ističe da je provedba vanjske zrakoplovne politike Unije pomogla da se potencijal jedinstvenog tržišta dovede na najvišu razinu u mjeri da olakšava jačanje zrakoplovne industrije Unije u vrijeme kada globalizacija traži snažnije gospodarske aktere koji se odupiru stranoj konkurenciji;

| 14. | ističe da je razvijen rastući zajednički zračni prostor sa susjednim zemljama; smatra da su ovi sporazumi stvorili važne gospodarske dobrobiti; pozdravlja značajne napore koji su uloženi kako bi se uskladili različiti regulatorni okviri s zakonodavstvom Unije u područjima poput sigurnosti, zaštite, upravljanja zračnim prometom, okoliša, prava putnika, gospodarskih propisa i društvenih aspekata; |
| --- | --- |

14.

ističe da je razvijen rastući zajednički zračni prostor sa susjednim zemljama; smatra da su ovi sporazumi stvorili važne gospodarske dobrobiti; pozdravlja značajne napore koji su uloženi kako bi se uskladili različiti regulatorni okviri s zakonodavstvom Unije u područjima poput sigurnosti, zaštite, upravljanja zračnim prometom, okoliša, prava putnika, gospodarskih propisa i društvenih aspekata;

| 15. | pozdravlja sveobuhvatni sporazum o zračnom prometu između EU-a i SAD-a te pozitivan učinak koji je imao na oba gospodarstva, kao i procijenjenih 80 000 novih radnih mjesta stvorenih u prvih pet godina; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja sveobuhvatni sporazum o zračnom prometu između EU-a i SAD-a te pozitivan učinak koji je imao na oba gospodarstva, kao i procijenjenih 80 000 novih radnih mjesta stvorenih u prvih pet godina;

| 16. | vjeruje da bi snažna vanjska zrakoplovna politika Unije usmjerena na najznačajnija tržišta dugoročnog rasta otvorila nove gospodarske mogućnosti za zračne prijevoznike Unije, posebno na području Azije i Pacifika; |
| --- | --- |

16.

vjeruje da bi snažna vanjska zrakoplovna politika Unije usmjerena na najznačajnija tržišta dugoročnog rasta otvorila nove gospodarske mogućnosti za zračne prijevoznike Unije, posebno na području Azije i Pacifika;

| 17. | naglašava da još uvijek treba zaključiti pregovore s određenim ključnim partnerima, uključujući Brazil, te da bi sveobuhvatni sporazumi o zrakoplovnim uslugama s takvim zemljama mogli proizvesti značajne gospodarske dobrobiti; |
| --- | --- |

17.

naglašava da još uvijek treba zaključiti pregovore s određenim ključnim partnerima, uključujući Brazil, te da bi sveobuhvatni sporazumi o zrakoplovnim uslugama s takvim zemljama mogli proizvesti značajne gospodarske dobrobiti;

| 18. | naglašava da neki od zahtjeva iz rezolucije Parlamenta iz 2006. još trebaju biti zadovoljeni; posebno naglašava potrebu za promicanjem primjerenih međunarodnih standarda sigurnosti i zaštite, za osiguravanjem jednakog postupanja s zračnim prijevoznicima iz i izvan Unije te za ublažavanjem negativnih učinaka na okoliš; |
| --- | --- |

18.

naglašava da neki od zahtjeva iz rezolucije Parlamenta iz 2006. još trebaju biti zadovoljeni; posebno naglašava potrebu za promicanjem primjerenih međunarodnih standarda sigurnosti i zaštite, za osiguravanjem jednakog postupanja s zračnim prijevoznicima iz i izvan Unije te za ublažavanjem negativnih učinaka na okoliš;

| 19. | naglašava važnost alata poput sustava Zajedničkog odbora za stvaranje zajedničkog pristupa posebnim problemima zrakoplovstva; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost alata poput sustava Zajedničkog odbora za stvaranje zajedničkog pristupa posebnim problemima zrakoplovstva;

| 20. | pozdravlja postizanje drugih točaka utvrđenih u rezoluciji iz 2006, poput povećanja odgovornosti EASA-a; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja postizanje drugih točaka utvrđenih u rezoluciji iz 2006, poput povećanja odgovornosti EASA-a;

Tržište

| 21. | primjećuje značajno povećanje u prometu prema, iz i unutar područja Azije i Pacifika što odražava trend gospodarskog rasta na tom području; zabrinut je zbog mogućnosti da bi, ako se ništa ne poduzme, zračni prijevoznici i poslovanja iz Unije mogli propustiti velike prilike iz tog dijela svijeta i izgubiti kapacitet stvaranja profita; |
| --- | --- |

21.

primjećuje značajno povećanje u prometu prema, iz i unutar područja Azije i Pacifika što odražava trend gospodarskog rasta na tom području; zabrinut je zbog mogućnosti da bi, ako se ništa ne poduzme, zračni prijevoznici i poslovanja iz Unije mogli propustiti velike prilike iz tog dijela svijeta i izgubiti kapacitet stvaranja profita;

| 22. | također primjećuje da je svjetski položaj prijevoznika izvan Unije pojačan putem novčanih naknada i velikih javnih ulaganja u zrakoplove i infrastrukturu provedenih u različitim dijelovima Bliskog istoka, Dalekog istoka i Južne Amerike; |
| --- | --- |

22.

također primjećuje da je svjetski položaj prijevoznika izvan Unije pojačan putem novčanih naknada i velikih javnih ulaganja u zrakoplove i infrastrukturu provedenih u različitim dijelovima Bliskog istoka, Dalekog istoka i Južne Amerike;

| 23. | naglašava značajne promjene u unutarnjem tržištu Unije kao rezultat povećanog udjela nisko-tarifnih prijevoznika; vjeruje da, usprkos konkurentnost, ta bi dva poslovna modela mogla naći načine da se međusobno nadopunjuju prilikom suočavanja s izazovima vanjskog tržišta; |
| --- | --- |

23.

naglašava značajne promjene u unutarnjem tržištu Unije kao rezultat povećanog udjela nisko-tarifnih prijevoznika; vjeruje da, usprkos konkurentnost, ta bi dva poslovna modela mogla naći načine da se međusobno nadopunjuju prilikom suočavanja s izazovima vanjskog tržišta;

| 24. | primjećuje da iznimno niske cijene karata koje nude određeni europski nisko-tarifni prijevoznici nadoknađuju putem nepravednih praksi po pitanju radnih uvjeta, poput loših društvenih i radnih pravnih standarda za osoblje; također primjećuje da se čini kao da minimalna ulaganja u sigurnosne standarde i neopravdane regionalne novčane naknade igraju veliku ulogu u ovom naplaćivanju cijena karata; |
| --- | --- |

24.

primjećuje da iznimno niske cijene karata koje nude određeni europski nisko-tarifni prijevoznici nadoknađuju putem nepravednih praksi po pitanju radnih uvjeta, poput loših društvenih i radnih pravnih standarda za osoblje; također primjećuje da se čini kao da minimalna ulaganja u sigurnosne standarde i neopravdane regionalne novčane naknade igraju veliku ulogu u ovom naplaćivanju cijena karata;

| 25. | ističe da postoji visoka razina tržišnog natjecanja između prijevoznika zbog nisko tarifnih zračnih prijevoznika koji zauzimaju 40 % zrakoplovnog tržišta Unije; naglašava da u slučajevima kada je država članica ratificirala konvencije br. 87. i 98. Međunarodne organizacije rada, zrakoplovne kompanije moraju poštovati njihove odredbe o temeljnim pravima po pitanju slobode okupljanja, kao i priznavanju predstavnika zaposlenika i ugovorima o plaćama, čije poštovanje treba nadzirati i kršenje istih kazniti; |
| --- | --- |

25.

ističe da postoji visoka razina tržišnog natjecanja između prijevoznika zbog nisko tarifnih zračnih prijevoznika koji zauzimaju 40 % zrakoplovnog tržišta Unije; naglašava da u slučajevima kada je država članica ratificirala konvencije br. 87. i 98. Međunarodne organizacije rada, zrakoplovne kompanije moraju poštovati njihove odredbe o temeljnim pravima po pitanju slobode okupljanja, kao i priznavanju predstavnika zaposlenika i ugovorima o plaćama, čije poštovanje treba nadzirati i kršenje istih kazniti;

| 26. | naglašava važnost zračnih luka čvorišta, uključujući i razvoj sekundarnih čvorišta, specijaliziranih čvorišta i višestrukih čvorišta, kao i hitnu potrebu za javnim i privatnim dugoročnim ulaganjima u infrastrukturu zračnih luka kako bi im se povećao kapacitet, na primjer izgradnjom novih uzletno-sletnih staza, kao i za učinkovitije korištenje postojeće infrastrukture, uključujući i regionalne zračne luke kao na primjer na Mediteranu i na istočnim granicama Unije, putem bolje raspodjele slotova zračne luke; |
| --- | --- |

26.

naglašava važnost zračnih luka čvorišta, uključujući i razvoj sekundarnih čvorišta, specijaliziranih čvorišta i višestrukih čvorišta, kao i hitnu potrebu za javnim i privatnim dugoročnim ulaganjima u infrastrukturu zračnih luka kako bi im se povećao kapacitet, na primjer izgradnjom novih uzletno-sletnih staza, kao i za učinkovitije korištenje postojeće infrastrukture, uključujući i regionalne zračne luke kao na primjer na Mediteranu i na istočnim granicama Unije, putem bolje raspodjele slotova zračne luke;

| 27. | ističe da je konkurentnost prijevoznika iz Unije onemogućena na svjetskoj razini faktorima poput nedostatka jednakih uvjeta zbog, na primjer, različitih nacionalnih poreza, zakrčenih zračnih luka, visokih naknada nadzora zrakoplovnog prometa i naknada zračne luke, državne potpore koju dobivaju konkurenti, troškova emisija ugljika, primjene nižih društvenih standarda i različitih pravila o državnim potporama izvan Unije; |
| --- | --- |

27.

ističe da je konkurentnost prijevoznika iz Unije onemogućena na svjetskoj razini faktorima poput nedostatka jednakih uvjeta zbog, na primjer, različitih nacionalnih poreza, zakrčenih zračnih luka, visokih naknada nadzora zrakoplovnog prometa i naknada zračne luke, državne potpore koju dobivaju konkurenti, troškova emisija ugljika, primjene nižih društvenih standarda i različitih pravila o državnim potporama izvan Unije;

| 28. | smatra da ovi faktori predstavljaju moguće prepreke razvoju i zapošljavanju; |
| --- | --- |

28.

smatra da ovi faktori predstavljaju moguće prepreke razvoju i zapošljavanju;

| 29. | poziva Komisiju da provede istraživanje u državama članicama o njihovim potpuno različitim naknadama za zračni prijevoz, dužnostima, pristojbama i porezima te njihovom učinku na cijene karata i prihode zračnih prijevoznika, kao i istraživanje o mogućim državnim potporama koje su dobili konkurenti na svjetskoj razini i njihovog učinka na zračne prijevoznike iz Unije; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da provede istraživanje u državama članicama o njihovim potpuno različitim naknadama za zračni prijevoz, dužnostima, pristojbama i porezima te njihovom učinku na cijene karata i prihode zračnih prijevoznika, kao i istraživanje o mogućim državnim potporama koje su dobili konkurenti na svjetskoj razini i njihovog učinka na zračne prijevoznike iz Unije;

| 30. | pozdravlja nova pravila Unije o socijalnoj sigurnosti za mobilne radnike; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja nova pravila Unije o socijalnoj sigurnosti za mobilne radnike;

Buduće mjere

| 31. | zauzima stav da bi vanjska zrakoplovna politika trebala u potpunosti poštovati načelo reciprociteta, uključujući pristup tržištu, otvorenost i pošteno tržišno natjecanje s jednakim uvjetima te da bi trebala imat dva glavna cilja: da potrošači i poslovanja imaju od nje koristi te da pruža potporu zračnim prijevoznicima Unije i zračnim lukama u njihovim naporima da očuvaju svoj položaj svjetskih vođa; |
| --- | --- |

31.

zauzima stav da bi vanjska zrakoplovna politika trebala u potpunosti poštovati načelo reciprociteta, uključujući pristup tržištu, otvorenost i pošteno tržišno natjecanje s jednakim uvjetima te da bi trebala imat dva glavna cilja: da potrošači i poslovanja imaju od nje koristi te da pruža potporu zračnim prijevoznicima Unije i zračnim lukama u njihovim naporima da očuvaju svoj položaj svjetskih vođa;

| 32. | naglašava da sporazumi o zračnom prometu sa susjednim zemljama i partnerima sa sličnim stajalištima stoga moraju sadržavati regulatorni okvir za pošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

32.

naglašava da sporazumi o zračnom prometu sa susjednim zemljama i partnerima sa sličnim stajalištima stoga moraju sadržavati regulatorni okvir za pošteno tržišno natjecanje;

| 33. | poziva na neprekidno korištenje postupaka za usuglašavanje sveobuhvatnih sporazuma o zrakoplovstvu na razini Unije, koji se temelje na europskom jedinstvu i koje je odobrilo Vijeće; |
| --- | --- |

33.

poziva na neprekidno korištenje postupaka za usuglašavanje sveobuhvatnih sporazuma o zrakoplovstvu na razini Unije, koji se temelje na europskom jedinstvu i koje je odobrilo Vijeće;

| 34. | poziva Komisiju da promiče i brani interese Unije u okviru sporazuma i da iznese i dijeli standarde, vrijednosti i najbolje prakse Unije; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da promiče i brani interese Unije u okviru sporazuma i da iznese i dijeli standarde, vrijednosti i najbolje prakse Unije;

| 35. | poziva na povećanu suradnju i koordinaciju između Komisije i država članica prilikom usuglašavanja sporazuma o zračnim uslugama s ključnim partnerima kako bi se povećala prednost Unije i njezine šanse za pristup novim tržištima; |
| --- | --- |

35.

poziva na povećanu suradnju i koordinaciju između Komisije i država članica prilikom usuglašavanja sporazuma o zračnim uslugama s ključnim partnerima kako bi se povećala prednost Unije i njezine šanse za pristup novim tržištima;

| 36. | poziva Komisiju da uključi regulatorne uvjete za sigurnost, zaštitu, prava putnika, osposobljavanje osoblja i njihovu certifikaciju u sveobuhvatne sporazume; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da uključi regulatorne uvjete za sigurnost, zaštitu, prava putnika, osposobljavanje osoblja i njihovu certifikaciju u sveobuhvatne sporazume;

| 37. | poziva Komisiju da dovrši tekuće pregovore sa susjednim zemljama poput Ukrajine, Libanona, Tunisa, Azerbajdžana i Alžira; ističe da se blizina ovih zemalja i njihovih tržišta te gospodarski rast koji se dogodio u nekima od njih u zadnje vrijeme može promatrati kao priliku za razvoj regionalnih i sekundarnih zračnih luka u Uniji; zauzima stav da takve zračne luke mogu, s obzirom na visoku razinu kapaciteta regionalnih zračnih luka, igrati ulogu u smanjenju zakrčenosti glavnih europskih čvorišta, čineći ih tako konkurentnijima na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju da dovrši tekuće pregovore sa susjednim zemljama poput Ukrajine, Libanona, Tunisa, Azerbajdžana i Alžira; ističe da se blizina ovih zemalja i njihovih tržišta te gospodarski rast koji se dogodio u nekima od njih u zadnje vrijeme može promatrati kao priliku za razvoj regionalnih i sekundarnih zračnih luka u Uniji; zauzima stav da takve zračne luke mogu, s obzirom na visoku razinu kapaciteta regionalnih zračnih luka, igrati ulogu u smanjenju zakrčenosti glavnih europskih čvorišta, čineći ih tako konkurentnijima na svjetskoj razini;

| 38. | poziva Vijeće da odobri Komisiji, ovisno o slučaju, mandate za pregovore s drugim susjednim zemljama poput Turske, Armenije i Libije; |
| --- | --- |

38.

poziva Vijeće da odobri Komisiji, ovisno o slučaju, mandate za pregovore s drugim susjednim zemljama poput Turske, Armenije i Libije;

| 39. | smatra da bi Unija trebala primijeniti pristup prilagođavanja svakom pojedinom slučaju za odnose s ključnim partnerima te poziva Komisiju da što prije dovrši pregovore o sveobuhvatnim sporazumima o zračnom prometu, uključujući one s Australijom i Brazilom i poziva Vijeće da Komisiji odobri mandat kako bi usuglasila takve sporazume s brzo rastućim gospodarstvima poput Kine, Indije, Udruženih zemalja Jugoistočne Azije (ASEAN) i zemalja Zaljeva; |
| --- | --- |

39.

smatra da bi Unija trebala primijeniti pristup prilagođavanja svakom pojedinom slučaju za odnose s ključnim partnerima te poziva Komisiju da što prije dovrši pregovore o sveobuhvatnim sporazumima o zračnom prometu, uključujući one s Australijom i Brazilom i poziva Vijeće da Komisiji odobri mandat kako bi usuglasila takve sporazume s brzo rastućim gospodarstvima poput Kine, Indije, Udruženih zemalja Jugoistočne Azije (ASEAN) i zemalja Zaljeva;

| 40. | zauzima stav da bi mogući budući sporazum o trgovačkom i investicijskom partnerstvu između Unije i SAD-a mogao također utjecati i na zrakoplovni sektor; stoga smatra da bi Komisija trebala pružiti dovoljno informacija kako bi Parlament mogao pomno pratiti predstojeće pregovore; |
| --- | --- |

40.

zauzima stav da bi mogući budući sporazum o trgovačkom i investicijskom partnerstvu između Unije i SAD-a mogao također utjecati i na zrakoplovni sektor; stoga smatra da bi Komisija trebala pružiti dovoljno informacija kako bi Parlament mogao pomno pratiti predstojeće pregovore;

| 41. | ističe potrebu da se u potpunosti ostvare ciljevi utvrđeni u sporazumima o zračnom prometu s ključnim partnerima, posebno s SAD-om i Kanadom, uključujući i uklanjanje ograničenja za strano vlasništvo i kontrolu nad zračnim prijevoznicima; poziva na akciju kako bi se svladala stalna neravnoteža između mogućnosti zračnih prijevoznika iz Unije da obave kabotažu na tržištu u SAD-u i mogućnosti zračnih prijevoznika iz SAD-a da učine to isto u Europi; ističe da međunarodna međusobna ulaganja pomažu poboljšati gospodarsku vitalnost zrakoplovnog sektora te poziva Komisiju da potiče međunarodno pravno okružje koje pogoduje širenju i pruža potporu takvom ulaganju te koje služi promicanju aktivne politike koja je usmjerena na uspostavljanje standarda i najboljih praksi za međunarodno ulaganje; |
| --- | --- |

41.

ističe potrebu da se u potpunosti ostvare ciljevi utvrđeni u sporazumima o zračnom prometu s ključnim partnerima, posebno s SAD-om i Kanadom, uključujući i uklanjanje ograničenja za strano vlasništvo i kontrolu nad zračnim prijevoznicima; poziva na akciju kako bi se svladala stalna neravnoteža između mogućnosti zračnih prijevoznika iz Unije da obave kabotažu na tržištu u SAD-u i mogućnosti zračnih prijevoznika iz SAD-a da učine to isto u Europi; ističe da međunarodna međusobna ulaganja pomažu poboljšati gospodarsku vitalnost zrakoplovnog sektora te poziva Komisiju da potiče međunarodno pravno okružje koje pogoduje širenju i pruža potporu takvom ulaganju te koje služi promicanju aktivne politike koja je usmjerena na uspostavljanje standarda i najboljih praksi za međunarodno ulaganje;

| 42. | zauzima stav da bilateralni sporazumi mogu značajno pridonijeti razvoju vanjske zrakoplovne politike, no u isto vrijeme naglašava važnost zajedničkog pristupa Unije; |
| --- | --- |

42.

zauzima stav da bilateralni sporazumi mogu značajno pridonijeti razvoju vanjske zrakoplovne politike, no u isto vrijeme naglašava važnost zajedničkog pristupa Unije;

| 43. | naglašava važnost pravednog i otvorenog tržišnog natjecanja u svim aktivnostima povezanima sa zračnim uslugama; poziva na uključivanje klauzule o standardu „poštenog tržišnog natjecanja” u bilateralne sporazume o zračnim uslugama; |
| --- | --- |

43.

naglašava važnost pravednog i otvorenog tržišnog natjecanja u svim aktivnostima povezanima sa zračnim uslugama; poziva na uključivanje klauzule o standardu „poštenog tržišnog natjecanja” u bilateralne sporazume o zračnim uslugama;

| 44. | poziva Komisiju da definira i države članice da primjene minimalni niz standardnih pravnih zahtjeva Unije, posebno s obzirom na regulatornu suradnju, standarde rada i ekološke standarde te prava putnika, kako bi ih se uključilo u bilateralne sporazume s jasnim ciljem stvaranja prilika i uklanjanja prepreka za zračne prijevoznike iz Unije; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da definira i države članice da primjene minimalni niz standardnih pravnih zahtjeva Unije, posebno s obzirom na regulatornu suradnju, standarde rada i ekološke standarde te prava putnika, kako bi ih se uključilo u bilateralne sporazume s jasnim ciljem stvaranja prilika i uklanjanja prepreka za zračne prijevoznike iz Unije;

| 45. | poziva Komisiju da predloži hitnu reviziju ili zamjenu Uredbe (EZ) br. 868/2004 o zaštiti od prakse subvencioniranja i nepoštenog određivanja cijena koja uzrokuje štetu zračnim prijevoznicima Zajednice (6); |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da predloži hitnu reviziju ili zamjenu Uredbe (EZ) br. 868/2004 o zaštiti od prakse subvencioniranja i nepoštenog određivanja cijena koja uzrokuje štetu zračnim prijevoznicima Zajednice (6);

| 46. | podupire prijedloge Komisije za zaštitu slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja u odnosima i sporazumima s trećim zemljama i za razvoj novih učinkovitijih instrumenata zaštite trgovine koji su primjereniji za bavljenje s nepravednim praksama poput diskriminacije, nedosljedne primjene regulatornog okvira te nedostatka transparentnosti u poduzećima u financijskom izvještavanju, što može voditi do narušavanja tržišta; |
| --- | --- |

46.

podupire prijedloge Komisije za zaštitu slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja u odnosima i sporazumima s trećim zemljama i za razvoj novih učinkovitijih instrumenata zaštite trgovine koji su primjereniji za bavljenje s nepravednim praksama poput diskriminacije, nedosljedne primjene regulatornog okvira te nedostatka transparentnosti u poduzećima u financijskom izvještavanju, što može voditi do narušavanja tržišta;

| 47. | poziva Komisiju da se uključi u dijalog sa zemljama Zaljeva s ciljem poboljšavanja transparentnosti i zaštite poštenog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da se uključi u dijalog sa zemljama Zaljeva s ciljem poboljšavanja transparentnosti i zaštite poštenog tržišnog natjecanja;

| 48. | primjećuje da Ruska Federacija odbija poštovati sporazum o postupnom ukidanju naknada za prelijetanje Sibira postignut u okviru pristupanja Ruske Federacije WTO-u u 2011.; smatra da bi Unija, budući da su zračni prijevoznici iz Unije ovom nezakonitom naplatom prijelaza stavljeni pod dugoročne diskriminatorne uvjete, trebala moći poduzeti recipročne mjere u obliku uskraćivanja ili ograničavanja prijelaza preko svojeg teritorija ili općenitije poduzimanjem bilo kakvih mjera koje su povezane s korištenjem zračnog prostora Unije od strane Ruske Federacije, kako bi potaknula Rusku Federaciju da ukloni gore spomenute namete koji su nezakoniti jer krše međunarodne sporazume (Čikaška konvencija); stoga poziva Komisiju i Vijeće da istraže moguće mjere kako bi osigurale reciprocitet u odnosu na korištenje zračnog prostora između Ruske Federacije i Unije; |
| --- | --- |

48.

primjećuje da Ruska Federacija odbija poštovati sporazum o postupnom ukidanju naknada za prelijetanje Sibira postignut u okviru pristupanja Ruske Federacije WTO-u u 2011.; smatra da bi Unija, budući da su zračni prijevoznici iz Unije ovom nezakonitom naplatom prijelaza stavljeni pod dugoročne diskriminatorne uvjete, trebala moći poduzeti recipročne mjere u obliku uskraćivanja ili ograničavanja prijelaza preko svojeg teritorija ili općenitije poduzimanjem bilo kakvih mjera koje su povezane s korištenjem zračnog prostora Unije od strane Ruske Federacije, kako bi potaknula Rusku Federaciju da ukloni gore spomenute namete koji su nezakoniti jer krše međunarodne sporazume (Čikaška konvencija); stoga poziva Komisiju i Vijeće da istraže moguće mjere kako bi osigurale reciprocitet u odnosu na korištenje zračnog prostora između Ruske Federacije i Unije;

| 49. | naglašava da ambiciozna politika Unije o zaštiti prava putnika u zračnom prometu može dati zračnim prijevoznicima iz Unije prednost u pogledu kvalitete u svjetskom tržišnom natjecanju; poziva Komisiju da učini daljnje korake kako bi promicala visoke standarde Unije na području prava putnika u zračnom prometu i kako bi nadzirala njihovo prenošenje i provedbu; |
| --- | --- |

49.

naglašava da ambiciozna politika Unije o zaštiti prava putnika u zračnom prometu može dati zračnim prijevoznicima iz Unije prednost u pogledu kvalitete u svjetskom tržišnom natjecanju; poziva Komisiju da učini daljnje korake kako bi promicala visoke standarde Unije na području prava putnika u zračnom prometu i kako bi nadzirala njihovo prenošenje i provedbu;

| 50. | poziva Komisiju da što prije razradi novi regulatorni okvir za provedbu SES-a koji se temelji na pristupu primjene od vrha prema dnu, uključujući bolje mehanizme suradnje između europskih pružatelja usluga zračne navigacije te da osigura nužne uvjete kako bi započelo uvođenje SESAR-a; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da što prije razradi novi regulatorni okvir za provedbu SES-a koji se temelji na pristupu primjene od vrha prema dnu, uključujući bolje mehanizme suradnje između europskih pružatelja usluga zračne navigacije te da osigura nužne uvjete kako bi započelo uvođenje SESAR-a;

| 51. | poziva Vijeće da napokon zauzme stav o zakonodavnoj rezoluciji Parlamenta od 5. svibnja 2010. o prijedlogu za direktivu o naknadama (7) za sigurnost zračnog prometa koju, unatoč tome što je usvojena u Parlamentu nadmoćnom većinom od 96 %, Vijeće i dalje blokira; |
| --- | --- |

51.

poziva Vijeće da napokon zauzme stav o zakonodavnoj rezoluciji Parlamenta od 5. svibnja 2010. o prijedlogu za direktivu o naknadama (7) za sigurnost zračnog prometa koju, unatoč tome što je usvojena u Parlamentu nadmoćnom većinom od 96 %, Vijeće i dalje blokira;

| 52. | smatra da Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo (ICAO) ima važnu ulogu u razvoju regulatornih okvira za svjetski zrakoplovni sektor, na primjer u liberalizaciji vlasništva i kontrole nad zračnim prijevoznicima i u osiguravanju svjetske interoperabilnosti u upravljanju zračnim prometom; potiče ICAO da nastavi razvijati mjere temeljene na tržišnim odnosima na svjetskoj razini kako bi se smanjila količina buke u zračnim lukama i kako bi se ograničile sve bitne emisije stakleničkih plinova; smatra da je ključno da se što prije postigne sporazum o pristupu na svjetskoj razini unutar ICAO-a; |
| --- | --- |

52.

smatra da Međunarodna organizacija za civilno zrakoplovstvo (ICAO) ima važnu ulogu u razvoju regulatornih okvira za svjetski zrakoplovni sektor, na primjer u liberalizaciji vlasništva i kontrole nad zračnim prijevoznicima i u osiguravanju svjetske interoperabilnosti u upravljanju zračnim prometom; potiče ICAO da nastavi razvijati mjere temeljene na tržišnim odnosima na svjetskoj razini kako bi se smanjila količina buke u zračnim lukama i kako bi se ograničile sve bitne emisije stakleničkih plinova; smatra da je ključno da se što prije postigne sporazum o pristupu na svjetskoj razini unutar ICAO-a;

| 53. | poziva da se Komisiji dodijele mandati za pregovore kako bi se razjasnilo i ojačalo zastupanje Unije unutar ICAO-a; |
| --- | --- |

53.

poziva da se Komisiji dodijele mandati za pregovore kako bi se razjasnilo i ojačalo zastupanje Unije unutar ICAO-a;

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 5.

(2)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 98.

(3)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 121.

(4)  SL C 74 E, 20.3.2008., str. 506.

(5)  SL C 287 E, 24.11.2006., str. 84.

(6)  SL L 162, 30.4.2004., str. 1.

(7)  SL C 81 E, 15.3.2011., str. 164.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/7

---

P7_TA(2013)0291

Agencije država članica za kreditiranje izvoza

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prvom godišnjem izvješću Komisije Europskom parlamentu o aktivnostima izvozno-kreditnih agencija država članica (2012/2320(INI))

(2016/C 075/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o uporabi određenih smjernica na području službeno podržanih izvoznih kredita i stavljanju izvan snage Odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o uporabi određenih smjernica na području službeno podržanih izvoznih kredita i stavljanju izvan snage Odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (1)

| — | uzimajući u obzir Delegirane uredbe Komisije od 14. ožujka 2013. kojom se izmjenjuje Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi određenih smjernica na području službeno podržanih izvoznih kredita (C(2013)1378), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegirane uredbe Komisije od 14. ožujka 2013. kojom se izmjenjuje Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi određenih smjernica na području službeno podržanih izvoznih kredita (C(2013)1378),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o financiranju djelatnosti i ulaganja malih i srednjih poduzetnika u EU-u: lakši pristup potpori kao pomoć internacionalizaciji (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o financiranju djelatnosti i ulaganja malih i srednjih poduzetnika u EU-u: lakši pristup potpori kao pomoć internacionalizaciji (2)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o novoj europskoj trgovinskoj politici u okviru Strategije Europa 2020 (3) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o novoj europskoj trgovinskoj politici u okviru Strategije Europa 2020 (3)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2011. o europskoj politici međunarodnih ulaganja (4) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2011. o europskoj politici međunarodnih ulaganja (4)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o trgovinskoj politici u kontekstu zahtjeva klimatskih promjena (5) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o trgovinskoj politici u kontekstu zahtjeva klimatskih promjena (5)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (6) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (6)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o korporativnoj društvenoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (7) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o korporativnoj društvenoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (7)

| — | uzimajući u obzir Povelju EU-a o temeljnim pravima (2010/C 83/02), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju EU-a o temeljnim pravima (2010/C 83/02),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika za vanjsku i sigurnosnu politiku od 12. prosinca 2011. (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika za vanjsku i sigurnosnu politiku od 12. prosinca 2011. (COM(2011)0886),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. listopada 2010. naslovljenu „Strategija za učinkovitu provedbu Povelje” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. listopada 2010. naslovljenu „Strategija za učinkovitu provedbu Povelje” (COM(2010)0573),

| — | uzimajući u obzir Izjavu Europskog vijeća od 26. lipnja 2012. pod naslovom „Strateški okvir EU-a i akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju” (11855/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu Europskog vijeća od 26. lipnja 2012. pod naslovom „Strateški okvir EU-a i akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju” (11855/2012),

| — | uzimajući u obzir kratko izvješće resornog odjela o mjerilima za ljudska prava za vanjsku politiku EU-a (EXPO/B/DROI/2011/15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratko izvješće resornog odjela o mjerilima za ljudska prava za vanjsku politiku EU-a (EXPO/B/DROI/2011/15),

| — | uzimajući u obzir glavna načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima od 16. lipnja 2011. (HR/PUB/11/04, 2011 Ujedinjeni narodi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavna načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima od 16. lipnja 2011. (HR/PUB/11/04, 2011 Ujedinjeni narodi),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 16. travnja 2013. o Direktivi Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuju Direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ o otkrivanju nefinancijskih i drugih podataka od strane velikih poduzeća i grupa (COM(2013)0207), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 16. travnja 2013. o Direktivi Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuju Direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ o otkrivanju nefinancijskih i drugih podataka od strane velikih poduzeća i grupa (COM(2013)0207),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0193/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0193/2013),

| A. | budući da programi država članica za izvozne kredite predstavljaju važan instrument poboljšanja mogućnosti za trgovinu i poslovanje za europske poduzetnike; |
| --- | --- |

A.

budući da programi država članica za izvozne kredite predstavljaju važan instrument poboljšanja mogućnosti za trgovinu i poslovanje za europske poduzetnike;

| B. | budući da Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi određenih smjernica na području službeno podržanih izvoznih kredita navodi zahtjeve kojih se države članice trebaju pridržavati pri godišnjem izvješćivanju u odnosu na Komisiju i, u isto vrijeme, delegira ovlasti Komisiji čime postiže najbrži mogući prijenos promjena iz uredbi OECD-a u zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi određenih smjernica na području službeno podržanih izvoznih kredita navodi zahtjeve kojih se države članice trebaju pridržavati pri godišnjem izvješćivanju u odnosu na Komisiju i, u isto vrijeme, delegira ovlasti Komisiji čime postiže najbrži mogući prijenos promjena iz uredbi OECD-a u zakonodavstvo EU-a;

| C. | budući da se, u okviru članka 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) „zajednička trgovinska politika vodi u kontekstu načela i ciljeva vanjskog djelovanja Unije”; |
| --- | --- |

C.

budući da se, u okviru članka 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) „zajednička trgovinska politika vodi u kontekstu načela i ciljeva vanjskog djelovanja Unije”;

| D. | budući da su načela koja određuju način na koji Unija uređuje svoje odnose s ostatkom svijeta i vodeća načela o međunarodnom djelovanju Unije sadržana u člancima 3. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), obvezujućem sporazumu među državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da su načela koja određuju način na koji Unija uređuje svoje odnose s ostatkom svijeta i vodeća načela o međunarodnom djelovanju Unije sadržana u člancima 3. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), obvezujućem sporazumu među državama članicama;

| E. | budući da Komunikacija Komisije i Visokog predstavnika za vanjsku i sigurnosnu politiku od prosinca 2011. potvrđuje da „europske poduzetnike treba poticati da postupaju u skladu sa sustavom dužne pažnje kako bi osigurali da njihovo djelovanje, gdje god bilo poduzeto, poštuje ljudska prava”; |
| --- | --- |

E.

budući da Komunikacija Komisije i Visokog predstavnika za vanjsku i sigurnosnu politiku od prosinca 2011. potvrđuje da „europske poduzetnike treba poticati da postupaju u skladu sa sustavom dužne pažnje kako bi osigurali da njihovo djelovanje, gdje god bilo poduzeto, poštuje ljudska prava”;

| F. | budući da „Strateški okvir EU-a i akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju” Europskog Vijeća potvrđuje da će „EU bez iznimke promicati ljudska prava u svim područjima svojeg vanjskog djelovanja”; |
| --- | --- |

F.

budući da „Strateški okvir EU-a i akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju” Europskog Vijeća potvrđuje da će „EU bez iznimke promicati ljudska prava u svim područjima svojeg vanjskog djelovanja”;

| G. | budući da je Povelja EU-a o temeljnim pravima pravno obvezujuća za institucije EU-a i za države članice, s iznimkom onih država članica koje imaju mogućnost izuzeća u primjeni prava EU-a, i budući da se u strategiji Komisije za učinkovitu provedbu Povelje izričito navodi da se Povelja primjenjuje na vanjsko djelovanje EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je Povelja EU-a o temeljnim pravima pravno obvezujuća za institucije EU-a i za države članice, s iznimkom onih država članica koje imaju mogućnost izuzeća u primjeni prava EU-a, i budući da se u strategiji Komisije za učinkovitu provedbu Povelje izričito navodi da se Povelja primjenjuje na vanjsko djelovanje EU-a;

| H. | budući da Unija i države članice pozdravljaju glavna načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima čije se 4. načelo, o odnosima između države i poduzetnika, izričito odnosi na agencije za izvozne kredite; |
| --- | --- |

H.

budući da Unija i države članice pozdravljaju glavna načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima čije se 4. načelo, o odnosima između države i poduzetnika, izričito odnosi na agencije za izvozne kredite;

| I. | budući da su izvozni krediti obično odobreni velikim projektima s poteškoćama u određivanju komercijalnog kredita zbog visokog komercijalnog, političkog, ekonomskog ili ekološkog rizika, što izvozno-kreditne agencije trebaju procijeniti i čemu trebaju odrediti vrijednost; |
| --- | --- |

I.

budući da su izvozni krediti obično odobreni velikim projektima s poteškoćama u određivanju komercijalnog kredita zbog visokog komercijalnog, političkog, ekonomskog ili ekološkog rizika, što izvozno-kreditne agencije trebaju procijeniti i čemu trebaju odrediti vrijednost;

| J. | budući da je 14. ožujka 2013. Komisija predložila Delegiranu uredbu kojom se izmjenjuje Prilog II. Uredbe (EU) br. 1233/2011; |
| --- | --- |

J.

budući da je 14. ožujka 2013. Komisija predložila Delegiranu uredbu kojom se izmjenjuje Prilog II. Uredbe (EU) br. 1233/2011;

| 1. | pozdravlja nastojanja Komisije da uspostavi okvir za godišnje izvješćivanje država članica o svojim aktivnostima u vezi s izvoznim kreditima u skladu s Uredbom (EU) br. 1233/2011, kako bi se transparentnost proširila na razinu EU-a; naglašava da je ključni cilj tog izvješćivanja nadzirati usklađenost izvozno-kreditnih agencija država članica s međunarodnim disciplinama koje se primjenjuju na izvozne kredite i s obvezama iz Ugovora o EU-u; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja nastojanja Komisije da uspostavi okvir za godišnje izvješćivanje država članica o svojim aktivnostima u vezi s izvoznim kreditima u skladu s Uredbom (EU) br. 1233/2011, kako bi se transparentnost proširila na razinu EU-a; naglašava da je ključni cilj tog izvješćivanja nadzirati usklađenost izvozno-kreditnih agencija država članica s međunarodnim disciplinama koje se primjenjuju na izvozne kredite i s obvezama iz Ugovora o EU-u;

| 2. | potvrđuje da je 14. prosinca 2012. neslužbeno zaprimio prvo godišnje izvješće Komisije o izvozno-kreditnim aktivnostima država članica u kojem se ocjenjuje 20 od 27 država članica čiji su izvozno-kreditni programi aktivni, kao i, u prilogu, izvješća tih država članica; poziva Komisiju da odobri javnu objavu tih dokumenata kako bi ispunila cilj okvirne uredbe o povećanju transparentnosti; |
| --- | --- |

2.

potvrđuje da je 14. prosinca 2012. neslužbeno zaprimio prvo godišnje izvješće Komisije o izvozno-kreditnim aktivnostima država članica u kojem se ocjenjuje 20 od 27 država članica čiji su izvozno-kreditni programi aktivni, kao i, u prilogu, izvješća tih država članica; poziva Komisiju da odobri javnu objavu tih dokumenata kako bi ispunila cilj okvirne uredbe o povećanju transparentnosti;

| 3. | pohvaljuje izvješće Komisije u kojem su jasno naznačeni opseg i važnost izvozno-kreditnih aktivnosti država članica tijekom 2011. u ukupnom iznosu iznad 250 milijardi eura, uključujući 260 transakcija sa zabilježenim visokim utjecajem na okoliš, što europskim poduzetnicima predstavlja velike prilike za trgovinu i poslovanje; |
| --- | --- |

3.

pohvaljuje izvješće Komisije u kojem su jasno naznačeni opseg i važnost izvozno-kreditnih aktivnosti država članica tijekom 2011. u ukupnom iznosu iznad 250 milijardi eura, uključujući 260 transakcija sa zabilježenim visokim utjecajem na okoliš, što europskim poduzetnicima predstavlja velike prilike za trgovinu i poslovanje;

| 4. | svjestan je da su države članice svojim godišnjim izvješćima o radu Komisiji omogućile pristup financijskim i operativnim podacima o kreditiranju izvoza prema zahtjevu iz prvog stavka Priloga I. Uredbe (EU) br. 1233/2011; |
| --- | --- |

4.

svjestan je da su države članice svojim godišnjim izvješćima o radu Komisiji omogućile pristup financijskim i operativnim podacima o kreditiranju izvoza prema zahtjevu iz prvog stavka Priloga I. Uredbe (EU) br. 1233/2011;

| 5. | ističe važnost, u kontekstu opsega izvozno-kreditnih aktivnosti država članica, uvodne izjave 4. Uredbe (EU) br. 1233/2011, koja poziva na usklađenost s općim odredbama Unije o vanjskom djelovanju, poput jačanja demokracije, poštovanja ljudskih prava i dosljednosti razvojne politike i borbe protiv klimatskih promjena; podsjeća, u tom smislu, na važnost posebnih zahtjeva o izvješćivanju navedenih u Prilogu I. Uredbe kako bi se osiguralo da Komisija i Parlament mogu napraviti procjenu te usklađenosti; |
| --- | --- |

5.

ističe važnost, u kontekstu opsega izvozno-kreditnih aktivnosti država članica, uvodne izjave 4. Uredbe (EU) br. 1233/2011, koja poziva na usklađenost s općim odredbama Unije o vanjskom djelovanju, poput jačanja demokracije, poštovanja ljudskih prava i dosljednosti razvojne politike i borbe protiv klimatskih promjena; podsjeća, u tom smislu, na važnost posebnih zahtjeva o izvješćivanju navedenih u Prilogu I. Uredbe kako bi se osiguralo da Komisija i Parlament mogu napraviti procjenu te usklađenosti;

| 6. | ističe da godišnja izvješća država članica te procjena tih izvješća koju je izradila Komisija još ne zadovoljavaju namjeru Parlamenta da bude u mogućnosti procijeniti jesu li izvozno-kreditne aktivnosti država članica u skladu s ciljevima vanjske politike Unije, kao što je navedeno u člancima 3. i 21. UEU-a, te s tretmanom ekoloških rizika pri izračunu premija izvozno-kreditnih agencija; |
| --- | --- |

6.

ističe da godišnja izvješća država članica te procjena tih izvješća koju je izradila Komisija još ne zadovoljavaju namjeru Parlamenta da bude u mogućnosti procijeniti jesu li izvozno-kreditne aktivnosti država članica u skladu s ciljevima vanjske politike Unije, kao što je navedeno u člancima 3. i 21. UEU-a, te s tretmanom ekoloških rizika pri izračunu premija izvozno-kreditnih agencija;

| 7. | prema navodu Komisije u aktualnom godišnjem izvješću, pozdravlja „jasnu opću spremnost država članica na primjenu politika na svoje izvozno-kreditne programe čiji su ciljevi u skladu s općim odredbama članaka 3. i 21.”; pohvaljuje nastojanja nekih država članica, uključujući Njemačku, Italiju, Belgiju i Nizozemsku, da osiguraju jasnije izvješćivanje u skladu s nekima od ciljeva vanjskog djelovanja Unije; |
| --- | --- |

7.

prema navodu Komisije u aktualnom godišnjem izvješću, pozdravlja „jasnu opću spremnost država članica na primjenu politika na svoje izvozno-kreditne programe čiji su ciljevi u skladu s općim odredbama članaka 3. i 21.”; pohvaljuje nastojanja nekih država članica, uključujući Njemačku, Italiju, Belgiju i Nizozemsku, da osiguraju jasnije izvješćivanje u skladu s nekima od ciljeva vanjskog djelovanja Unije;

| 8. | potvrđuje da Komisija treba biti u mogućnosti procijeniti jesu li izvozno-kreditne aktivnosti država članica u skladu s ciljevima vanjskog djelovanja Unije te stoga preporuča test usklađenosti kojim bi se trebalo ocijeniti jesu li ili ne službeno podržane izvozno-kreditne agencije usvojile učinkovite politike kojima je cilj osiguravanje usklađenosti njihovih aktivnosti s ciljevima vanjske politike Unije; |
| --- | --- |

8.

potvrđuje da Komisija treba biti u mogućnosti procijeniti jesu li izvozno-kreditne aktivnosti država članica u skladu s ciljevima vanjskog djelovanja Unije te stoga preporuča test usklađenosti kojim bi se trebalo ocijeniti jesu li ili ne službeno podržane izvozno-kreditne agencije usvojile učinkovite politike kojima je cilj osiguravanje usklađenosti njihovih aktivnosti s ciljevima vanjske politike Unije;

Mjere za usklađivanje djelovanja izvozno-kreditnih agencija s ciljevima vanjskog djelovanja Unije

| 9. | slaže se s primjedbom Komisije u godišnjem izvješću da je „teško odrediti točne mjere za određivanje usklađenosti s pravom EU-a”; iznova naglašava da su odredbe članka 21. i dalje ključne mjere prema kojima se ocjenjuju politike koje se primjenjuju na izvozno-kreditne transakcije; |
| --- | --- |

9.

slaže se s primjedbom Komisije u godišnjem izvješću da je „teško odrediti točne mjere za određivanje usklađenosti s pravom EU-a”; iznova naglašava da su odredbe članka 21. i dalje ključne mjere prema kojima se ocjenjuju politike koje se primjenjuju na izvozno-kreditne transakcije;

| 10. | naglašava da će Unija biti pouzdani i jaki globalni čimbenik jedino ako države članice i europske institucije nastave voditi usklađenu vanjsku politiku; |
| --- | --- |

10.

naglašava da će Unija biti pouzdani i jaki globalni čimbenik jedino ako države članice i europske institucije nastave voditi usklađenu vanjsku politiku;

| 11. | preporuča da radna skupina Vijeća o izvoznim kreditima i Komisija surađuju s Europskom službom za vanjsko djelovanje na razvijanju metodologije za jasnije izvješćivanje u skladu s člankom 21. te na primjeni određenih smjernica OECD-a unutar EU-a na području službeno podržanih izvoznih kredita, prije izlaska sljedećeg godišnjeg izvješća; ustraje na stajalištu da javno savjetovanje bude dio ovog postupka; |
| --- | --- |

11.

preporuča da radna skupina Vijeća o izvoznim kreditima i Komisija surađuju s Europskom službom za vanjsko djelovanje na razvijanju metodologije za jasnije izvješćivanje u skladu s člankom 21. te na primjeni određenih smjernica OECD-a unutar EU-a na području službeno podržanih izvoznih kredita, prije izlaska sljedećeg godišnjeg izvješća; ustraje na stajalištu da javno savjetovanje bude dio ovog postupka;

| 12. | smatra iznimno važnim pozvati države članice da prate i prijave postojanje, ishod i učinkovitost sustava dužne pažnje tijekom praćenja projekata koji su službeno podržani izvoznim kreditima uzimajući u obzir njihov potencijalni utjecaj na ljudska prava; |
| --- | --- |

12.

smatra iznimno važnim pozvati države članice da prate i prijave postojanje, ishod i učinkovitost sustava dužne pažnje tijekom praćenja projekata koji su službeno podržani izvoznim kreditima uzimajući u obzir njihov potencijalni utjecaj na ljudska prava;

| 13. | svjestan je činjenice da se izvozno-kreditne agencije oslanjaju na podatke koje dobivaju od partnera u projektima; uvjeren je da iako izvozno-kreditne agencije trebaju imati strukturirani pristup sustavu dužne pažnje kako bi ispunile uvjete za financiranje projekta, partneri u projektima željeli bi te postupke obavljati sami, čime bi umanjili dodatne administrativne troškove izvozno-kreditnih agencija; |
| --- | --- |

13.

svjestan je činjenice da se izvozno-kreditne agencije oslanjaju na podatke koje dobivaju od partnera u projektima; uvjeren je da iako izvozno-kreditne agencije trebaju imati strukturirani pristup sustavu dužne pažnje kako bi ispunile uvjete za financiranje projekta, partneri u projektima željeli bi te postupke obavljati sami, čime bi umanjili dodatne administrativne troškove izvozno-kreditnih agencija;

| 14. | smatra da je napredak u izvješćivanju izvozno-kreditnih agencija o usklađivanju ljudskih prava predvodnik boljem izvješćivanju o drugim ciljevima europskog vanjskog djelovanja navedenog u članku 21., poput iskorjenjivanja siromaštva i tretmana ekoloških rizika; |
| --- | --- |

14.

smatra da je napredak u izvješćivanju izvozno-kreditnih agencija o usklađivanju ljudskih prava predvodnik boljem izvješćivanju o drugim ciljevima europskog vanjskog djelovanja navedenog u članku 21., poput iskorjenjivanja siromaštva i tretmana ekoloških rizika;

Izvješćivanje o tretmanu ekoloških rizika pri izračunu premija izvozno-kreditnih agencija

| 15. | predlaže izvozno-kreditnim agencijama država članica da nastave izvješćivati o svojoj procjeni ekoloških rizika i smatra da je takvo izvješćivanje svih izvozno-kreditnih agencija zemalja članica OECD-a i onih koje to nisu nužno za osiguravanje jednakih uvjeta poslovanja za sve; |
| --- | --- |

15.

predlaže izvozno-kreditnim agencijama država članica da nastave izvješćivati o svojoj procjeni ekoloških rizika i smatra da je takvo izvješćivanje svih izvozno-kreditnih agencija zemalja članica OECD-a i onih koje to nisu nužno za osiguravanje jednakih uvjeta poslovanja za sve;

Izvješćivanje o uvjetnoj odgovornosti

| 16. | primjećuje da izvozno-kreditne agencije država članica trenutno izvješćuju o izloženosti uvjetnoj odgovornosti na različite načine; traži od Komisije da predvidi zajedničku definiciju koja odražava želju Parlamenta da bude informiran o izvanbilančnoj izloženosti; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da izvozno-kreditne agencije država članica trenutno izvješćuju o izloženosti uvjetnoj odgovornosti na različite načine; traži od Komisije da predvidi zajedničku definiciju koja odražava želju Parlamenta da bude informiran o izvanbilančnoj izloženosti;

Smjernice i ocjenjivanje Komisije

| 17. | poziva Komisiju da državama članicama da smjernice za sljedeće izvještajno razdoblje, između ostalog o tome kako izvješćivati o postojanju i učinkovitosti sustava dužne pažnje uzimajući u obzir svoje politike o ljudskim pravima te kako izvješćivati o tretmanu ekoloških rizika; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da državama članicama da smjernice za sljedeće izvještajno razdoblje, između ostalog o tome kako izvješćivati o postojanju i učinkovitosti sustava dužne pažnje uzimajući u obzir svoje politike o ljudskim pravima te kako izvješćivati o tretmanu ekoloških rizika;

| 18. | očekuje da sljedeće godišnje izvješće Komisije sadrži izjavu o tome je li bilo moguće ocijeniti usklađenost država članica s ciljevima i obvezama Unije te, ako je odgovor negativan, preporuku o tome kako u vezi s time poboljšati izvješćivanje; |
| --- | --- |

18.

očekuje da sljedeće godišnje izvješće Komisije sadrži izjavu o tome je li bilo moguće ocijeniti usklađenost država članica s ciljevima i obvezama Unije te, ako je odgovor negativan, preporuku o tome kako u vezi s time poboljšati izvješćivanje;

Izvješće Komisije o uspostavi kontakta s državama koje nisu članice OECD-a

| 19. | pozdravlja trud kojeg su 2012. uložili Komisija i SAD za uključivanje Kine, Brazila, Rusije i drugih gospodarstava u razvoju u uspostavu međunarodne radne skupine najvećih ponuditelja financiranja izvoza; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja trud kojeg su 2012. uložili Komisija i SAD za uključivanje Kine, Brazila, Rusije i drugih gospodarstava u razvoju u uspostavu međunarodne radne skupine najvećih ponuditelja financiranja izvoza;

| 20. | predlaže razmatranje važnosti sektorskog pristupa u razvoju te skupine kako bi se izgradila osnova za horizontalne odredbe u drugoj fazi, što bi osiguralo svim državama članicama OECD-a i onima koje to nisu da zajednički usvoje učinkovite i visoke standarde i sva nova međunarodna pravila o izvozno-kreditnim agencijama s ciljem osiguravanja jednakih uvjeta poslovanja; |
| --- | --- |

20.

predlaže razmatranje važnosti sektorskog pristupa u razvoju te skupine kako bi se izgradila osnova za horizontalne odredbe u drugoj fazi, što bi osiguralo svim državama članicama OECD-a i onima koje to nisu da zajednički usvoje učinkovite i visoke standarde i sva nova međunarodna pravila o izvozno-kreditnim agencijama s ciljem osiguravanja jednakih uvjeta poslovanja;

o

o o

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i tajništvu OECD-a. |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i tajništvu OECD-a.

---

(1)  SL L 326, 8.12.2011., str. 45.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0469.

(3)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 87.

(4)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 34.

(5)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 94.

(6)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 31.

(7)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 101.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/11

---

P7_TA(2013)0293

Statut Europske zaklade

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o statutu europske zaklade (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

(2016/C 075/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća (COM(2012)0035),

| — | uzimajući u obzir procjenu utjecaja Komisije priloženu njezinu prijedlogu Uredbe Vijeća o statutu europske zaklade, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu utjecaja Komisije priloženu njezinu prijedlogu Uredbe Vijeća o statutu europske zaklade,

| — | uzimajući u obzir izjavu Europskog parlamenta od 10. ožujka 2011. o uspostavljanju europskih statuta za zajednička društva, udruženja i zaklade (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europskog parlamenta od 10. ožujka 2011. o uspostavljanju europskih statuta za zajednička društva, udruženja i zaklade (1),

| — | uzimajući u obzir studiju izvedivosti uvođenja statuta europske zaklade koje su 2008. proveli Institut za komparativno građansko pravo i međunarodno pravo „Max Planck”i Sveučilište u Heidelbergu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju izvedivosti uvođenja statuta europske zaklade koje su 2008. proveli Institut za komparativno građansko pravo i međunarodno pravo „Max Planck”i Sveučilište u Heidelbergu,

| — | uzimajući u obzir presude Europskog suda u predmetima C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer protiv Finanzamt München für Körperschaften
   (2), C-318/07, Hein Persche protiv Finanzamt Lüdenscheid
   (3) i C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV protiv belgijske države (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Europskog suda u predmetima C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer protiv Finanzamt München für Körperschaften
   (2), C-318/07, Hein Persche protiv Finanzamt Lüdenscheid
   (3) i C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV protiv belgijske države (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravima građana Unije i njihovih članova obitelji da se sele i slobodno prebivaju na teritoriju država članica (europsko građanstvo) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravima građana Unije i njihovih članova obitelji da se sele i slobodno prebivaju na teritoriju država članica (europsko građanstvo) (5),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2012. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2012. (6),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 29. studenog 2012. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 29. studenog 2012. (7),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A7-0223/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A7-0223/2013),

| A. | budući da postoji više od 110 000 javno korisnih zaklada u Uniji, čija je procijenjena kombinirana imovina vrijedna otprilike 350 milijardi EUR, ukupna potrošnja otprilike 83 milijarde EUR, a zapošljavaju između 750 000 i 1 000 000 europskih građana; |
| --- | --- |

A.

budući da postoji više od 110 000 javno korisnih zaklada u Uniji, čija je procijenjena kombinirana imovina vrijedna otprilike 350 milijardi EUR, ukupna potrošnja otprilike 83 milijarde EUR, a zapošljavaju između 750 000 i 1 000 000 europskih građana;

| B. | budući da, ipak, dio osoblja u zakladama čine neplaćeni volonteri; |
| --- | --- |

B.

budući da, ipak, dio osoblja u zakladama čine neplaćeni volonteri;

| C. | budući da su postojanje i aktivnosti zaklada koje djeluju u Uniji za javnu korist ključni u području obrazovanja, obuke, istraživanja, socijalne i zdravstvene sigurnosti, povijesnog sjećanja i pomirenja među narodima, zaštite okoliša, mladih i sporta, kao i umjetnosti i kulture, i budući da mnogi njihovi projekti imaju utjecaj i daleko izvan nacionalnih granica; |
| --- | --- |

C.

budući da su postojanje i aktivnosti zaklada koje djeluju u Uniji za javnu korist ključni u području obrazovanja, obuke, istraživanja, socijalne i zdravstvene sigurnosti, povijesnog sjećanja i pomirenja među narodima, zaštite okoliša, mladih i sporta, kao i umjetnosti i kulture, i budući da mnogi njihovi projekti imaju utjecaj i daleko izvan nacionalnih granica;

| D. | budući da u području građanskog prava i poreznog prava diljem Unije postoji više od 50 različitih zakonodavnih dokumenata primjenjivih na zaklade, uz mnoštvo kompliciranih administrativnih postupaka koji povećavaju savjetodavne troškove, čiji je procijenjeni godišnji iznos do 100 milijuna EUR, tj. novac koji se stoga ne može upotrijebiti za opće dobro; |
| --- | --- |

D.

budući da u području građanskog prava i poreznog prava diljem Unije postoji više od 50 različitih zakonodavnih dokumenata primjenjivih na zaklade, uz mnoštvo kompliciranih administrativnih postupaka koji povećavaju savjetodavne troškove, čiji je procijenjeni godišnji iznos do 100 milijuna EUR, tj. novac koji se stoga ne može upotrijebiti za opće dobro;

| E. | budući da pravne, porezne i administrativne prepreke koje čine postupke skupljima i dugotrajnijima, kao i nedostatak odgovarajućih pravnih instrumenata, znače da zaklade odbijaju ili im je teško pokrenuti i razvijati aktivnosti u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

E.

budući da pravne, porezne i administrativne prepreke koje čine postupke skupljima i dugotrajnijima, kao i nedostatak odgovarajućih pravnih instrumenata, znače da zaklade odbijaju ili im je teško pokrenuti i razvijati aktivnosti u drugoj državi članici;

| F. | budući da je u vrijeme nerastrošnih nacionalnih proračuna, osobito za kulturne i umjetničke aktivnosti, obrazovanje i sport, ključan financijski i društveni angažman zaklada, iako one mogu samo nadopunjavati, ali ne i zamijeniti državu čiji je cilj opće dobro; |
| --- | --- |

F.

budući da je u vrijeme nerastrošnih nacionalnih proračuna, osobito za kulturne i umjetničke aktivnosti, obrazovanje i sport, ključan financijski i društveni angažman zaklada, iako one mogu samo nadopunjavati, ali ne i zamijeniti državu čiji je cilj opće dobro;

| G. | budući da se, kad je riječ o oporezivanju, ne predlaže usklađivanje poreznog prava, već primjena propisa o nediskriminaciji prema kojem su, automatski i načelno, europske zaklade i njihovi pokrovitelji podložni poreznim odredbama i olakšicama jednakima onima koje se primjenjuju na nacionalne javno korisne subjekte; |
| --- | --- |

G.

budući da se, kad je riječ o oporezivanju, ne predlaže usklađivanje poreznog prava, već primjena propisa o nediskriminaciji prema kojem su, automatski i načelno, europske zaklade i njihovi pokrovitelji podložni poreznim odredbama i olakšicama jednakima onima koje se primjenjuju na nacionalne javno korisne subjekte;

| H. | budući da bi uvođenje zajedničkog statuta europske zaklade moglo zakladama znatno olakšati pakiranje i prijenos sredstava, stručnih znanja i donacija te izvršavanje aktivnosti diljem EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da bi uvođenje zajedničkog statuta europske zaklade moglo zakladama znatno olakšati pakiranje i prijenos sredstava, stručnih znanja i donacija te izvršavanje aktivnosti diljem EU-a;

| I. | budući da Europski parlament pozdravlja prijedlog Komisije kao važan korak prema tome da se zakladama olakšava rad za javnu korist diljem EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da Europski parlament pozdravlja prijedlog Komisije kao važan korak prema tome da se zakladama olakšava rad za javnu korist diljem EU-a;

| J. | budući da je predloženi statut neobavezan europski pravni oblik koji će biti dostupan zakladama i pokroviteljima koji djeluju u više od jedne države članice, ali neće zamijeniti ni uskladiti postojeće zakone o zakladama; |
| --- | --- |

J.

budući da je predloženi statut neobavezan europski pravni oblik koji će biti dostupan zakladama i pokroviteljima koji djeluju u više od jedne države članice, ali neće zamijeniti ni uskladiti postojeće zakone o zakladama;

| K. | budući da je u vrijeme gospodarskih teškoća sve važnije da zaklade raspolažu pravim načinima kako raditi za javnu korist na europskoj razini i prikupljati sredstva, pritom uz manje troškova i pravnih nesigurnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da je u vrijeme gospodarskih teškoća sve važnije da zaklade raspolažu pravim načinima kako raditi za javnu korist na europskoj razini i prikupljati sredstva, pritom uz manje troškova i pravnih nesigurnosti;

| L. | budući da je ključno da europske zaklade djeluju održivo i dugotrajno i da su uistinu aktivne u barem dvije države članice, u suprotnome njihov poseban status ne bi bio opravdan; |
| --- | --- |

L.

budući da je ključno da europske zaklade djeluju održivo i dugotrajno i da su uistinu aktivne u barem dvije države članice, u suprotnome njihov poseban status ne bi bio opravdan;

| M. | budući da bi dio terminologije i definicija u prijedlogu Komisije trebalo pojasniti; |
| --- | --- |

M.

budući da bi dio terminologije i definicija u prijedlogu Komisije trebalo pojasniti;

| N. | budući da se neki dodaci i prilagodbe prijedloga Komisije čine potrebnima kako bi se povećala pouzdanost i vjerodostojnost europskih zaklada, npr. kad je riječ o sukladnosti s pravnim i etičkim pravilima, isključivosti rada za javnu korist, prekograničnoj komponenti, minimalnoj imovini i potrebi za njezinim održavanjem tijekom postojanja europske zaklade, pravilu o pravovremenoj isplati, minimalnom trajanju i plaćanju naknade članovima upravnog odbora ili tijelâ europske zaklade; |
| --- | --- |

N.

budući da se neki dodaci i prilagodbe prijedloga Komisije čine potrebnima kako bi se povećala pouzdanost i vjerodostojnost europskih zaklada, npr. kad je riječ o sukladnosti s pravnim i etičkim pravilima, isključivosti rada za javnu korist, prekograničnoj komponenti, minimalnoj imovini i potrebi za njezinim održavanjem tijekom postojanja europske zaklade, pravilu o pravovremenoj isplati, minimalnom trajanju i plaćanju naknade članovima upravnog odbora ili tijelâ europske zaklade;

| O. | budući da su zaštita vjerovnika i zaposlenika ključni i moraju se održavati tijekom postojanja europske zaklade; |
| --- | --- |

O.

budući da su zaštita vjerovnika i zaposlenika ključni i moraju se održavati tijekom postojanja europske zaklade;

| P. | budući da, kad je riječ o predstavljanju zaposlenika, upućivanje na Direktivu 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o uspostavljanju europskog radničkog vijeća ili postupak u poduzećima koja posluju na razini Zajednice i udruženjima poduzeća koja posluju na razini Zajednice radi obavještavanja i savjetovanja radnika (Preinaka) (8) treba ojačati kako bi se razjasnilo da se primjenjuju postupovna pravila u okviru te Direktive; budući da bi, nadalje, trebale postojati veće sankcije zbog prekršaja, na primjer time da uvjet za prijavljivanje europske zaklade postane ispunjenje zahtjeva u okviru Direktive 2009/38/EZ, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1435/2003 od 22. srpnja 2003. o statutu europske zadruge (SCE) (9); budući da su, osim ovoga, potrebne odredbe u vezi s uključivanjem zaposlenika u tijela europske zaklade, u skladu s Direktivom Vijeća 2001/86/EZ od 8. listopada 2001. o dopuni statuta europskog trgovačkog društva u pogledu uključenosti radnika (10), tako da se oblik europske zaklade ne može zloupotrijebiti s ciljem lišavanja radnika prava na uključivanje ili uskraćivanja takvih prava; |
| --- | --- |

P.

budući da, kad je riječ o predstavljanju zaposlenika, upućivanje na Direktivu 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o uspostavljanju europskog radničkog vijeća ili postupak u poduzećima koja posluju na razini Zajednice i udruženjima poduzeća koja posluju na razini Zajednice radi obavještavanja i savjetovanja radnika (Preinaka) (8) treba ojačati kako bi se razjasnilo da se primjenjuju postupovna pravila u okviru te Direktive; budući da bi, nadalje, trebale postojati veće sankcije zbog prekršaja, na primjer time da uvjet za prijavljivanje europske zaklade postane ispunjenje zahtjeva u okviru Direktive 2009/38/EZ, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1435/2003 od 22. srpnja 2003. o statutu europske zadruge (SCE) (9); budući da su, osim ovoga, potrebne odredbe u vezi s uključivanjem zaposlenika u tijela europske zaklade, u skladu s Direktivom Vijeća 2001/86/EZ od 8. listopada 2001. o dopuni statuta europskog trgovačkog društva u pogledu uključenosti radnika (10), tako da se oblik europske zaklade ne može zloupotrijebiti s ciljem lišavanja radnika prava na uključivanje ili uskraćivanja takvih prava;

| Q. | budući da bi odredba o predstavljanju volontera u europskim zakladama bila dobrodošla, s obzirom da je u tom sektoru aktivno 2,5 milijuna volontera; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi odredba o predstavljanju volontera u europskim zakladama bila dobrodošla, s obzirom da je u tom sektoru aktivno 2,5 milijuna volontera;

| R. | budući da sve veće predstavljanje i vrijedan doprinos volontera u radu zaklada doprinosi ciljevima općeg dobra kojima su vođene; budući da su mladi sve češće primorani volontirati kako bi stekli prvo radno iskustvo, možda bi zakladama bilo korisno razmotriti oblike i načine kako im omogućiti pristup informacijama potrebnima za učinkovitiji rad, npr. putem europskog radničkog vijeća; |
| --- | --- |

R.

budući da sve veće predstavljanje i vrijedan doprinos volontera u radu zaklada doprinosi ciljevima općeg dobra kojima su vođene; budući da su mladi sve češće primorani volontirati kako bi stekli prvo radno iskustvo, možda bi zakladama bilo korisno razmotriti oblike i načine kako im omogućiti pristup informacijama potrebnima za učinkovitiji rad, npr. putem europskog radničkog vijeća;

| S. | budući da je potrebno razjasniti da registrirano sjedište i središnja uprava europske zaklade moraju biti u istoj državi članici kako bi se spriječilo razdvajanje registriranog sjedišta i glavne uprave ili glavnog mjesta obavljanja djelatnosti, kao i radi olakšavanja nadzora, budući da će europsku zakladu nadzirati nadzorno tijelo države članice u kojoj ima registriran ured; |
| --- | --- |

S.

budući da je potrebno razjasniti da registrirano sjedište i središnja uprava europske zaklade moraju biti u istoj državi članici kako bi se spriječilo razdvajanje registriranog sjedišta i glavne uprave ili glavnog mjesta obavljanja djelatnosti, kao i radi olakšavanja nadzora, budući da će europsku zakladu nadzirati nadzorno tijelo države članice u kojoj ima registriran ured;

| T. | budući da svrha europske zaklade ne bi trebalo biti financiranje europskih političkih stranaka; |
| --- | --- |

T.

budući da svrha europske zaklade ne bi trebalo biti financiranje europskih političkih stranaka;

| U. | budući da, kad je riječ o oporezivanju, početna točka mora biti primjena načela nediskriminacije kako ga oblikuje Europski sud; budući da je iz sektora potvrđeno da bi predloženi pristup odobravanja automatske primjene načela jednakog oporezivanja povećao atraktivnost statuta europske zaklade jer bi se tako znatno smanjio fiskalni i administrativni teret, a statut bi postao više od običnog instrumenta građanskog prava; budući da se, ipak, čini da Vijeće ovaj pristup smatra prijepornim, a države članice nevoljko dopuštaju miješanje s vlastitim poreznim zakonima; budući da se stoga čini prikladnim ne odbacivati moguće alternativne ishode; |
| --- | --- |

U.

budući da, kad je riječ o oporezivanju, početna točka mora biti primjena načela nediskriminacije kako ga oblikuje Europski sud; budući da je iz sektora potvrđeno da bi predloženi pristup odobravanja automatske primjene načela jednakog oporezivanja povećao atraktivnost statuta europske zaklade jer bi se tako znatno smanjio fiskalni i administrativni teret, a statut bi postao više od običnog instrumenta građanskog prava; budući da se, ipak, čini da Vijeće ovaj pristup smatra prijepornim, a države članice nevoljko dopuštaju miješanje s vlastitim poreznim zakonima; budući da se stoga čini prikladnim ne odbacivati moguće alternativne ishode;

| V. | budući da je važno da pregovori o ovom važnom zakonodavnom dokumentu teku brzo kako bi sektor zaklada imao na raspolaganju ovaj novi instrument koji mu je očito prijeko potreban; |
| --- | --- |

V.

budući da je važno da pregovori o ovom važnom zakonodavnom dokumentu teku brzo kako bi sektor zaklada imao na raspolaganju ovaj novi instrument koji mu je očito prijeko potreban;

| 1. | Potiče države članice da iskoriste trenutni zalet i rade na brzom, ali cjelovitom uvođenju statuta, osiguravajući pritom transparentnost kako bi se uklonile prepreke međugraničnom radu zaklada te osnovale nove zaklade koje odgovaraju potrebama ljudi koji žive u EU-u, rade za javno dobro ili u interesu društva; naglašava da bi uvođenje statuta doprinijelo provođenju istinskog građanstva EU-a i popločilo put statutu europske organizacije; |
| --- | --- |

1.

Potiče države članice da iskoriste trenutni zalet i rade na brzom, ali cjelovitom uvođenju statuta, osiguravajući pritom transparentnost kako bi se uklonile prepreke međugraničnom radu zaklada te osnovale nove zaklade koje odgovaraju potrebama ljudi koji žive u EU-u, rade za javno dobro ili u interesu društva; naglašava da bi uvođenje statuta doprinijelo provođenju istinskog građanstva EU-a i popločilo put statutu europske organizacije;

| 2. | Naglašava da bi europska zaklada trebala doprinijeti razvoju istinske europske kulture i identiteta; |
| --- | --- |

2.

Naglašava da bi europska zaklada trebala doprinijeti razvoju istinske europske kulture i identiteta;

| 3. | Ističe da bi prijedlog, premda bi pravni oblik europske zaklade bio nov, trebalo primijeniti putem struktura koje već postoje u državama članicama; |
| --- | --- |

3.

Ističe da bi prijedlog, premda bi pravni oblik europske zaklade bio nov, trebalo primijeniti putem struktura koje već postoje u državama članicama;

| 4. | Pozdravlja činjenicu da se statutom određuju minimalni standardi kad je riječ o transparentnosti, odgovornosti, nadzoru i upotrebi sredstava, koji bi potom služili i građanima i pokroviteljima kao oznaka kvalitete i time pridonijeli jačanju povjerenja u europske zaklade te ubrzali razvoj njihovih aktivnosti u EU-u za dobrobit svih građana; |
| --- | --- |

4.

Pozdravlja činjenicu da se statutom određuju minimalni standardi kad je riječ o transparentnosti, odgovornosti, nadzoru i upotrebi sredstava, koji bi potom služili i građanima i pokroviteljima kao oznaka kvalitete i time pridonijeli jačanju povjerenja u europske zaklade te ubrzali razvoj njihovih aktivnosti u EU-u za dobrobit svih građana;

| 5. | Naglašava potencijal koji sadrže zaklade time što pružaju radna mjesta mladima, među kojima nezaposlenost doseže zabrinjavajuće razmjere; |
| --- | --- |

5.

Naglašava potencijal koji sadrže zaklade time što pružaju radna mjesta mladima, među kojima nezaposlenost doseže zabrinjavajuće razmjere;

| 6. | Poziva na uredbu kojom bi se odredilo da je država članica koja ima financijsku nadležnost nad zakladom odgovorna za osiguravanje da se zakladom u stvarnosti upravlja strogo u skladu s njezinim statutom; |
| --- | --- |

6.

Poziva na uredbu kojom bi se odredilo da je država članica koja ima financijsku nadležnost nad zakladom odgovorna za osiguravanje da se zakladom u stvarnosti upravlja strogo u skladu s njezinim statutom;

| 7. | Dodaje da još nije utvrđena mogućnost spajanja postojećih europskih zaklada; |
| --- | --- |

7.

Dodaje da još nije utvrđena mogućnost spajanja postojećih europskih zaklada;

| 8. | Dodaje da, kako bi se osnažilo povjerenje u europske zaklade, temeljni kriteriji moraju biti održivost, ozbiljnost i postojanost zaklada, kao i učinkovitost njihova nadzora, a s tim na umu, traži od Vijeća da uzme u obzir sljedeće preporuke i promjene:






  i. | tijekom postojanja zaklade minimalni iznos vrijednosti njezine imovine trebao bi iznositi 25 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

8.

Dodaje da, kako bi se osnažilo povjerenje u europske zaklade, temeljni kriteriji moraju biti održivost, ozbiljnost i postojanost zaklada, kao i učinkovitost njihova nadzora, a s tim na umu, traži od Vijeća da uzme u obzir sljedeće preporuke i promjene:

i.

tijekom postojanja zaklade minimalni iznos vrijednosti njezine imovine trebao bi iznositi 25 000 EUR;

| ii. | postojanje europske zaklade u bilo kojoj državi članici trebalo bi biti neograničeno ili, kada je to jasno naznačeno njezinim statutom, ograničeno razdobljem od najmanje četiri godine; stavljanje vremenskog ograničenja kraćeg od dvije godine trebalo bi biti dopušteno samo kada za to postoji dovoljno opravdanje i kada bi svrha zaklade time bila u potpunosti osigurana; |
| --- | --- |

ii.

postojanje europske zaklade u bilo kojoj državi članici trebalo bi biti neograničeno ili, kada je to jasno naznačeno njezinim statutom, ograničeno razdobljem od najmanje četiri godine; stavljanje vremenskog ograničenja kraćeg od dvije godine trebalo bi biti dopušteno samo kada za to postoji dovoljno opravdanje i kada bi svrha zaklade time bila u potpunosti osigurana;

| iii. | izmjene statuta zaklade, ako je postojeći statut postao neprikladan za funkcioniranje europske zaklade, trebale bi biti dopuštene ako ih je donio upravni odbor; ako europska zaklada sadrži druga tijela u skladu s člankom 31., ta tijela moraju biti uključena u odluku o izmjeni statuta. |
| --- | --- |

iii.

izmjene statuta zaklade, ako je postojeći statut postao neprikladan za funkcioniranje europske zaklade, trebale bi biti dopuštene ako ih je donio upravni odbor; ako europska zaklada sadrži druga tijela u skladu s člankom 31., ta tijela moraju biti uključena u odluku o izmjeni statuta.

| iv. | kako bi se izbjegao sukob interesa u zakladama u vezi s tijelima nezavisnima od osnivača, tj. postojanje poslovne, obiteljske ili bilo kakve druge veze s osnivačem, trebala bi se donijeti odredba koja je na tragu prijedloga Komisije, ali trebalo bi biti prepoznato da se zaklade mogu osnovati i u obiteljskom krugu, gdje je preduvjet visoka razina povjerenja između osnivača i članova odbora, tako da osnivač zna da će svrha zaklade biti očuvana i nakon njegove ili njezine smrti; |
| --- | --- |

iv.

kako bi se izbjegao sukob interesa u zakladama u vezi s tijelima nezavisnima od osnivača, tj. postojanje poslovne, obiteljske ili bilo kakve druge veze s osnivačem, trebala bi se donijeti odredba koja je na tragu prijedloga Komisije, ali trebalo bi biti prepoznato da se zaklade mogu osnovati i u obiteljskom krugu, gdje je preduvjet visoka razina povjerenja između osnivača i članova odbora, tako da osnivač zna da će svrha zaklade biti očuvana i nakon njegove ili njezine smrti;

| v. | prilikom određivanja praga za zaklade za koje se zahtijeva revizija financijskih izvještaja trebala bi se uzeti u obzir ukupna imovina, godišnji prihod i broj zaposlenih u dotičnoj zakladi; za zaklade ispod tog praga dovoljan je nezavisan pregled financijskih izvještaja; |
| --- | --- |

v.

prilikom određivanja praga za zaklade za koje se zahtijeva revizija financijskih izvještaja trebala bi se uzeti u obzir ukupna imovina, godišnji prihod i broj zaposlenih u dotičnoj zakladi; za zaklade ispod tog praga dovoljan je nezavisan pregled financijskih izvještaja;

| vi. | statutom bi se trebale omogućiti informacije o volonterima; statutom bi se također trebalo poticati volontiranje kao temeljno načelo; |
| --- | --- |

vi.

statutom bi se trebale omogućiti informacije o volonterima; statutom bi se također trebalo poticati volontiranje kao temeljno načelo;

| vii. | trebala bi se dodati odredba prema kojoj bi svaka naknada koja se isplaćuje članovima upravnog odbora ili drugih tijela europske zaklade trebala biti razumna i razmjerna; trebali bi se uspostaviti određeni kriteriji razumnosti i razmjernosti naknade; |
| --- | --- |

vii.

trebala bi se dodati odredba prema kojoj bi svaka naknada koja se isplaćuje članovima upravnog odbora ili drugih tijela europske zaklade trebala biti razumna i razmjerna; trebali bi se uspostaviti određeni kriteriji razumnosti i razmjernosti naknade;

| viii. | kad je riječ o predstavljanju zaposlenika, postupak pregovaranja koji se, prema člancima 38. i 39. prijedloga, odnosi samo na informacije i savjetovanje zaposlenika unutar EU-a, trebao bi se proširiti tako da obuhvaća sudjelovanje zaposlenika u tijelima europske zaklade; usporedno s trenutnim upućivanjem u člancima 38. i 39. prijedloga na postupke uspostavljanja europskog radničkog vijeća, radi uključivanja zaposlenika u tijela europske zaklade trebalo bi se dodati i upućivanje na postupke u okviru Direktive Vijeća 2001/86/EZ; |
| --- | --- |

viii.

kad je riječ o predstavljanju zaposlenika, postupak pregovaranja koji se, prema člancima 38. i 39. prijedloga, odnosi samo na informacije i savjetovanje zaposlenika unutar EU-a, trebao bi se proširiti tako da obuhvaća sudjelovanje zaposlenika u tijelima europske zaklade; usporedno s trenutnim upućivanjem u člancima 38. i 39. prijedloga na postupke uspostavljanja europskog radničkog vijeća, radi uključivanja zaposlenika u tijela europske zaklade trebalo bi se dodati i upućivanje na postupke u okviru Direktive Vijeća 2001/86/EZ;

| ix. | trebala bi se zadržati odredba o predstavljanju zaposlenika u članku 38. prijedloga; trebalo bi razjasniti pojam volontera i volonterskih aktivnosti; |
| --- | --- |

ix.

trebala bi se zadržati odredba o predstavljanju zaposlenika u članku 38. prijedloga; trebalo bi razjasniti pojam volontera i volonterskih aktivnosti;

| x. | radi učinkovitog nadzora registrirani ured i upravno sjedište europske zaklade trebali bi se nalaziti u državi članici gdje je osnovana; |
| --- | --- |

x.

radi učinkovitog nadzora registrirani ured i upravno sjedište europske zaklade trebali bi se nalaziti u državi članici gdje je osnovana;

| xi. | prijedlog bi trebao biti ograničen, kako je predloženo od strane sektora, na instrument građanskog prava, pritom osnažujući, u skladu s prijedlogom Parlamenta, nekoliko ključnih elemenata ideje javne koristi u državama članicama, kako bi se olakšalo priznavanje jednakosti među državama članicama; |
| --- | --- |

xi.

prijedlog bi trebao biti ograničen, kako je predloženo od strane sektora, na instrument građanskog prava, pritom osnažujući, u skladu s prijedlogom Parlamenta, nekoliko ključnih elemenata ideje javne koristi u državama članicama, kako bi se olakšalo priznavanje jednakosti među državama članicama;

| xii. | Prijedlog Uredbe Vijeća treba promijeniti na sljedeći način: |
| --- | --- |

xii.

Prijedlog Uredbe Vijeća treba promijeniti na sljedeći način:

Izmjena 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15 a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Članovi upravnog odbora trebali bi osigurati sukladnost s obvezama iznesenima u ovoj uredbi i statutu te sa svim pravnim i etičkim pravilima ponašanja koji se odnose na europsku zakladu. U tu svrhu trebali bi osmisliti organizacijske strukture i unutarnje mjere sprečavanja i prepoznavanja slučajeva kršenja pravila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Članovi upravnog odbora trebali bi osigurati sukladnost s obvezama iznesenima u ovoj uredbi i statutu te sa svim pravnim i etičkim pravilima ponašanja koji se odnose na europsku zakladu. U tu svrhu trebali bi osmisliti organizacijske strukture i unutarnje mjere sprečavanja i prepoznavanja slučajeva kršenja pravila.

Izmjena 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se omogućilo europskoj zakladi da u potpunosti iskoristi prednosti jedinstvenog tržišta, trebalo bi biti moguće premjestiti registrirani
  ured
  iz jedne države članice u drugu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se omogućilo europskoj zakladi da u potpunosti iskoristi prednosti jedinstvenog tržišta, trebalo bi biti moguće premjestiti registrirani
  ured
  iz jedne države članice u drugu.

| (18) | Kako bi se omogućilo europskoj zakladi da u potpunosti iskoristi prednosti jedinstvenog tržišta, trebalo bi biti moguće premjestiti
  registrirano sjedište
  iz jedne države članice u drugu. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se omogućilo europskoj zakladi da u potpunosti iskoristi prednosti jedinstvenog tržišta, trebalo bi biti moguće premjestiti
  registrirano sjedište
  iz jedne države članice u drugu.

((Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu.)

Izmjena 3

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „imovina” znači bilo koje materijalno ili nematerijalno sredstvo koje se može posjedovati ili kontrolirati radi proizvodnje vrijednosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

„imovina” znači bilo koje materijalno ili nematerijalno sredstvo koje se može posjedovati ili kontrolirati radi proizvodnje vrijednosti;

| (1) | „imovina” znači bilo koje materijalno ili nematerijalno sredstvo koje se može posjedovati ili kontrolirati radi proizvodnje
  gospodarske i/ili društvene
  vrijednosti; |
| --- | --- |

(1)

„imovina” znači bilo koje materijalno ili nematerijalno sredstvo koje se može posjedovati ili kontrolirati radi proizvodnje
  gospodarske i/ili društvene
  vrijednosti;

Izmjena 4

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „nepovezana gospodarska aktivnost” znači gospodarska aktivnost europske zaklade koja izravno ne služi svrsi javne koristi određenog javno korisnog subjekta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

„nepovezana gospodarska aktivnost” znači gospodarska aktivnost europske zaklade koja izravno ne služi svrsi javne koristi određenog javno korisnog subjekta;

| (2) | „nepovezana gospodarska aktivnost” znači gospodarska aktivnost,
  isključujući uobičajeno upravljanje imovinom kao što je ulaganje u obveznice, dionice i nekretnine,
  europske zaklade koja izravno ne služi svrsi javne koristi određenog javno korisnog subjekta; |
| --- | --- |

(2)

„nepovezana gospodarska aktivnost” znači gospodarska aktivnost,
  isključujući uobičajeno upravljanje imovinom kao što je ulaganje u obveznice, dionice i nekretnine,
  europske zaklade koja izravno ne služi svrsi javne koristi određenog javno korisnog subjekta;

Izmjena 5

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | „javno korisni subjekt” znači zaklada sa svrhom javne koristi i/ili slična javno korisna pravna osoba bez članstva osnovana u skladu sa zakonom jedne od država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

„javno korisni subjekt” znači zaklada sa svrhom javne koristi i/ili slična javno korisna pravna osoba bez članstva osnovana u skladu sa zakonom jedne od država članica;

| (5) | „javno korisni subjekt” znači zaklada
  s isključivom
  svrhom javne koristi i/ili slična javno korisna pravna osoba bez članstva osnovana u skladu sa zakonom jedne od država članica; |
| --- | --- |

(5)

„javno korisni subjekt” znači zaklada
  s isključivom
  svrhom javne koristi i/ili slična javno korisna pravna osoba bez članstva osnovana u skladu sa zakonom jedne od država članica;

Izmjena 6

Prijedlog Uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | imena glavnih direktora imenovanih u skladu s člankom 30.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

imena glavnih direktora imenovanih u skladu s člankom 30.;

Izmjena 9

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2. – uvodni tekst

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Može se osnovati samo iz sljedećih razloga, kojima će njezina imovina biti neopozivo posvećena: | Može se osnovati samo iz
  jednog ili više od
  sljedećih razloga, kojima će njezina imovina biti neopozivo posvećena: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Može se osnovati samo iz sljedećih razloga, kojima će njezina imovina biti neopozivo posvećena:

Može se osnovati samo iz
  jednog ili više od
  sljedećih razloga, kojima će njezina imovina biti neopozivo posvećena:

Izmjena 7

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2. – točka sa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (s a) | potpora žrtvama terorizma i nasilja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(s a)

potpora žrtvama terorizma i nasilja,

Izmjena 8

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 2.– podstavak 2. – točka sb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (s b) | poticanje međureligijskog dijaloga |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(s b)

poticanje međureligijskog dijaloga

Izmjena 10

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 2 a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Europska zaklada ni na koji način ne koristi bilo kome putem nerazmjernih naknada ili troškova koji nisu u skladu sa svrhom javne koristi. Europska zaklada ne ispunjava svoju svrhu javne koristi ako služi samo određenom broju pojedinaca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Europska zaklada ni na koji način ne koristi bilo kome putem nerazmjernih naknada ili troškova koji nisu u skladu sa svrhom javne koristi. Europska zaklada ne ispunjava svoju svrhu javne koristi ako služi samo određenom broju pojedinaca.

Izmjena 11

Prijedlog Uredbe

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U vrijeme registracije,
  europska zaklada mora provoditi aktivnosti ili u svom statutu imati cilj provođenja aktivnosti u barem dvije države članice. | Europska zaklada mora provoditi aktivnosti ili
  barem
  u svom statutu imati cilj provođenja aktivnosti u barem dvije države članice.
  Ako u vrijeme registracije europska zaklada u svom statutu ima cilj provođenja aktivnosti u barem dvije države članice, mora tada uvjerljivo dokazati da će u roku od dvije godine provoditi aktivnosti u barem dvije države članice. To vremensko ograničenje ne primjenjuje se ako se čini opravdanim i razmjernim, s namjerom provođenja njezine svrhe, da europska zaklada kasnije počne provoditi svoje aktivnosti. U svakom slučaju, od europske zaklade zahtijeva se da počne i nastavi provoditi aktivnosti barem u dvije države članice tijekom svojeg postojanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U vrijeme registracije,
  europska zaklada mora provoditi aktivnosti ili u svom statutu imati cilj provođenja aktivnosti u barem dvije države članice.

Europska zaklada mora provoditi aktivnosti ili
  barem
  u svom statutu imati cilj provođenja aktivnosti u barem dvije države članice.
  Ako u vrijeme registracije europska zaklada u svom statutu ima cilj provođenja aktivnosti u barem dvije države članice, mora tada uvjerljivo dokazati da će u roku od dvije godine provoditi aktivnosti u barem dvije države članice. To vremensko ograničenje ne primjenjuje se ako se čini opravdanim i razmjernim, s namjerom provođenja njezine svrhe, da europska zaklada kasnije počne provoditi svoje aktivnosti. U svakom slučaju, od europske zaklade zahtijeva se da počne i nastavi provoditi aktivnosti barem u dvije države članice tijekom svojeg postojanja.

Izmjena 12

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Europska zaklada posjeduje imovinu u iznosu od najmanje 25 000 EUR. | 2.   Europska zaklada posjeduje imovinu u iznosu od najmanje 25 000 EUR.
  Europska zaklada zadržava tu minimalnu imovinu tijekom cijelog razdoblja djelovanja, osim ako nije osnovana na određeno vremensko razdoblje u skladu s člankom 12. stavkom 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Europska zaklada posjeduje imovinu u iznosu od najmanje 25 000 EUR.

2.   Europska zaklada posjeduje imovinu u iznosu od najmanje 25 000 EUR.
  Europska zaklada zadržava tu minimalnu imovinu tijekom cijelog razdoblja djelovanja, osim ako nije osnovana na određeno vremensko razdoblje u skladu s člankom 12. stavkom 2.

Izmjena 13

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Europska zaklada u sljedećih četiri godine troši 70 % prihoda dodijeljenih u financijskoj godini, osim ako u statutima nije određen projekt koji će se provoditi sljedećih šest godina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Europska zaklada u sljedećih četiri godine troši 70 % prihoda dodijeljenih u financijskoj godini, osim ako u statutima nije određen projekt koji će se provoditi sljedećih šest godina.

Izmjena 14

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Europska zaklada osnovat će se na neodređeno vrijeme ili, ako je to izričito određeno u njezinim statutima, na određeno vremensko razdoblje ne kraće od
  dvije
  godine. | 2.   Europska zaklada osnovat će se na neodređeno vrijeme ili, ako je to izričito određeno u njezinim statutima, na određeno vremensko razdoblje ne kraće od
  četiri
  godine.
  U slučajevima kada je za ostvarivanje ciljeva europske zaklade dovoljno ograničeno vremensko razdoblje te je to razumno utemeljeno, europska se zaklada može osnovati na vremensko razdoblje ne kraće od dvije godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Europska zaklada osnovat će se na neodređeno vrijeme ili, ako je to izričito određeno u njezinim statutima, na određeno vremensko razdoblje ne kraće od
  dvije
  godine.

2.   Europska zaklada osnovat će se na neodređeno vrijeme ili, ako je to izričito određeno u njezinim statutima, na određeno vremensko razdoblje ne kraće od
  četiri
  godine.
  U slučajevima kada je za ostvarivanje ciljeva europske zaklade dovoljno ograničeno vremensko razdoblje te je to razumno utemeljeno, europska se zaklada može osnovati na vremensko razdoblje ne kraće od dvije godine.

Izmjena 15

Prijedlog Uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | podatke o postupcima sklapanja sporazuma u kojima se određuju uvjeti za sudjelovanje zaposlenika u skladu s Direktivom 2009/38/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(da)

podatke o postupcima sklapanja sporazuma u kojima se određuju uvjeti za sudjelovanje zaposlenika u skladu s Direktivom 2009/38/EZ.

Izmjena 16

Prijedlog Uredbe

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Svako nadležno tijelo prema zahtjevu za spajanje postupa s skladu s istim postupcima i načelima koje primjenjuje kod zahtjeva za spajanje čiji je rezultat nacionalni javno korisni subjekt. | 3.   Svako nadležno tijelo prema zahtjevu za spajanje postupa s skladu s istim postupcima i načelima koje primjenjuje kod zahtjeva za spajanje čiji je rezultat nacionalni javno korisni subjekt.
  Odgovorno tijelo odbija zahtjev za prekogranično spajanje obvezno i isključivo zato što dokumenti iz stavka 2. nisu u skladu s ovim Uredbom ili zato što prava vjerovnika i zaposlenika nisu dovoljno zaštićena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Svako nadležno tijelo prema zahtjevu za spajanje postupa s skladu s istim postupcima i načelima koje primjenjuje kod zahtjeva za spajanje čiji je rezultat nacionalni javno korisni subjekt.

3.   Svako nadležno tijelo prema zahtjevu za spajanje postupa s skladu s istim postupcima i načelima koje primjenjuje kod zahtjeva za spajanje čiji je rezultat nacionalni javno korisni subjekt.
  Odgovorno tijelo odbija zahtjev za prekogranično spajanje obvezno i isključivo zato što dokumenti iz stavka 2. nisu u skladu s ovim Uredbom ili zato što prava vjerovnika i zaposlenika nisu dovoljno zaštićena.

Izmjena 17

Prijedlog Uredbe

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Europska zaklada može biti osnovana preoblikovanjem javno korisnog subjekta osnovanog u državi članici, ako je to dozvoljeno u skladu sa statutima preoblikovanog subjekta. | 1.   Europska zaklada može biti osnovana preoblikovanjem javno korisnog subjekta osnovanog u državi članici, ako
  to nije izričito zabranjeno u statutima i nije u suprotnosti sa željama osnivača
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Europska zaklada može biti osnovana preoblikovanjem javno korisnog subjekta osnovanog u državi članici, ako je to dozvoljeno u skladu sa statutima preoblikovanog subjekta.

1.   Europska zaklada može biti osnovana preoblikovanjem javno korisnog subjekta osnovanog u državi članici, ako
  to nije izričito zabranjeno u statutima i nije u suprotnosti sa željama osnivača
  .

Izmjena 18

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Nadležno tijelo prema zahtjevu za preoblikovanje postupa u skladu s istim postupcima i načelima koje koristi kao da se radi o zahtjevu za promjenu statuta javno korisnog subjekta. | 3.   Nadležno tijelo prema zahtjevu za preoblikovanje postupa u skladu s istim postupcima i načelima koje koristi kao da se radi o zahtjevu za promjenu statuta javno korisnog subjekta.
  Odgovorno tijelo odbija zahtjev za preoblikovanje obvezno i isključivo zato što dokumenti iz stavka 2. nisu u skladu s ovim Uredbom ili zato što prava vjerovnika i zaposlenika nisu dovoljno zaštićena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Nadležno tijelo prema zahtjevu za preoblikovanje postupa u skladu s istim postupcima i načelima koje koristi kao da se radi o zahtjevu za promjenu statuta javno korisnog subjekta.

3.   Nadležno tijelo prema zahtjevu za preoblikovanje postupa u skladu s istim postupcima i načelima koje koristi kao da se radi o zahtjevu za promjenu statuta javno korisnog subjekta.
  Odgovorno tijelo odbija zahtjev za preoblikovanje obvezno i isključivo zato što dokumenti iz stavka 2. nisu u skladu s ovim Uredbom ili zato što prava vjerovnika i zaposlenika nisu dovoljno zaštićena.

Izmjena 19

Prijedlog Uredbe

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako postojeći statuti postanu neprimjereni za djelovanje europske zaklade, upravni odbor može odlučiti o promjeni statuta. | 1.   Ako postojeći statuti postanu neprimjereni za djelovanje europske zaklade, upravni odbor može odlučiti o promjeni statuta.
  Ako europska zaklada sadrži druga tijela u skladu s člankom 31., ta tijela moraju biti uključena u odluku o promjenama statuta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ako postojeći statuti postanu neprimjereni za djelovanje europske zaklade, upravni odbor može odlučiti o promjeni statuta.

1.   Ako postojeći statuti postanu neprimjereni za djelovanje europske zaklade, upravni odbor može odlučiti o promjeni statuta.
  Ako europska zaklada sadrži druga tijela u skladu s člankom 31., ta tijela moraju biti uključena u odluku o promjenama statuta.

Izmjena 20

Prijedlog Uredbe

Članak 23. – stavak 1. –– podstavak 2. – točka (g)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | nazivi, namjene i
  adrese
  osnivačkih organizacija, ako se radi o pravnim osobama, ili slični relevantni podaci o javnim tijelima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(g)

nazivi, namjene i
  adrese
  osnivačkih organizacija, ako se radi o pravnim osobama, ili slični relevantni podaci o javnim tijelima;

| (g) | puni nazivi i adrese osnivača ako se radi o fizičkim osobama;
  nazivi, namjene i
  sjedište
  osnivačkih organizacija, ako se radi o pravnim osobama, ili slični relevantni podaci o javnim tijelima; |
| --- | --- |

(g)

puni nazivi i adrese osnivača ako se radi o fizičkim osobama;
  nazivi, namjene i
  sjedište
  osnivačkih organizacija, ako se radi o pravnim osobama, ili slični relevantni podaci o javnim tijelima;

Izmjena 21

Prijedlog Uredbe

Članak 23. – stavak 2 a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Europska zaklada ne može se registrirati sve dok se ne dokaže njezina sukladnost s obvezama iz Poglavlja V. ove Uredbe o sudjelovanju zaposlenika u europskoj zakladi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Europska zaklada ne može se registrirati sve dok se ne dokaže njezina sukladnost s obvezama iz Poglavlja V. ove Uredbe o sudjelovanju zaposlenika u europskoj zakladi.

Izmjena 22

Prijedlog Uredbe

Članak 32. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Osnivač i drugi članovi odbora koji su u poslovnom, obiteljskom ili nekom drugom odnosu s osnivačem ili međusobno, što bi moglo stvoriti
  stvarni ili potencijalni
  sukob interesa koji utječe na njihovu prosudbu, ne predstavljaju većinu u upravnom odboru. | 1.   Osnivač i drugi članovi odbora koji su u poslovnom, obiteljskom ili nekom drugom odnosu s osnivačem ili međusobno, što bi moglo stvoriti
  bilo kakav
  sukob interesa koji utječe na njihovu prosudbu, ne predstavljaju većinu u upravnom odboru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Osnivač i drugi članovi odbora koji su u poslovnom, obiteljskom ili nekom drugom odnosu s osnivačem ili međusobno, što bi moglo stvoriti
  stvarni ili potencijalni
  sukob interesa koji utječe na njihovu prosudbu, ne predstavljaju većinu u upravnom odboru.

1.   Osnivač i drugi članovi odbora koji su u poslovnom, obiteljskom ili nekom drugom odnosu s osnivačem ili međusobno, što bi moglo stvoriti
  bilo kakav
  sukob interesa koji utječe na njihovu prosudbu, ne predstavljaju većinu u upravnom odboru.

Izmjena 23

Prijedlog Uredbe

Članak 32. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Nikakva prednost,
  neposredna ili posredna,
  ne smije se dati osnivaču, članu upravnog odbora ili nadzornog tijela, izvršnom direktoru ili revizoru te prenositi na bilo koju osobu koja je s njima u poslovnom ili bliskom obiteljskom odnosu, osim ako nije namijenjena izvršavanju njihovih dužnosti u okviru europske zaklade. | 3.   Nikakva prednost ne smije se dati osnivaču, članu upravnog odbora ili nadzornog tijela, izvršnom direktoru ili revizoru te prenositi na bilo koju osobu koja je s njima u poslovnom ili bliskom obiteljskom odnosu, osim ako nije namijenjena izvršavanju njihovih dužnosti u okviru europske zaklade. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Nikakva prednost,
  neposredna ili posredna,
  ne smije se dati osnivaču, članu upravnog odbora ili nadzornog tijela, izvršnom direktoru ili revizoru te prenositi na bilo koju osobu koja je s njima u poslovnom ili bliskom obiteljskom odnosu, osim ako nije namijenjena izvršavanju njihovih dužnosti u okviru europske zaklade.

3.   Nikakva prednost ne smije se dati osnivaču, članu upravnog odbora ili nadzornog tijela, izvršnom direktoru ili revizoru te prenositi na bilo koju osobu koja je s njima u poslovnom ili bliskom obiteljskom odnosu, osim ako nije namijenjena izvršavanju njihovih dužnosti u okviru europske zaklade.

Izmjena 24

Prijedlog Uredbe

Članak 34. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Europska zaklada šest mjeseci od kraja financijske godine sastavlja godišnje računovodstvene izvještaje i godišnje izvješće o radu te ih prosljeđuje nadležnom nacionalnom registru i nadzornom tijelu. | Ne utječe na tekst na engleskom jeziku. Jezični ispravak verzije na njemačkom jeziku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Europska zaklada šest mjeseci od kraja financijske godine sastavlja godišnje računovodstvene izvještaje i godišnje izvješće o radu te ih prosljeđuje nadležnom nacionalnom registru i nadzornom tijelu.

Ne utječe na tekst na engleskom jeziku. Jezični ispravak verzije na njemačkom jeziku.

Izmjena 25

Prijedlog Uredbe

Članak 34. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Reviziju godišnjih izvješća europske zaklade provodi jedna ili više osoba koje imaju dozvolu za provođenje obveznih revizija u skladu s nacionalnim propisima usvojenim u skladu s Direktivom 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. | 4.   Reviziju godišnjih izvješća europske zaklade provodi jedna ili više osoba koje imaju dozvolu za provođenje obveznih revizija u skladu s nacionalnim propisima usvojenim u skladu s Direktivom 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  ako europska zaklada premaši jedan od sljedećih kriterija
  : |
| | (a) | godišnji prihod od 2 milijuna EUR; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Reviziju godišnjih izvješća europske zaklade provodi jedna ili više osoba koje imaju dozvolu za provođenje obveznih revizija u skladu s nacionalnim propisima usvojenim u skladu s Direktivom 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.

4.   Reviziju godišnjih izvješća europske zaklade provodi jedna ili više osoba koje imaju dozvolu za provođenje obveznih revizija u skladu s nacionalnim propisima usvojenim u skladu s Direktivom 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  ako europska zaklada premaši jedan od sljedećih kriterija
  :

(a)

godišnji prihod od 2 milijuna EUR; ili

| (b) | imovinu u iznosu od 200 000 ili |
| --- | --- |

(b)

imovinu u iznosu od 200 000 ili

| (c) | prosječan broj od 50 zaposlenika tijekom financijske godine. |
| --- | --- |

(c)

prosječan broj od 50 zaposlenika tijekom financijske godine.

Za europsku zakladu koja ne premaši ni jedan od ovih kriterija, umjesto revizora pregled može izvršiti i nezavisni ispitivač.

Izmjena 26

Prijedlog Uredbe

Članak 34. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Objavljuju se godišnja izvješća koja je propisno odobrio upravni odbor zajedno s
  mišljenjem osoba koje su zadužene za reviziju računa te
  izvješće o radu. | 5.   Objavljuju se godišnja izvješća koja je propisno odobrio upravni odbor zajedno s izvješćem o radu.
  Mišljenje osobe koja je zadužena za reviziju računa objavljuje se u skladu s pravilima države članice u kojoj europska zaklada ima registrirane urede. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Objavljuju se godišnja izvješća koja je propisno odobrio upravni odbor zajedno s
  mišljenjem osoba koje su zadužene za reviziju računa te
  izvješće o radu.

5.   Objavljuju se godišnja izvješća koja je propisno odobrio upravni odbor zajedno s izvješćem o radu.
  Mišljenje osobe koja je zadužena za reviziju računa objavljuje se u skladu s pravilima države članice u kojoj europska zaklada ima registrirane urede.

Izmjena 27

Prijedlog Uredbe

Članak 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Europska zaklada ima
  svoj registrirani ured
  i glavnu upravu ili glavno mjesto obavljanja djelatnosti u
  Europskoj uniji. | Registrirani ured
  europske zaklade smješten je unutar
  Europske unije
  u istoj državi članici kao i njezina glavna uprava ili glavno mjesto obavljanja djelatnosti
  .
  Europska zaklada mora obavljati svoje djelatnosti u najmanje dvije države članice, uključujući i mjerodavne djelatnosti u državi članici u kojoj ima registrirani ured i glavnu upravu, no može djelovati i izvan Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Europska zaklada ima
  svoj registrirani ured
  i glavnu upravu ili glavno mjesto obavljanja djelatnosti u
  Europskoj uniji.

Registrirani ured
  europske zaklade smješten je unutar
  Europske unije
  u istoj državi članici kao i njezina glavna uprava ili glavno mjesto obavljanja djelatnosti
  .
  Europska zaklada mora obavljati svoje djelatnosti u najmanje dvije države članice, uključujući i mjerodavne djelatnosti u državi članici u kojoj ima registrirani ured i glavnu upravu, no može djelovati i izvan Europske unije.

Izmjena 28

Prijedlog Uredbe

Članak 37. – stavak 2. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | bilo kakve posljedice prijenosa na sudjelovanje zaposlenika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ea)

bilo kakve posljedice prijenosa na sudjelovanje zaposlenika.

Izmjena 29

Prijedlog Uredbe

Članak 37. – stavak 5. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadležno tijelo države članice domaćina može odbiti prijenos samo zbog toga što nisu ispunjeni uvjeti iz prethodnog podstavka. | Nadležno tijelo države članice domaćina može odbiti prijenos samo zbog toga što nisu ispunjeni uvjeti iz prethodnog podstavka;
  prijenos odbija i zato što prava vjerovnika i zaposlenika nisu dovoljno zaštićena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Nadležno tijelo države članice domaćina može odbiti prijenos samo zbog toga što nisu ispunjeni uvjeti iz prethodnog podstavka.

Nadležno tijelo države članice domaćina može odbiti prijenos samo zbog toga što nisu ispunjeni uvjeti iz prethodnog podstavka;
  prijenos odbija i zato što prava vjerovnika i zaposlenika nisu dovoljno zaštićena.

Izmjena 30

Prijedlog Uredbe

Članak 38. – stavak 2. – podstavci 1. i 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Europska zaklada
  s najviše 200 zaposlenika
  osniva europsko radničko vijeće na zahtjev
  najmanje 20 svojih zaposlenika ili predstavnika tih zaposlenika u najmanje dvije države članice
  . | Europska zaklada osniva europsko radničko vijeće na zahtjev najmanje 10 % svojih zaposlenika ili predstavnika tih zaposlenika u najmanje dvije države članice. |
| Europska zaklada s više od 200 zaposlenika osniva europsko radničko vijeće na zahtjev najmanje
  10 % svojih zaposlenika ili predstavnika tih zaposlenika u najmanje dvije države članice. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Europska zaklada
  s najviše 200 zaposlenika
  osniva europsko radničko vijeće na zahtjev
  najmanje 20 svojih zaposlenika ili predstavnika tih zaposlenika u najmanje dvije države članice
  .

Europska zaklada osniva europsko radničko vijeće na zahtjev najmanje 10 % svojih zaposlenika ili predstavnika tih zaposlenika u najmanje dvije države članice.

Europska zaklada s više od 200 zaposlenika osniva europsko radničko vijeće na zahtjev najmanje
  10 % svojih zaposlenika ili predstavnika tih zaposlenika u najmanje dvije države članice.

Izmjena 31

Prijedlog Uredbe

Članak 38. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pri osnivanju europskog radničkog vijeća primjenjuju se nacionalne mjere o dodatnim zahtjevima iz podtočaka (a) do (e) točke 1. Priloga I. Direktivi 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. | pri osnivanju europskog radničkog vijeća primjenjuju se
  članci 5. i 6. Direktive 2009/38/EZ i
  nacionalne mjere o dodatnim zahtjevima iz podtočaka (a) do (e) točke 1. Priloga I. Direktivi 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Pri osnivanju europskog radničkog vijeća primjenjuju se nacionalne mjere o dodatnim zahtjevima iz podtočaka (a) do (e) točke 1. Priloga I. Direktivi 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.

pri osnivanju europskog radničkog vijeća primjenjuju se
  članci 5. i 6. Direktive 2009/38/EZ i
  nacionalne mjere o dodatnim zahtjevima iz podtočaka (a) do (e) točke 1. Priloga I. Direktivi 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.

Izmjena 32

Prijedlog Uredbe

Članak 38. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Predstavnici ili volonteri koji su neprekinuto uključeni u službene volonterske aktivnosti u europskoj zakladi, imaju status promatrača u europskom radničkom vijeću. Broj takvih predstavnika iznosi najmanje jedan po državi članici u kojoj je prisutno najmanje deset takvih volontera. | brisan |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.
     
  Predstavnici ili volonteri koji su neprekinuto uključeni u službene volonterske aktivnosti u europskoj zakladi, imaju status promatrača u europskom radničkom vijeću. Broj takvih predstavnika iznosi najmanje jedan po državi članici u kojoj je prisutno najmanje deset takvih volontera.

brisan

Izmjena 33

Prijedlog Uredbe

Članak 44. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Nakon pune isplate vjerovnika europske zaklade sva preostala imovina europske zaklade prenosi se na drugi javno korisni subjekt sa sličnom javno korisnom namjenom ili se koristi za ostale javno korisne namjene koje su što je više moguće u skladu s onom za koju je europska zaklada osnovana. | 2.   Nakon pune isplate vjerovnika europske zaklade sva preostala imovina europske zaklade prenosi se na drugi javno korisni subjekt
  koji se nalazi u istoj državi članici u kojoj je registriran
  sa sličnom javno korisnom namjenom ili se koristi za ostale javno korisne namjene koje su što je više moguće u skladu s onom za koju je europska zaklada osnovana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Nakon pune isplate vjerovnika europske zaklade sva preostala imovina europske zaklade prenosi se na drugi javno korisni subjekt sa sličnom javno korisnom namjenom ili se koristi za ostale javno korisne namjene koje su što je više moguće u skladu s onom za koju je europska zaklada osnovana.

2.   Nakon pune isplate vjerovnika europske zaklade sva preostala imovina europske zaklade prenosi se na drugi javno korisni subjekt
  koji se nalazi u istoj državi članici u kojoj je registriran
  sa sličnom javno korisnom namjenom ili se koristi za ostale javno korisne namjene koje su što je više moguće u skladu s onom za koju je europska zaklada osnovana.

Izmjena 34

Prijedlog Uredbe

Članak 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka država članica imenuje
  nadzorno tijelo za nadzor
  europskih zaklada registriranih u toj državi članici te o tome obavještava Komisiju. | Svaka država članica imenuje
  jedno ili više tijela po svom izboru koja su odgovorna za učinkoviti nadzor
  europskih zaklada registriranih u toj državi članici te o tome obavještava Komisiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Svaka država članica imenuje
  nadzorno tijelo za nadzor
  europskih zaklada registriranih u toj državi članici te o tome obavještava Komisiju.

Svaka država članica imenuje
  jedno ili više tijela po svom izboru koja su odgovorna za učinkoviti nadzor
  europskih zaklada registriranih u toj državi članici te o tome obavještava Komisiju.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

9.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 187.

(2)  ECR 2006, str.. I- 8203.

(3)  ECR 2009, str.. I- 359.

(4)  ECR 2011, str.. I-497.

(5)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(6)  SL C 351, 15.11.2012., str. 57.

(7)  SL C 17, 19.1.2013., str. 81.

(8)  SL L 122, 16.5.2009., str.28.

(9)  SL L 207, 18.8.2003., str.1.

(10)  SL L 294, 10.11.2001., str.22.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/24

---

P7_TA(2013)0300

Plavi rast – jačanje sektora pomorstva, pomorskog prijevoza i turizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o plavom rastu: jačanje održivog rasta u morskom sektoru te sektoru pomorskog prometa i turizma u EU-u (2012/2297(INI))

(2016/C 075/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. rujna 2012. naslovljenu „Plavi rast – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. rujna 2012. naslovljenu „Plavi rast – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru” (COM(2012)0494),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 11. rujna 2012. naslovljeno „Napredak u integriranoj pomorskoj politici EU-a” (COM(2012)0491) i pripadajući radni dokument osoblja Komisije (SWD(2012)0255), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 11. rujna 2012. naslovljeno „Napredak u integriranoj pomorskoj politici EU-a” (COM(2012)0491) i pripadajući radni dokument osoblja Komisije (SWD(2012)0255),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Limasola 8. listopada 2012. o morskom i pomorskom programu za rast i zapošljavanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Limasola 8. listopada 2012. o morskom i pomorskom programu za rast i zapošljavanje,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), koja je stupila na snagu 16. studenog 1994., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), koja je stupila na snagu 16. studenog 1994.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem (COM(2013)0133),

| — | uzimajući u obzir radni dokument osoblja Komisije od 31. listopada 2012. naslovljen „Pregled politika, zakonodavstva i inicijativa EU-a u vezi s morskim otpadom” (SWD(2012)0365), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument osoblja Komisije od 31. listopada 2012. naslovljen „Pregled politika, zakonodavstva i inicijativa EU-a u vezi s morskim otpadom” (SWD(2012)0365),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 29. kolovoza 2012. naslovljenu „Znanje o moru 2020. – od kartiranja morskog dna do oceanografskog prognoziranja” (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 29. kolovoza 2012. naslovljenu „Znanje o moru 2020. – od kartiranja morskog dna do oceanografskog prognoziranja” (COM(2012)0473),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 28. ožujka 2011. pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – put prema konkurentnom prometnom sustavu unutar kojeg se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 28. ožujka 2011. pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – put prema konkurentnom prometnom sustavu unutar kojeg se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2010. pod naslovom „Europa, prva turistička destinacija svijeta – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2010. pod naslovom „Europa, prva turistička destinacija svijeta – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. siječnja 2009. naslovljenu „Komunikacija i akcijski plan za uspostavu europskog prostora za pomorski promet bez prepreka” (COM(2009)0010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. siječnja 2009. naslovljenu „Komunikacija i akcijski plan za uspostavu europskog prostora za pomorski promet bez prepreka” (COM(2009)0010),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. listopada 2007. pod naslovom „Integrirana pomorska politika za Europsku uniju” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. listopada 2007. pod naslovom „Integrirana pomorska politika za Europsku uniju” (COM(2007)0575),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 7. lipnja 2006. pod naslovom „Prema budućoj pomorskoj politici Unije: europska vizija oceana i mora” (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 7. lipnja 2006. pod naslovom „Prema budućoj pomorskoj politici Unije: europska vizija oceana i mora” (COM(2006)0275),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o „Europi, prvoj turističkoj destinaciji svijeta – novom političkom okviru za turizam u Europi” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o „Europi, prvoj turističkoj destinaciji svijeta – novom političkom okviru za turizam u Europi” (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2010. naslovljenu „Integrirana pomorska politika (IPP) – Ocjena postignutog napretka i novi izazovi” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2010. naslovljenu „Integrirana pomorska politika (IPP) – Ocjena postignutog napretka i novi izazovi” (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2010. o strateškim ciljevima i preporukama za politiku pomorskog prometa EU-a do 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2010. o strateškim ciljevima i preporukama za politiku pomorskog prometa EU-a do 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2008. o aspektima regionalnog razvoja utjecaja turizma na obalne regije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2008. o aspektima regionalnog razvoja utjecaja turizma na obalne regije (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2008. o integriranoj pomorskoj politici za Europsku uniju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2008. o integriranoj pomorskoj politici za Europsku uniju (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. srpnja 2007. o „Budućoj pomorskoj politici za Europsku uniju: europska vizija za oceane i mora” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. srpnja 2007. o „Budućoj pomorskoj politici za Europsku uniju: europska vizija za oceane i mora” (6),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o „Plavom rastu – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o „Plavom rastu – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. siječnja 2013. o „Plavom rastu – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. siječnja 2013. o „Plavom rastu – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru”,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za regionalni razvoj i Odbora za ribarstvo (A7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za regionalni razvoj i Odbora za ribarstvo (A7-0209/2013),

| A. | budući da je preko 70 % površine zemlje pokriveno oceanima i morima koji mogu igrati ključnu ulogu u rješavanju dugoročnih izazova s kojima se EU suočava, poput klimatskih promjena i globalne konkurentnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je preko 70 % površine zemlje pokriveno oceanima i morima koji mogu igrati ključnu ulogu u rješavanju dugoročnih izazova s kojima se EU suočava, poput klimatskih promjena i globalne konkurentnosti;

| B. | budući da postoji šest glavnih obalnih zona u EU-u (Atlantik, Sjeverno more, Baltičko more, Crno more, Mediteran i najudaljenija područja), koje se razlikuju prema svojim teritorijalnim resursima i vrstama aktivnosti koje se tamo provode; |
| --- | --- |

B.

budući da postoji šest glavnih obalnih zona u EU-u (Atlantik, Sjeverno more, Baltičko more, Crno more, Mediteran i najudaljenija područja), koje se razlikuju prema svojim teritorijalnim resursima i vrstama aktivnosti koje se tamo provode;

| C. | budući da otprilike pola europskog stanovništva živi duž 89 000 kilometara europske obale te je stoga važno da regionalna i lokalna tijela vlasti uzmu u obzir ovaj demografski pritisak prilikom provedbe javnih politika; |
| --- | --- |

C.

budući da otprilike pola europskog stanovništva živi duž 89 000 kilometara europske obale te je stoga važno da regionalna i lokalna tijela vlasti uzmu u obzir ovaj demografski pritisak prilikom provedbe javnih politika;

| D. | budući da se očekuje da će tehnološki napredak i potraga za novim izvorima održivog rasta povećati opseg pomorskog gospodarstva na 590 milijardi EUR do 2020., pružajući sveukupno 7 milijuna radnih mjesta; |
| --- | --- |

D.

budući da se očekuje da će tehnološki napredak i potraga za novim izvorima održivog rasta povećati opseg pomorskog gospodarstva na 590 milijardi EUR do 2020., pružajući sveukupno 7 milijuna radnih mjesta;

| E. | budući da će se očekivani porast u ljudskoj aktivnosti odvijati u krhkom morskom okolišu u kojem je samo 10 % morskih staništa i 2 % morskih vrsta zdravo, što pokazuje da pomorske gospodarske aktivnosti ne bi trebale ugrožavati morsku održivost; |
| --- | --- |

E.

budući da će se očekivani porast u ljudskoj aktivnosti odvijati u krhkom morskom okolišu u kojem je samo 10 % morskih staništa i 2 % morskih vrsta zdravo, što pokazuje da pomorske gospodarske aktivnosti ne bi trebale ugrožavati morsku održivost;

| F. | budući da je ulaganje u prirodni i ljudski kapital ključno za suočavanje s trenutnim izazovima, posebice za postizanje gospodarski i društveno održive ljudske aktivnosti, osiguravanje ekološki sigurnih uvjeta te prilagođavanje klimatskim promjenama u smislu borbe protiv obalne erozije i morskog zakiseljavanja te očuvanja biološke raznolikosti, uzimajući u obzir da su zdravi, produktivni ekosustavi od presudne važnosti za razvoj održivog i konkurentnog plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

budući da je ulaganje u prirodni i ljudski kapital ključno za suočavanje s trenutnim izazovima, posebice za postizanje gospodarski i društveno održive ljudske aktivnosti, osiguravanje ekološki sigurnih uvjeta te prilagođavanje klimatskim promjenama u smislu borbe protiv obalne erozije i morskog zakiseljavanja te očuvanja biološke raznolikosti, uzimajući u obzir da su zdravi, produktivni ekosustavi od presudne važnosti za razvoj održivog i konkurentnog plavog gospodarstva;

| G. | budući da su veličina i opseg utjecaja na okoliš značajnih područja plavog rasta iznimno neizvjesni i potencijalno štetni i s obzirom na naše ograničeno znanje o složenosti morskih ekosustava, donošenje odluka u vezi s tim mora stoga biti vođeno načelom predostrožnosti koje je ugrađeno u članak 191. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU); |
| --- | --- |

G.

budući da su veličina i opseg utjecaja na okoliš značajnih područja plavog rasta iznimno neizvjesni i potencijalno štetni i s obzirom na naše ograničeno znanje o složenosti morskih ekosustava, donošenje odluka u vezi s tim mora stoga biti vođeno načelom predostrožnosti koje je ugrađeno u članak 191. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU);

| H. | budući da bi obalna i pomorska politika trebala biti uključena u opći okvir programskog razdoblja 2014.-2020., također kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u strategiji Europa 2020.; |
| --- | --- |

H.

budući da bi obalna i pomorska politika trebala biti uključena u opći okvir programskog razdoblja 2014.-2020., također kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u strategiji Europa 2020.;

| I. | budući da cilj pametnog, održivog i uključivog rasta za obalna i otočna područja mora biti podržan temeljitom analizom sustavih i strukturalnih nedostataka koji su svojstveni za ova područja; |
| --- | --- |

I.

budući da cilj pametnog, održivog i uključivog rasta za obalna i otočna područja mora biti podržan temeljitom analizom sustavih i strukturalnih nedostataka koji su svojstveni za ova područja;

| J. | budući da otočni sustav EU-a, što se tiče pomorskog prometa, mora snositi značajno veće troškove nego druga obalna područja EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da otočni sustav EU-a, što se tiče pomorskog prometa, mora snositi značajno veće troškove nego druga obalna područja EU-a;

| K. | budući da sezonska priroda turizma snažno ugrožava razvoj obalnih i otočnih područja te bi trebalo razviti ad hoc strategiju za suzbijanje ovog problema; |
| --- | --- |

K.

budući da sezonska priroda turizma snažno ugrožava razvoj obalnih i otočnih područja te bi trebalo razviti ad hoc strategiju za suzbijanje ovog problema;

| L. | budući da postoji potreba za koordinacijom između makroregionalnih strategija i odgovarajućih akcijskih planova za morske bazene Unije; |
| --- | --- |

L.

budući da postoji potreba za koordinacijom između makroregionalnih strategija i odgovarajućih akcijskih planova za morske bazene Unije;

| M. | budući da je ovaj izvještaj plan Parlamenta za daljnje unapređenje plavog rasta; |
| --- | --- |

M.

budući da je ovaj izvještaj plan Parlamenta za daljnje unapređenje plavog rasta;

Opći okvir

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije o plavom rastu, koja oblikuje pomorsku dimenziju strategije Europa 2020. i daje jasne naznake potencijala pomorskog gospodarstva da stvori pametan, održiv i uključiv rast te mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja komunikaciju Komisije o plavom rastu, koja oblikuje pomorsku dimenziju strategije Europa 2020. i daje jasne naznake potencijala pomorskog gospodarstva da stvori pametan, održiv i uključiv rast te mogućnosti zapošljavanja;

| 2. | pozdravlja izvještaj Komisije o napretku Integrirane pomorske politike EU-a (IPP); iznova ponavlja svoju potporu za IPP i naglašava da promicanje ove politike ostaje glavni način jačanja plavog rasta; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izvještaj Komisije o napretku Integrirane pomorske politike EU-a (IPP); iznova ponavlja svoju potporu za IPP i naglašava da promicanje ove politike ostaje glavni način jačanja plavog rasta;

| 3. | potvrđuje da će mora i oceani sve više igrati ključnu ulogu u globalnom gospodarskom rastu u budućnosti; smatra da će strategija plavog rasta, kao dio integrirane pomorske politike, potaknuti razvoj sinergija i koordiniranih politika, time stvarajući europsku dodanu vrijednosti i pridonoseći stvaranju radnih mjesta u pomorskim sektorima; |
| --- | --- |

3.

potvrđuje da će mora i oceani sve više igrati ključnu ulogu u globalnom gospodarskom rastu u budućnosti; smatra da će strategija plavog rasta, kao dio integrirane pomorske politike, potaknuti razvoj sinergija i koordiniranih politika, time stvarajući europsku dodanu vrijednosti i pridonoseći stvaranju radnih mjesta u pomorskim sektorima;

| 4. | smatra da u svrhu poticanja konkurentnost pomorskih gospodarskih sektora Unije na globalnom tržištu lokalna, regionalna, nacionalna i europska tijela vlasti moraju stvoriti nužne uvjete za održivi rast, osobito uspostavljanjem sustava pomorskog prostornog planiranja, nadograđivanjem infrastrukture, stvaranjem pristupa profesionalnim vještinama te osiguravanjem financiranja; naglašava važnost dijeljenja informacija i najboljih praksi između različitih razina javnih tijela putem osnivanja posebne EU platforme; |
| --- | --- |

4.

smatra da u svrhu poticanja konkurentnost pomorskih gospodarskih sektora Unije na globalnom tržištu lokalna, regionalna, nacionalna i europska tijela vlasti moraju stvoriti nužne uvjete za održivi rast, osobito uspostavljanjem sustava pomorskog prostornog planiranja, nadograđivanjem infrastrukture, stvaranjem pristupa profesionalnim vještinama te osiguravanjem financiranja; naglašava važnost dijeljenja informacija i najboljih praksi između različitih razina javnih tijela putem osnivanja posebne EU platforme;

| 5. | napominje da će osiguravanje odgovarajućeg financiranja biti izazov za male i srednje poduzetnike (MSP) koji djeluju u sektorima plavog rasta i stoga pozdravlja inicijative poput novih pravila EU-a za fondove poduzetničkog kapitala, koje će malim i srednjim poduzetnicima olakšati pristup financiranju; |
| --- | --- |

5.

napominje da će osiguravanje odgovarajućeg financiranja biti izazov za male i srednje poduzetnike (MSP) koji djeluju u sektorima plavog rasta i stoga pozdravlja inicijative poput novih pravila EU-a za fondove poduzetničkog kapitala, koje će malim i srednjim poduzetnicima olakšati pristup financiranju;

| 6. | smatra da je u vrijeme kada države članice smanjuju javna ulaganja hitno potrebno da razvojne politike i nadasve projekti s velikim troškovima, poput projekata za prijevoz, energiju i telekomunikacijsku infrastrukturu, dobiju odgovarajuće financiranje za vrijeme programskog perioda 2014.-2020., pa i kasnije; poziva države članice da usmjere dostupne financijske instrumente i europsko financiranje prema projektima plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

6.

smatra da je u vrijeme kada države članice smanjuju javna ulaganja hitno potrebno da razvojne politike i nadasve projekti s velikim troškovima, poput projekata za prijevoz, energiju i telekomunikacijsku infrastrukturu, dobiju odgovarajuće financiranje za vrijeme programskog perioda 2014.-2020., pa i kasnije; poziva države članice da usmjere dostupne financijske instrumente i europsko financiranje prema projektima plavog gospodarstva;

| 7. | naglašava važnost uzimanja u obzir, posebno u idućem višegodišnjem financijskom okviru za 2014.-2020., posebnih potreba država članica kojima je isplaćena pomoć i koje se suočavaju s povećanim poteškoćama u provođenju projekata s velikim troškovima, kao i potreba najudaljenijih i otočnih regija, koje predstavljaju strukturalna ograničenja zbog njihove udaljenosti i prirodnih obilježja; |
| --- | --- |

7.

naglašava važnost uzimanja u obzir, posebno u idućem višegodišnjem financijskom okviru za 2014.-2020., posebnih potreba država članica kojima je isplaćena pomoć i koje se suočavaju s povećanim poteškoćama u provođenju projekata s velikim troškovima, kao i potreba najudaljenijih i otočnih regija, koje predstavljaju strukturalna ograničenja zbog njihove udaljenosti i prirodnih obilježja;

| 8. | primjećuje uvjete gospodarske krize i društvene probleme koji utječu na puno područja, posebice na otoke, nadasve na Mediteranu te pogotovo one koji su jako udaljeni od kopna; naglašava da njihova udaljenost u odnosu na jedinstveno tržište izlaže otoke industrijskom i gospodarskom stagniranju i depopulaciji, što mora biti cilj posebnih mjera institucija EU-a; stoga potiče Komisiju da razmotri osnivanje slobodnih zona kao alata koji bi mogao zaustaviti spiralni gospodarski pad koji utječe na otočna područja potičući rast i razvoj smanjivanjem poreznog opterećenja i privlačenjem stranog izravnog ulaganja; |
| --- | --- |

8.

primjećuje uvjete gospodarske krize i društvene probleme koji utječu na puno područja, posebice na otoke, nadasve na Mediteranu te pogotovo one koji su jako udaljeni od kopna; naglašava da njihova udaljenost u odnosu na jedinstveno tržište izlaže otoke industrijskom i gospodarskom stagniranju i depopulaciji, što mora biti cilj posebnih mjera institucija EU-a; stoga potiče Komisiju da razmotri osnivanje slobodnih zona kao alata koji bi mogao zaustaviti spiralni gospodarski pad koji utječe na otočna područja potičući rast i razvoj smanjivanjem poreznog opterećenja i privlačenjem stranog izravnog ulaganja;

| 9. | naglašava ulogu strategija morskih bazena u poticanju regionalnog razvoja i gospodarske, teritorijalne i društvene kohezije, revitaliziranju europskog gospodarstva, poticanju uključivog plavog rasta, stvaranju radnih mjesta i zaštiti morske i obalne biološke raznolikosti; poziva da takve strategije, povezane s trenutnim i budućim makroregionalnim strategijama, budu učinkovito provedene za sve europske pomorske bazene te poziva da odgovarajuća sredstva EU-a i druga financijska i administrativna sredstva budu posvećena njihovoj provedbi; smatra da uloga koju igraju regije u osmišljavanju strategija morskih bazena treba biti ojačana; potvrđuje u tom pogledu doprinos teritorijalne i prekogranične suradnje u rješavanju problema s kojima se suočavaju obalne i pomorske regije; |
| --- | --- |

9.

naglašava ulogu strategija morskih bazena u poticanju regionalnog razvoja i gospodarske, teritorijalne i društvene kohezije, revitaliziranju europskog gospodarstva, poticanju uključivog plavog rasta, stvaranju radnih mjesta i zaštiti morske i obalne biološke raznolikosti; poziva da takve strategije, povezane s trenutnim i budućim makroregionalnim strategijama, budu učinkovito provedene za sve europske pomorske bazene te poziva da odgovarajuća sredstva EU-a i druga financijska i administrativna sredstva budu posvećena njihovoj provedbi; smatra da uloga koju igraju regije u osmišljavanju strategija morskih bazena treba biti ojačana; potvrđuje u tom pogledu doprinos teritorijalne i prekogranične suradnje u rješavanju problema s kojima se suočavaju obalne i pomorske regije;

| 10. | pozdravlja postignuti napredak s obzirom na provedbu strategija EU-a za Baltičko more i atlantske regije te ponavlja svoj zahtjev Komisiji za oblikovanje strategije EU-a za regiju Crnog mora; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja postignuti napredak s obzirom na provedbu strategija EU-a za Baltičko more i atlantske regije te ponavlja svoj zahtjev Komisiji za oblikovanje strategije EU-a za regiju Crnog mora;

| 11. | poziva Uniju i države članice da pruže snažnu potporu osnivanju regionalnih i prekograničnih pomorskih klastera; ističe stratešku važnost takvih klastera kao centara izvrsnosti za gospodarsku aktivnost povezanu s plavim rastom; smatra da će se njihovim razvijanjem promicati razmjena znanja i dobrih praksi, stvoriti sinergije među različitim sektorima plavog gospodarstva i pomoći pri privlačenju ulaganja; |
| --- | --- |

11.

poziva Uniju i države članice da pruže snažnu potporu osnivanju regionalnih i prekograničnih pomorskih klastera; ističe stratešku važnost takvih klastera kao centara izvrsnosti za gospodarsku aktivnost povezanu s plavim rastom; smatra da će se njihovim razvijanjem promicati razmjena znanja i dobrih praksi, stvoriti sinergije među različitim sektorima plavog gospodarstva i pomoći pri privlačenju ulaganja;

| 12. | naglašava svojstvenu povezanost između gospodarskog rasta i klimatskih promjena te ističe da sve pomorske aktivnosti moraju biti u skladu sa strategijom EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama s ciljem pridonošenja Europi otpornijoj na klimatske promjene; |
| --- | --- |

12.

naglašava svojstvenu povezanost između gospodarskog rasta i klimatskih promjena te ističe da sve pomorske aktivnosti moraju biti u skladu sa strategijom EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama s ciljem pridonošenja Europi otpornijoj na klimatske promjene;

| 13. | posebno naglašava da povećana gospodarska aktivnost povezana s plavim rastom ne smije biti na štetu morskih i obalnih ekosustava koji su iznimno osjetljivi i koji među prvima trpe od učinaka klimatskih promjena; naglašava da plavi rast mora biti u skladu s ekološkim ciljevima i pristupom ekosustava Okvirne direktive o morskoj strategiji, kao i s Direktivom o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš te podsjeća da se u slučajevima nesigurnosti poštuje načelo predostrožnosti; naglašava da bi sve gospodarske aktivnosti povezane s plavim rastom trebale osigurati pomorsku sigurnost i zaštitu; |
| --- | --- |

13.

posebno naglašava da povećana gospodarska aktivnost povezana s plavim rastom ne smije biti na štetu morskih i obalnih ekosustava koji su iznimno osjetljivi i koji među prvima trpe od učinaka klimatskih promjena; naglašava da plavi rast mora biti u skladu s ekološkim ciljevima i pristupom ekosustava Okvirne direktive o morskoj strategiji, kao i s Direktivom o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš te podsjeća da se u slučajevima nesigurnosti poštuje načelo predostrožnosti; naglašava da bi sve gospodarske aktivnosti povezane s plavim rastom trebale osigurati pomorsku sigurnost i zaštitu;

| 14. | sa zabrinutošću primjećuje utjecaj morskog otpada na okoliš u svim europskim morskim bazenima i poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na potpunu primjenu i provedbu odgovarajućih direktiva EU-a, poput onih o upravljanju otpadom, lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada, kvaliteti vode i morskoj strategiji; |
| --- | --- |

14.

sa zabrinutošću primjećuje utjecaj morskog otpada na okoliš u svim europskim morskim bazenima i poziva Komisiju i države članice da se usredotoče na potpunu primjenu i provedbu odgovarajućih direktiva EU-a, poput onih o upravljanju otpadom, lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada, kvaliteti vode i morskoj strategiji;

| 15. | naglašava da sve pomorske aktivnosti, uključujući i one koje se odvijaju unutar okvira IPP-a, trebaju biti provedene u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS); ističe potrebu za zajedničkim pristupom EU-a istraživanju, iskorištavanju, očuvanju i upravljanju prirodnim morskim resursima, koji osigurava učinkovito i sigurno razgraničenje isključivih gospodarskih zona između država članica EU-a i trećih zemalja u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

15.

naglašava da sve pomorske aktivnosti, uključujući i one koje se odvijaju unutar okvira IPP-a, trebaju biti provedene u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS); ističe potrebu za zajedničkim pristupom EU-a istraživanju, iskorištavanju, očuvanju i upravljanju prirodnim morskim resursima, koji osigurava učinkovito i sigurno razgraničenje isključivih gospodarskih zona između država članica EU-a i trećih zemalja u skladu s međunarodnim pravom;

| 16. | u tom pogledu naglašava potrebu za pravnom sigurnosti svih dioničara koji ulažu u pomorska područja i podupire svježe poticaje za povećanje iskorištavanja isključivih gospodarskih zona država članica; |
| --- | --- |

16.

u tom pogledu naglašava potrebu za pravnom sigurnosti svih dioničara koji ulažu u pomorska područja i podupire svježe poticaje za povećanje iskorištavanja isključivih gospodarskih zona država članica;

Pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem

| 17. | pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije o pomorskom prostornom planiranju (MSP) i integriranom upravljanju obalnim područjima (ICM) kao nužnim mjerama za upravljanje sve većim brojem pomorskih i obalnih aktivnosti te zaštitu morskog okoliša, osiguravajući da se različite aktivnosti mogu istovremeno skladno odvijati te izbjegavajući sukob oko korištenja obalnih i morskih područja; smatra da je u tom pogledu nužno odlučiti se za ekosustavni pristup upravljanju ljudskom aktivnosti na obali i na moru; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije o pomorskom prostornom planiranju (MSP) i integriranom upravljanju obalnim područjima (ICM) kao nužnim mjerama za upravljanje sve većim brojem pomorskih i obalnih aktivnosti te zaštitu morskog okoliša, osiguravajući da se različite aktivnosti mogu istovremeno skladno odvijati te izbjegavajući sukob oko korištenja obalnih i morskih područja; smatra da je u tom pogledu nužno odlučiti se za ekosustavni pristup upravljanju ljudskom aktivnosti na obali i na moru;

| 18. | primjećuje da se od pomorskog prostornog planiranja očekuje da smanji poslovne troškove i poboljša investicijsku klimu, dok će integrirano upravljanje obalnim područjima olakšati koordinaciju aktivnosti u obalnoj zoni i dovesti do sveukupnog poboljšanja u upravljanju ovom zonom; |
| --- | --- |

18.

primjećuje da se od pomorskog prostornog planiranja očekuje da smanji poslovne troškove i poboljša investicijsku klimu, dok će integrirano upravljanje obalnim područjima olakšati koordinaciju aktivnosti u obalnoj zoni i dovesti do sveukupnog poboljšanja u upravljanju ovom zonom;

| 19. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju širenje najboljih praksi i da se iz pripremnih akcija u ovom području nešto nauče lekcije, budući da postoje značajne razlike između država članica u razvoju upravljačkih sustava za pomorska i obalna područja; svejedno smatra da je prilagođeni pristup potreban, kako bi se napustio opseg država članica, prilikom primjene smjernica EU-a za pomorsko i obalno planiranje kako bi se uzele u obzir lokalne posebnosti i potrebe u suradnji s lokalnim tijelima vlasti; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju širenje najboljih praksi i da se iz pripremnih akcija u ovom području nešto nauče lekcije, budući da postoje značajne razlike između država članica u razvoju upravljačkih sustava za pomorska i obalna područja; svejedno smatra da je prilagođeni pristup potreban, kako bi se napustio opseg država članica, prilikom primjene smjernica EU-a za pomorsko i obalno planiranje kako bi se uzele u obzir lokalne posebnosti i potrebe u suradnji s lokalnim tijelima vlasti;

| 20. | vjeruje da se treba ojačati povezanost kopna i mora u kontekstu prostornog planiranja kako bi se očuvao kontinuitet ljudske aktivnosti i lanca opskrbe te kako bi se osiguralo da su obalna područja primjereno povezana sa svojim zaleđem; vjeruje da bi to moglo pomoći da se izbjegne pojava u kojoj se obale smatraju granicama; |
| --- | --- |

20.

vjeruje da se treba ojačati povezanost kopna i mora u kontekstu prostornog planiranja kako bi se očuvao kontinuitet ljudske aktivnosti i lanca opskrbe te kako bi se osiguralo da su obalna područja primjereno povezana sa svojim zaleđem; vjeruje da bi to moglo pomoći da se izbjegne pojava u kojoj se obale smatraju granicama;

| 21. | naglašava da praznine u znanstvenim spoznajama o pomorskim aktivnostima i njihovom okolišu predstavljaju prepreke prostornom planiranju te ističe važnost inicijative „Znanje o moru 2020.” i njezinih posebnih ciljeva poput kartiranja morskog dna europskih voda do 2020.; smatra da se morsko dno treba ujednačeno kartirati kako bi podaci mogli biti dostupni zainteresiranim europskim tijelima, posebno istraživačkim centrima, sveučilištima i javnim ustanovama; |
| --- | --- |

21.

naglašava da praznine u znanstvenim spoznajama o pomorskim aktivnostima i njihovom okolišu predstavljaju prepreke prostornom planiranju te ističe važnost inicijative „Znanje o moru 2020.” i njezinih posebnih ciljeva poput kartiranja morskog dna europskih voda do 2020.; smatra da se morsko dno treba ujednačeno kartirati kako bi podaci mogli biti dostupni zainteresiranim europskim tijelima, posebno istraživačkim centrima, sveučilištima i javnim ustanovama;

| 22. | poziva Komisiju da pomogne državama članicama pokrenuti planove za kartiranje i pregledavanje brodskih olupina i potopljenih arheoloških nalazišta koji čine važan dio povijesnog i kulturnog naslijeđa Unije; naglašava potrebu da se olakša razumijevanje i proučavanje takvih nalazišta i pomogne spriječiti pljačkanja kojima su izložena, čime bi se omogućilo njihovo pravilno očuvanje; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da pomogne državama članicama pokrenuti planove za kartiranje i pregledavanje brodskih olupina i potopljenih arheoloških nalazišta koji čine važan dio povijesnog i kulturnog naslijeđa Unije; naglašava potrebu da se olakša razumijevanje i proučavanje takvih nalazišta i pomogne spriječiti pljačkanja kojima su izložena, čime bi se omogućilo njihovo pravilno očuvanje;

Pomorske vještine i zapošljavanje

| 23. | smatra da bi ukupno zapošljavanje u plavom gospodarstvu moglo premašiti predviđeni broj od 7 milijuna radnih mjesta do 2020. ako dobije potporu politika osposobljavanja usmjerenih na osiguravanje prisutnosti mobilne radne snage s dovoljno vještina i iskustva; |
| --- | --- |

23.

smatra da bi ukupno zapošljavanje u plavom gospodarstvu moglo premašiti predviđeni broj od 7 milijuna radnih mjesta do 2020. ako dobije potporu politika osposobljavanja usmjerenih na osiguravanje prisutnosti mobilne radne snage s dovoljno vještina i iskustva;

| 24. | ponavlja svoj poziv za značajnim poboljšanjem u radnim, zdravstvenim i sigurnosnim uvjetima u pomorskim profesijama; potiče Komisiju i države članice da povećaju svoje napore na tom području kako bi poboljšali sigurnost karijere i učinili radna mjesta u plavom gospodarstvu i povezanim sektorima privlačnijima; |
| --- | --- |

24.

ponavlja svoj poziv za značajnim poboljšanjem u radnim, zdravstvenim i sigurnosnim uvjetima u pomorskim profesijama; potiče Komisiju i države članice da povećaju svoje napore na tom području kako bi poboljšali sigurnost karijere i učinili radna mjesta u plavom gospodarstvu i povezanim sektorima privlačnijima;

| 25. | naglašava potrebu za poboljšanjem radnih uvjeta pomoraca primjerenim sredstvima, za uključivanjem Konvencije Međunarodne organizacije rada o radu pomoraca u pravo Unije te za predlaganjem programa za kvalifikaciju i osposobljavanje pomoraca, posebno za zapošljavanje mladih ljudi, uključujući onih ih trećih zemalja; |
| --- | --- |

25.

naglašava potrebu za poboljšanjem radnih uvjeta pomoraca primjerenim sredstvima, za uključivanjem Konvencije Međunarodne organizacije rada o radu pomoraca u pravo Unije te za predlaganjem programa za kvalifikaciju i osposobljavanje pomoraca, posebno za zapošljavanje mladih ljudi, uključujući onih ih trećih zemalja;

| 26. | poziva Komisiju da pažljivo nadzire i podupire napore na regionalnoj razini da se procijene vještine i profesije koje će biti u potražnji u sektorima plavog gospodarstva te da osigura da inicijative poput „Panorame EU-a za vještine”odražavaju potrebe plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju da pažljivo nadzire i podupire napore na regionalnoj razini da se procijene vještine i profesije koje će biti u potražnji u sektorima plavog gospodarstva te da osigura da inicijative poput „Panorame EU-a za vještine”odražavaju potrebe plavog gospodarstva;

| 27. | smatra da bi Komisija trebala zajedno s državama članicama izraditi akcijski plan promicanja profesija koje su izravno ili neizravno povezane s plavim gospodarstvom s ciljem privlačenja ljudi u te profesije; |
| --- | --- |

27.

smatra da bi Komisija trebala zajedno s državama članicama izraditi akcijski plan promicanja profesija koje su izravno ili neizravno povezane s plavim gospodarstvom s ciljem privlačenja ljudi u te profesije;

| 28. | poziva Komisiju da promiče inicijative za poticanje mobilnost radnika među gospodarskim sektorima i državama članicama, poput višegodišnje akcije za razmjene studenata, učitelja i mladih profesionalaca prema modelu Erasmus; podupire suradnju između poduzeća i ustanova za osposobljavanje s ciljem pripremanja diplomiranih studenata za poslove u novim područjima; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da promiče inicijative za poticanje mobilnost radnika među gospodarskim sektorima i državama članicama, poput višegodišnje akcije za razmjene studenata, učitelja i mladih profesionalaca prema modelu Erasmus; podupire suradnju između poduzeća i ustanova za osposobljavanje s ciljem pripremanja diplomiranih studenata za poslove u novim područjima;

| 29. | poziva Komisiju da surađuje s predstavnicima pomorskog gospodarskog sektora i ustanovama za osposobljavanje s ciljem osnivanja i financiranja Europskog vijeća za zapošljavanje i vještine, kako bi se registrirala radna mjesta, promjene u traženim vještinama i povezane potrebe osposobljavanja; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da surađuje s predstavnicima pomorskog gospodarskog sektora i ustanovama za osposobljavanje s ciljem osnivanja i financiranja Europskog vijeća za zapošljavanje i vještine, kako bi se registrirala radna mjesta, promjene u traženim vještinama i povezane potrebe osposobljavanja;

| 30. | poziva Komisiju da razvije inicijativu za poticanje mobilnosti istraživačkog osoblja, posebno u obalnim područjima, s posebnim usmjerenjem na područja turizma, energije i biotehnologije, u skladu s modelom Erasmus, a koja bi se provodila kao prioritet tijekom niske turističke sezone kako bi se na održivi način uravnotežili protoci ljudi u sve osjetljivijim ekosustavima, istovremeno optimizirajući upotrebu infrastrukture obalnih područja i otoka; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da razvije inicijativu za poticanje mobilnosti istraživačkog osoblja, posebno u obalnim područjima, s posebnim usmjerenjem na područja turizma, energije i biotehnologije, u skladu s modelom Erasmus, a koja bi se provodila kao prioritet tijekom niske turističke sezone kako bi se na održivi način uravnotežili protoci ljudi u sve osjetljivijim ekosustavima, istovremeno optimizirajući upotrebu infrastrukture obalnih područja i otoka;

Istraživanje i inovacija

| 31. | primjećuje istraživački kapacitet EU-a koji je na svjetskoj razini u pomorskim područjima i njegovu važnost za utemeljeno stvaranje politike i poslovanja temeljenog na inovaciji, ali i poteškoće koje doživljava poslovanje prilikom komercijalizacije rezultata istraživanja; |
| --- | --- |

31.

primjećuje istraživački kapacitet EU-a koji je na svjetskoj razini u pomorskim područjima i njegovu važnost za utemeljeno stvaranje politike i poslovanja temeljenog na inovaciji, ali i poteškoće koje doživljava poslovanje prilikom komercijalizacije rezultata istraživanja;

| 32. | ističe da bi program Horizon 2020., s jednostavnijim postupcima i boljom potporom za inovacije, mogao pružiti značajnu pomoć morskom i pomorskom istraživanju s ciljem jačanja uvođenja na tržište, gradeći na iskustvu projekata inicijative „Ocean budućnosti”; |
| --- | --- |

32.

ističe da bi program Horizon 2020., s jednostavnijim postupcima i boljom potporom za inovacije, mogao pružiti značajnu pomoć morskom i pomorskom istraživanju s ciljem jačanja uvođenja na tržište, gradeći na iskustvu projekata inicijative „Ocean budućnosti”;

| 33. | poziva Komisiju da do 2014. nadogradi svoju europsku strategiju istraživanja na području mora i pomorstva predlažući konkretne mjere za poboljšanje sinergija i širenja znanja među istraživačima u EU-u; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da do 2014. nadogradi svoju europsku strategiju istraživanja na području mora i pomorstva predlažući konkretne mjere za poboljšanje sinergija i širenja znanja među istraživačima u EU-u;

| 34. | primjećuje da samo zdravi morski ekosustavi mogu biti temelj dobrog i održivog plavog gospodarstva; poziva Komisiju da nastavi istraživati kumulativne učinke ljudskog korištenja morskog okoliša i pomorskih aktivnosti u svim sektorima; |
| --- | --- |

34.

primjećuje da samo zdravi morski ekosustavi mogu biti temelj dobrog i održivog plavog gospodarstva; poziva Komisiju da nastavi istraživati kumulativne učinke ljudskog korištenja morskog okoliša i pomorskih aktivnosti u svim sektorima;

| 35. | poziva Komisiju da omogući primjereno dugoročno ekološko nadziranje i provede istraživanje o ranim sustavima upozorenja; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da omogući primjereno dugoročno ekološko nadziranje i provede istraživanje o ranim sustavima upozorenja;

| 36. | naglašava važnost projekata poput Mreže nadgledanja i prikupljanja podataka europskih mora (EMODNET) za olakšavanje izmjene i dostupnosti podataka o istraživanju; |
| --- | --- |

36.

naglašava važnost projekata poput Mreže nadgledanja i prikupljanja podataka europskih mora (EMODNET) za olakšavanje izmjene i dostupnosti podataka o istraživanju;

Pomorski prijevoz i brodogradnja

| 37. | sa zabrinutošću primjećuje da pomorski prijevoz unutar EU-a i dalje otežava administrativna i carinska birokracija koja ugrožava viziju europskog pomorskog prijevoznog područja i sprečava rast u industriji, posebice u pomorskoj kabotaži i morskim autocestama; vjeruje da treba razviti ujednačeni skup pravila za pomorski prijevoz unutar Unije jer je to ključno kako bi se osiguralo slobodno kretanje robe i osoba u vodama EU-a; |
| --- | --- |

37.

sa zabrinutošću primjećuje da pomorski prijevoz unutar EU-a i dalje otežava administrativna i carinska birokracija koja ugrožava viziju europskog pomorskog prijevoznog područja i sprečava rast u industriji, posebice u pomorskoj kabotaži i morskim autocestama; vjeruje da treba razviti ujednačeni skup pravila za pomorski prijevoz unutar Unije jer je to ključno kako bi se osiguralo slobodno kretanje robe i osoba u vodama EU-a;

| 38. | zadovoljan je uspjehom pilot programa „Plavi pojas” i poziva Komisiju da izradi nužne zakonodavne prijedloge za stvaranje plavog pojasa, uključujući i nužnu reviziju Carinskog zakonika EU-a, prije kraja 2013.; |
| --- | --- |

38.

zadovoljan je uspjehom pilot programa „Plavi pojas” i poziva Komisiju da izradi nužne zakonodavne prijedloge za stvaranje plavog pojasa, uključujući i nužnu reviziju Carinskog zakonika EU-a, prije kraja 2013.;

| 39. | ističe da će promicanje pomorskog prijevoza pridonijeti ne samo gospodarskom rastu i zapošljavanju već i ostvarivanju cilja utvrđenog u Bijeloj knjizi „Plan za jedinstveni europski prometni prostor” u smislu premještanja 50 % cestovnog teretnog prometa na željeznice i vodni promet do 2050.; |
| --- | --- |

39.

ističe da će promicanje pomorskog prijevoza pridonijeti ne samo gospodarskom rastu i zapošljavanju već i ostvarivanju cilja utvrđenog u Bijeloj knjizi „Plan za jedinstveni europski prometni prostor” u smislu premještanja 50 % cestovnog teretnog prometa na željeznice i vodni promet do 2050.;

| 40. | naglašava potrebu za proširivanjem uloge morskih autocesta kao glavnih europskih koridora te ističe da je potrebno stvoriti besprekidne prijevozne lance za putnike i teret u svim oblicima prometa kako bi se osigurala dugoročna konkurentnost europskog pomorskog prometa; poziva Komisiju da objavi komunikaciju o napretku, razvoju i budućnosti morskih autocesta; smatra da bi veliki otoci trebali biti u potpunosti uklopljeni u morske autoceste kako bi se poboljšala njihova dostupnosti i povećala njihova gospodarsku konkurentnost; |
| --- | --- |

40.

naglašava potrebu za proširivanjem uloge morskih autocesta kao glavnih europskih koridora te ističe da je potrebno stvoriti besprekidne prijevozne lance za putnike i teret u svim oblicima prometa kako bi se osigurala dugoročna konkurentnost europskog pomorskog prometa; poziva Komisiju da objavi komunikaciju o napretku, razvoju i budućnosti morskih autocesta; smatra da bi veliki otoci trebali biti u potpunosti uklopljeni u morske autoceste kako bi se poboljšala njihova dostupnosti i povećala njihova gospodarsku konkurentnost;

| 41. | naglašava da je pomorska sigurnost ključna za održivo promicanje pomorskog prometa, održiv gospodarski rast, zapošljavanje u pomorskom sektoru i održive ekološke standarde u ovom sektoru; naglašava da treba primjenjivati načelo sprječavanja kako bi se predvidjeli novi rizici i spriječile sve vrste katastrofa u pomorskom prometu; primjećuje da treba poduzeti mjere po tom pitanju unutar EU-a, no i na međunarodnoj razini te posebice unutar Međunarodne pomorske organizacije; |
| --- | --- |

41.

naglašava da je pomorska sigurnost ključna za održivo promicanje pomorskog prometa, održiv gospodarski rast, zapošljavanje u pomorskom sektoru i održive ekološke standarde u ovom sektoru; naglašava da treba primjenjivati načelo sprječavanja kako bi se predvidjeli novi rizici i spriječile sve vrste katastrofa u pomorskom prometu; primjećuje da treba poduzeti mjere po tom pitanju unutar EU-a, no i na međunarodnoj razini te posebice unutar Međunarodne pomorske organizacije;

| 42. | naglašava da provedba trećeg paketa o pomorskoj sigurnosti poboljšava kvalitetu europskih zastava, aktivnost klasifikacijskih društava, nadzor luka, praćenje pomorskog prometa, istraživanje nesreća i zaštitu žrtava; poziva države članice da ubrzaju učinkovitu provedbu ovog zakonodavnog paketa; |
| --- | --- |

42.

naglašava da provedba trećeg paketa o pomorskoj sigurnosti poboljšava kvalitetu europskih zastava, aktivnost klasifikacijskih društava, nadzor luka, praćenje pomorskog prometa, istraživanje nesreća i zaštitu žrtava; poziva države članice da ubrzaju učinkovitu provedbu ovog zakonodavnog paketa;

| 43. | naglašava da bi politika pomorskog prometa trebala uzeti u obzir sva bitna gospodarska i ekološka pitanja te pitanja javnog zdravlja; poziva Komisiju da pažljivo nadzire utjecaj usklađenosti sektora pomorskog prijevoza EU-a s ekološkim zahtjevima te zahtjevima javnog zdravlja i da, kada je to primjereno, predloži posebne mjere za suzbijanje negativnih utjecaja na njegovu konkurentnost; primjećuje da bi zakonodavni zahtjevi povezani s uništavanjem brodova i sumpornim sadržajem brodskih goriva trebali osigurati visoku razinu zaštite okoliša, ujedno učinkovito štiteći cilj premještanja prometa s cesta na more, u skladu s ciljevima Unije po pitanju klimatskih promjena; |
| --- | --- |

43.

naglašava da bi politika pomorskog prometa trebala uzeti u obzir sva bitna gospodarska i ekološka pitanja te pitanja javnog zdravlja; poziva Komisiju da pažljivo nadzire utjecaj usklađenosti sektora pomorskog prijevoza EU-a s ekološkim zahtjevima te zahtjevima javnog zdravlja i da, kada je to primjereno, predloži posebne mjere za suzbijanje negativnih utjecaja na njegovu konkurentnost; primjećuje da bi zakonodavni zahtjevi povezani s uništavanjem brodova i sumpornim sadržajem brodskih goriva trebali osigurati visoku razinu zaštite okoliša, ujedno učinkovito štiteći cilj premještanja prometa s cesta na more, u skladu s ciljevima Unije po pitanju klimatskih promjena;

| 44. | poziva Komisiju i države članice da značajno povećaju svoje napore usmjerene prema postizanju međunarodnog sporazuma o smanjenju emisija stakleničkih plinova u pomorskom prometu, uzimajući u obzir sve veći utjecaj emisija stakleničkih plinova iz brodova; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju i države članice da značajno povećaju svoje napore usmjerene prema postizanju međunarodnog sporazuma o smanjenju emisija stakleničkih plinova u pomorskom prometu, uzimajući u obzir sve veći utjecaj emisija stakleničkih plinova iz brodova;

| 45. | ističe da ekološki prihvatljiva goriva poput ukapljenog prirodnog plina (LNG) mogu igrati važnu ulogu u postizanju ciljnog smanjenja EU-ovih emisija CO2 iz brodskih pogonskih goriva za barem 40 % do 2050.; |
| --- | --- |

45.

ističe da ekološki prihvatljiva goriva poput ukapljenog prirodnog plina (LNG) mogu igrati važnu ulogu u postizanju ciljnog smanjenja EU-ovih emisija CO2 iz brodskih pogonskih goriva za barem 40 % do 2050.;

| 46. | naglašava potrebu za pružanjem potpore razvoju učinkovitih i održivih usluga u lukama i infrastrukture koja se može nositi s izazovima povećanja prometa koje se očekuje u pomorskom prijevozu te smanjenja onečišćenja okoliša i zagađenja bukom, premještajući promet s kopna na more i osiguravajući glatki prijelaz putnika i roba iz jedne vrste prometa u drugu; zalaže se za usporedni razvoj popravka brodova i njihovog uništavanja u europskim lukama; |
| --- | --- |

46.

naglašava potrebu za pružanjem potpore razvoju učinkovitih i održivih usluga u lukama i infrastrukture koja se može nositi s izazovima povećanja prometa koje se očekuje u pomorskom prijevozu te smanjenja onečišćenja okoliša i zagađenja bukom, premještajući promet s kopna na more i osiguravajući glatki prijelaz putnika i roba iz jedne vrste prometa u drugu; zalaže se za usporedni razvoj popravka brodova i njihovog uništavanja u europskim lukama;

| 47. | skreće pozornost na mogućnost postavljanja logističkih platformi kako bi se olakšao prijevoz robe između Europe i drugih globalnih gospodarstava; naglašava stratešku važnost pomorskog prometa i veza između najudaljenijih regija i drugih područja na kopnu; |
| --- | --- |

47.

skreće pozornost na mogućnost postavljanja logističkih platformi kako bi se olakšao prijevoz robe između Europe i drugih globalnih gospodarstava; naglašava stratešku važnost pomorskog prometa i veza između najudaljenijih regija i drugih područja na kopnu;

| 48. | naglašava da brodogradnja EU-a ima potencijal povećati svoj doprinos rastu i zapošljavanju iskorištavajući mogućnosti koje proizlaze iz potražnje za „čistim brodovima” (povećana energetska učinkovitost i smanjene emisije SOx i NOx) kao i za plovilima i strukturama primjerenima za izgradnju, postavljanje i rad vjetroelektrana na moru; poziva brodogradnju EU-a da iskoristi ovu priliku, pogotovo s obzirom na porast koji se očekuje u pomorskom prijevozu na kratkim udaljenostima duž obale EU-a; |
| --- | --- |

48.

naglašava da brodogradnja EU-a ima potencijal povećati svoj doprinos rastu i zapošljavanju iskorištavajući mogućnosti koje proizlaze iz potražnje za „čistim brodovima” (povećana energetska učinkovitost i smanjene emisije SOx i NOx) kao i za plovilima i strukturama primjerenima za izgradnju, postavljanje i rad vjetroelektrana na moru; poziva brodogradnju EU-a da iskoristi ovu priliku, pogotovo s obzirom na porast koji se očekuje u pomorskom prijevozu na kratkim udaljenostima duž obale EU-a;

| 49. | potiče Vijeće da postigne sporazum s Parlamentom o donošenju uredbe prema kojoj će se plovila rastavljati na način koji poštuje okoliš i radne uvjete radnika, na taj način omogućavajući brodogradnji EU-a da reciklira materijale na konkurentniji način; |
| --- | --- |

49.

potiče Vijeće da postigne sporazum s Parlamentom o donošenju uredbe prema kojoj će se plovila rastavljati na način koji poštuje okoliš i radne uvjete radnika, na taj način omogućavajući brodogradnji EU-a da reciklira materijale na konkurentniji način;

| 50. | poziva Komisiju da olakša provedbu strategije LeaderSHIP 2020. pružajući potporu navedenim mjerama za rješavanje izazova s kojima se suočava europska brodogradnja, poput pristupa financiranju, vještinama te međunarodnoj konkurentnosti; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da olakša provedbu strategije LeaderSHIP 2020. pružajući potporu navedenim mjerama za rješavanje izazova s kojima se suočava europska brodogradnja, poput pristupa financiranju, vještinama te međunarodnoj konkurentnosti;

Pomorski i obalni turizam

| 51. | poziva države članice, s izravnim sudjelovanjem lokalnih i regionalnih tijela vlasti, kao i organizacije civilnog društva, da pruže potporu inicijativama za razvitak i unapređenje održivih turističkih infrastruktura, s posebnim naglaskom na potrebe osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti te da poduzmu sve napore kako bi uklonile birokraciju i nedostatak transparentnosti u sektoru, u isto vrijeme poštujući zakonodavstvo o zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, s izravnim sudjelovanjem lokalnih i regionalnih tijela vlasti, kao i organizacije civilnog društva, da pruže potporu inicijativama za razvitak i unapređenje održivih turističkih infrastruktura, s posebnim naglaskom na potrebe osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti te da poduzmu sve napore kako bi uklonile birokraciju i nedostatak transparentnosti u sektoru, u isto vrijeme poštujući zakonodavstvo o zaštiti okoliša;

| 52. | poziva na promicanje turizma i njegovo održavanje kao pokretača rasta i stvaranja radnih mjesta u obalnim područjima; zauzima stav da je zdrav okoliš od temeljnog značenja za bilo koji oblik turizma u obalnim regijama i da stoga treba poduzeti sve napore da ga se zaštiti; ističe potrebu za osiguravanjem održive infrastrukture za razvoj novih oblika turizma, posebice turističkih sektora s visokim potencijalom rasta, poput ekološkog ribolovnog agroturizma i održivih sportova na vodi; pozdravlja inicijative za promicanje prekograničnih turističkih strategija na temelju morskih bazena; |
| --- | --- |

52.

poziva na promicanje turizma i njegovo održavanje kao pokretača rasta i stvaranja radnih mjesta u obalnim područjima; zauzima stav da je zdrav okoliš od temeljnog značenja za bilo koji oblik turizma u obalnim regijama i da stoga treba poduzeti sve napore da ga se zaštiti; ističe potrebu za osiguravanjem održive infrastrukture za razvoj novih oblika turizma, posebice turističkih sektora s visokim potencijalom rasta, poput ekološkog ribolovnog agroturizma i održivih sportova na vodi; pozdravlja inicijative za promicanje prekograničnih turističkih strategija na temelju morskih bazena;

| 53. | naglašava da erozija europske obale, očuvanje ekološkog i životinjskog naslijeđa Europe i poboljšanje kvalitete vode ostaju važni problemi koje treba riješiti; stoga naglašava potrebu za primjerenim ulaganjem u ta područja kako bi se razvio održiv i kvalitetan plažni i podvodni turizam; |
| --- | --- |

53.

naglašava da erozija europske obale, očuvanje ekološkog i životinjskog naslijeđa Europe i poboljšanje kvalitete vode ostaju važni problemi koje treba riješiti; stoga naglašava potrebu za primjerenim ulaganjem u ta područja kako bi se razvio održiv i kvalitetan plažni i podvodni turizam;

| 54. | naglašava da mjere za iskorištavanje i razvoj obalnog, pomorskog i morskog naslijeđa moraju biti planirane usporedno s mjerama za njegovo očuvanje i obnovu; |
| --- | --- |

54.

naglašava da mjere za iskorištavanje i razvoj obalnog, pomorskog i morskog naslijeđa moraju biti planirane usporedno s mjerama za njegovo očuvanje i obnovu;

| 55. | primjećuje važnost osnivanja ili nadograđivanja specijaliziranih škola na visokoj razini (za administraciju i gospodarstvo turističkih poduzeća, za turističke profesije, pomorskih fakulteta, kulinarskih škola, itd.) te poboljšanja ponude osposobljavanja s ciljem povećanja kvalitete turističkih usluga i proizvoda, korištenja novih tehnologija i postupka prilagodbe klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

55.

primjećuje važnost osnivanja ili nadograđivanja specijaliziranih škola na visokoj razini (za administraciju i gospodarstvo turističkih poduzeća, za turističke profesije, pomorskih fakulteta, kulinarskih škola, itd.) te poboljšanja ponude osposobljavanja s ciljem povećanja kvalitete turističkih usluga i proizvoda, korištenja novih tehnologija i postupka prilagodbe klimatskim promjenama;

| 56. | naglašava potrebu za pojednostavljivanjem postupaka dobivanja vize, smanjivanjem uključenih troškova i izdavanjem viza za višekratni ulazak za posjetitelje iz trećih zemalja, posebice one iz zemalja BRIC-a; poziva Komisiju da istraži i odmah provede nove, „pametne” načine izdavanja turističkih viza kako bi se što više povećao broj turistički dolazaka; |
| --- | --- |

56.

naglašava potrebu za pojednostavljivanjem postupaka dobivanja vize, smanjivanjem uključenih troškova i izdavanjem viza za višekratni ulazak za posjetitelje iz trećih zemalja, posebice one iz zemalja BRIC-a; poziva Komisiju da istraži i odmah provede nove, „pametne” načine izdavanja turističkih viza kako bi se što više povećao broj turistički dolazaka;

| 57. | naglašava da je industrija kružnih putovanja važan gospodarski resurs za europske luke i susjedne lokalne zajednice, što je također bitno u razvoju i korištenju energetski učinkovitijih brodova s nižim razinama emisija; potiče planiranje privlačnih turističkih programa osmišljenih da poboljšaju posjetiteljevo iskustvo ističući pomorsku, kulturnu i povijesnu važnost lučkih destinacija; |
| --- | --- |

57.

naglašava da je industrija kružnih putovanja važan gospodarski resurs za europske luke i susjedne lokalne zajednice, što je također bitno u razvoju i korištenju energetski učinkovitijih brodova s nižim razinama emisija; potiče planiranje privlačnih turističkih programa osmišljenih da poboljšaju posjetiteljevo iskustvo ističući pomorsku, kulturnu i povijesnu važnost lučkih destinacija;

| 58. | poziva Komisiju da poveća svoje napore kako bi potaknula konkurentnost europskih luka pružanjem potpore i koordiniranjem kapaciteta lučkih infrastruktura te nadograđivanjem usluga koje se pružaju (npr. njihovim usklađivanjem sa schengenskim zahtjevima) kako bi europske luke bile privlačnijima brodovima za kružna putovanja i korisnije za lokalne i ribarske zajednice, na taj im način omogućavajući da prošire svoje aktivnosti; poziva Komisiju da uzme u obzir posebne značajke luka u otočnim i najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisiju da poveća svoje napore kako bi potaknula konkurentnost europskih luka pružanjem potpore i koordiniranjem kapaciteta lučkih infrastruktura te nadograđivanjem usluga koje se pružaju (npr. njihovim usklađivanjem sa schengenskim zahtjevima) kako bi europske luke bile privlačnijima brodovima za kružna putovanja i korisnije za lokalne i ribarske zajednice, na taj im način omogućavajući da prošire svoje aktivnosti; poziva Komisiju da uzme u obzir posebne značajke luka u otočnim i najudaljenijim regijama;

| 59. | zahtijeva da opremanje putničkih terminala i novih putničkih brodova s opremom za ljude smanjene pokretljivosti postane obavezno u projektima modernizacije i širenja luka; |
| --- | --- |

59.

zahtijeva da opremanje putničkih terminala i novih putničkih brodova s opremom za ljude smanjene pokretljivosti postane obavezno u projektima modernizacije i širenja luka;

| 60. | ponovno naglašava važnost obalnog i plovidbenog putničkog prometa, posebno putem trajekata i brodova za kružna putovanja te ukazuje na stupanje na snagu Uredbe (EU) br. 1177/2010 o pravima putnika koji putuju morem, koja bi trebala pomoći poboljšati kvalitetu pomorskog turizma; poziva Komisiju da u vezi s tim pokrene kampanju za poboljšanje kvalitete putničkih brodova i brodova za kružna putovanja u skladu s pravima putnika, na temelju najboljih praksi subjekata; |
| --- | --- |

60.

ponovno naglašava važnost obalnog i plovidbenog putničkog prometa, posebno putem trajekata i brodova za kružna putovanja te ukazuje na stupanje na snagu Uredbe (EU) br. 1177/2010 o pravima putnika koji putuju morem, koja bi trebala pomoći poboljšati kvalitetu pomorskog turizma; poziva Komisiju da u vezi s tim pokrene kampanju za poboljšanje kvalitete putničkih brodova i brodova za kružna putovanja u skladu s pravima putnika, na temelju najboljih praksi subjekata;

| 61. | ističe važnost jahtinga i jedrenja za pomorski turizam; poziva Komisiju da prouči, u kontekstu svoje predstojeće komunikacije o pomorskom turizmu, društveni i gospodarsku učinak ovog sektora, opseg usklađivanja i pojednostavljivanja pravila koja uređuju izdavanje dozvola za rad, navigacijske i radne uvjete, sigurnosne uvjete, održavanje i popravak jahti te uzajamno priznavanje profesionalnih kvalifikacija u ovom sektoru na razini EU-a; |
| --- | --- |

61.

ističe važnost jahtinga i jedrenja za pomorski turizam; poziva Komisiju da prouči, u kontekstu svoje predstojeće komunikacije o pomorskom turizmu, društveni i gospodarsku učinak ovog sektora, opseg usklađivanja i pojednostavljivanja pravila koja uređuju izdavanje dozvola za rad, navigacijske i radne uvjete, sigurnosne uvjete, održavanje i popravak jahti te uzajamno priznavanje profesionalnih kvalifikacija u ovom sektoru na razini EU-a;

| 62. | ponovo potvrđuje važnost plažnog turizma kao značajke određenih europskih obalnih regija; poziva Komisiju da provede procjenu učinka kako bi potvrdila može li Direktiva 2006/123/EZ imati negativan učinak na male i srednje poduzetnike u ovom sektoru te ako je potrebno da predloži mjere kako bi se ublažio ovaj učinak i kako bi se osiguralo da se posebne značajke ove profesionalne aktivnosti uzmu u obzir prilikom primjene Direktive; |
| --- | --- |

62.

ponovo potvrđuje važnost plažnog turizma kao značajke određenih europskih obalnih regija; poziva Komisiju da provede procjenu učinka kako bi potvrdila može li Direktiva 2006/123/EZ imati negativan učinak na male i srednje poduzetnike u ovom sektoru te ako je potrebno da predloži mjere kako bi se ublažio ovaj učinak i kako bi se osiguralo da se posebne značajke ove profesionalne aktivnosti uzmu u obzir prilikom primjene Direktive;

| 63. | poziva Komisiju da potakne države članice, regije, nezavisne zajednice i druge dioničare u obalnim i otočnim područjima da na sustavan način razviju i provedu inicijativu „drevnih trgovačkih puteva” koju je Parlament odobrio u proračunu za 2013. i to u mediteranskom i u drugim europskim morskim bazenima, posebno kako bi se proširio izbor turističkih proizvoda i smanjila sezonska priroda turizma; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisiju da potakne države članice, regije, nezavisne zajednice i druge dioničare u obalnim i otočnim područjima da na sustavan način razviju i provedu inicijativu „drevnih trgovačkih puteva” koju je Parlament odobrio u proračunu za 2013. i to u mediteranskom i u drugim europskim morskim bazenima, posebno kako bi se proširio izbor turističkih proizvoda i smanjila sezonska priroda turizma;

| 64. | poziva Komisiju da uključi održivi pomorski, otočni i obalni turizam u povezane akcije i programe, poput „EDEN – Europske destinacije izvrsnosti” i Calypso programa te da pruži potporu inicijativama koje potiču diversifikaciju obalnog, pomorskog i morskog turizma, pomažu smanjiti sezonsku prirodu turističkih aktivnosti i zapošljavanja te potiču prilagodbu klimatskim promjenama; u tom pogledu smatra da diversifikacija turizma može pomoći povećati privlačnost pomorskih regija i omogućiti im nadilaženje tradicionalnog modela „sunce, more i pijesak”; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisiju da uključi održivi pomorski, otočni i obalni turizam u povezane akcije i programe, poput „EDEN – Europske destinacije izvrsnosti” i Calypso programa te da pruži potporu inicijativama koje potiču diversifikaciju obalnog, pomorskog i morskog turizma, pomažu smanjiti sezonsku prirodu turističkih aktivnosti i zapošljavanja te potiču prilagodbu klimatskim promjenama; u tom pogledu smatra da diversifikacija turizma može pomoći povećati privlačnost pomorskih regija i omogućiti im nadilaženje tradicionalnog modela „sunce, more i pijesak”;

| 65. | poziva na promicanje pomorskih odmarališta jer ona mogu smanjiti sezonska kolebanja te stvoriti višestruki učinak za lokalna i regionalna gospodarstva uključivanjem ribarskih zajednica i uspostavljanjem ravnoteže između gospodarskog rasta i održivosti; |
| --- | --- |

65.

poziva na promicanje pomorskih odmarališta jer ona mogu smanjiti sezonska kolebanja te stvoriti višestruki učinak za lokalna i regionalna gospodarstva uključivanjem ribarskih zajednica i uspostavljanjem ravnoteže između gospodarskog rasta i održivosti;

| 66. | poziva Komisiju da uzme u obzir doprinos i ulogu lokalne kulture i obrtničke gastronomije u razvoju europskog obalnog turizma; smatra da je nužno koristiti i koordinirati postojeće politike i alate te izraditi nove programe i akcije kako bi se potaknulo stvaranje sinergija, posebno između malih i srednjih poduzetnika u primarnom i tercijarnom sektoru u obalnim područjima EU-a; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisiju da uzme u obzir doprinos i ulogu lokalne kulture i obrtničke gastronomije u razvoju europskog obalnog turizma; smatra da je nužno koristiti i koordinirati postojeće politike i alate te izraditi nove programe i akcije kako bi se potaknulo stvaranje sinergija, posebno između malih i srednjih poduzetnika u primarnom i tercijarnom sektoru u obalnim područjima EU-a;

| 67. | potiče Komisiju da u Virtualni turistički opservatorij uključi dio posvećen pomorskom i obalnom turizmu, osiguravajući veze između istraživačkih instituta, poduzeća i javnih tijela vlasti s ciljem unapređivanja istraživanja tržišta, pružajući poduzećima i javnim tijelima vlasti napredne podatke o razvoju ponude i potražnje i stvarajući povoljnije poslovne uvjete, u isto vrijeme pružajući podatke o vezama između biološke raznolikosti, zaštite klime i održivih turističkih inicijativa; |
| --- | --- |

67.

potiče Komisiju da u Virtualni turistički opservatorij uključi dio posvećen pomorskom i obalnom turizmu, osiguravajući veze između istraživačkih instituta, poduzeća i javnih tijela vlasti s ciljem unapređivanja istraživanja tržišta, pružajući poduzećima i javnim tijelima vlasti napredne podatke o razvoju ponude i potražnje i stvarajući povoljnije poslovne uvjete, u isto vrijeme pružajući podatke o vezama između biološke raznolikosti, zaštite klime i održivih turističkih inicijativa;

Plava energija

| 68. | primjećuje da su klimatske promjene jedna od glavnih prijetnji morskoj biološkoj raznolikosti u cijelom svijetu i da se energetski aspekti strategije plavog rasta moraju temeljiti na obnovljivim izvorima energije i energetskoj učinkovitosti; |
| --- | --- |

68.

primjećuje da su klimatske promjene jedna od glavnih prijetnji morskoj biološkoj raznolikosti u cijelom svijetu i da se energetski aspekti strategije plavog rasta moraju temeljiti na obnovljivim izvorima energije i energetskoj učinkovitosti;

| 69. | u tom pogledu potvrđuje važnost europskih mora i oceana za energetsku sigurnost EU-a i diversifikaciju njegovih izvora energije i načina opskrbe; |
| --- | --- |

69.

u tom pogledu potvrđuje važnost europskih mora i oceana za energetsku sigurnost EU-a i diversifikaciju njegovih izvora energije i načina opskrbe;

| 70. | primjećuje potencijal energije vjetra na moru, plime, valova i oceanske toplinske energije, kao i konvencionalnog energetskog sektora na moru, da stvore održiva radna mjesta u obalnim regijama, smanje emisije i pridonesu srednjim i dugoročnim energetskim ciljevima EU-a; ističe činjenicu da će biti potrebno značajno ulaganje u ponovno razvijanje mrežnih veza i u kapacitet prijenosa kako bi se iskoristio ovaj potencijal; |
| --- | --- |

70.

primjećuje potencijal energije vjetra na moru, plime, valova i oceanske toplinske energije, kao i konvencionalnog energetskog sektora na moru, da stvore održiva radna mjesta u obalnim regijama, smanje emisije i pridonesu srednjim i dugoročnim energetskim ciljevima EU-a; ističe činjenicu da će biti potrebno značajno ulaganje u ponovno razvijanje mrežnih veza i u kapacitet prijenosa kako bi se iskoristio ovaj potencijal;

| 71. | naglašava da plava energija predstavlja prednost za europsko pomorsko gospodarstvo; potiče Komisiju i države članice da pridonesu ostvarivanju potencijala plave energije koristeći strategije morskih bazena, obraćajući posebnu pažnju na mogućnosti koje nude najudaljenije regije zbog svoje lokacije i prirodnih obilježja; |
| --- | --- |

71.

naglašava da plava energija predstavlja prednost za europsko pomorsko gospodarstvo; potiče Komisiju i države članice da pridonesu ostvarivanju potencijala plave energije koristeći strategije morskih bazena, obraćajući posebnu pažnju na mogućnosti koje nude najudaljenije regije zbog svoje lokacije i prirodnih obilježja;

| 72. | poziva Komisiju da aktivno pruži potporu globalnom vodstvu EU-a u ovom području razvijajući europsku industrijsku strategiju za plavu energiju, kao što je to u prošlosti učinila za druge sektore; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisiju da aktivno pruži potporu globalnom vodstvu EU-a u ovom području razvijajući europsku industrijsku strategiju za plavu energiju, kao što je to u prošlosti učinila za druge sektore;

| 73. | poziva Komisiju da usvoji, u svojoj predstojećoj komunikaciji u ovom području, integrirani pristup razvoju morskih izvora energije, iskorištavajući sinergije između energije vjetra na moru i drugih oblika obnovljive morske energije; naglašava da takav pristup mora omogućiti da se energija dobavlja iz punog i održivog raspona izvora, u skladu s načelom predostrožnosti i osiguravajući pomorsku zaštitu i sigurnost te da također mora uključivati planove za primjerenu infrastrukturu za prijenos energije s mora na kopno i mora osigurati uzajamno povezivanje s konvencionalnom električnom mrežom; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisiju da usvoji, u svojoj predstojećoj komunikaciji u ovom području, integrirani pristup razvoju morskih izvora energije, iskorištavajući sinergije između energije vjetra na moru i drugih oblika obnovljive morske energije; naglašava da takav pristup mora omogućiti da se energija dobavlja iz punog i održivog raspona izvora, u skladu s načelom predostrožnosti i osiguravajući pomorsku zaštitu i sigurnost te da također mora uključivati planove za primjerenu infrastrukturu za prijenos energije s mora na kopno i mora osigurati uzajamno povezivanje s konvencionalnom električnom mrežom;

| 74. | poziva države članice da rade zajedno kako bi olakšale održivu izgradnju mreže za obnovljivu energiju na Sjevernom moru; poziva Komisiju da izradi prijedlog za odgovarajući regulatorni okvir; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice da rade zajedno kako bi olakšale održivu izgradnju mreže za obnovljivu energiju na Sjevernom moru; poziva Komisiju da izradi prijedlog za odgovarajući regulatorni okvir;

Ribarstvo i akvakultura

| 75. | naglašava da bi akvakultura i ribarstvo trebali pridonositi proizvodnji hrane na održivoj osnovi u cijeloj Uniji te dugoročnoj sigurnosti hrane i zaštiti potrošača; smatra da treba poticati razvoj i inovaciju održive akvakulture i industrije prerade ribe smanjivanjem birokracije i promicanjem mogućnosti zapošljavanja u ovim sektorima te poboljšavanjem kvalitete života u obalnim i ruralnim područjima; |
| --- | --- |

75.

naglašava da bi akvakultura i ribarstvo trebali pridonositi proizvodnji hrane na održivoj osnovi u cijeloj Uniji te dugoročnoj sigurnosti hrane i zaštiti potrošača; smatra da treba poticati razvoj i inovaciju održive akvakulture i industrije prerade ribe smanjivanjem birokracije i promicanjem mogućnosti zapošljavanja u ovim sektorima te poboljšavanjem kvalitete života u obalnim i ruralnim područjima;

| 76. | naglašava važnost razvijanja održive akvakulture kako bi se smanjilo izlovljavanje europskih ribljih stokova te kako bi se smanjila ovisnost o uvozu ribe iz trećih zemalja koja predstavlja više od 60 % ribe koja se konzumira unutar EU-a; |
| --- | --- |

76.

naglašava važnost razvijanja održive akvakulture kako bi se smanjilo izlovljavanje europskih ribljih stokova te kako bi se smanjila ovisnost o uvozu ribe iz trećih zemalja koja predstavlja više od 60 % ribe koja se konzumira unutar EU-a;

| 77. | ističe da akvakultura u EU-u već nudi 80 000 radnih mjesta i ima potencijal značajno poboljšati gospodarstva obalnih zajednica, imajući na umu predviđanja UN-a da će proizvodnja ribe iz uzgoja premašiti proizvodnju konvencionalnog ribarstva do 2019.; |
| --- | --- |

77.

ističe da akvakultura u EU-u već nudi 80 000 radnih mjesta i ima potencijal značajno poboljšati gospodarstva obalnih zajednica, imajući na umu predviđanja UN-a da će proizvodnja ribe iz uzgoja premašiti proizvodnju konvencionalnog ribarstva do 2019.;

| 78. | poziva Komisiju da, u svojim predstojećim strateškim smjernicama za akvakulturu u EU-u, promiče akvakulturu na moru koja se može kombinirati s plavim energetskim postrojenjima kako bi se smanjio pritisak preintenzivne akvakulture na obalne ekosustave i na druge aktivnosti; ističe potrebu da predmetnim integriranim upravljačkim planovima država članica kako bi se pojednostavio administrativni teret i osigurala dodjela odgovarajućeg prostora za razvoj ovih aktivnosti; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisiju da, u svojim predstojećim strateškim smjernicama za akvakulturu u EU-u, promiče akvakulturu na moru koja se može kombinirati s plavim energetskim postrojenjima kako bi se smanjio pritisak preintenzivne akvakulture na obalne ekosustave i na druge aktivnosti; ističe potrebu da predmetnim integriranim upravljačkim planovima država članica kako bi se pojednostavio administrativni teret i osigurala dodjela odgovarajućeg prostora za razvoj ovih aktivnosti;

| 79. | naglašava važnost budućeg Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) koji po prvi put kombinira Integriranu pomorsku politiku i financiranje ribarstva, kao i ono Europske investicijske banke (EIB), u smislu pružanja potpore održivom i ekološki prihvatljivom razvoju ribarstva, akvakulture i prerade ribe, kao i diversifikacije prihoda u ribarskim zajednicama koje ovise o tim sektorima, posebno u odnosu na mali obalni ribolov, stručno usavršavanje žena i mladih te privlačenje novih poduzetnika u sektor; |
| --- | --- |

79.

naglašava važnost budućeg Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) koji po prvi put kombinira Integriranu pomorsku politiku i financiranje ribarstva, kao i ono Europske investicijske banke (EIB), u smislu pružanja potpore održivom i ekološki prihvatljivom razvoju ribarstva, akvakulture i prerade ribe, kao i diversifikacije prihoda u ribarskim zajednicama koje ovise o tim sektorima, posebno u odnosu na mali obalni ribolov, stručno usavršavanje žena i mladih te privlačenje novih poduzetnika u sektor;

| 80. | potvrđuje da je zaštita pomorskih granica Europe izazov za države članice; smatra da uspješno plavo gospodarstvo zahtijeva sigurne pomorske granice EU-a, s ciljem osiguravanja zaštite morskog okoliša, nadzora ribarstva, borbe protiv nezakonitog ribolova i provođenja zakona; ističe stoga važnost uspostavljanja europske obalne straže koja bi koordinirala operacije i nadzor na moru; nadalje, naglašava važnost intenziviranja regionalnih inicijativa za suradnju povezanih s ribarskim sektorom; |
| --- | --- |

80.

potvrđuje da je zaštita pomorskih granica Europe izazov za države članice; smatra da uspješno plavo gospodarstvo zahtijeva sigurne pomorske granice EU-a, s ciljem osiguravanja zaštite morskog okoliša, nadzora ribarstva, borbe protiv nezakonitog ribolova i provođenja zakona; ističe stoga važnost uspostavljanja europske obalne straže koja bi koordinirala operacije i nadzor na moru; nadalje, naglašava važnost intenziviranja regionalnih inicijativa za suradnju povezanih s ribarskim sektorom;

Vađenje mineralnih sirovina iz mora

| 81. | prepoznaje postojanje povoljnih uvjeta za vađenje mineralnih sirovina iz mora; no, naglašava da je okoliš morskog bazena povezan s ostatkom planeta kroz međusobne izmjene tvari, energije i biološke raznolikosti koje, ako se poremete, mogu uzrokovati nepredvidive promjene u ribljim stokovima i gubitak biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

81.

prepoznaje postojanje povoljnih uvjeta za vađenje mineralnih sirovina iz mora; no, naglašava da je okoliš morskog bazena povezan s ostatkom planeta kroz međusobne izmjene tvari, energije i biološke raznolikosti koje, ako se poremete, mogu uzrokovati nepredvidive promjene u ribljim stokovima i gubitak biološke raznolikosti;

| 82. | poziva Komisiju da posebnu pažnju posveti ekološkim posljedicama rudarenja u morskom bazenu, posebno u visoko osjetljivim morskim okolišima, da pruži potporu relevantnim istraživačkim projektima, da primijeni načelo predostrožnosti te da surađuje s tijelima vlasti trećih zemalja koje su uključene u sektor u pokušaju bržeg popunjavanja postojećih praznina u znanstvenim spoznajama; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisiju da posebnu pažnju posveti ekološkim posljedicama rudarenja u morskom bazenu, posebno u visoko osjetljivim morskim okolišima, da pruži potporu relevantnim istraživačkim projektima, da primijeni načelo predostrožnosti te da surađuje s tijelima vlasti trećih zemalja koje su uključene u sektor u pokušaju bržeg popunjavanja postojećih praznina u znanstvenim spoznajama;

| 83. | prepoznaje da učinkovitije korištenje resursa, u kombinaciji s pojačanim politikama recikliranja, nudi isplativiji i održiviji pristup zadovoljavanju naših potreba za mineralnim sirovinama nego intenzivno iskorištavanje podvodnih resursa; osuđuje činjenicu da nedostaci u recikliranju sirovih i rijetkih materijala iz zemlje pridonose povećanju količine otpada i stoga poziva na mjere za poticanje industrija recikliranja kako bi se pružila alternativa rudarenju pod morem; primjećuje dugoročne mogućnosti zapošljavanja koje nudi ovaj alternativni pristup; |
| --- | --- |

83.

prepoznaje da učinkovitije korištenje resursa, u kombinaciji s pojačanim politikama recikliranja, nudi isplativiji i održiviji pristup zadovoljavanju naših potreba za mineralnim sirovinama nego intenzivno iskorištavanje podvodnih resursa; osuđuje činjenicu da nedostaci u recikliranju sirovih i rijetkih materijala iz zemlje pridonose povećanju količine otpada i stoga poziva na mjere za poticanje industrija recikliranja kako bi se pružila alternativa rudarenju pod morem; primjećuje dugoročne mogućnosti zapošljavanja koje nudi ovaj alternativni pristup;

Plava biotehnologija

| 84. | prepoznaje da plava biotehnologija ima potencijal stvaranja visoko kvalificiranog zapošljavanja i ima mnogo za ponuditi u kritičnim područjima poput zdravlja, prehrane i inovacije; pozdravlja namjeru Komisije da pruži potporu istraživanju i inovaciji koja je potrebna kako bi se promicala ova aktivnost na području poduzetništva; |
| --- | --- |

84.

prepoznaje da plava biotehnologija ima potencijal stvaranja visoko kvalificiranog zapošljavanja i ima mnogo za ponuditi u kritičnim područjima poput zdravlja, prehrane i inovacije; pozdravlja namjeru Komisije da pruži potporu istraživanju i inovaciji koja je potrebna kako bi se promicala ova aktivnost na području poduzetništva;

| 85. | naglašava potencijal morske biološke raznolikosti za sektor plave biotehnologije, posebno u za sad još većinski neistraženom dubokom moru, no naglašava potrebu za opreznim istraživanjem ovog visoko osjetljivog ekosustava; |
| --- | --- |

85.

naglašava potencijal morske biološke raznolikosti za sektor plave biotehnologije, posebno u za sad još većinski neistraženom dubokom moru, no naglašava potrebu za opreznim istraživanjem ovog visoko osjetljivog ekosustava;

| 86. | poziva Komisiju da jasno utvrdi probleme i izazove povezane s plavom biotehnologijom (na primjer biološka nanotehnologija, biološki materijali i uvođenje genetski modificiranih riba, školjki i mikroorganizama) i da upotrijebi dobar znanstveni pristup koji se temelji na načelu predostrožnosti kako bi utvrdila, procijenila i upravljala povezanim ekološkim i zdravstvenim rizicima; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisiju da jasno utvrdi probleme i izazove povezane s plavom biotehnologijom (na primjer biološka nanotehnologija, biološki materijali i uvođenje genetski modificiranih riba, školjki i mikroorganizama) i da upotrijebi dobar znanstveni pristup koji se temelji na načelu predostrožnosti kako bi utvrdila, procijenila i upravljala povezanim ekološkim i zdravstvenim rizicima;

| 87. | poziva Komisiju da promiče partnerstvo između privatnog sektora i istraživačkih instituta, kao i prekogranična partnerstva poput Europskog centra za biološko istraživanje mora, budući da morska biotehnologija i pristup morskoj biološkoj raznolikosti zahtijevaju znanstvena znanja te sofisticiranu i skupocjenu opremu; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisiju da promiče partnerstvo između privatnog sektora i istraživačkih instituta, kao i prekogranična partnerstva poput Europskog centra za biološko istraživanje mora, budući da morska biotehnologija i pristup morskoj biološkoj raznolikosti zahtijevaju znanstvena znanja te sofisticiranu i skupocjenu opremu;

o

o o

| 88. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

88.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 41.

(2)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 70.

(3)  SL C 81 E, 15.3.2011., str. 10.

(4)  SL C 45 E, 23.2.2010., str. 1.

(5)  SL C 279 E, 19.11.2009., str. 30.

(6)  SL C 175 E, 10.7.2008., str. 531.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/34

---

P7_TA(2013)0301

Doprinos zadruga za rješavanje krize

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (2012/2321(INI))

(2016/C 075/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 54., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 54.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegov članak 3. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegov članak 3. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o Statutu europskih zadruga u pogledu sudjelovanju radnika (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o Statutu europskih zadruga u pogledu sudjelovanju radnika (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o informiranju radnika i savjetovanju s njima, predviđanju restrukturiranja i upravljanju njime (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o informiranju radnika i savjetovanju s njima, predviđanju restrukturiranja i upravljanju njime (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1435/2003 od 22. srpnja 2003. o Statutu europskih zadruga (SCE) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1435/2003 od 22. srpnja 2003. o Statutu europskih zadruga (SCE) (4),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije 94/1069/EZ od 7. prosinca 1994. o prijenosu malih i srednjih poduzeća (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije 94/1069/EZ od 7. prosinca 1994. o prijenosu malih i srednjih poduzeća (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o prijenosu malih i srednjih poduzeća (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o prijenosu malih i srednjih poduzeća (6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o promicanju zadruga u Europi (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o promicanju zadruga u Europi (COM(2004)0018),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o inicijativi za socijalno poduzetništvo (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o inicijativi za socijalno poduzetništvo (COM(2011)0682),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o zadrugama i restrukturiranju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o zadrugama i restrukturiranju (7),

| — | uzimajući u obzir preporuku 193. Međunarodne organizacije rada o promicanju zadruga, koju su prihvatile vlade svih 27 sadašnjih država članica, u vezi s rezolucijom Opće skupštine UN-a iz 2001. pod naslovom „Zadruge i ljudski razvoj” i činjenicu da su Ujedinjeni narodi godinu 2012. proglasili Međunarodnom godinom zadruga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku 193. Međunarodne organizacije rada o promicanju zadruga, koju su prihvatile vlade svih 27 sadašnjih država članica, u vezi s rezolucijom Opće skupštine UN-a iz 2001. pod naslovom „Zadruge i ljudski razvoj” i činjenicu da su Ujedinjeni narodi godinu 2012. proglasili Međunarodnom godinom zadruga,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0222/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0222/2013),

Uvod

| 1. | ističe da zadruge, zajedno s ostalim poduzećima socijalne ekonomije, igraju važnu ulogu u europskoj ekonomiji, naročito u vremenima krize jer povezuju profitabilnost sa solidarnošću, otvaraju visokokvalitetna radna mjesta, jačaju socijalnu, ekonomsku i regionalnu koheziju i stvaraju socijalni kapital; nadalje, svjestan je činjenice da za poduzeća socijalne ekonomije treba postojati jasniji i usklađeniji zakonodavni okvir koji uvažava veliku raznolikost među subjektima socijalne ekonomije i njihove specifična svojstva; |
| --- | --- |

1.

ističe da zadruge, zajedno s ostalim poduzećima socijalne ekonomije, igraju važnu ulogu u europskoj ekonomiji, naročito u vremenima krize jer povezuju profitabilnost sa solidarnošću, otvaraju visokokvalitetna radna mjesta, jačaju socijalnu, ekonomsku i regionalnu koheziju i stvaraju socijalni kapital; nadalje, svjestan je činjenice da za poduzeća socijalne ekonomije treba postojati jasniji i usklađeniji zakonodavni okvir koji uvažava veliku raznolikost među subjektima socijalne ekonomije i njihove specifična svojstva;

| 2. | napominje da zadruge postaju sve važnije unutar EU-a te da postoji oko 160 000 zadruga u vlasništvu 123 milijuna članova koje zapošljavaju 5,4 milijuna ljudi – uključujući oko 50 000 zadružnih poduzeća u industrijskom i uslužnom sektoru koja zapošljavaju 1,4 milijuna osoba – te da zadruge u prosjeku doprinose približno 5 % BDP-u svake države članice; napominje da je u proteklih nekoliko godina, kao rezultat restrukturiranja poduzeća u teškoćama ili onih bez pravnih slijednika, osnovano nekoliko stotina industrijskih i uslužnih zadružnih poduzeća, te su tako sačuvane ili obnovljene lokalne ekonomske aktivnosti i radna mjesta; napominje da su zadruge u industrijskom i uslužnom sektoru imale snažan utjecaj na regionalni razvoje u nekima od industrijski najrazvijenijih regija EU-a; napominje da „socijalne” zadruge specijalizirane za radnu integraciju zapošljavaju više od 30 000 osoba s invaliditetom i osoba u nepovoljnom položaju u industrijskom i uslužnom sektoru; ističe da su zadruge postale model za samostalno zaposlene i osobe koje se bave slobodnim zanimanjima te da je prisutnost tog modela snažno porasla u novim sektorima, kao što su socijalne i zdravstvene usluge, digitalne i usluge podrške poslovanju, kao i usluge od općeg interesa koje je nekad obavljao javni sektor (npr. usluge zaštite okoliša i upravljanja prirodnim područjima, obrazovanje i kultura te proizvodnja energije iz obnovljivih izvora); napominje da zbog toga zadruge imaju vrlo važnu ulogu u EU-u u gospodarskom i socijalnom smislu, kao i u pogledu održivog razvoja i zapošljavanja, a osim toga predstavljaju odskočnu dasku za socijalne inovacije koje su vrlo važna tema u okviru strategija EU 2020 i Horizon 2020 te doprinose ostvarenju cilja održivog ekonomskog i socijalnog razvoja regionalnih i lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

2.

napominje da zadruge postaju sve važnije unutar EU-a te da postoji oko 160 000 zadruga u vlasništvu 123 milijuna članova koje zapošljavaju 5,4 milijuna ljudi – uključujući oko 50 000 zadružnih poduzeća u industrijskom i uslužnom sektoru koja zapošljavaju 1,4 milijuna osoba – te da zadruge u prosjeku doprinose približno 5 % BDP-u svake države članice; napominje da je u proteklih nekoliko godina, kao rezultat restrukturiranja poduzeća u teškoćama ili onih bez pravnih slijednika, osnovano nekoliko stotina industrijskih i uslužnih zadružnih poduzeća, te su tako sačuvane ili obnovljene lokalne ekonomske aktivnosti i radna mjesta; napominje da su zadruge u industrijskom i uslužnom sektoru imale snažan utjecaj na regionalni razvoje u nekima od industrijski najrazvijenijih regija EU-a; napominje da „socijalne” zadruge specijalizirane za radnu integraciju zapošljavaju više od 30 000 osoba s invaliditetom i osoba u nepovoljnom položaju u industrijskom i uslužnom sektoru; ističe da su zadruge postale model za samostalno zaposlene i osobe koje se bave slobodnim zanimanjima te da je prisutnost tog modela snažno porasla u novim sektorima, kao što su socijalne i zdravstvene usluge, digitalne i usluge podrške poslovanju, kao i usluge od općeg interesa koje je nekad obavljao javni sektor (npr. usluge zaštite okoliša i upravljanja prirodnim područjima, obrazovanje i kultura te proizvodnja energije iz obnovljivih izvora); napominje da zbog toga zadruge imaju vrlo važnu ulogu u EU-u u gospodarskom i socijalnom smislu, kao i u pogledu održivog razvoja i zapošljavanja, a osim toga predstavljaju odskočnu dasku za socijalne inovacije koje su vrlo važna tema u okviru strategija EU 2020 i Horizon 2020 te doprinose ostvarenju cilja održivog ekonomskog i socijalnog razvoja regionalnih i lokalnih zajednica;

| 3. | ponovo naglašava da zadružni poslovni model doprinosi istinskom ekonomskom pluralizmu, čini najvažniji dio „socijalne tržišne ekonomije” i potpuno je u skladu s vrijednostima iz Ugovora o EU-u i ciljevima iz strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

3.

ponovo naglašava da zadružni poslovni model doprinosi istinskom ekonomskom pluralizmu, čini najvažniji dio „socijalne tržišne ekonomije” i potpuno je u skladu s vrijednostima iz Ugovora o EU-u i ciljevima iz strategije Europa 2020.;

| 4. | ističe da su se mnoge zadruge pokazale čak i otpornijima od mnogih konvencionalnih poduzeća u kriznim vremenima, kako s obzirom na stopu zaposlenosti, tako i u pogledu zatvaranja poduzeća; napominje da su se, unatoč krizi, zadruge osnivale u novim i inovativnim sektorima te da postoji mnogo dokaza spomenute otpornosti, naročito kad je riječ o zadružnim bankama i zadrugama u industrijskom i uslužnom sektoru (radničke zadruge, socijalne zadruge i zadruge koje su osnovala od mala i srednja poduzeća); ističe da se, zahvaljujući tome što zadruge imaju veliku sposobnost prilagodbe promjenama, zadružni model pokazao sposobnijim od drugih modela reagirati na nove potrebe i potaknuti otvaranje novih radnih mjesta, te očuvati ugroženo poslovanje i pritom ostvarivati svoju misiju; nadalje naglašava stratešku ulogu zadruga koje su osnovala mala i srednja poduzeća jer one mogu ponuditi kolektivna rješenja za zajedničke probleme i tako omogućuju ostvarivanje ekonomije razmjera; napominje sve veću važnost „zadruga u zajednici” koje omogućuju, prije svega u udaljenim i nedovoljno razvijenim područjima, izravni angažman građana kako bi zadovoljili različite potrebe kao što su zdravstvene i socijalne usluge, obrazovanje, komercijalne usluge, komunikacije itd.; |
| --- | --- |

4.

ističe da su se mnoge zadruge pokazale čak i otpornijima od mnogih konvencionalnih poduzeća u kriznim vremenima, kako s obzirom na stopu zaposlenosti, tako i u pogledu zatvaranja poduzeća; napominje da su se, unatoč krizi, zadruge osnivale u novim i inovativnim sektorima te da postoji mnogo dokaza spomenute otpornosti, naročito kad je riječ o zadružnim bankama i zadrugama u industrijskom i uslužnom sektoru (radničke zadruge, socijalne zadruge i zadruge koje su osnovala od mala i srednja poduzeća); ističe da se, zahvaljujući tome što zadruge imaju veliku sposobnost prilagodbe promjenama, zadružni model pokazao sposobnijim od drugih modela reagirati na nove potrebe i potaknuti otvaranje novih radnih mjesta, te očuvati ugroženo poslovanje i pritom ostvarivati svoju misiju; nadalje naglašava stratešku ulogu zadruga koje su osnovala mala i srednja poduzeća jer one mogu ponuditi kolektivna rješenja za zajedničke probleme i tako omogućuju ostvarivanje ekonomije razmjera; napominje sve veću važnost „zadruga u zajednici” koje omogućuju, prije svega u udaljenim i nedovoljno razvijenim područjima, izravni angažman građana kako bi zadovoljili različite potrebe kao što su zdravstvene i socijalne usluge, obrazovanje, komercijalne usluge, komunikacije itd.;

| 5. | smatra da zadruge u recesijskim vremenima mogu uspješno promicati poduzetništvo na razini mikropoduzeća jer omogućuju vlasnicima malih poduzeća, a to su često skupine građana, preuzimanje poslovnih odgovornosti; u tom smislu, podržava osnivanje zadruga u sektoru socijalne skrbi kako bi se osigurala veća socijalna uključenost ranjivih društvenih skupina; |
| --- | --- |

5.

smatra da zadruge u recesijskim vremenima mogu uspješno promicati poduzetništvo na razini mikropoduzeća jer omogućuju vlasnicima malih poduzeća, a to su često skupine građana, preuzimanje poslovnih odgovornosti; u tom smislu, podržava osnivanje zadruga u sektoru socijalne skrbi kako bi se osigurala veća socijalna uključenost ranjivih društvenih skupina;

| 6. | tvrdi da, zahvaljujući svojoj decentraliziranosti, zadružni model snažno doprinosi ostvarenju prioriteta utvrđenih za razdoblje do 2020. u Direktivi o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (2009/28/EZ) i prijelazu s fosilnih izvora energije na obnovljive; u vezi s tim, ističe činjenicu da su više od 1 000 zadruga na području uporabe energije iz obnovljivih izvora osnovali građani; vjeruje da zadruge koje djeluju na području obnovljivih izvora energije omogućuju građanima da postanu suradnici na lokalnim projektima te potiču ulaganja u projekte na području obnovljivih izvora energije, čime se pak povećava društvena prihvaćenost novih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; smatra da se uključivanjem građana u proizvodnju energije može povećati njihova svijest o potrebi održive i učinkovite potrošnje energije kao i njihova kontrola nad cijenama energenata; poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost ulozi koju zadruge na području energetike mogu imati u povećanju uporabe obnovljivih izvora energije i unapređenju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

6.

tvrdi da, zahvaljujući svojoj decentraliziranosti, zadružni model snažno doprinosi ostvarenju prioriteta utvrđenih za razdoblje do 2020. u Direktivi o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (2009/28/EZ) i prijelazu s fosilnih izvora energije na obnovljive; u vezi s tim, ističe činjenicu da su više od 1 000 zadruga na području uporabe energije iz obnovljivih izvora osnovali građani; vjeruje da zadruge koje djeluju na području obnovljivih izvora energije omogućuju građanima da postanu suradnici na lokalnim projektima te potiču ulaganja u projekte na području obnovljivih izvora energije, čime se pak povećava društvena prihvaćenost novih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; smatra da se uključivanjem građana u proizvodnju energije može povećati njihova svijest o potrebi održive i učinkovite potrošnje energije kao i njihova kontrola nad cijenama energenata; poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost ulozi koju zadruge na području energetike mogu imati u povećanju uporabe obnovljivih izvora energije i unapređenju energetske učinkovitosti;

| 7. | izražava stajalište da je opisana veća otpornost uglavnom rezultat zadružnog modela upravljanja koji se temelji na zajedničkom vlasništvu, demokratskoj ekonomskoj participaciji te kontroli, organizaciji i upravljanju koje obnašaju svi članovi, tj. zainteresirane strane, kao i predanosti zajednici; naglašava da je za otpornost zadruga također zaslužan i karakterističan model prikupljanja kapitala koji ne ovisi toliko o kretanjima na financijskim tržištima, a vezan je za raspoređivanje viškova u pričuvna sredstva, od kojih jedan dio po mogućnosti ne podliježe raspodjeli (naročito u obliku imovine kojom se podržava zadrugarstvo općenito, nakon što se plate sva nepodmirena sva dugovanja u slučaju likvidacije), i ostvarenje poduzetničkih ciljeva koji obuhvaćaju uravnotežene socijalne i ekonomske ciljeve te unapređenje poslovanja i aktivnosti zadruga; smatra da se tim modelom pomaže osigurati da zadruge dugoročno pristupaju svom poslovanju tijekom nekoliko generacija i učvršćuje se njihovo mjesto u lokalnoj ekonomiji, što doprinosi održivom lokalnom razvoju i jamči da one neće napustiti lokalnu zajednicu čak i ako se prošire na međunarodnom planu; |
| --- | --- |

7.

izražava stajalište da je opisana veća otpornost uglavnom rezultat zadružnog modela upravljanja koji se temelji na zajedničkom vlasništvu, demokratskoj ekonomskoj participaciji te kontroli, organizaciji i upravljanju koje obnašaju svi članovi, tj. zainteresirane strane, kao i predanosti zajednici; naglašava da je za otpornost zadruga također zaslužan i karakterističan model prikupljanja kapitala koji ne ovisi toliko o kretanjima na financijskim tržištima, a vezan je za raspoređivanje viškova u pričuvna sredstva, od kojih jedan dio po mogućnosti ne podliježe raspodjeli (naročito u obliku imovine kojom se podržava zadrugarstvo općenito, nakon što se plate sva nepodmirena sva dugovanja u slučaju likvidacije), i ostvarenje poduzetničkih ciljeva koji obuhvaćaju uravnotežene socijalne i ekonomske ciljeve te unapređenje poslovanja i aktivnosti zadruga; smatra da se tim modelom pomaže osigurati da zadruge dugoročno pristupaju svom poslovanju tijekom nekoliko generacija i učvršćuje se njihovo mjesto u lokalnoj ekonomiji, što doprinosi održivom lokalnom razvoju i jamči da one neće napustiti lokalnu zajednicu čak i ako se prošire na međunarodnom planu;

| 8. | napominje da zadružna poduzeća mogu uspješno i učinkovito zadovoljiti postojeće i nove potrebe na područjima kao što je upravljanje kulturnim resursima i kreativne aktivnost te ekološka održivost u vezi s novim životnim stilovima i oblicima potrošnje; naglašava da zadruge također njeguju vrijednosti kao što je zaštita zakonitosti – jedan takav primjer je Italija gdje je zadrugama povjereno upravljanje imovinom koja je oduzeta pripadnicima mafije; |
| --- | --- |

8.

napominje da zadružna poduzeća mogu uspješno i učinkovito zadovoljiti postojeće i nove potrebe na područjima kao što je upravljanje kulturnim resursima i kreativne aktivnost te ekološka održivost u vezi s novim životnim stilovima i oblicima potrošnje; naglašava da zadruge također njeguju vrijednosti kao što je zaštita zakonitosti – jedan takav primjer je Italija gdje je zadrugama povjereno upravljanje imovinom koja je oduzeta pripadnicima mafije;

| 9. | smatra da bi zadruge trebale biti potpuno obuhvaćene ciljevima u okviru industrijske politike EU-a i mjerama koje poduzima EU s obzirom i na njihov važan doprinos restrukturiranju industrije, jednom od glavnih poglavlja nove industrijske politike EU-a; |
| --- | --- |

9.

smatra da bi zadruge trebale biti potpuno obuhvaćene ciljevima u okviru industrijske politike EU-a i mjerama koje poduzima EU s obzirom i na njihov važan doprinos restrukturiranju industrije, jednom od glavnih poglavlja nove industrijske politike EU-a;

| 10. | napominje također da međusobnom suradnjom zadruge mogu iskoristiti prednosti ekonomije razmjera, razmjenjivati iskustva i najbolju praksu te, prema potrebi, objediniti ili prenositi ljudske i financijske resurse; tvrdi da su se, zahvaljujući sebi svojstvenoj fleksibilnosti, zadruge sposobne održati i u najtežim vremenima; |
| --- | --- |

10.

napominje također da međusobnom suradnjom zadruge mogu iskoristiti prednosti ekonomije razmjera, razmjenjivati iskustva i najbolju praksu te, prema potrebi, objediniti ili prenositi ljudske i financijske resurse; tvrdi da su se, zahvaljujući sebi svojstvenoj fleksibilnosti, zadruge sposobne održati i u najtežim vremenima;

| 11. | napominje da u različitim državama članicama postoje brojni primjeri dobre prakse koji pokazuju da zadružna poduzeća ostvaruju odlične rezultate u smislu rasta, zapošljavanja, stope održanja poslovanja i pokretanja novih poslova, a ti primjeri obuhvaćaju sustav jednokratne isplate („pago único”) u Španjolskoj i Marcorin zakon u Italiji, prema kojima se osnivanje novih zadruga djelomično financira naknadama za nezaposlenost, te „zadruge za zapošljavanje i poduzetništvo” osnovane u Francuskoj, Švedskoj i Belgiji; nadalje ističe da se skupine pojedinačnih zadruga mogu dobrovoljno udružiti u velike poslovne skupine u sektorima kao što su industrija, poljoprivreda, distribucija, financije, istraživanje i razvoj te visokoškolsko obrazovanje; smatra da zadružno društvo ustrojeno, na primjer, po uzoru na britansko fiducijarno društvo može biti uspješan model dobrog upravljanja profesionalnim ili poluprofesionalnim sportskim organizacijama, što istovremeno olakšava neposredno uključivanje glavnih dionika, navijača, u upravljanje klubom (bez obzira radi li se o profesionalnom klubu ili ne); poziva Komisiju da temeljito prouči te primjere dobre prakse i razmotri njihovo uključivanje u definiranje politike EU-a koja pogoduje poduzetništvu; |
| --- | --- |

11.

napominje da u različitim državama članicama postoje brojni primjeri dobre prakse koji pokazuju da zadružna poduzeća ostvaruju odlične rezultate u smislu rasta, zapošljavanja, stope održanja poslovanja i pokretanja novih poslova, a ti primjeri obuhvaćaju sustav jednokratne isplate („pago único”) u Španjolskoj i Marcorin zakon u Italiji, prema kojima se osnivanje novih zadruga djelomično financira naknadama za nezaposlenost, te „zadruge za zapošljavanje i poduzetništvo” osnovane u Francuskoj, Švedskoj i Belgiji; nadalje ističe da se skupine pojedinačnih zadruga mogu dobrovoljno udružiti u velike poslovne skupine u sektorima kao što su industrija, poljoprivreda, distribucija, financije, istraživanje i razvoj te visokoškolsko obrazovanje; smatra da zadružno društvo ustrojeno, na primjer, po uzoru na britansko fiducijarno društvo može biti uspješan model dobrog upravljanja profesionalnim ili poluprofesionalnim sportskim organizacijama, što istovremeno olakšava neposredno uključivanje glavnih dionika, navijača, u upravljanje klubom (bez obzira radi li se o profesionalnom klubu ili ne); poziva Komisiju da temeljito prouči te primjere dobre prakse i razmotri njihovo uključivanje u definiranje politike EU-a koja pogoduje poduzetništvu;

| 12. | Smatra da zadruge znatno pridonose ekonomiji EU-a i stabilnoj zaposlenosti, naročito u kriznim vremenima; |
| --- | --- |

12.

Smatra da zadruge znatno pridonose ekonomiji EU-a i stabilnoj zaposlenosti, naročito u kriznim vremenima;

| 13. | naglašava potrebu razvijanja, između ostalog, modela zadruge za zapošljavanje i poduzetništvo (BEC), čime se poduzećima omogućuje da postupno rastu ovisno o potrebama poduzetnika i razvijaju se u skladu s razvojem svojih poslovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

13.

naglašava potrebu razvijanja, između ostalog, modela zadruge za zapošljavanje i poduzetništvo (BEC), čime se poduzećima omogućuje da postupno rastu ovisno o potrebama poduzetnika i razvijaju se u skladu s razvojem svojih poslovnih aktivnosti;

| 14. | napominje, međutim, da zadruge nisu imune na neuspjeh; |
| --- | --- |

14.

napominje, međutim, da zadruge nisu imune na neuspjeh;

| 15. | napominje da u različitim državama članicama postoje različite situacije koje ukazuju na pravne i koncepcijske razlike; stoga poziva Komisiju da provede pregled postojećeg zakonodavstva kako bi se utvrdili zajednički temelji i uskladili njihovi osnovni elementi, u skladu s načelom supsidijarnosti, s ciljem uklanjanja prepreka za razvoj zadruga; |
| --- | --- |

15.

napominje da u različitim državama članicama postoje različite situacije koje ukazuju na pravne i koncepcijske razlike; stoga poziva Komisiju da provede pregled postojećeg zakonodavstva kako bi se utvrdili zajednički temelji i uskladili njihovi osnovni elementi, u skladu s načelom supsidijarnosti, s ciljem uklanjanja prepreka za razvoj zadruga;

| 16. | naglašava da zaposlenici preuzimaju velik financijski rizik kod osnivanja zadruge ili kod prijenosa vlasništva nad poduzećem na njegove zaposlenike; napominje da dobro upravljanje, posebno u radničkoj zadruzi, u velikoj mjeri ovisi o potpori zaposlenicima i nadzoru zaposlenika pri upravljanju poslovanjem; |
| --- | --- |

16.

naglašava da zaposlenici preuzimaju velik financijski rizik kod osnivanja zadruge ili kod prijenosa vlasništva nad poduzećem na njegove zaposlenike; napominje da dobro upravljanje, posebno u radničkoj zadruzi, u velikoj mjeri ovisi o potpori zaposlenicima i nadzoru zaposlenika pri upravljanju poslovanjem;

Regulatorni okvir

| 17. | smatra da tu otpornost svojstvenu zadrugama treba ojačati na način da im se posveti odgovarajuća pozornost u svim relevantnim područjima politike EU-a čiji je cilj doprinijeti svrsishodnom, održivom i uključivom rastu, između ostaloga i primjenom drugačijeg modela ekonomskog razvoja kojim se uvažava europski socijalni model i pojednostavljenjem postojećeg zakonodavstva EU-a o zadrugama; smatra, naročito, da u Akcijskom planu za poduzetništvo do 2020. treba ukazati na važnu ulogu zadruga; vjeruje da treba poduzeti potrebne korake kako bi se osigurali jednaki uvjeti poslovanja za zadruge i druge oblike poduzeća, a pritom sačuvati ciljeve i načine rada zadruga kao i njihov socijalni karakter; |
| --- | --- |

17.

smatra da tu otpornost svojstvenu zadrugama treba ojačati na način da im se posveti odgovarajuća pozornost u svim relevantnim područjima politike EU-a čiji je cilj doprinijeti svrsishodnom, održivom i uključivom rastu, između ostaloga i primjenom drugačijeg modela ekonomskog razvoja kojim se uvažava europski socijalni model i pojednostavljenjem postojećeg zakonodavstva EU-a o zadrugama; smatra, naročito, da u Akcijskom planu za poduzetništvo do 2020. treba ukazati na važnu ulogu zadruga; vjeruje da treba poduzeti potrebne korake kako bi se osigurali jednaki uvjeti poslovanja za zadruge i druge oblike poduzeća, a pritom sačuvati ciljeve i načine rada zadruga kao i njihov socijalni karakter;

| 18. | podsjeća na potrebu da Europska unija u svom zakonodavstvu prizna različite oblike poduzetništva i osigura jednako postupanje prema njima kako bi se zajamčilo poštovanje načela poduzetničke slobode, bez obzira na pravni oblik poduzeća; žali zbog činjenice da Komisija u svom Akcijskom planu za poduzetništvo do 2020. ne naglašava ulogu socijalno-ekonomskih poduzeća, već samo podsjeća na njihov doprinos otvaranju radnih mjesta i socijalnim inovacijama te da su ona suočena s većim poteškoćama u financiranju nego mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

18.

podsjeća na potrebu da Europska unija u svom zakonodavstvu prizna različite oblike poduzetništva i osigura jednako postupanje prema njima kako bi se zajamčilo poštovanje načela poduzetničke slobode, bez obzira na pravni oblik poduzeća; žali zbog činjenice da Komisija u svom Akcijskom planu za poduzetništvo do 2020. ne naglašava ulogu socijalno-ekonomskih poduzeća, već samo podsjeća na njihov doprinos otvaranju radnih mjesta i socijalnim inovacijama te da su ona suočena s većim poteškoćama u financiranju nego mala i srednja poduzeća;

| 19. | stoga poziva Komisiju da ojača svoje službe osnivanjem jedinice odgovorne za zadruge i druge socijalno-ekonomske organizacije (kao što su uzajamni fondovi, zaklade i udruženja koja se bave ekonomskim i financijskim djelatnostima), da posveti veću pažnju mjerama čiji je cilj osigurati odgovarajuće resurse te da sudjeluje u kreiranju politike u vezi sa socijalno-ekonomskim organizacijama i nadzire njenu provedbu; apelira na Komisiju da posveti odgovarajuću pozornost pretvaranju industrijskih i uslužnih poduzeća koja su u teškoćama ili bez pravnog slijednika u zadruge uspostavljajući službe koje se bave tom zadaćom; |
| --- | --- |

19.

stoga poziva Komisiju da ojača svoje službe osnivanjem jedinice odgovorne za zadruge i druge socijalno-ekonomske organizacije (kao što su uzajamni fondovi, zaklade i udruženja koja se bave ekonomskim i financijskim djelatnostima), da posveti veću pažnju mjerama čiji je cilj osigurati odgovarajuće resurse te da sudjeluje u kreiranju politike u vezi sa socijalno-ekonomskim organizacijama i nadzire njenu provedbu; apelira na Komisiju da posveti odgovarajuću pozornost pretvaranju industrijskih i uslužnih poduzeća koja su u teškoćama ili bez pravnog slijednika u zadruge uspostavljajući službe koje se bave tom zadaćom;

| 20. | poziva Komisiju da osigura veću fleksibilnost pravila o javnoj nabavi koja se odnose na poduzeća kojima upravljaju zaposlenici, dopuštajući, na primjer, vremenski ograničenu rezervaciju; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da osigura veću fleksibilnost pravila o javnoj nabavi koja se odnose na poduzeća kojima upravljaju zaposlenici, dopuštajući, na primjer, vremenski ograničenu rezervaciju;

| 21. | poziva Komisiju da zajamči usklađivanje s mjerama u okviru Inicijative za socijalno poslovanje kao i smanjenje administrativnih prepreka između dviju inicijativa; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da zajamči usklađivanje s mjerama u okviru Inicijative za socijalno poslovanje kao i smanjenje administrativnih prepreka između dviju inicijativa;

| 22. | U skladu s preporukom Međunarodne organizacije rada 193/2002, apelira na države članice da pregledaju svoje zakonodavstvo koje se odnosi na zadruge općenito te, naročito, posebne tipove zadruga, kao što su radničke zadruge, socijalne zadruge, obrtničke zadruge i zadružne banke, s ciljem usvajanja sveobuhvatne politike koja će podupirati zadružni model poslovanja i stvaranje regulatornog okruženja koji će pogodovati priznavanju uloge zadruga i njihove organizacije upravljanja kao i razvoju zadruga, posebno na područjima i u sektorima gdje se pokazalo da taj model stvara dodanu vrijednost u socijalnom, ekonomskom i ekološkom smislu; poziva države članice da u suradnji sa socijalnim partnerima i drugim regionalnim i lokalnim dionicima utvrde strateške sektore pogodne za zadružne projekte; naglašava da to treba obuhvatiti uvođenje odgovarajućih financijskih instrumenata i priznavanje uloge zadruga u nacionalnom socijalnom dijalogu, kao i ulogu kreditnih zadruga koje su uvijek pridavale posebnu važnost održivom i socijalno odgovornom financiranju i imaju snažnu lokalnu prisutnost; podsjeća da tu preporuku valja imati na umu prilikom pregleda Uredbe o Statutu europskih zadruga (SCE); |
| --- | --- |

22.

U skladu s preporukom Međunarodne organizacije rada 193/2002, apelira na države članice da pregledaju svoje zakonodavstvo koje se odnosi na zadruge općenito te, naročito, posebne tipove zadruga, kao što su radničke zadruge, socijalne zadruge, obrtničke zadruge i zadružne banke, s ciljem usvajanja sveobuhvatne politike koja će podupirati zadružni model poslovanja i stvaranje regulatornog okruženja koji će pogodovati priznavanju uloge zadruga i njihove organizacije upravljanja kao i razvoju zadruga, posebno na područjima i u sektorima gdje se pokazalo da taj model stvara dodanu vrijednost u socijalnom, ekonomskom i ekološkom smislu; poziva države članice da u suradnji sa socijalnim partnerima i drugim regionalnim i lokalnim dionicima utvrde strateške sektore pogodne za zadružne projekte; naglašava da to treba obuhvatiti uvođenje odgovarajućih financijskih instrumenata i priznavanje uloge zadruga u nacionalnom socijalnom dijalogu, kao i ulogu kreditnih zadruga koje su uvijek pridavale posebnu važnost održivom i socijalno odgovornom financiranju i imaju snažnu lokalnu prisutnost; podsjeća da tu preporuku valja imati na umu prilikom pregleda Uredbe o Statutu europskih zadruga (SCE);

| 23. | naglašava važnost izrade regulatornih akata unutar čvrstog pravnog okvira i u skladu s međunarodnim standardima kako bi se izbjegla neujednačena nacionalna tumačenja i opasnost pojavljivanja konkurentskih prednosti ili konkurentski nepovoljnog položaja na regionalnoj, nacionalnoj ili makroregionalnoj razini; |
| --- | --- |

23.

naglašava važnost izrade regulatornih akata unutar čvrstog pravnog okvira i u skladu s međunarodnim standardima kako bi se izbjegla neujednačena nacionalna tumačenja i opasnost pojavljivanja konkurentskih prednosti ili konkurentski nepovoljnog položaja na regionalnoj, nacionalnoj ili makroregionalnoj razini;

| 24. | ističe važnost uključivanja zadruga u buduće inicijative i pothvate Unije u vezi sa zadrugama u svim fazama toga procesa; |
| --- | --- |

24.

ističe važnost uključivanja zadruga u buduće inicijative i pothvate Unije u vezi sa zadrugama u svim fazama toga procesa;

Prijenos i restrukturiranje poduzeća

| 25. | smatra da bi prijenos vlasništva nad poduzećem na njegove zaposlenike osnivanjem zadruge i drugih oblika radničkog vlasništva mogao biti najbolji način osiguranja nastavka rada poduzeća; naglašava da bi taj način prijenosa poduzeća na zaposlenike, a naročito ako to podrazumijeva radničke zadruge i otkup vlasničkih udjela od strane radnika, trebalo podržati posebnom linijom u proračunu EU-a koja također uključuje i financijske instrumente; hitno poziva da se, uz sudjelovanje Europske investicijske banke (EIB) i socijalnih partnera te dionika u okviru zadružnog pokreta, uspostavi europski mehanizam za promicanje razvoja zadruga i, naročito, prijenos poduzeća primjenom zadružnog modela što uključuje, na primjer, instrument uzajamnih fondova; |
| --- | --- |

25.

smatra da bi prijenos vlasništva nad poduzećem na njegove zaposlenike osnivanjem zadruge i drugih oblika radničkog vlasništva mogao biti najbolji način osiguranja nastavka rada poduzeća; naglašava da bi taj način prijenosa poduzeća na zaposlenike, a naročito ako to podrazumijeva radničke zadruge i otkup vlasničkih udjela od strane radnika, trebalo podržati posebnom linijom u proračunu EU-a koja također uključuje i financijske instrumente; hitno poziva da se, uz sudjelovanje Europske investicijske banke (EIB) i socijalnih partnera te dionika u okviru zadružnog pokreta, uspostavi europski mehanizam za promicanje razvoja zadruga i, naročito, prijenos poduzeća primjenom zadružnog modela što uključuje, na primjer, instrument uzajamnih fondova;

| 26. | ističe da primjena otkupa vlasničkih udjela od strane radnika postaje sve uobičajenija praksa u državama članicama kao odgovor na ekonomsku krizu; stoga poziva Komisiju da utvrdi financijske instrumente kojima će potaknuti tu praksu ili da proširi postojeće; |
| --- | --- |

26.

ističe da primjena otkupa vlasničkih udjela od strane radnika postaje sve uobičajenija praksa u državama članicama kao odgovor na ekonomsku krizu; stoga poziva Komisiju da utvrdi financijske instrumente kojima će potaknuti tu praksu ili da proširi postojeće;

| 27. | naglašava aktivnu ulogu socijalnih zadruga u restrukturiranju malih i srednjih poduzeća, naročito ako se pritom radi o „izdvajanju poslova u socijalna poduzeća” kojim se promiče integracija radnika za koje se može smatrati da su u nepovoljnom položaju i koji su u kritičnoj situaciji u pogledu zapošljavanja, pri čemu se primjenom načela solidarnosti jača sposobnost za zadovoljenje društvenih potreba; |
| --- | --- |

27.

naglašava aktivnu ulogu socijalnih zadruga u restrukturiranju malih i srednjih poduzeća, naročito ako se pritom radi o „izdvajanju poslova u socijalna poduzeća” kojim se promiče integracija radnika za koje se može smatrati da su u nepovoljnom položaju i koji su u kritičnoj situaciji u pogledu zapošljavanja, pri čemu se primjenom načela solidarnosti jača sposobnost za zadovoljenje društvenih potreba;

| 28. | napominje da vrlo često kod prijenosa poduzeća na radnike problem nije samo trajanje postupaka, već – a to je čak i važnije – nedostatak znanja o tom poslovnom scenariju kod relevantnih stručnjaka (npr. pravnika ili računovođa) te u pravnom i obrazovnom sustavu; naglašava da bi izobrazba i podizanje svijesti kod svih subjekata uključenih u osnivanje ili prijenos vlasništva nad poduzećima u velikoj mjeri doprinijeli promicanju te prakse; stoga preporučuje da se zadružnom obliku poduzetništva dodijeli trajno mjesto u relevantnim nastavnim programima na sveučilištima i školama za poslovno upravljanje; nadalje, vjeruje da među sindikatima i tijelima čija je zadaća pružanje informacija o osnivanju poduzeća ili prijenosu vlasništva nad njima treba promicati bolje poznavanje zadruga, a prijenos vlasništva nad poduzećima na radnike u obliku zadruga treba podržati financijski, između ostaloga i ciljanom, pametnom primjenom strukturnih fondova; naglašava važnost stručnih znanja koja su savezi zadruga u nekim državama članicama stekli osnivanjem i prijenosom vlasništva nad poduzećima u obliku zadruga te poziva Komisiju da uspostavi mehanizme koji će olakšati suradnju među poduzećima i njihovu razmjenu najbolje prakse i postupaka na ovom području te da o rezultatima izvijesti Vijeće i Parlament. |
| --- | --- |

28.

napominje da vrlo često kod prijenosa poduzeća na radnike problem nije samo trajanje postupaka, već – a to je čak i važnije – nedostatak znanja o tom poslovnom scenariju kod relevantnih stručnjaka (npr. pravnika ili računovođa) te u pravnom i obrazovnom sustavu; naglašava da bi izobrazba i podizanje svijesti kod svih subjekata uključenih u osnivanje ili prijenos vlasništva nad poduzećima u velikoj mjeri doprinijeli promicanju te prakse; stoga preporučuje da se zadružnom obliku poduzetništva dodijeli trajno mjesto u relevantnim nastavnim programima na sveučilištima i školama za poslovno upravljanje; nadalje, vjeruje da među sindikatima i tijelima čija je zadaća pružanje informacija o osnivanju poduzeća ili prijenosu vlasništva nad njima treba promicati bolje poznavanje zadruga, a prijenos vlasništva nad poduzećima na radnike u obliku zadruga treba podržati financijski, između ostaloga i ciljanom, pametnom primjenom strukturnih fondova; naglašava važnost stručnih znanja koja su savezi zadruga u nekim državama članicama stekli osnivanjem i prijenosom vlasništva nad poduzećima u obliku zadruga te poziva Komisiju da uspostavi mehanizme koji će olakšati suradnju među poduzećima i njihovu razmjenu najbolje prakse i postupaka na ovom području te da o rezultatima izvijesti Vijeće i Parlament.

| 29. | apelira na države članice da uspostave okvir kojim će se olakšati prijenos poduzeća na radnike, uključujući i financijske mehanizme koji trebaju pomoći radnicima pri ulaganju u poduzeća koja su u teškoćama ili bez pravnog slijednika kao i povlaštena prava za radnike kako bi se stvorili najbolji uvjeti za podnošenje ponuda za preuzimanje poduzeća kojem prijeti zatvaranje; |
| --- | --- |

29.

apelira na države članice da uspostave okvir kojim će se olakšati prijenos poduzeća na radnike, uključujući i financijske mehanizme koji trebaju pomoći radnicima pri ulaganju u poduzeća koja su u teškoćama ili bez pravnog slijednika kao i povlaštena prava za radnike kako bi se stvorili najbolji uvjeti za podnošenje ponuda za preuzimanje poduzeća kojem prijeti zatvaranje;

| 30. | vjeruje također da države članice trebaju usvojiti politike kojima će olakšati aktivnosti radnika za stjecanje udjela u kapitalu i sudjelovanje u rezultatima njihovih poduzeća, a kojima će predvidjeti primjenu konkretnih fiskalnih mehanizama različitih od onih za industrijska i uslužna poduzeća te osigurati potrebnu pravnu zaštitu i razmjerno sudjelovanje u upravljanju, nadzoru, odlučivanju i odgovornosti za poslovanje poduzeća; podsjeća na činjenicu da te aktivnosti mogu povećati konkurentnost dotičnog sektora u cjelini; |
| --- | --- |

30.

vjeruje također da države članice trebaju usvojiti politike kojima će olakšati aktivnosti radnika za stjecanje udjela u kapitalu i sudjelovanje u rezultatima njihovih poduzeća, a kojima će predvidjeti primjenu konkretnih fiskalnih mehanizama različitih od onih za industrijska i uslužna poduzeća te osigurati potrebnu pravnu zaštitu i razmjerno sudjelovanje u upravljanju, nadzoru, odlučivanju i odgovornosti za poslovanje poduzeća; podsjeća na činjenicu da te aktivnosti mogu povećati konkurentnost dotičnog sektora u cjelini;

| 31. | naglašava pozitivne aspekte mehanizama tipičnih za zadružni model, kao što je nedjeljivost pričuva, tj. nije moguća raspodjela pričuva među članovima čak niti u slučaju likvidacije, već se one moraju iskoristiti za razvoj zadrugarstva, te pravne odredbe kojima se trećim osobama omogućuje da zadrugama osiguraju poduzetnički kapital, uz stjecanje glasačkih prava ili bez njih, kao što su uzajamni fondovi i Cooperazione Finanza Impresa (CFI) u Italiji, Institut de Développement de l’Economie Sociale (ESFIN-IDES) u Francuskoj ili ulagačka struktura kod Mondragon Corporation u Španjolskoj; |
| --- | --- |

31.

naglašava pozitivne aspekte mehanizama tipičnih za zadružni model, kao što je nedjeljivost pričuva, tj. nije moguća raspodjela pričuva među članovima čak niti u slučaju likvidacije, već se one moraju iskoristiti za razvoj zadrugarstva, te pravne odredbe kojima se trećim osobama omogućuje da zadrugama osiguraju poduzetnički kapital, uz stjecanje glasačkih prava ili bez njih, kao što su uzajamni fondovi i Cooperazione Finanza Impresa (CFI) u Italiji, Institut de Développement de l’Economie Sociale (ESFIN-IDES) u Francuskoj ili ulagačka struktura kod Mondragon Corporation u Španjolskoj;

| 32. | poziva Komisiju da promiče politiku i mjere koje doprinose očuvanju postojećih radnih mjesta, a ne samo otvaranju novih radnih mjesta osnivanjem novih poduzeća; poziva Komisiju da uspostavi nove službe za osnivanje novih poduzeća koje će podržavati zadružni tip poduzeća podižući svijest i pokrećući edukacijske inicijative; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da promiče politiku i mjere koje doprinose očuvanju postojećih radnih mjesta, a ne samo otvaranju novih radnih mjesta osnivanjem novih poduzeća; poziva Komisiju da uspostavi nove službe za osnivanje novih poduzeća koje će podržavati zadružni tip poduzeća podižući svijest i pokrećući edukacijske inicijative;

| 33. | naglašava da je kod pretvorbe poduzeća u teškoćama u ekonomski održive zadruge potrebna precizna i rana dijagnoza; poziva nadležna tijela na svim razinama da surađuju sa socijalnim partnerima i zadružnim pokretom pri provedbi tih ranih dijagnoza te ocjeni izvedivosti i korisnosti pretvorbe poduzeća u zadruge; vjeruje da sindikati i savezi zadruga također trebaju biti uključeni u taj proces; |
| --- | --- |

33.

naglašava da je kod pretvorbe poduzeća u teškoćama u ekonomski održive zadruge potrebna precizna i rana dijagnoza; poziva nadležna tijela na svim razinama da surađuju sa socijalnim partnerima i zadružnim pokretom pri provedbi tih ranih dijagnoza te ocjeni izvedivosti i korisnosti pretvorbe poduzeća u zadruge; vjeruje da sindikati i savezi zadruga također trebaju biti uključeni u taj proces;

| 34. | poziva Komisiju da izradi sveobuhvatnu studiju u kojoj će se usporediti primjeri najbolje prakse koja se primjenjuje u državama članicama i nacionalni zakoni kojima se promiče pretvorba poduzeća u zadruge, a naročito odredbe koje se odnose na preuzimanja, stečajeve, financijske aranžmane, tijela za podršku poslovanju i osnivanje zadružnih klastera; naglašava važnost uključivanja zadruga u tu studiju kako bi se odredili prioriteti; u tu svrhu poziva Komisiju da razmotri izradu baze podataka u kojoj se sustavno prikupljaju slučajevi i informacije o pretvorbi u zadruge kako bi se omogućila razmjena dobre prakse i prikupljanje dosljednih podataka; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da izradi sveobuhvatnu studiju u kojoj će se usporediti primjeri najbolje prakse koja se primjenjuje u državama članicama i nacionalni zakoni kojima se promiče pretvorba poduzeća u zadruge, a naročito odredbe koje se odnose na preuzimanja, stečajeve, financijske aranžmane, tijela za podršku poslovanju i osnivanje zadružnih klastera; naglašava važnost uključivanja zadruga u tu studiju kako bi se odredili prioriteti; u tu svrhu poziva Komisiju da razmotri izradu baze podataka u kojoj se sustavno prikupljaju slučajevi i informacije o pretvorbi u zadruge kako bi se omogućila razmjena dobre prakse i prikupljanje dosljednih podataka;

| 35. | poziva Komisiju i države članice da olakšaju i potiču osnivanje klastera zadruga i socijalnih poduzeća kako bi im se pomoglo u pronalaženju resursa koje trebaju da bi imali važniju ulogu u lancu proizvodnje i distribucije te kako bi se postigla ekonomija razmjera neophodna za financiranje istraživanja, razvoja i inovacija; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju i države članice da olakšaju i potiču osnivanje klastera zadruga i socijalnih poduzeća kako bi im se pomoglo u pronalaženju resursa koje trebaju da bi imali važniju ulogu u lancu proizvodnje i distribucije te kako bi se postigla ekonomija razmjera neophodna za financiranje istraživanja, razvoja i inovacija;

Pristup financiranju i podrška poslovanju

| 36. | naglašava da zadružna poduzeća u industrijskom i uslužnom sektoru, a naročito mala i srednja poduzeća, iz različitih razloga, od kojih je jedan priroda njihova poduzetništva, nemaju pristup poduzetničkom kapitalu i kreditima na tržištima kapitala; napominje također da radničke zadruge u kapitalno intenzivnim sektorima obično imaju poteškoća pri prikupljanju velikih iznosa kapitala od svojih članova te da stoga treba razviti odgovarajuće financijske instrumente koji će biti prilagođeni njihovom obliku poduzetništva; |
| --- | --- |

36.

naglašava da zadružna poduzeća u industrijskom i uslužnom sektoru, a naročito mala i srednja poduzeća, iz različitih razloga, od kojih je jedan priroda njihova poduzetništva, nemaju pristup poduzetničkom kapitalu i kreditima na tržištima kapitala; napominje također da radničke zadruge u kapitalno intenzivnim sektorima obično imaju poteškoća pri prikupljanju velikih iznosa kapitala od svojih članova te da stoga treba razviti odgovarajuće financijske instrumente koji će biti prilagođeni njihovom obliku poduzetništva;

| 37. | ističe da je pitanje pristupa kreditima za zadruge od naročite važnosti ako se uzme u obzir njihova posebna struktura; stoga poziva Komisiju, Bazelski odbor i EIB da utvrde i primjenjuju kvalitativne parametre koji se odnose također i na kreditiranje i financiranje, a omogućuju razlikovanje uloge zadruga, uključujući i socijalne zadruge, od ostalih vrsta poduzeća; |
| --- | --- |

37.

ističe da je pitanje pristupa kreditima za zadruge od naročite važnosti ako se uzme u obzir njihova posebna struktura; stoga poziva Komisiju, Bazelski odbor i EIB da utvrde i primjenjuju kvalitativne parametre koji se odnose također i na kreditiranje i financiranje, a omogućuju razlikovanje uloge zadruga, uključujući i socijalne zadruge, od ostalih vrsta poduzeća;

| 38. | smatra potrebnim omogućiti jaču kapitalizaciju zadruga boljim korištenjem resursa koje ne može osigurati njihova socijalna struktura; poziva Komisiju da, nakon donošenja odluke o preuzimanju poduzeća ili njene provedbe, promiče mjere kojima se podržava kapitalizacija, uključujući i porezne olakšice – čak i ako su vremenski ograničene, ali da se te mjere ne smatraju državnim potporama; |
| --- | --- |

38.

smatra potrebnim omogućiti jaču kapitalizaciju zadruga boljim korištenjem resursa koje ne može osigurati njihova socijalna struktura; poziva Komisiju da, nakon donošenja odluke o preuzimanju poduzeća ili njene provedbe, promiče mjere kojima se podržava kapitalizacija, uključujući i porezne olakšice – čak i ako su vremenski ograničene, ali da se te mjere ne smatraju državnim potporama;

| 39. | ističe da u nekim državama članicama vanjski subjekti zadrugama mogu osigurati poduzetnički kapital uz stjecanje samo ograničenih glasačkih prava ili bez njihova stjecanja kako bi se očuvalo vlasništvo članova i kontrolne strukture te da je to zadrugama omogućilo uspostavu boljeg dijaloga s ostalim financijskim institucijama; izražava svoje slaganje s takvom politikom i potiče države članice da zadrugama omoguće lakši pristup kreditima; |
| --- | --- |

39.

ističe da u nekim državama članicama vanjski subjekti zadrugama mogu osigurati poduzetnički kapital uz stjecanje samo ograničenih glasačkih prava ili bez njihova stjecanja kako bi se očuvalo vlasništvo članova i kontrolne strukture te da je to zadrugama omogućilo uspostavu boljeg dijaloga s ostalim financijskim institucijama; izražava svoje slaganje s takvom politikom i potiče države članice da zadrugama omoguće lakši pristup kreditima;

| 40. | smatra da Komisija, EIB i Europski investicijski fond (EIF) trebaju zadrugama osigurati pristup financijskim mehanizmima na razini EU-a, uključujući prema potrebi i akcijski plan za financiranje malih i srednjih poduzeća kako je predloženo u Aktu o jedinstvenom tržištu, te da u suradnji sa sektorom zadružnih banaka trebaju uložiti posebne napore kako bi osigurali da se to ostvari; naglašava da bi se tim aktivnosti moglo unaprijediti funkcioniranje jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

40.

smatra da Komisija, EIB i Europski investicijski fond (EIF) trebaju zadrugama osigurati pristup financijskim mehanizmima na razini EU-a, uključujući prema potrebi i akcijski plan za financiranje malih i srednjih poduzeća kako je predloženo u Aktu o jedinstvenom tržištu, te da u suradnji sa sektorom zadružnih banaka trebaju uložiti posebne napore kako bi osigurali da se to ostvari; naglašava da bi se tim aktivnosti moglo unaprijediti funkcioniranje jedinstvenog tržišta;

| 41. | smatra da pri uređivanju financijskih tržišta i kasnijem provedbenom zakonodavstvu treba uzeti u obzir specifična svojstva zadružnih banaka; |
| --- | --- |

41.

smatra da pri uređivanju financijskih tržišta i kasnijem provedbenom zakonodavstvu treba uzeti u obzir specifična svojstva zadružnih banaka;

| 42. | naglašava da programi i fondovi koji se uspostavljaju unutar višegodišnjeg financijskog okvira (2014.-2020.) trebaju biti važni instrumenti za potporu zadruga; smatra da pri izradi operativnih programa težište treba biti na lakšem osnivanju novih zadruga, podršci razvoju održivog poslovanja i odgovornom restrukturiranju, uključujući mjere kao što su prijenos poduzeća na radnike i socijalne zadruge, lokalni razvoj te socijalne, tehnološke i procesne inovacije koristeći globalna bespovratna sredstva i druge financijske instrumente, uključujući Fond za prilagodbu globalizaciji; |
| --- | --- |

42.

naglašava da programi i fondovi koji se uspostavljaju unutar višegodišnjeg financijskog okvira (2014.-2020.) trebaju biti važni instrumenti za potporu zadruga; smatra da pri izradi operativnih programa težište treba biti na lakšem osnivanju novih zadruga, podršci razvoju održivog poslovanja i odgovornom restrukturiranju, uključujući mjere kao što su prijenos poduzeća na radnike i socijalne zadruge, lokalni razvoj te socijalne, tehnološke i procesne inovacije koristeći globalna bespovratna sredstva i druge financijske instrumente, uključujući Fond za prilagodbu globalizaciji;

| 43. | smatra da pri izradi financijskih programa na razini EU-a i na nacionalnoj razini posebnu pozornost treba posvetiti (ili određeni postotak namijeniti) zadrugama čiji je cilj omogućiti lakši pristup zapošljavanju za osobe u nepovoljnom položaju, kao što je također utvrđeno Uredbom (EZ) br. 2204/2002 kako bi se učvrstila, povećala i poboljšala razina socijalne zaštite; |
| --- | --- |

43.

smatra da pri izradi financijskih programa na razini EU-a i na nacionalnoj razini posebnu pozornost treba posvetiti (ili određeni postotak namijeniti) zadrugama čiji je cilj omogućiti lakši pristup zapošljavanju za osobe u nepovoljnom položaju, kao što je također utvrđeno Uredbom (EZ) br. 2204/2002 kako bi se učvrstila, povećala i poboljšala razina socijalne zaštite;

| 44. | poziva Komisiju da sljedeće financijske godine podrži pilot projekt čiji je cilj pomoći pri prijenosu poduzeća u poteškoćama na radnike kako bi mogla nastaviti raditi stvarajući na taj način nove zadruge kojima je moguće oživjeti poduzeća u poteškoćama ili stečaju; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da sljedeće financijske godine podrži pilot projekt čiji je cilj pomoći pri prijenosu poduzeća u poteškoćama na radnike kako bi mogla nastaviti raditi stvarajući na taj način nove zadruge kojima je moguće oživjeti poduzeća u poteškoćama ili stečaju;

| 45. | poziva Komisiju da osmisli mjere kojima će poduprijeti zapošljavanje mladih u zadružnom sektoru; također poziva Komisiju da u državama članicama potakne širenje zadružnog modela kao glavnog instrumenta za otvaranje novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da osmisli mjere kojima će poduprijeti zapošljavanje mladih u zadružnom sektoru; također poziva Komisiju da u državama članicama potakne širenje zadružnog modela kao glavnog instrumenta za otvaranje novih radnih mjesta;

| 46. | vjeruje da bi države članice također trebale poduzeti korake kako bi zadrugama olakšale pristup cijelom nizu usluga za podršku poslovanja jer će im to pomoći da i dalje doprinose održivom razvoju svojih djelatnosti; u tom smislu apelira na države članice da uvedu mjere kojima će zadrugama olakšati pristup kreditiranju, a posebno radničkim, socijalnim i obrtničkim zadrugama nastalima iz mikro-poduzeća; |
| --- | --- |

46.

vjeruje da bi države članice također trebale poduzeti korake kako bi zadrugama olakšale pristup cijelom nizu usluga za podršku poslovanja jer će im to pomoći da i dalje doprinose održivom razvoju svojih djelatnosti; u tom smislu apelira na države članice da uvedu mjere kojima će zadrugama olakšati pristup kreditiranju, a posebno radničkim, socijalnim i obrtničkim zadrugama nastalima iz mikro-poduzeća;

| 47. | smatra da države članice trebaju donijeti odgovarajuće mjere za uklanjanje svih zakonskih, administrativnih ili birokratskih prepreka koje sprečavaju ili ograničavaju rast zadruga; |
| --- | --- |

47.

smatra da države članice trebaju donijeti odgovarajuće mjere za uklanjanje svih zakonskih, administrativnih ili birokratskih prepreka koje sprečavaju ili ograničavaju rast zadruga;

| 48. | vjeruje da bi malim kreditnim zadrugama trebalo olakšati pristup tržištu na području cijele Europe; |
| --- | --- |

48.

vjeruje da bi malim kreditnim zadrugama trebalo olakšati pristup tržištu na području cijele Europe;

| 49. | nadalje smatra da treba poticati mreže suradnje među malim i srednjim poduzećima, poput onih koje već postoje unutar EU-a u obliku zadruga (obrtničke zadruge, zadruge malih i srednjih poduzeća, zadruge za poticanje poslovne aktivnosti i zapošljavanja itd.) budući da takve mreže u velikoj mjeri doprinose osnivanju i održivosti mikro i malih poduzeća osiguranjem zajedničkih službi za marketing, nabavu ili druge poslove te im pomažu da postanu izvori inovacije; |
| --- | --- |

49.

nadalje smatra da treba poticati mreže suradnje među malim i srednjim poduzećima, poput onih koje već postoje unutar EU-a u obliku zadruga (obrtničke zadruge, zadruge malih i srednjih poduzeća, zadruge za poticanje poslovne aktivnosti i zapošljavanja itd.) budući da takve mreže u velikoj mjeri doprinose osnivanju i održivosti mikro i malih poduzeća osiguranjem zajedničkih službi za marketing, nabavu ili druge poslove te im pomažu da postanu izvori inovacije;

| 50. | vjeruje da treba uspostaviti službe za pomoć pri osnivanju zadruga kako bi se podržalo stvaranje novih zadruga; nadalje vjeruje da na nacionalnoj i europskoj razini treba ohrabriti inicijative kojima se promiče zadružni model među novim potencijalnim poduzetnicima (npr. u sklopu sveučilišnih nastavnih programa); |
| --- | --- |

50.

vjeruje da treba uspostaviti službe za pomoć pri osnivanju zadruga kako bi se podržalo stvaranje novih zadruga; nadalje vjeruje da na nacionalnoj i europskoj razini treba ohrabriti inicijative kojima se promiče zadružni model među novim potencijalnim poduzetnicima (npr. u sklopu sveučilišnih nastavnih programa);

o

o o

| 51. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

51.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 76 E, 25.3.2010., str. 16.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0071.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0005.

(4)  SL L 207, 18.8.2003., str. 1.

(5)  SL L 385, 31.12.1994., str. 14.

(6)  SL C 93, 28.03.1998., str. 2.

(7)  SL C 191, 29.6.2012., str. 24.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/41

---

P7_TA(2013)0302

Biogospodarstvo za Europu

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu (2012/2295(INI))

(2016/C 075/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod nazivom „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod nazivom „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” (COM(2012)0060),

| — | uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod nazivom „Europa 2020.: Europska strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod nazivom „Europa 2020.: Europska strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. o resursno učinkovitoj Europi, (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. o resursno učinkovitoj Europi, (1)

| — | uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod nazivom „Rješavanje izazova na robnim tržištima i sa sirovinama” (COM(2011)0025) te njezino rješenje od 13. rujna 2011. u vezi s ovim priopćenjem, (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod nazivom „Rješavanje izazova na robnim tržištima i sa sirovinama” (COM(2011)0025) te njezino rješenje od 13. rujna 2011. u vezi s ovim priopćenjem, (2)

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća tijekom britanskog predsjedanja 2005. godine („Europsko biogospodarstvo utemeljeno na znanju”), za vrijeme njemačkog predsjedanja 2007. („Na putu prema biogospodarstvu utemeljenome na znanju”) za vrijeme belgijskog predsjedanja 2010. („Europsko gospodarstvo utemeljeno na znanju: ostvarenja i izazovi”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća tijekom britanskog predsjedanja 2005. godine („Europsko biogospodarstvo utemeljeno na znanju”), za vrijeme njemačkog predsjedanja 2007. („Na putu prema biogospodarstvu utemeljenome na znanju”) za vrijeme belgijskog predsjedanja 2010. („Europsko gospodarstvo utemeljeno na znanju: ostvarenja i izazovi”),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te Odbora za regionalni razvoj (A7-0201/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te Odbora za regionalni razvoj (A7-0201/2013),

| A. | budući da se predviđa rast svjetskog stanovništva sa 7 milijardi na više od 9 milijardi do 2050. godine, potražnja hrane porast će za oko 70 %, uz veliki pritisak na vodne resurse; |
| --- | --- |

A.

budući da se predviđa rast svjetskog stanovništva sa 7 milijardi na više od 9 milijardi do 2050. godine, potražnja hrane porast će za oko 70 %, uz veliki pritisak na vodne resurse;

| B. | budući da smo suočeni s oskudicom svjetskih prirodnih zaliha, povećana potražnja obnovljivih izvora sirovina i globalne posljedice na klimatske promjene zahtijevaju djelotvornije iskorištavanje resursa; |
| --- | --- |

B.

budući da smo suočeni s oskudicom svjetskih prirodnih zaliha, povećana potražnja obnovljivih izvora sirovina i globalne posljedice na klimatske promjene zahtijevaju djelotvornije iskorištavanje resursa;

| C. | budući da će dugotrajan, inovativan i učinkovit pristup osigurati ne samo veću održivost nego i potporu za ruralni i regionalni razvoj, moguće smanjenje emisije stakleničkih plinova, veću održivost proizvodnog ciklusa te širenje inovacija u industriji diljem cijelog lanca vrijednosti; |
| --- | --- |

C.

budući da će dugotrajan, inovativan i učinkovit pristup osigurati ne samo veću održivost nego i potporu za ruralni i regionalni razvoj, moguće smanjenje emisije stakleničkih plinova, veću održivost proizvodnog ciklusa te širenje inovacija u industriji diljem cijelog lanca vrijednosti;

| D. | budući da će prijelaz na održivu ekonomiju ojačati konkurentnost europske industrije i poljoprivrednog sektora, povećati gospodarski rast, a time i omogućiti znatan porast razine zaposlenosti u Europi; |
| --- | --- |

D.

budući da će prijelaz na održivu ekonomiju ojačati konkurentnost europske industrije i poljoprivrednog sektora, povećati gospodarski rast, a time i omogućiti znatan porast razine zaposlenosti u Europi;

| E. | budući da uspješno europsko biogospodarstvo ovisi o dostupnosti održivo upravljanih i usmjerenih zaliha hrane (poljoprivreda, šumarstvo i biorazgradivi otpad); |
| --- | --- |

E.

budući da uspješno europsko biogospodarstvo ovisi o dostupnosti održivo upravljanih i usmjerenih zaliha hrane (poljoprivreda, šumarstvo i biorazgradivi otpad);

| F. | budući da biogospodarstvo EU-a već bilježi preokret od gotovo 2 bilijuna EUR, a znatan rast očekuje se i od održive primarne proizvodnje, prerade hrane, industrijske biotehnologije i biorafinerija; |
| --- | --- |

F.

budući da biogospodarstvo EU-a već bilježi preokret od gotovo 2 bilijuna EUR, a znatan rast očekuje se i od održive primarne proizvodnje, prerade hrane, industrijske biotehnologije i biorafinerija;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja priopćenje Komisije pod nazivom „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” i u njemu iznešenoga akcijskog plana za provedbu strategije biogospodarstva; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja priopćenje Komisije pod nazivom „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” i u njemu iznešenoga akcijskog plana za provedbu strategije biogospodarstva;

| 2. | smatra da biogospodarstvo omogućuje proizvodnju industrijske i potrošačke robe uz niže troškove, upotrebljavajući manje energije i manje zagađujući okoliš; |
| --- | --- |

2.

smatra da biogospodarstvo omogućuje proizvodnju industrijske i potrošačke robe uz niže troškove, upotrebljavajući manje energije i manje zagađujući okoliš;

| 3. | dijeli stajalište da se prijelaz na pametno, održivo i uključivo biogospodarstvo treba temeljiti ne samo na proizvodnji obnovljivih prirodnih resursa s malim utjecajem na okoliš nego i na ekološkom, ekonomskom i socijalno održivom korištenju tih sredstava, održavajući korištenje biotičkih izvora unutar granica obnovljivosti ekosustava; |
| --- | --- |

3.

dijeli stajalište da se prijelaz na pametno, održivo i uključivo biogospodarstvo treba temeljiti ne samo na proizvodnji obnovljivih prirodnih resursa s malim utjecajem na okoliš nego i na ekološkom, ekonomskom i socijalno održivom korištenju tih sredstava, održavajući korištenje biotičkih izvora unutar granica obnovljivosti ekosustava;

| 4. | naglašava da je sada potrebno hitno djelovati kako bi se podržale inovacije i ulaganja u nove tehnologije te novi poslovni modeli i stvorili poticaji koji će gospodarstvu donijeti dugoročnu korist; naglašava ključnu ulogu privatnog sektora u ostvarivanju održivoga gospodarskog rasta; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je sada potrebno hitno djelovati kako bi se podržale inovacije i ulaganja u nove tehnologije te novi poslovni modeli i stvorili poticaji koji će gospodarstvu donijeti dugoročnu korist; naglašava ključnu ulogu privatnog sektora u ostvarivanju održivoga gospodarskog rasta;

| 5. | smatra da je biogospodarstvo preduvjet za ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020., točnije, inicijativa „Unija inovacija” i „Resursno učinkovita Europa”; |
| --- | --- |

5.

smatra da je biogospodarstvo preduvjet za ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020., točnije, inicijativa „Unija inovacija” i „Resursno učinkovita Europa”;

| 6. | pozdravlja potporu Komisije radikalnoj promjeni u pristupu EU-a proizvodnji, potrošnji, preradi, skladištenju, recikliranju i odlaganju bioloških resursa; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja potporu Komisije radikalnoj promjeni u pristupu EU-a proizvodnji, potrošnji, preradi, skladištenju, recikliranju i odlaganju bioloških resursa;

| 7. | ističe da iako je 22 milijuna ljudi već zaposleno u biogospodarstvu, što iznosi 9 % od broja ukupno zaposlenih u EU-u, ono ima velik potencijal da zaposli još milijune; |
| --- | --- |

7.

ističe da iako je 22 milijuna ljudi već zaposleno u biogospodarstvu, što iznosi 9 % od broja ukupno zaposlenih u EU-u, ono ima velik potencijal da zaposli još milijune;

| 8. | podupire prijedlog Komisije o sastavljanju radne skupine i vodiča o bioindustrijama u kojemu treba naglasiti doprinos obnovljivih izvora i biotehnologije za održivi razvoj i poticanje regija i gospodarskih subjekata na razvoj novih inovacija u biogospodarskom sektoru; |
| --- | --- |

8.

podupire prijedlog Komisije o sastavljanju radne skupine i vodiča o bioindustrijama u kojemu treba naglasiti doprinos obnovljivih izvora i biotehnologije za održivi razvoj i poticanje regija i gospodarskih subjekata na razvoj novih inovacija u biogospodarskom sektoru;

| 9. | poziva države članice da razviju nacionalne i regionalne planove biogospodarskog djelovanja te zahtijeva od Komisije da predstavi Parlamentu polugodišnje izvješće o primjeni biogospodarstva; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice da razviju nacionalne i regionalne planove biogospodarskog djelovanja te zahtijeva od Komisije da predstavi Parlamentu polugodišnje izvješće o primjeni biogospodarstva;

| 10. | naglašava da je EU globalni vođa na raznim područjima bioznanosti i biotehnologije; smatra da će prijelaz na biogospodarstvo omogućiti Europi da poduzme velike korake naprijed u smislu gospodarstva sa smanjenim udjelom ugljika, u smislu inovacija i konkurentnosti te poboljšati svoju ulogu na međunarodnoj sceni; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je EU globalni vođa na raznim područjima bioznanosti i biotehnologije; smatra da će prijelaz na biogospodarstvo omogućiti Europi da poduzme velike korake naprijed u smislu gospodarstva sa smanjenim udjelom ugljika, u smislu inovacija i konkurentnosti te poboljšati svoju ulogu na međunarodnoj sceni;

| 11. | naglašava važnost i golem potencijal resursne i energetske učinkovitosti; naglašava potrebu „proizvoditi više s manje” kako bi biogospodarstvo ostalo održivo; |
| --- | --- |

11.

naglašava važnost i golem potencijal resursne i energetske učinkovitosti; naglašava potrebu „proizvoditi više s manje” kako bi biogospodarstvo ostalo održivo;

| 12. | zauzima stajalište da biogospodarstvo za Europu ne smije samo zamijeniti sadašnje gospodarstvo temeljeno na fosilnim gorivima ili ponavljati trenutačno razorno ponašanje i obrasce potrošnje, nego bi trebalo prerasti u učinkovitiji i održiviji model koji uzima u obzir služenje društvu i okolišu kroz sve biogospodarske vrijednosne lance; |
| --- | --- |

12.

zauzima stajalište da biogospodarstvo za Europu ne smije samo zamijeniti sadašnje gospodarstvo temeljeno na fosilnim gorivima ili ponavljati trenutačno razorno ponašanje i obrasce potrošnje, nego bi trebalo prerasti u učinkovitiji i održiviji model koji uzima u obzir služenje društvu i okolišu kroz sve biogospodarske vrijednosne lance;

| 13. | pozdravlja reviziju u tijeku o Unijinu zakonodavstvu o biogorivima kako bi se ublažili negativni učinci neizravne emisije zbog promjena u načinu korištenja zemljišta te promoviralo tržište i razvoj naprednih biogoriva koja bi omogućila veću iskoristivost neprehrambenih sirovina poput otpada, ostataka, lignoceluloznih i celuloznih materijala; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja reviziju u tijeku o Unijinu zakonodavstvu o biogorivima kako bi se ublažili negativni učinci neizravne emisije zbog promjena u načinu korištenja zemljišta te promoviralo tržište i razvoj naprednih biogoriva koja bi omogućila veću iskoristivost neprehrambenih sirovina poput otpada, ostataka, lignoceluloznih i celuloznih materijala;

| 14. | podsjeća da uvjete neizravne emisije zbog promjena u načinu korištenja zemljišta za biogoriva i biotekućine, kao i obvezujuće kriterije održivosti u korištenju čvrste i plinovite biomase treba uključiti u Direktivu o obnovljivim izvorima energije i Direktivu o kvaliteti goriva; poziva Komisiju da predloži Direktivu o okviru biomase koja bi obuhvatila sve primjene biomase (energija, goriva, materijali i kemikalije) i uvela hijerarhiju biomase; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da uvjete neizravne emisije zbog promjena u načinu korištenja zemljišta za biogoriva i biotekućine, kao i obvezujuće kriterije održivosti u korištenju čvrste i plinovite biomase treba uključiti u Direktivu o obnovljivim izvorima energije i Direktivu o kvaliteti goriva; poziva Komisiju da predloži Direktivu o okviru biomase koja bi obuhvatila sve primjene biomase (energija, goriva, materijali i kemikalije) i uvela hijerarhiju biomase;

Ulaganje u istraživanje, inovacije i vještine

| 15. | potiče Komisiju da nastavi istraživanje i razvoj koordinacije između država članica i između različitih sektora te posebno naglasi potrebu istraživanja procjene održivih granica biotičkih resursa, uzimajući u obzir funkcije ekosustava, prirodne prehrambene lance, kao i ljudsku potražnju hrane; |
| --- | --- |

15.

potiče Komisiju da nastavi istraživanje i razvoj koordinacije između država članica i između različitih sektora te posebno naglasi potrebu istraživanja procjene održivih granica biotičkih resursa, uzimajući u obzir funkcije ekosustava, prirodne prehrambene lance, kao i ljudsku potražnju hrane;

| 16. | poziva na detaljnije istraživanje da bi se utvrdile socijalne i ekološke prilike, kao i potencijalni troškovi biogospodarstva, uzimajući u obzir moguće različite utjecaje i pogrešne metode korištenja biogospodarstva u smislu korištenja oskudnih prirodnih resursa, rizik od štete u okolišu i gubitak bioraznolikosti te mogućnost za očuvanje; |
| --- | --- |

16.

poziva na detaljnije istraživanje da bi se utvrdile socijalne i ekološke prilike, kao i potencijalni troškovi biogospodarstva, uzimajući u obzir moguće različite utjecaje i pogrešne metode korištenja biogospodarstva u smislu korištenja oskudnih prirodnih resursa, rizik od štete u okolišu i gubitak bioraznolikosti te mogućnost za očuvanje;

| 17. | podupire uspostavu radne skupine biogospodarskih stručnjaka kako bi unaprijedili sinergiju i povezanost politika i inicijativa te biogospodarski opservatorij s namjerom promicanja uzajamnog učenja, osiguravajući neprestanu razmjenu znanja i informacija između istraživačkih instituta, tvrtki, institucija, sveučilišta, regionalnih gospodarstvenika, poljoprivrednika i građana u ruralnim područjima te ubrzanja razvoja pravnog okvira radi povećanja i omogućivanja istraživanja, njihove primjene i komercijalizaciju inovacija; |
| --- | --- |

17.

podupire uspostavu radne skupine biogospodarskih stručnjaka kako bi unaprijedili sinergiju i povezanost politika i inicijativa te biogospodarski opservatorij s namjerom promicanja uzajamnog učenja, osiguravajući neprestanu razmjenu znanja i informacija između istraživačkih instituta, tvrtki, institucija, sveučilišta, regionalnih gospodarstvenika, poljoprivrednika i građana u ruralnim područjima te ubrzanja razvoja pravnog okvira radi povećanja i omogućivanja istraživanja, njihove primjene i komercijalizaciju inovacija;

| 18. | podsjeća na važnost primjene načela opreznosti u korištenju biotehnologija, posebno na području genetski manipuliranih organizama i sintetske biologije; |
| --- | --- |

18.

podsjeća na važnost primjene načela opreznosti u korištenju biotehnologija, posebno na području genetski manipuliranih organizama i sintetske biologije;

| 19. | smatra da je potrebno uspostaviti multidisciplinarno i međusektorsko informiranje te programe osposobljavanja kako bi rezultati istraživanja postali dostupni dionicima, uključujući potrošače, te stvarajući mogućnosti za povećanje svijesti i uključivanja; |
| --- | --- |

19.

smatra da je potrebno uspostaviti multidisciplinarno i međusektorsko informiranje te programe osposobljavanja kako bi rezultati istraživanja postali dostupni dionicima, uključujući potrošače, te stvarajući mogućnosti za povećanje svijesti i uključivanja;

| 20. | poziva da se ukinu postojeće prepreke inovacijama duž vrijednosnog lanca, posebno brzim i znanstveno utemeljenim postupcima EU-a za odobravanje biotehnoloških proizvoda i mnogo brži pristup tržištu; |
| --- | --- |

20.

poziva da se ukinu postojeće prepreke inovacijama duž vrijednosnog lanca, posebno brzim i znanstveno utemeljenim postupcima EU-a za odobravanje biotehnoloških proizvoda i mnogo brži pristup tržištu;

| 21. | poziva Komisiju da predloži praktične mjere regionalno sveobuhvatnog dosega u promicanju proizvodnje i potrošnje biogospodarskih proizvoda na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da predloži praktične mjere regionalno sveobuhvatnog dosega u promicanju proizvodnje i potrošnje biogospodarskih proizvoda na regionalnoj razini;

| 22. | naglašava da biogospodarstvo zahtijeva razvijanje i daljnju integraciju vještina, novih znanja i disciplina kako bi se uhvatilo u koštac s društvenim promjenama u vezi s biogospodarstvom, promicanjem konkurentnosti, rasta i otvaranja radnih mjesta, zadovoljavanjem industrijskih potreba i osiguravanjem boljeg podudaranja vještina i radnih mjesta; |
| --- | --- |

22.

naglašava da biogospodarstvo zahtijeva razvijanje i daljnju integraciju vještina, novih znanja i disciplina kako bi se uhvatilo u koštac s društvenim promjenama u vezi s biogospodarstvom, promicanjem konkurentnosti, rasta i otvaranja radnih mjesta, zadovoljavanjem industrijskih potreba i osiguravanjem boljeg podudaranja vještina i radnih mjesta;

| 23. | naglašava da biogospodarstvo zahtijeva prvorazredne stručnjake i kvalificiranu radnu snagu; zadržava stajalište da je potrebno ulagati u strukovnu izobrazbu i visoko obrazovanje u regijama Europske unije, uzimajući u obzir posebne odlike regija; ističe da sustavi širokog obrazovanja i izobrazbe u regijama potiču i širenje poslovanja; |
| --- | --- |

23.

naglašava da biogospodarstvo zahtijeva prvorazredne stručnjake i kvalificiranu radnu snagu; zadržava stajalište da je potrebno ulagati u strukovnu izobrazbu i visoko obrazovanje u regijama Europske unije, uzimajući u obzir posebne odlike regija; ističe da sustavi širokog obrazovanja i izobrazbe u regijama potiču i širenje poslovanja;

| 24. | pozdravlja proračun od 4,5 miljarde EUR koje je predložila Komisija u svojem Okvirnom programu za istraživanje (Horizon 2020.) i nada se da će proračun biti dostupan svim sektorima i biogospodarskim instrumentima, a u svrhu daljnjeg poboljšanja inovacija, uključujući istraživanja granica ekosustava, ponovnu upotrebu i recikliranje biomaterijala; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja proračun od 4,5 miljarde EUR koje je predložila Komisija u svojem Okvirnom programu za istraživanje (Horizon 2020.) i nada se da će proračun biti dostupan svim sektorima i biogospodarskim instrumentima, a u svrhu daljnjeg poboljšanja inovacija, uključujući istraživanja granica ekosustava, ponovnu upotrebu i recikliranje biomaterijala;

| 25. | smatra da su biorafinerije temeljene na lokalnom održivom biomaterijalu koji ne uključuje hranu ili upotrebe u druge, još vrednije svrhe ključan alat za provedbu postupaka pretvorbe neiskorištenih postrojenja i revitalizacije krizom pogođenih područja kroz inovativne postupke i ulaganja prema kružnom gospodarstvu te se nada da će se ova uloga i dalje poticati; |
| --- | --- |

25.

smatra da su biorafinerije temeljene na lokalnom održivom biomaterijalu koji ne uključuje hranu ili upotrebe u druge, još vrednije svrhe ključan alat za provedbu postupaka pretvorbe neiskorištenih postrojenja i revitalizacije krizom pogođenih područja kroz inovativne postupke i ulaganja prema kružnom gospodarstvu te se nada da će se ova uloga i dalje poticati;

| 26. | naglašava da su potrebne dovoljne količine održivih sirovina za uspješan rad biorafinerija u Europi; ističe kako će to zahtijevati poboljšanje infrastrukture za skladištenje i prijevoz te razvijanje potrebne logistike; |
| --- | --- |

26.

naglašava da su potrebne dovoljne količine održivih sirovina za uspješan rad biorafinerija u Europi; ističe kako će to zahtijevati poboljšanje infrastrukture za skladištenje i prijevoz te razvijanje potrebne logistike;

| 27. | ističe da postoji samo ograničen broj demonstracijskih postrojenja u Europi te da su potrebna veća ulaganja kako bi europske industrije zadržale vodeću ulogu u sektoru biorafinerija; poziva Komisiju i države članice da podupru pilot-projekt i demonstracijske aktivnosti za postupno povećanje proizvoda i postupaka; |
| --- | --- |

27.

ističe da postoji samo ograničen broj demonstracijskih postrojenja u Europi te da su potrebna veća ulaganja kako bi europske industrije zadržale vodeću ulogu u sektoru biorafinerija; poziva Komisiju i države članice da podupru pilot-projekt i demonstracijske aktivnosti za postupno povećanje proizvoda i postupaka;

| 28. | naglašava da biogospodarske politike moraju biti bolje osmišljene kako bi se osiguralo kaskadno korištenje biomasa; sukladno tome poziva na razvoj pravnog instrumenta koji će utrti put učinkovitijem i odživom korištenju ovoga dragocjenog resursa; naglašava da takav instrument treba uspostaviti načelo kaskadnog korištenja unutar piramide biomasa, uzimajući u obzir njegove različite segmente, te ga jačati na njegovim najvišim razinama; ističe da bi takav pristup vodio do hijerarhijskoga, pametnoga i učinkovitog korištenja biomase, aplikacija s dodanom vrijednošću te pratećih mjera poput koordinacije istraživanja duž cijeloga vrijednosnog lanca; |
| --- | --- |

28.

naglašava da biogospodarske politike moraju biti bolje osmišljene kako bi se osiguralo kaskadno korištenje biomasa; sukladno tome poziva na razvoj pravnog instrumenta koji će utrti put učinkovitijem i odživom korištenju ovoga dragocjenog resursa; naglašava da takav instrument treba uspostaviti načelo kaskadnog korištenja unutar piramide biomasa, uzimajući u obzir njegove različite segmente, te ga jačati na njegovim najvišim razinama; ističe da bi takav pristup vodio do hijerarhijskoga, pametnoga i učinkovitog korištenja biomase, aplikacija s dodanom vrijednošću te pratećih mjera poput koordinacije istraživanja duž cijeloga vrijednosnog lanca;

Ojačana politika suradnje i angažman dionika

| 29. | smatra da je potrebno osigurati integrirani, koherentni, međusektorski i interdisciplinarni pristup biogospodarstvu te poziva na usklađivanje raznih uključenih politika EU-a i vodećih načela koji se na njih odnose, kao npr. načelo predostrožnosti, u različitim sektorima (Plan za učinkovitije iskorištavanje resursa; Unija inovacije; Inicijativa za sirovine; Horizon 2020.; Program zaštite okoliša 2020.; Kohezijska, zajednička poljoprivredna i zajednička ribarska politika; Direktiva o obnovljivim izvorima energije, o vodnom okviru, okviru otpada i o ambalaži; te posebne mjere o biootpadu); smatra da je također potrebno uspostaviti jedinstveno, dugoročno i stabilno regulatorno okruženje, kako na razini Unije, tako i na nacionalnoj razini, usmjereno na promicanje ulaganja u biogospodarstvo u Europi; |
| --- | --- |

29.

smatra da je potrebno osigurati integrirani, koherentni, međusektorski i interdisciplinarni pristup biogospodarstvu te poziva na usklađivanje raznih uključenih politika EU-a i vodećih načela koji se na njih odnose, kao npr. načelo predostrožnosti, u različitim sektorima (Plan za učinkovitije iskorištavanje resursa; Unija inovacije; Inicijativa za sirovine; Horizon 2020.; Program zaštite okoliša 2020.; Kohezijska, zajednička poljoprivredna i zajednička ribarska politika; Direktiva o obnovljivim izvorima energije, o vodnom okviru, okviru otpada i o ambalaži; te posebne mjere o biootpadu); smatra da je također potrebno uspostaviti jedinstveno, dugoročno i stabilno regulatorno okruženje, kako na razini Unije, tako i na nacionalnoj razini, usmjereno na promicanje ulaganja u biogospodarstvo u Europi;

| 30. | poziva Komisiju da donese propise o financijskim instrumentima da bi poduprla predkomercijalna ulaganja, pretvorila rezultate istraživanja u komercijalne uspjehe i omogućila inovativnim tvrtkama, osobito za malo i srednje poduzetništvo, da pronađu financijske i druge instrumente potpore kojima se potiče razvoj biogospodarstva, primjerice kroz korištenje Regionalnih i strukturnih fondova i sredstava Europske investicijske banke za podjelu rizika, kroz povećanu koherentnost između različitih EU fondova istraživanja i inovacije, a kroz osnivanje sustava „sve na jednom mjestu” za informacije o inicijativama o gospodarstvu potpuno utemeljenom na ekologiji, s namjerom postizanja najvećeg mogućeg utjecaja; priznaje teškoće i financijske rizike u vezi s komercijalizacijom inovacija biogospodarstva i njihovim stavljanjem na tržište; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da donese propise o financijskim instrumentima da bi poduprla predkomercijalna ulaganja, pretvorila rezultate istraživanja u komercijalne uspjehe i omogućila inovativnim tvrtkama, osobito za malo i srednje poduzetništvo, da pronađu financijske i druge instrumente potpore kojima se potiče razvoj biogospodarstva, primjerice kroz korištenje Regionalnih i strukturnih fondova i sredstava Europske investicijske banke za podjelu rizika, kroz povećanu koherentnost između različitih EU fondova istraživanja i inovacije, a kroz osnivanje sustava „sve na jednom mjestu” za informacije o inicijativama o gospodarstvu potpuno utemeljenom na ekologiji, s namjerom postizanja najvećeg mogućeg utjecaja; priznaje teškoće i financijske rizike u vezi s komercijalizacijom inovacija biogospodarstva i njihovim stavljanjem na tržište;

| 31. | poziva na razvoj industrijske infrastrukture i optimiziranih lanaca opskrbe bioproizvodima u ruralnim i obalnim područjima radi stvaranja novih radnih mjesta u poljoprivredi, šumarstvu, akvakulturi; poziva da se u ovu svrhu stavi na raspolaganje Europski fond za ruralni razvoj te da se to obavi na način da se smanji, a ne poveća onečišćenje okoliša i smanjenje bioraznolikosti; |
| --- | --- |

31.

poziva na razvoj industrijske infrastrukture i optimiziranih lanaca opskrbe bioproizvodima u ruralnim i obalnim područjima radi stvaranja novih radnih mjesta u poljoprivredi, šumarstvu, akvakulturi; poziva da se u ovu svrhu stavi na raspolaganje Europski fond za ruralni razvoj te da se to obavi na način da se smanji, a ne poveća onečišćenje okoliša i smanjenje bioraznolikosti;

| 32. | poziva na ciljane i specifične akcije radi smanjenja složenosti i trajanja birokratskih postupaka odobrenja koji kompliciraju postupke razvoja biorafinerija, osobito akcije koje potiču prijenos inovativnih, naprednih tehnologija izvan EU-a; |
| --- | --- |

32.

poziva na ciljane i specifične akcije radi smanjenja složenosti i trajanja birokratskih postupaka odobrenja koji kompliciraju postupke razvoja biorafinerija, osobito akcije koje potiču prijenos inovativnih, naprednih tehnologija izvan EU-a;

| 33. | odobrava korištenje modela javno-privatnog partnerstva (JPP), izvođenje odgovarajućih pouka iz problema koji su se pojavili u prethodnim primjenama iste formule u drugim sektorima; poziva Komisiju da izdvoji odgovarajuće resurse za razvoj i rast takvih partnerstva, u uvjerenju da je to ključna metoda za omogućivanje stvaranja novih vrijednosnih lanaca, jačanje postojećih lanaca i olakšavanje ulaganja u tehnologije i prototipove koji mogu prenijeti rezultate istraživanja na tržište; |
| --- | --- |

33.

odobrava korištenje modela javno-privatnog partnerstva (JPP), izvođenje odgovarajućih pouka iz problema koji su se pojavili u prethodnim primjenama iste formule u drugim sektorima; poziva Komisiju da izdvoji odgovarajuće resurse za razvoj i rast takvih partnerstva, u uvjerenju da je to ključna metoda za omogućivanje stvaranja novih vrijednosnih lanaca, jačanje postojećih lanaca i olakšavanje ulaganja u tehnologije i prototipove koji mogu prenijeti rezultate istraživanja na tržište;

| 34. | slaže se s potrebom za pristupom na više razina te poziva na pridavanje veće pozornosti regionalnim i lokalnim dimenzijama biogospodarstva te inicijative „odozdo prema gore”; pozdravlja uspostavu, na regionalnoj i nacionalnoj razini te razini EU-a, biogospodarskih platformi koje mogu izmjeriti napredak u danom sektoru i omogućiti razmjenu znanja i najbolje primjere iz prakse, s namjerom da se osigura ravnomjeran razvoj biogospodarstva diljem EU-a; poziva i Komisiju da uključi stručnjake u sektor i u sva predmetna područja na koja se to odnosi, uz već prisutne predstavnike potrošača i građana; ističe da regionalna gospodarstva imaju ključnu ulogu u ostvarivanju pametnog, održivog i uključivog rasta; |
| --- | --- |

34.

slaže se s potrebom za pristupom na više razina te poziva na pridavanje veće pozornosti regionalnim i lokalnim dimenzijama biogospodarstva te inicijative „odozdo prema gore”; pozdravlja uspostavu, na regionalnoj i nacionalnoj razini te razini EU-a, biogospodarskih platformi koje mogu izmjeriti napredak u danom sektoru i omogućiti razmjenu znanja i najbolje primjere iz prakse, s namjerom da se osigura ravnomjeran razvoj biogospodarstva diljem EU-a; poziva i Komisiju da uključi stručnjake u sektor i u sva predmetna područja na koja se to odnosi, uz već prisutne predstavnike potrošača i građana; ističe da regionalna gospodarstva imaju ključnu ulogu u ostvarivanju pametnog, održivog i uključivog rasta;

| 35. | smatra da su inicijative „odozdo prema gore” važne u stvaranju biodruštva te da je presudan pristup usmjeren prema poslovanju i potražnji, u kombinaciji s pristupom usmjerenim prema vladi; smatra da za regionalne inicijative trebaju biti osigurane odgovarajuće mogućnosti; poziva Komisiju da podupre takve mreže i klastere radi promicanja izmjene iskustava; |
| --- | --- |

35.

smatra da su inicijative „odozdo prema gore” važne u stvaranju biodruštva te da je presudan pristup usmjeren prema poslovanju i potražnji, u kombinaciji s pristupom usmjerenim prema vladi; smatra da za regionalne inicijative trebaju biti osigurane odgovarajuće mogućnosti; poziva Komisiju da podupre takve mreže i klastere radi promicanja izmjene iskustava;

Jačanje tržišta i konkurentnost

| 36. | poziva Komisiju da financijsko izvješće o inovacijama usmjeri u skladu s Unijom inovacija, uključujući i priroritete Horizona 2020., potičući da se rezultati istraživanja pripreme za tržište, premošćujući takozvanu „dolinu smrti” istraživanja u Europi; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da financijsko izvješće o inovacijama usmjeri u skladu s Unijom inovacija, uključujući i priroritete Horizona 2020., potičući da se rezultati istraživanja pripreme za tržište, premošćujući takozvanu „dolinu smrti” istraživanja u Europi;

| 37. | smatra da postoji niz izvrsnih alata (javna nabava, standardizacija, porezni poticaji, sustavi certificiranja i posebno etiketiranje) koji mogu osigurati dovoljan priljev održivih i visokokvalitetnih bioproizvoda te pružiti resursno učinkovit sustav proizvodnje; smatra da je potrebna reforma postojećeg zakonodavstva; poziva Komisiju da razvije kriterije održivosti za upotrebu biomase, na kojima se trebaju temeljiti alati kreiranja tržišta; |
| --- | --- |

37.

smatra da postoji niz izvrsnih alata (javna nabava, standardizacija, porezni poticaji, sustavi certificiranja i posebno etiketiranje) koji mogu osigurati dovoljan priljev održivih i visokokvalitetnih bioproizvoda te pružiti resursno učinkovit sustav proizvodnje; smatra da je potrebna reforma postojećeg zakonodavstva; poziva Komisiju da razvije kriterije održivosti za upotrebu biomase, na kojima se trebaju temeljiti alati kreiranja tržišta;

| 38. | naglašava da se biogospodarstvo koje se oslanja na iskorištavanje prirodnih resursa umjesto energije iz fosilnih goriva treba voditi valjanim političkim okvirom koji uzima u obzir ne samo gospodarsku održivost nego i socijalne i ekološke čimbenike održivosti; |
| --- | --- |

38.

naglašava da se biogospodarstvo koje se oslanja na iskorištavanje prirodnih resursa umjesto energije iz fosilnih goriva treba voditi valjanim političkim okvirom koji uzima u obzir ne samo gospodarsku održivost nego i socijalne i ekološke čimbenike održivosti;

| 39. | mišljenja je da je bitno uključiti i informirati potrošače o izboru bioproizvoda i usluga; u tom se smislu nada da će takvi proizvodi postati standardizirani na temelju dovoljnih kriterija održivosti u EU-u, uzimajući u obzir da bi to bio alat za promoviranje unosnoga europskog tržišta pomoću ovih proizvoda; |
| --- | --- |

39.

mišljenja je da je bitno uključiti i informirati potrošače o izboru bioproizvoda i usluga; u tom se smislu nada da će takvi proizvodi postati standardizirani na temelju dovoljnih kriterija održivosti u EU-u, uzimajući u obzir da bi to bio alat za promoviranje unosnoga europskog tržišta pomoću ovih proizvoda;

| 40. | smatra da se životni vijek bioproizvoda ne može umjetno skratiti; proizvod bi trebao biti izgrađen za najdulji mogući životni vijek; |
| --- | --- |

40.

smatra da se životni vijek bioproizvoda ne može umjetno skratiti; proizvod bi trebao biti izgrađen za najdulji mogući životni vijek;

| 41. | ističe da će biogospodarstvo dati važan doprinos razvoju ruralnih i obalnih područja; smatra da će sinergija i bliska suradnja duž vrijednosnog lanca, uključujući lokalne proizvođače poljoprivrednih i šumarskih sirovina i biorafinerija, pomoći u jačanju konkurentnosti i povećati profitabilnost ruralnih regija; naglašava potrebu razvijanja dugoročne biogospodarske strategije, vodeći računa o potrebi da se osigura sigurnost hrane; |
| --- | --- |

41.

ističe da će biogospodarstvo dati važan doprinos razvoju ruralnih i obalnih područja; smatra da će sinergija i bliska suradnja duž vrijednosnog lanca, uključujući lokalne proizvođače poljoprivrednih i šumarskih sirovina i biorafinerija, pomoći u jačanju konkurentnosti i povećati profitabilnost ruralnih regija; naglašava potrebu razvijanja dugoročne biogospodarske strategije, vodeći računa o potrebi da se osigura sigurnost hrane;

| 42. | zahtijeva da se razvijeni biološki i biotehnološki postupci mogu upotrijebiti u obnovljivim bioizvorima iz otpada i neprehrambenih usjeva te kao dijelovi postojećega poljoprivrednog i šumarskog poslovanja; |
| --- | --- |

42.

zahtijeva da se razvijeni biološki i biotehnološki postupci mogu upotrijebiti u obnovljivim bioizvorima iz otpada i neprehrambenih usjeva te kao dijelovi postojećega poljoprivrednog i šumarskog poslovanja;

| 43. | ostaje pritom da je jedno od vodećih načela biogospodarstva poboljšanje učinkovitosti resursa i smanjenje ovisnosti o uvozu sirovina, energije i neobnovljivih prirodnih resursa; upućuje na važnost šumarskog sektora i drugih bioindustrija te ostaje pri tome da obnovljivi prirodni resursi i sirovine bez udjela ugljika, kao npr. drvo i vlakna drva, mogu zamijeniti neobnovljive fosilne sirovine; ističe da biogospodarska industrija proizvodi mnogo proizvoda visoke vrijednosti, kao npr. kemikalije, lijekove, plastiku i ostale nove inovativne materijale, te da otvara radna mjesta; naglašava potencijal biotehnologija temeljenih na morskim resursima; |
| --- | --- |

43.

ostaje pritom da je jedno od vodećih načela biogospodarstva poboljšanje učinkovitosti resursa i smanjenje ovisnosti o uvozu sirovina, energije i neobnovljivih prirodnih resursa; upućuje na važnost šumarskog sektora i drugih bioindustrija te ostaje pri tome da obnovljivi prirodni resursi i sirovine bez udjela ugljika, kao npr. drvo i vlakna drva, mogu zamijeniti neobnovljive fosilne sirovine; ističe da biogospodarska industrija proizvodi mnogo proizvoda visoke vrijednosti, kao npr. kemikalije, lijekove, plastiku i ostale nove inovativne materijale, te da otvara radna mjesta; naglašava potencijal biotehnologija temeljenih na morskim resursima;

| 44. | poziva Komisiju na promicanje mjera za povećanje potencijala repromaterijala na održivi način, na bolju mobilizaciju takvog repromaterijala, sakupljanje biorazgradivog otpada – uz izbjegavanje odviše čestog prijevoza – i osiguravanje da upotreba biomase ostane u ekološkim okvirima te da ne smanjuje funkciju spremnika ugljika; smatra da je u ovom kontekstu nužno hitno uspostaviti kriterije održivosti upotrebe energije biomasa za resursno učinkovitije svrhe, sprečavajući da poticaji za transformaciju biomasa u energiju naruše tržište i smanje dostupnost proizvođačima; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju na promicanje mjera za povećanje potencijala repromaterijala na održivi način, na bolju mobilizaciju takvog repromaterijala, sakupljanje biorazgradivog otpada – uz izbjegavanje odviše čestog prijevoza – i osiguravanje da upotreba biomase ostane u ekološkim okvirima te da ne smanjuje funkciju spremnika ugljika; smatra da je u ovom kontekstu nužno hitno uspostaviti kriterije održivosti upotrebe energije biomasa za resursno učinkovitije svrhe, sprečavajući da poticaji za transformaciju biomasa u energiju naruše tržište i smanje dostupnost proizvođačima;

| 45. | smatra da je važno ulagati u biogospodarske opskrbne lance da bi se zajamčila dostupnost sirovina; tvrdi da biogospodarske strategije trebaju poticati ne samo učinkovitu upotrebu kućanskog i komunalnog otpada nego i oporavak poljoprivrednih i šumarskih nusproizvodnih tokova i ostataka; poziva na izradu boljeg zakonodavstva koje bi nudilo pravnu sigurnost i snažnu potporu održivoj upotrebi biogospodarskih resursa te na iskorištavanje sirovina i uspostavu politika, u svakom smislu, na fleksibilnom dugoročnom pristupu koji promiče ulaganja; |
| --- | --- |

45.

smatra da je važno ulagati u biogospodarske opskrbne lance da bi se zajamčila dostupnost sirovina; tvrdi da biogospodarske strategije trebaju poticati ne samo učinkovitu upotrebu kućanskog i komunalnog otpada nego i oporavak poljoprivrednih i šumarskih nusproizvodnih tokova i ostataka; poziva na izradu boljeg zakonodavstva koje bi nudilo pravnu sigurnost i snažnu potporu održivoj upotrebi biogospodarskih resursa te na iskorištavanje sirovina i uspostavu politika, u svakom smislu, na fleksibilnom dugoročnom pristupu koji promiče ulaganja;

| 46. | smatra da, u skladu sa smjernicama nove europske strategije industrijske politike, biogospodarstvo može bitno pridonijeti borbi protiv deindustrijalizacije koja trenutačno pogađa Europu i preokrenuti taj postupak novim strategijama za poticanje tržišta i vraćanje konkurentnosti regionalnog sustava; |
| --- | --- |

46.

smatra da, u skladu sa smjernicama nove europske strategije industrijske politike, biogospodarstvo može bitno pridonijeti borbi protiv deindustrijalizacije koja trenutačno pogađa Europu i preokrenuti taj postupak novim strategijama za poticanje tržišta i vraćanje konkurentnosti regionalnog sustava;

| 47. | preporučuje Komisiji da ekološki štetne subvencije definira kao „rezultat vladine aktivnosti koja daje prednost potrošačima ili proizvođačima da bi dopunila njihove prihode ili smanjila troškove, ali ujedno i diskriminira valjane prakse zaštite okoliša” (3); poziva Komisiju i države članice da na temelju ove definicije donesu, bez odgode te najkasnije do 2014., konkretne planove za postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš do 2020., uključujući subvencije koje potiču neučinkovitu upotrebu obnovljivih izvora i subvencije za fosilna goriva te izvješće o napretku putem Državnih reformskih programa; u ovom kontekstu, zabrinut je da subvencije za upotrebu biomaterijala kao energije već potkopavaju učinkovitost resursno učinkovitih ciljeva; |
| --- | --- |

47.

preporučuje Komisiji da ekološki štetne subvencije definira kao „rezultat vladine aktivnosti koja daje prednost potrošačima ili proizvođačima da bi dopunila njihove prihode ili smanjila troškove, ali ujedno i diskriminira valjane prakse zaštite okoliša” (3); poziva Komisiju i države članice da na temelju ove definicije donesu, bez odgode te najkasnije do 2014., konkretne planove za postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš do 2020., uključujući subvencije koje potiču neučinkovitu upotrebu obnovljivih izvora i subvencije za fosilna goriva te izvješće o napretku putem Državnih reformskih programa; u ovom kontekstu, zabrinut je da subvencije za upotrebu biomaterijala kao energije već potkopavaju učinkovitost resursno učinkovitih ciljeva;

| 48. | bilježi sa zabrinutošću da porast potražnje za biomasom, osobito drvima, može izazvati široko krčenje šuma u zemljama u razvoju, gdje se emisije stakleničkih plinova ne obračunavaju na temelju Protokola iz Kyota; ističe da se, iako to može utjecati na kvalitetu tla, vodne cikluse i bioraznolikost, povećava pritisak na globalne sporazume, kao npr. Konvenciju o biološkoj raznolikosti (CBD) i UN-ov Zajednički program o smanjenju emisije ugljika iz deforestacije i degradacije šuma u zemljama u razvoju (REDD); jednako tako strahuje, uzimajući u obzir da su sustavi upravljanja zemljom slabi u mnogim zemljama u razvoju, da bi porast potražnje za proizvodima od drva mogla izazvati ilegalne sječe i time slabljenje dobrovoljnih partnerskih ugovora pod akcijskim planom provođenja zakona, upravljanja i trgovanja na području šuma (FLEGT); |
| --- | --- |

48.

bilježi sa zabrinutošću da porast potražnje za biomasom, osobito drvima, može izazvati široko krčenje šuma u zemljama u razvoju, gdje se emisije stakleničkih plinova ne obračunavaju na temelju Protokola iz Kyota; ističe da se, iako to može utjecati na kvalitetu tla, vodne cikluse i bioraznolikost, povećava pritisak na globalne sporazume, kao npr. Konvenciju o biološkoj raznolikosti (CBD) i UN-ov Zajednički program o smanjenju emisije ugljika iz deforestacije i degradacije šuma u zemljama u razvoju (REDD); jednako tako strahuje, uzimajući u obzir da su sustavi upravljanja zemljom slabi u mnogim zemljama u razvoju, da bi porast potražnje za proizvodima od drva mogla izazvati ilegalne sječe i time slabljenje dobrovoljnih partnerskih ugovora pod akcijskim planom provođenja zakona, upravljanja i trgovanja na području šuma (FLEGT);

| 49. | ističe da će prijelaz na biogospodarstvo pridonijeti daljnjoj integraciji ishoda Rio+20 u politike Europske unije; smatra da EU treba dodatno pojačati svoj doprinos inicijativama koje olakšavaju prijelaz prema uključivom zelenom gospodarstvu na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

49.

ističe da će prijelaz na biogospodarstvo pridonijeti daljnjoj integraciji ishoda Rio+20 u politike Europske unije; smatra da EU treba dodatno pojačati svoj doprinos inicijativama koje olakšavaju prijelaz prema uključivom zelenom gospodarstvu na međunarodnoj razini;

| 50. | poziva Europsku uniju da postane radno središte međunarodnog istraživanja i inovacije na području biogospodarskog istraživanja; navodi da će novi proizvodi, postupci i usluge temeljene na obnovljivim izvorima energije unaprijediti konkurentnost europske industrije i učiniti je međunarodnim predvodnikom; |
| --- | --- |

50.

poziva Europsku uniju da postane radno središte međunarodnog istraživanja i inovacije na području biogospodarskog istraživanja; navodi da će novi proizvodi, postupci i usluge temeljene na obnovljivim izvorima energije unaprijediti konkurentnost europske industrije i učiniti je međunarodnim predvodnikom;

| 51. | ocjenjuje da je ključno razvijati međunarodno pravno obvezujuće održive standarde u svim sektorima gdje se upotrebljava biomasa, kao i obvezujuće održive kriterije upravljanja šumama; preporučuje Europskoj uniji da nastavi s donošenjem multilateralnih sporazuma i pruži, osobito najmanje razvijenim zemljama, institucionalnu i tehničku potporu postupku osiguravanja održive upotrebe biomase; |
| --- | --- |

51.

ocjenjuje da je ključno razvijati međunarodno pravno obvezujuće održive standarde u svim sektorima gdje se upotrebljava biomasa, kao i obvezujuće održive kriterije upravljanja šumama; preporučuje Europskoj uniji da nastavi s donošenjem multilateralnih sporazuma i pruži, osobito najmanje razvijenim zemljama, institucionalnu i tehničku potporu postupku osiguravanja održive upotrebe biomase;

| 52. | smatra da će model biogospodastva koji je razvijen unutar ove strategije riješiti kritična pitanja koja o tome ovise i, dugoročno, pokrenuti obrasce proizvodnje, potrošnje, razvoja i načina života koji su održivi i učinkoviti, ponovno pokrećući postupak europskog rasta kao rezultata nove sinteze između gospodarstva, okoliša i socijalnih kvaliteta; |
| --- | --- |

52.

smatra da će model biogospodastva koji je razvijen unutar ove strategije riješiti kritična pitanja koja o tome ovise i, dugoročno, pokrenuti obrasce proizvodnje, potrošnje, razvoja i načina života koji su održivi i učinkoviti, ponovno pokrećući postupak europskog rasta kao rezultata nove sinteze između gospodarstva, okoliša i socijalnih kvaliteta;

o

o o

| 53. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

53.

nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0223.

(2)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 21.

(3)  Prilagođeno iz OECD-a (1998. i 2005.) u IEEP-u et al. 2007., vidi http://ec.europa.eu/environment/enveco/taxation/index.htm

---

Srijeda, 3. srpnja 2013.

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/47

---

P7_TA(2013)0304

Politički sporazum o VFO-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o političkom dogovoru o Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020. (2012/2799(RSP))

(2016/C 075/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 310., 311., 312. i 323. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 310., 311., 312. i 323. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2012. o interesima za postizanje pozitivnog ishoda u postupku odobrenja Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) 2014. – 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2012. o interesima za postizanje pozitivnog ishoda u postupku odobrenja Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) 2014. – 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. ožujka 2013. o zaključcima Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013. u vezi s Višegodišnjim financijskim okvirom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. ožujka 2013. o zaključcima Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013. u vezi s Višegodišnjim financijskim okvirom (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 8. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 8. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 28. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 28. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| 1. | pozdravlja politički dogovor postignut 27. lipnja 2013. nakon dugih i napornih pregovora na najvišoj političkoj razini između Europskog parlamenta, Predsjedništva Vijeća i Europske komisije o VFO-u 2014. – 2020.; uzima u obzir značajne napore irskog predsjedništva za postizanje ovog dogovora; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja politički dogovor postignut 27. lipnja 2013. nakon dugih i napornih pregovora na najvišoj političkoj razini između Europskog parlamenta, Predsjedništva Vijeća i Europske komisije o VFO-u 2014. – 2020.; uzima u obzir značajne napore irskog predsjedništva za postizanje ovog dogovora;

| 2. | ističe da je, zahvaljujući upornosti Europskog parlamenta u pregovorima, po prvi put usvojeno više odredbi što će biti važno za postizanje da nov financijski okvir bude operativan, dosljedan, transparentan i da bolje odgovara na potrebe građana; posebno naglašava nove odredbe u vezi s preispitivanjem VFO-a, fleksibilnosti, vlastitim sredstvima te jedinstvom i transparentnosti proračuna, koji predstavljaju ključne prioritete Europskog parlamenta u pregovorima; |
| --- | --- |

2.

ističe da je, zahvaljujući upornosti Europskog parlamenta u pregovorima, po prvi put usvojeno više odredbi što će biti važno za postizanje da nov financijski okvir bude operativan, dosljedan, transparentan i da bolje odgovara na potrebe građana; posebno naglašava nove odredbe u vezi s preispitivanjem VFO-a, fleksibilnosti, vlastitim sredstvima te jedinstvom i transparentnosti proračuna, koji predstavljaju ključne prioritete Europskog parlamenta u pregovorima;

| 3. | spreman je staviti Uredbu o VFO-u i novi Međuinstitucionalni sporazum na glasovanje u ranu jesen čim budu ispunjeni svi potrebni tehnički i pravni uvjeti za dovršavanje relevantnih tekstova tako da oni odražavaju opću suglasnost između Vijeća i Parlamenta; |
| --- | --- |

3.

spreman je staviti Uredbu o VFO-u i novi Međuinstitucionalni sporazum na glasovanje u ranu jesen čim budu ispunjeni svi potrebni tehnički i pravni uvjeti za dovršavanje relevantnih tekstova tako da oni odražavaju opću suglasnost između Vijeća i Parlamenta;

| 4. | međutim, ponavlja svoje stajalište utvrđeno u rezoluciji o VFO-u od 13. ožujka 2013. da se glasovanje o suglasnosti za Uredbu o VFO-u ne može odobriti prije no što postoji apsolutno jamstvo da će se u potpunosti platiti neplaćena potraživanja za 2013.; stoga očekuje od Vijeća da donese službenu odluku o NIP-u br. 2/2013 u iznosu od 7,3 milijardi EUR najkasnije na Vijeću ECOFIN koje će se održati 9. srpnja 2013.; ustraje na tome da se Vijeće drži svoje političke obveze da bez odgode usvoji sljedeću izmjenu proračuna kako bi se izbjegao svaki manjak odobrenih sredstava za plaćanje koji bi mogao prouzročiti strukturni deficit u proračunu EU-a pri kraju 2013.; navodi da Europski parlament neće dati svoju suglasnost na Uredbu o VFO-u ili neće usvojiti Proračun 2014. sve dok Vijeće nije donijelo tu novu izmjenu proračuna kojom se pokriva preostao deficit koji je utvrdila Komisija; |
| --- | --- |

4.

međutim, ponavlja svoje stajalište utvrđeno u rezoluciji o VFO-u od 13. ožujka 2013. da se glasovanje o suglasnosti za Uredbu o VFO-u ne može odobriti prije no što postoji apsolutno jamstvo da će se u potpunosti platiti neplaćena potraživanja za 2013.; stoga očekuje od Vijeća da donese službenu odluku o NIP-u br. 2/2013 u iznosu od 7,3 milijardi EUR najkasnije na Vijeću ECOFIN koje će se održati 9. srpnja 2013.; ustraje na tome da se Vijeće drži svoje političke obveze da bez odgode usvoji sljedeću izmjenu proračuna kako bi se izbjegao svaki manjak odobrenih sredstava za plaćanje koji bi mogao prouzročiti strukturni deficit u proračunu EU-a pri kraju 2013.; navodi da Europski parlament neće dati svoju suglasnost na Uredbu o VFO-u ili neće usvojiti Proračun 2014. sve dok Vijeće nije donijelo tu novu izmjenu proračuna kojom se pokriva preostao deficit koji je utvrdila Komisija;

| 5. | nadalje, ističe da Uredba o VFO-u ne može biti zakonski usvojena sve do trenutka kada se postigne politički dogovor o relevantnoj pravnoj osnovi, posebno o točkama koje se također odražavaju u Uredbi o VFO-u; izražava spremnost da se pregovori o pravnoj osnovi za višegodišnje programe što prije završe i ponovno potvrđuje poštovanje načela „ništa nije dogovoreno dok sve nije dogovoreno”; ustraje na potpunom poštovanju zakonodavnih ovlasti Parlamenta koje su mu dodijeljene Ugovorom iz Lisabona i poziva Vijeće da pravilno pregovara o svim takozvanim „dijelovima vezanim uz VFO” pravne osnove; pozdravlja do sada postignute političke dogovore o nekoliko novih višegodišnjih programa EU-a; |
| --- | --- |

5.

nadalje, ističe da Uredba o VFO-u ne može biti zakonski usvojena sve do trenutka kada se postigne politički dogovor o relevantnoj pravnoj osnovi, posebno o točkama koje se također odražavaju u Uredbi o VFO-u; izražava spremnost da se pregovori o pravnoj osnovi za višegodišnje programe što prije završe i ponovno potvrđuje poštovanje načela „ništa nije dogovoreno dok sve nije dogovoreno”; ustraje na potpunom poštovanju zakonodavnih ovlasti Parlamenta koje su mu dodijeljene Ugovorom iz Lisabona i poziva Vijeće da pravilno pregovara o svim takozvanim „dijelovima vezanim uz VFO” pravne osnove; pozdravlja do sada postignute političke dogovore o nekoliko novih višegodišnjih programa EU-a;

| 6. | uzima u obzir fiskalnu konsolidaciju s kojom se suočavaju države članice; međutim, smatra da ukupan obujam sredstava sljedećeg VFO-a o kojemu je odlučilo Europsko vijeće neće biti dovoljan za ostvarenje političkih ciljeva EU-a i potrebe za osiguravanjem uspješne provedbe strategije Europa 2020.; zabrinut je što ta razina sredstava možda nije dovoljna za opskrbljivanje EU-a s potrebnim sredstvima za oporavak od trenutačne krize na usklađen način i osnažen izlazak iz nje; žali što države članice nastavljaju podcjenjivati ulogu proračuna EU-a i njegov doprinos jačanju gospodarskog upravljanja i fiskalnog usklađivanja diljem EU-a; nadalje, izražava strah što će tako niske gornje granice VFO-a znatno smanjiti bilo kakav manevarski prostor za Europski parlament tijekom godišnjeg proračunskog postupka; |
| --- | --- |

6.

uzima u obzir fiskalnu konsolidaciju s kojom se suočavaju države članice; međutim, smatra da ukupan obujam sredstava sljedećeg VFO-a o kojemu je odlučilo Europsko vijeće neće biti dovoljan za ostvarenje političkih ciljeva EU-a i potrebe za osiguravanjem uspješne provedbe strategije Europa 2020.; zabrinut je što ta razina sredstava možda nije dovoljna za opskrbljivanje EU-a s potrebnim sredstvima za oporavak od trenutačne krize na usklađen način i osnažen izlazak iz nje; žali što države članice nastavljaju podcjenjivati ulogu proračuna EU-a i njegov doprinos jačanju gospodarskog upravljanja i fiskalnog usklađivanja diljem EU-a; nadalje, izražava strah što će tako niske gornje granice VFO-a znatno smanjiti bilo kakav manevarski prostor za Europski parlament tijekom godišnjeg proračunskog postupka;

| 7. | u tom kontekstu daje važnost obveznim preispitivanjima i kasnijim promjenama sljedećeg VFO-a do kraja 2016. kako bi se sljedećoj Europskoj komisiji i sljedećem Europskom parlamentu omogućilo ponovno ocjenjivanje političkih prioriteta EU-a, prilagodba VFO-a novih izazovima i potrebama te vođenje računa o zadnjim makroekonomskim prognozama; ustraje na tome da uz obvezno preispitivanje koje će provesti Komisija na rashodovnoj i prihodovnoj strani proračuna EU-a bude priložen zakonodavni prijedlog za promjenu Uredbe o VFO-u, kako je navedeno u izjavi Komisije u prilogu Uredbe o VFO-u; namjerava obvezno preispitivanje VFO-a učiniti ključnim zahtjevom za imenovanje novog predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

7.

u tom kontekstu daje važnost obveznim preispitivanjima i kasnijim promjenama sljedećeg VFO-a do kraja 2016. kako bi se sljedećoj Europskoj komisiji i sljedećem Europskom parlamentu omogućilo ponovno ocjenjivanje političkih prioriteta EU-a, prilagodba VFO-a novih izazovima i potrebama te vođenje računa o zadnjim makroekonomskim prognozama; ustraje na tome da uz obvezno preispitivanje koje će provesti Komisija na rashodovnoj i prihodovnoj strani proračuna EU-a bude priložen zakonodavni prijedlog za promjenu Uredbe o VFO-u, kako je navedeno u izjavi Komisije u prilogu Uredbe o VFO-u; namjerava obvezno preispitivanje VFO-a učiniti ključnim zahtjevom za imenovanje novog predsjednika Komisije;

| 8. | ponavlja ključnu važnost pojačane fleksibilnosti VFO-a 2014.-2020., s ciljem potpunog iskorištavanja gornjih granica VFO-a za obveze (960 milijardi EUR) i plaćanja (908,4 milijardi EUR) koje nameće Europsko vijeće; stoga pozdravlja odobrenje Vijeća za dva ključna prijedloga koje je iznio Europski parlament i koji se odnose na stvaranje ukupne razlike do gornje granice za plaćanje i ukupne razlike do gornje granice za obveze, a koji će dopustiti automatsko prenošenje neiskorištenih odobrenih sredstava iz jedne financijske godine u drugu; međutim, žali zbog ograničenja koje nameće Vijeće (u vremenu ili iznosu), a koje bi moglo spriječiti potpuno iskorištavanje ovih instrumenata; smatra da bi poboljšavanje ovih mehanizama trebalo biti sastavni dio postizborne revizije VFO-a koju predlaže Komisija; |
| --- | --- |

8.

ponavlja ključnu važnost pojačane fleksibilnosti VFO-a 2014.-2020., s ciljem potpunog iskorištavanja gornjih granica VFO-a za obveze (960 milijardi EUR) i plaćanja (908,4 milijardi EUR) koje nameće Europsko vijeće; stoga pozdravlja odobrenje Vijeća za dva ključna prijedloga koje je iznio Europski parlament i koji se odnose na stvaranje ukupne razlike do gornje granice za plaćanje i ukupne razlike do gornje granice za obveze, a koji će dopustiti automatsko prenošenje neiskorištenih odobrenih sredstava iz jedne financijske godine u drugu; međutim, žali zbog ograničenja koje nameće Vijeće (u vremenu ili iznosu), a koje bi moglo spriječiti potpuno iskorištavanje ovih instrumenata; smatra da bi poboljšavanje ovih mehanizama trebalo biti sastavni dio postizborne revizije VFO-a koju predlaže Komisija;

| 9. | naglašava da bi nova pravila o fleksibilnosti za obveze tijekom VFO-a 2014. – 2020. trebala osloboditi dodatna odobrena sredstva za programe povezane s rastom i zapošljavanjem, a posebno Inicijativom za zapošljavanje mladih, kako bi se osiguralo kontinuirano financiranje i što je moguće učinkovitije iskoristilo dogovorene gornje granice; |
| --- | --- |

9.

naglašava da bi nova pravila o fleksibilnosti za obveze tijekom VFO-a 2014. – 2020. trebala osloboditi dodatna odobrena sredstva za programe povezane s rastom i zapošljavanjem, a posebno Inicijativom za zapošljavanje mladih, kako bi se osiguralo kontinuirano financiranje i što je moguće učinkovitije iskoristilo dogovorene gornje granice;

| 10. | pozdravlja pojačana odobrena sredstva na početku razdoblja 2014. – 2015. za Inicijativu za zapošljavanje mladih i ustraje na tome da će dodatna odobrena sredstva biti potrebna od 2016. kako bi se osigurala održivost i učinkovitost tog programa; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pojačana odobrena sredstva na početku razdoblja 2014. – 2015. za Inicijativu za zapošljavanje mladih i ustraje na tome da će dodatna odobrena sredstva biti potrebna od 2016. kako bi se osigurala održivost i učinkovitost tog programa;

| 11. | ističe da će, kao rezultat ustrajanja Europskog parlamenta, ulaganje sredstava za financiranje za Obzor 2020., Erasmus i COSME također biti pojačano na početku razdoblja 2014. i 2015. kako bi se smanjila praznina u financiranju između odgovarajućih dodijeljenih sredstava u proračunu za 2013. i 2014. uz to ustraje da je ključno da daljnje financiranje bude dostupno i za Digitalni program. |
| --- | --- |

11.

ističe da će, kao rezultat ustrajanja Europskog parlamenta, ulaganje sredstava za financiranje za Obzor 2020., Erasmus i COSME također biti pojačano na početku razdoblja 2014. i 2015. kako bi se smanjila praznina u financiranju između odgovarajućih dodijeljenih sredstava u proračunu za 2013. i 2014. uz to ustraje da je ključno da daljnje financiranje bude dostupno i za Digitalni program.

| 12. | pozdravlja činjenicu da je omogućeno dodatno povećanje od najviše 1 milijarde EUR predviđeno za program raspodjele hrane za one države članice koje žele koristiti to povećanje radi potpore najugroženijim osobama u Uniji; očekuje da će se Vijeće i Parlament što prije složiti oko konkretnih načina provedbe ove obveze u okviru tekućih pregovora o pravnoj osnovi za ovaj program; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da je omogućeno dodatno povećanje od najviše 1 milijarde EUR predviđeno za program raspodjele hrane za one države članice koje žele koristiti to povećanje radi potpore najugroženijim osobama u Uniji; očekuje da će se Vijeće i Parlament što prije složiti oko konkretnih načina provedbe ove obveze u okviru tekućih pregovora o pravnoj osnovi za ovaj program;

| 13. | ne odobrava to što Vijeće nije bilo u mogućnosti učiniti nikakav napredak u reformiranju sustava vlastitih sredstava na temelju zakonodavnih prijedloga koje je iznijela Komisija; naglašava da bi se proračun EU-a trebao financirati iz izvornih vlastitih sredstava kako je previđeno Ugovorom, i navodi svoju predanost reformi kojom će se smanjiti udio doprinosa proračunu EU-a utemeljenih na BND-u do najviše 40 %; stoga očekuje dogovor među trima institucijama oko Zajedničke izjave o vlastitim sredstvima kako bi se omogućilo postizanje opipljivog napretka, posebno u pogledu preispitivanja/revizije VFO-a sredinom provedbenog razdoblja; stoga poručuje da se sazove skupina na visokoj razini za vlastita sredstva za vrijeme službenog usvajanja Uredbe o VFO-u sa zaduženjem da ispita sve vidove reforme sustava vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

13.

ne odobrava to što Vijeće nije bilo u mogućnosti učiniti nikakav napredak u reformiranju sustava vlastitih sredstava na temelju zakonodavnih prijedloga koje je iznijela Komisija; naglašava da bi se proračun EU-a trebao financirati iz izvornih vlastitih sredstava kako je previđeno Ugovorom, i navodi svoju predanost reformi kojom će se smanjiti udio doprinosa proračunu EU-a utemeljenih na BND-u do najviše 40 %; stoga očekuje dogovor među trima institucijama oko Zajedničke izjave o vlastitim sredstvima kako bi se omogućilo postizanje opipljivog napretka, posebno u pogledu preispitivanja/revizije VFO-a sredinom provedbenog razdoblja; stoga poručuje da se sazove skupina na visokoj razini za vlastita sredstva za vrijeme službenog usvajanja Uredbe o VFO-u sa zaduženjem da ispita sve vidove reforme sustava vlastitih sredstava;

| 14. | pozdravlja ishod pregovora o jedinstvu i transparentnosti proračuna EU-a; smatra da će svaki mogući „proračun područja eura” koji bi mogao biti predviđen u budućnosti biti ili uključen u proračun EU-a ili mu priložen; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja ishod pregovora o jedinstvu i transparentnosti proračuna EU-a; smatra da će svaki mogući „proračun područja eura” koji bi mogao biti predviđen u budućnosti biti ili uključen u proračun EU-a ili mu priložen;

| 15. | duboko žali što je postupak koji je doveo do dogovora o VFO-u 2014. – 2020. ustvari imao učinak oduzimanja Parlamentu pravih proračunskih ovlasti koje su predviđene UFEU-om; smatra da brojni sastanci održani tijekom prošlih nekoliko godina između njegova izaslanstva i uzastopnih predsjedništava Vijeća na marginama važnih sjednica Vijeća za opće poslove te njegovo sudjelovanje na neslužbenim sastancima Vijeća koji su se bavili VFO-om nisu imali nikakvu jasnu svrhu jer nisu imali nikakav utjecaj na duh, kalendar ili sadržaj pregovora ili stajalište Vijeća, uključujući potrebu za razlikovanjem zakonodavnog od proračunskih vidova dogovora o VFO-u; |
| --- | --- |

15.

duboko žali što je postupak koji je doveo do dogovora o VFO-u 2014. – 2020. ustvari imao učinak oduzimanja Parlamentu pravih proračunskih ovlasti koje su predviđene UFEU-om; smatra da brojni sastanci održani tijekom prošlih nekoliko godina između njegova izaslanstva i uzastopnih predsjedništava Vijeća na marginama važnih sjednica Vijeća za opće poslove te njegovo sudjelovanje na neslužbenim sastancima Vijeća koji su se bavili VFO-om nisu imali nikakvu jasnu svrhu jer nisu imali nikakav utjecaj na duh, kalendar ili sadržaj pregovora ili stajalište Vijeća, uključujući potrebu za razlikovanjem zakonodavnog od proračunskih vidova dogovora o VFO-u;

| 16. | stoga poziva Odbor za proračune da u suradnji s Odborom za ustavna pitanja donese potrebne zaključke i predloži nov prijedlog o načinima tih pregovora kako bi se osigurala demokratska i transparentna narav cijelog proračunskog postupka; |
| --- | --- |

16.

stoga poziva Odbor za proračune da u suradnji s Odborom za ustavna pitanja donese potrebne zaključke i predloži nov prijedlog o načinima tih pregovora kako bi se osigurala demokratska i transparentna narav cijelog proračunskog postupka;

| 17. | Nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, nacionalnim vladama i parlamentima država članica te drugim zainteresiranim institucijama i tijelima. |
| --- | --- |

17.

Nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, nacionalnim vladama i parlamentima država članica te drugim zainteresiranim institucijama i tijelima.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0360.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0078.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/49

---

P7_TA(2013)0314

Sigurnost cestovnog prometa

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvi važni koraci prema strategiji o ozlijeđenima (2013/2670(RSP))

(2016/C 075/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju o sigurnosti u prometu na cestama u Europi od 2011. do 2020. donesenu 27. rujna 2011. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju o sigurnosti u prometu na cestama u Europi od 2011. do 2020. donesenu 27. rujna 2011. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o planu za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o planu za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Ususret europskom području sigurnosti na cestama: smjernice za politiku o sigurnosti na cestama za razdoblje od 2011. do 2020.” (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Ususret europskom području sigurnosti na cestama: smjernice za politiku o sigurnosti na cestama za razdoblje od 2011. do 2020.” (COM(2010)0389),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „O provedbi 6. cilja političkih smjernica Komisije o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvi važni koraci prema strategiji o ozlijeđenima” (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „O provedbi 6. cilja političkih smjernica Komisije o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvi važni koraci prema strategiji o ozlijeđenima” (SWD(2013)0094),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija naslovljeno „Političke smjernice o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020.” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija naslovljeno „Političke smjernice o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020.” (3),

| — | uzimajući u obzir „Svjetsko izvješće o sprečavanju ozljeda u prometu na cestama” koje su 2004. zajednički objavile Svjetska banka i Svjetska zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Svjetsko izvješće o sprečavanju ozljeda u prometu na cestama” koje su 2004. zajednički objavile Svjetska banka i Svjetska zdravstvena organizacija,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o e-Pozivu: novoj službi 112 za građane (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o e-Pozivu: novoj službi 112 za građane (4),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o „Sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvim važnim koracima prema strategiji o ozlijeđenima” (O-000061/2013 – B7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o „Sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. – prvim važnim koracima prema strategiji o ozlijeđenima” (O-000061/2013 – B7-0211/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je 2011. u prometnim nesrećama u Europskoj uniji više od 30 000 ljudi poginulo i da je zabilježeno gotovo 1 500 000 ozlijeđenih (od čega više od 250 000 s teškim ozljedama); |
| --- | --- |

A.

budući da je 2011. u prometnim nesrećama u Europskoj uniji više od 30 000 ljudi poginulo i da je zabilježeno gotovo 1 500 000 ozlijeđenih (od čega više od 250 000 s teškim ozljedama);

| B. | budući da na svaku nesreću sa smrtnim ishodom dolaze još četiri nesreće s trajnim invaliditetom, 40 s lakšim ozljedama i 10 s težim ozljedama; |
| --- | --- |

B.

budući da na svaku nesreću sa smrtnim ishodom dolaze još četiri nesreće s trajnim invaliditetom, 40 s lakšim ozljedama i 10 s težim ozljedama;

| C. | budući da se više od polovine svih teških nesreća događa u gradskim područjima i da one ponajviše uključuju pješake, motocikliste, bicikliste (što obuhvaća i korisnike električnih bicikala) i ostale ugrožene sudionike u cestovnom prometu; |
| --- | --- |

C.

budući da se više od polovine svih teških nesreća događa u gradskim područjima i da one ponajviše uključuju pješake, motocikliste, bicikliste (što obuhvaća i korisnike električnih bicikala) i ostale ugrožene sudionike u cestovnom prometu;

| D. | budući da su glavni uzroci nesreća i teških ozljeda u cestovnom prometu kvarovi na opremi, tehničke karakteristike i loše održavanje prometnica te ponašanje vozača, što uključuje i vozačke vještine; budući da je brzina izravno povezana s težinama ozljeda i da neke države članice razmatraju povećanje najveće dopuštene brzine na autocestama; |
| --- | --- |

D.

budući da su glavni uzroci nesreća i teških ozljeda u cestovnom prometu kvarovi na opremi, tehničke karakteristike i loše održavanje prometnica te ponašanje vozača, što uključuje i vozačke vještine; budući da je brzina izravno povezana s težinama ozljeda i da neke države članice razmatraju povećanje najveće dopuštene brzine na autocestama;

| E. | budući da su prometne nesreće jedan od vodećih razloga hospitalizacije građana EU-a mlađih od 45 godina i da mnoge teške ozljede dovode do cjeloživotnih tegoba ili trajnog invaliditeta; |
| --- | --- |

E.

budući da su prometne nesreće jedan od vodećih razloga hospitalizacije građana EU-a mlađih od 45 godina i da mnoge teške ozljede dovode do cjeloživotnih tegoba ili trajnog invaliditeta;

| F. | budući da vrijeme potrebno za reakciju hitnih službi (načelo „zlatnog sata”), uključujući prvu pomoć za spašavanje života, kao i kvaliteta njege imaju veliku ulogu u preživljavanju nesreća; |
| --- | --- |

F.

budući da vrijeme potrebno za reakciju hitnih službi (načelo „zlatnog sata”), uključujući prvu pomoć za spašavanje života, kao i kvaliteta njege imaju veliku ulogu u preživljavanju nesreća;

| G. | budući da se procjenjuje da društveno-ekonomski troškovi ozljeda u prometu na cestama za 2012. godinu iznose 2 % BDP-a odnosno oko 250 milijuna EUR (5); |
| --- | --- |

G.

budući da se procjenjuje da društveno-ekonomski troškovi ozljeda u prometu na cestama za 2012. godinu iznose 2 % BDP-a odnosno oko 250 milijuna EUR (5);

| H. | budući da europsko djelovanje u tom smislu pokazuje pozitivne rezultate; |
| --- | --- |

H.

budući da europsko djelovanje u tom smislu pokazuje pozitivne rezultate;

| 1. | podupire inicijativu Komisije da u sigurnosti u prometu na cestama najveći prioritet imaju teške ozljede; |
| --- | --- |

1.

podupire inicijativu Komisije da u sigurnosti u prometu na cestama najveći prioritet imaju teške ozljede;

| 2. | pozdravlja činjenicu da je Komisija usvojila zajedničku definiciju teških ozljeda za cijelu Europsku uniju, te da se ta definicija temelji na općeprihvaćenoj klasifikaciji ozljeda poznatoj kao „skraćena ljestvica najtežih ozljeda” (eng. Maximum Abbreviated Injury Scale); |
| --- | --- |

2.

pozdravlja činjenicu da je Komisija usvojila zajedničku definiciju teških ozljeda za cijelu Europsku uniju, te da se ta definicija temelji na općeprihvaćenoj klasifikaciji ozljeda poznatoj kao „skraćena ljestvica najtežih ozljeda” (eng. Maximum Abbreviated Injury Scale);

| 3. | poziva države članice da brzo primijene zajedničku definiciju EU-a o teškim ozljedama u prometu na cestama i da na temelju iste prikupe i dostave statističke podatke o vrsti prijevoza, što mora obuhvaćati i ugrožene sudionike u cestovnom prometu, kao i tipovima cestovne infrastrukture za 2014. godinu; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice da brzo primijene zajedničku definiciju EU-a o teškim ozljedama u prometu na cestama i da na temelju iste prikupe i dostave statističke podatke o vrsti prijevoza, što mora obuhvaćati i ugrožene sudionike u cestovnom prometu, kao i tipovima cestovne infrastrukture za 2014. godinu;

| 4. | potiče Komisiju da na temelju prikupljenih podataka postavi ambiciozan cilj za smanjivanje ozljeda u cestovnom prometu za 40 % tijekom razdoblja od 2014. do 2020. godine i da globalnu zamisao o „Viziji nula” zadrži kao dugoročni cilj; |
| --- | --- |

4.

potiče Komisiju da na temelju prikupljenih podataka postavi ambiciozan cilj za smanjivanje ozljeda u cestovnom prometu za 40 % tijekom razdoblja od 2014. do 2020. godine i da globalnu zamisao o „Viziji nula” zadrži kao dugoročni cilj;

| 5. | vjeruje da razvoj zajedničkog mehanizma za prikupljanje podataka i izvješćivanje ne bi smio biti prepreka za hitne postupke na razini EU-a u svrhu smanjenja broja teško ozlijeđenih na cestama; |
| --- | --- |

5.

vjeruje da razvoj zajedničkog mehanizma za prikupljanje podataka i izvješćivanje ne bi smio biti prepreka za hitne postupke na razini EU-a u svrhu smanjenja broja teško ozlijeđenih na cestama;

| 6. | pozdravlja prioritete koje je Komisija postavila za razvoj globalne strategije odnosno za bavljenje problemima jačine sudara, strategijom upravljanja nesrećama, prvom pomoći i hitnim službama kao i dugoročnim postupcima rehabilitacije, te poziva na brzu provedbu tih prioriteta; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prioritete koje je Komisija postavila za razvoj globalne strategije odnosno za bavljenje problemima jačine sudara, strategijom upravljanja nesrećama, prvom pomoći i hitnim službama kao i dugoročnim postupcima rehabilitacije, te poziva na brzu provedbu tih prioriteta;

Hitno smanjenje teških ozljeda na europskim cestama

| 7. | ističe da niz postojećih zakona i mjera treba bez odgode bolje primjenjivati kako bi se smanjila jačina sudara, povećala sigurnost sudionika u cestovnom prometu i smanjio broj teških ozljeda; |
| --- | --- |

7.

ističe da niz postojećih zakona i mjera treba bez odgode bolje primjenjivati kako bi se smanjila jačina sudara, povećala sigurnost sudionika u cestovnom prometu i smanjio broj teških ozljeda;

| 8. | poziva komisiju da preispita svoje zakonodavstvo o pasivnoj i aktivnoj sigurnosti vozila kako bi ga prilagodila najnovijem tehničkom napretku i kako bi poduprla primjenu u vozilo ugrađenih tehnologija za provođenje propisa; |
| --- | --- |

8.

poziva komisiju da preispita svoje zakonodavstvo o pasivnoj i aktivnoj sigurnosti vozila kako bi ga prilagodila najnovijem tehničkom napretku i kako bi poduprla primjenu u vozilo ugrađenih tehnologija za provođenje propisa;

| 9. | poziva Komisiju da podupre razvoj sigurne i pametne cestovne infrastrukture; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da podupre razvoj sigurne i pametne cestovne infrastrukture;

| 10. | poziva Komisiju da pruži podrobne informacije o načinu na koji su države članice prenijele Direktivu 2011/82/EU o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima vezanim uz sigurnost prometa na cestama; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da pruži podrobne informacije o načinu na koji su države članice prenijele Direktivu 2011/82/EU o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima vezanim uz sigurnost prometa na cestama;

| 11. | potiče države članice da nastave sa svojim naporima u borbi protiv vožnje pod utjecajem alkohola i droge te u razmjeni najbolje prakse pri ocjenjivanju i rehabilitaciji počinitelja prometnih prekršaja; |
| --- | --- |

11.

potiče države članice da nastave sa svojim naporima u borbi protiv vožnje pod utjecajem alkohola i droge te u razmjeni najbolje prakse pri ocjenjivanju i rehabilitaciji počinitelja prometnih prekršaja;

Zaštita ugroženih sudionika u cestovnom prometu

| 12. | primjećuje da pješaci i biciklisti zajedno čine 50 % svih unesrećenih u cestovnom prometu u gradskim područjima te velik dio teško ozlijeđenih; |
| --- | --- |

12.

primjećuje da pješaci i biciklisti zajedno čine 50 % svih unesrećenih u cestovnom prometu u gradskim područjima te velik dio teško ozlijeđenih;

| 13. | podržava nadzor i daljnji razvoj tehničkih normi i politika za zaštitu najranjivijih sudionika u cestovnom prometu – starijih osoba, male djece, invalida i biciklista; kao dio usredotočenog napora za promicanje „prava ranjivih sudionika u prometu” u zakonodavstvu EU-a i prometnoj politici; |
| --- | --- |

13.

podržava nadzor i daljnji razvoj tehničkih normi i politika za zaštitu najranjivijih sudionika u cestovnom prometu – starijih osoba, male djece, invalida i biciklista; kao dio usredotočenog napora za promicanje „prava ranjivih sudionika u prometu” u zakonodavstvu EU-a i prometnoj politici;

| 14. | poziva Komisiju da dostavi pregled gradskih područja s ograničenjem brzine od 30 km/h i učincima tog ograničenja na smanjenje broja poginulih i teško ozlijeđenih; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da dostavi pregled gradskih područja s ograničenjem brzine od 30 km/h i učincima tog ograničenja na smanjenje broja poginulih i teško ozlijeđenih;

| 15. | .poziva države da naglase važnost informativnih i obrazovnih kampanja o sigurnom korištenju bicikla i hodanju te o politikama s ciljem promicanja korištenja bicikala i hodanja budući da je sigurnost biciklista i pješaka u gradskim područjima usko povezana s učestalošću korištenja bicikla i hodanja kao načina prijevoza, po potrebi u kombinaciji s javnom i kolektivnom mobilnošću; |
| --- | --- |

15.

.poziva države da naglase važnost informativnih i obrazovnih kampanja o sigurnom korištenju bicikla i hodanju te o politikama s ciljem promicanja korištenja bicikala i hodanja budući da je sigurnost biciklista i pješaka u gradskim područjima usko povezana s učestalošću korištenja bicikla i hodanja kao načina prijevoza, po potrebi u kombinaciji s javnom i kolektivnom mobilnošću;

| 16. | poziva Komisiju da razradi smjernice za sigurnost u cestovnom prometu u gradovima koje bi se mogle uključiti u Održive planove mobilnosti u gradovima i da razmotri povezivanje sufinanciranja projekata gradskog prijevoza koje osigurava EU s Održivim planovima mobilnosti u gradovima koji uključuju ciljeve EU-a za smanjenje poginulih i teško ozlijeđenih na cestama; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da razradi smjernice za sigurnost u cestovnom prometu u gradovima koje bi se mogle uključiti u Održive planove mobilnosti u gradovima i da razmotri povezivanje sufinanciranja projekata gradskog prijevoza koje osigurava EU s Održivim planovima mobilnosti u gradovima koji uključuju ciljeve EU-a za smanjenje poginulih i teško ozlijeđenih na cestama;

Poboljšanje službi prve i hitne pomoći

| 17. | potiče države članice da podupru europski broj za pozive u nuždi 112 i da se pridržavaju uvjeta da centri za prijam hitnih poziva u potpunosti profunkcioniraju do 2015. te da što prije provedu kampanju za podizanje svijesti u vezi s uvođenjem tih centara; |
| --- | --- |

17.

potiče države članice da podupru europski broj za pozive u nuždi 112 i da se pridržavaju uvjeta da centri za prijam hitnih poziva u potpunosti profunkcioniraju do 2015. te da što prije provedu kampanju za podizanje svijesti u vezi s uvođenjem tih centara;

| 18. | pozdravlja prijedlog Komisije da do 2015. i u svim državama članicama osigura obavezno uvođenje javnog sustava e-Poziva na temelju broja 112 u sve nove homologirane automobile uz pridržavanje propisa o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja prijedlog Komisije da do 2015. i u svim državama članicama osigura obavezno uvođenje javnog sustava e-Poziva na temelju broja 112 u sve nove homologirane automobile uz pridržavanje propisa o zaštiti podataka;

| 19. | poziva Komisiju da razmatranjem najbolje prakse u državama članicama razmisli o uvođenju „vožnje uz pratnju” za starije maloljetnike; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da razmatranjem najbolje prakse u državama članicama razmisli o uvođenju „vožnje uz pratnju” za starije maloljetnike;

| 20. | poziva države članice da sustavno potiču tečajeve iz prve pomoći kao načina za povećanje reakcije prolaznika u slučaju nesreće koji pomažu žrtvama prije dolaska hitnih službi; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice da sustavno potiču tečajeve iz prve pomoći kao načina za povećanje reakcije prolaznika u slučaju nesreće koji pomažu žrtvama prije dolaska hitnih službi;

| 21. | poziva države članice da ohrabre suradnju hitnih službi i konstruktora i proizvođača vozila kako bi se osigurala učinkovita intervencija i sigurnost za spasioce i ozlijeđene; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice da ohrabre suradnju hitnih službi i konstruktora i proizvođača vozila kako bi se osigurala učinkovita intervencija i sigurnost za spasioce i ozlijeđene;

| 22. | poziva države članice da potaknu provedbu elektroničkog zdravstvenog sustava, a posebno uporabu inteligentnih prijevoznih komunikacijskih sustava u okviru hitnih službi i njihovih vozila; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice da potaknu provedbu elektroničkog zdravstvenog sustava, a posebno uporabu inteligentnih prijevoznih komunikacijskih sustava u okviru hitnih službi i njihovih vozila;

Njega nakon nesreće i dugotrajna rehabilitacija

| 23. | potiče države članice da u svojim politikama zdravstvenog sektora istaknu važnost njege nakon nesreće i da još poboljšaju dugotrajno bolničko liječenje, njegu nakon otpuštanja iz bolnice i rehabilitaciju, uključujući i njegu ozljeda i psihološku njegu za preživjele i svjedoke prometnih nesreća tako što će, na primjer, osigurati centre za pomoć kako bi im se poboljšala kvaliteta života; |
| --- | --- |

23.

potiče države članice da u svojim politikama zdravstvenog sektora istaknu važnost njege nakon nesreće i da još poboljšaju dugotrajno bolničko liječenje, njegu nakon otpuštanja iz bolnice i rehabilitaciju, uključujući i njegu ozljeda i psihološku njegu za preživjele i svjedoke prometnih nesreća tako što će, na primjer, osigurati centre za pomoć kako bi im se poboljšala kvaliteta života;

| 24. | poziva države članice da jačaju svijest o utjecaju teških ozljeda njihovim povezivanjem s drugim mjerama koje imaju društveni utjecaj kao što su razina oštećenja, invaliditeta ili funkcionalne nesposobnosti, te da razrade obrazovne programe o sigurnosti u cestovnom prometu; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice da jačaju svijest o utjecaju teških ozljeda njihovim povezivanjem s drugim mjerama koje imaju društveni utjecaj kao što su razina oštećenja, invaliditeta ili funkcionalne nesposobnosti, te da razrade obrazovne programe o sigurnosti u cestovnom prometu;

o

o o

| 25. | daje uputu svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

25.

daje uputu svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 54.

(2)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 72.

(3)  SL C 166, 7.6.2011., str. 30.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0274.

(5)  Radni dokument službi Komisije naslovljen „O provedbi 6. cilja smjernica Komisije za politiku o sigurnosti u prometu na cestama od 2011. do 2020. prvi važni koraci prema strategiji o ozlijeđenima”.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/52

---

P7_TA(2013)0315

Stanje temeljnih prava: norme i prakse u Mađarskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: norme i prakse u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (2012/2130(INI))

(2016/C 075/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) koji utvrđuje vrijednosti na kojima se temelji Unija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) koji utvrđuje vrijednosti na kojima se temelji Unija,

| — | uzimajući u obzir članke 3., 4., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), članke 49., 56., 114., 167. i 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Povelju o Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju o ljudskim pravima (EKLJP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3., 4., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), članke 49., 56., 114., 167. i 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Povelju o Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju o ljudskim pravima (EKLJP),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2012. o nedavnim političkim promjenama u Mađarskoj (1) kojom daje upute Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, u suradnji s Europskom komisijom, Vijeću Europe i Venecijanskoj komisiji, da prate provode li se i kako preporuke iz te Rezolucije i da svoje nalaze navedu u izvješću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2012. o nedavnim političkim promjenama u Mađarskoj (1) kojom daje upute Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, u suradnji s Europskom komisijom, Vijeću Europe i Venecijanskoj komisiji, da prate provode li se i kako preporuke iz te Rezolucije i da svoje nalaze navedu u izvješću,

| — | uzimajući u obzir svoje Rezolucije od 10. ožujka 2011. o zakonu o medijima u Mađarskoj (2) i od 5. srpnja 2011. o revidiranom mađarskom ustavu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje Rezolucije od 10. ožujka 2011. o zakonu o medijima u Mađarskoj (2) i od 5. srpnja 2011. o revidiranom mađarskom ustavu (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2010. o situaciji temeljnih prava u Europskoj uniji (2009.) – čija provedba počinje nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2010. o situaciji temeljnih prava u Europskoj uniji (2009.) – čija provedba počinje nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2012. o situaciji temeljnih prava u Europskoj uniji (2010-2011) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2012. o situaciji temeljnih prava u Europskoj uniji (2010-2011) (5),

| — | uzimajući u obzir Priopćenje Komisije o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji – Poštovanje i promicanje vrijednosti na kojima se temelji Unija (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Priopćenje Komisije o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji – Poštovanje i promicanje vrijednosti na kojima se temelji Unija (COM(2003)0606),

| — | uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije predstavljene na plenarnoj raspravi koja je održana u Europskom parlamentu 18. siječnja 2012. o nedavnim političkim promjenama u Mađarskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije predstavljene na plenarnoj raspravi koja je održana u Europskom parlamentu 18. siječnja 2012. o nedavnim političkim promjenama u Mađarskoj,

| — | uzimajući u obzir izjave mađarskog premijera, Viktora Orbána, koji se obratio Europskom parlamentu 18. siječnja 2012. na plenarnoj raspravi o nedavnim političkim promjenama u Mađarskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave mađarskog premijera, Viktora Orbána, koji se obratio Europskom parlamentu 18. siječnja 2012. na plenarnoj raspravi o nedavnim političkim promjenama u Mađarskoj,

| — | uzimajući u obzir raspravu koja je održana 9. veljače 2012. godine u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu koja je održana 9. veljače 2012. godine u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući obzir izaslanstvo zastupnika Europskog parlamenta za vrijeme njihovog posjeta Budimpešti od 24. do 26. rujna 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir izaslanstvo zastupnika Europskog parlamenta za vrijeme njihovog posjeta Budimpešti od 24. do 26. rujna 2012.,

| — | uzimajući u obzir radne dokumente o situaciji ljudskih prava: norme i praksa u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) koji obuhvaćaju radne dokumente br. 1 – Neovisnost sudstva, br. 2 – Temeljna načela i temeljna prava, br. 3 – Zakonodavstvo o medijima, br. 4 – Načela demokracije i pravne države, i br. 5 – Zaključne primjedbe Izvjestitelja, o kojima se raspravljalo na Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove 10. srpnja 2012, 20. rujna 2012., 22. siječnja 2013., 7. ožujka 2013. i 8. travnja 2013. te povezane komentare mađarske Vlade, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radne dokumente o situaciji ljudskih prava: norme i praksa u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) koji obuhvaćaju radne dokumente br. 1 – Neovisnost sudstva, br. 2 – Temeljna načela i temeljna prava, br. 3 – Zakonodavstvo o medijima, br. 4 – Načela demokracije i pravne države, i br. 5 – Zaključne primjedbe Izvjestitelja, o kojima se raspravljalo na Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove 10. srpnja 2012, 20. rujna 2012., 22. siječnja 2013., 7. ožujka 2013. i 8. travnja 2013. te povezane komentare mađarske Vlade,

| — | uzimajući u obzir mađarski Temeljni zakon koji je Narodna skupština Republike Mađarske donijela 18. travnja 2011. i koji je stupio na snagu 1. siječnja 2012. godine (dalje u tekstu „Temeljni zakon”) i Prijelazne odredbe Temeljnog zakona koje je Narodna skupština donijela 30. prosinca 2011. a koje su isto stupile na snagu 1. siječnja 2012. (dalje u tekstu „Prijelazne odredbe”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mađarski Temeljni zakon koji je Narodna skupština Republike Mađarske donijela 18. travnja 2011. i koji je stupio na snagu 1. siječnja 2012. godine (dalje u tekstu „Temeljni zakon”) i Prijelazne odredbe Temeljnog zakona koje je Narodna skupština donijela 30. prosinca 2011. a koje su isto stupile na snagu 1. siječnja 2012. (dalje u tekstu „Prijelazne odredbe”),

| — | uzimajući u obzir Prvi amandman Temeljnog zakona koji je predložio ministar gospodarstva 17. travnja 2012. i donio mađarski parlament 4. lipnja 2012. godine a kojim se utvrđuje da su Prijelazne odredbe dio Temeljnog zakona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prvi amandman Temeljnog zakona koji je predložio ministar gospodarstva 17. travnja 2012. i donio mađarski parlament 4. lipnja 2012. godine a kojim se utvrđuje da su Prijelazne odredbe dio Temeljnog zakona,

| — | uzimajući u obzir Drugi amandman Temeljnog zakona koji je predložen 18. rujna 2012. u obliku prijedloga pojedinačnog zastupnika i kojeg je mađarski parlament donio 29. listopada 2012. godine, a koji uvodi zahtjev registracije birača u Prijelazne odredbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Drugi amandman Temeljnog zakona koji je predložen 18. rujna 2012. u obliku prijedloga pojedinačnog zastupnika i kojeg je mađarski parlament donio 29. listopada 2012. godine, a koji uvodi zahtjev registracije birača u Prijelazne odredbe,

| — | uzimajući u obzir Temeljni zakon, koji je predložen 7. prosinca 2012. a Mađarski parlament ga je donio 21. prosinca 2012. i koji utvrđuje da se granice i uvjeti za stjecanje vlasništva i za uporabu obradivog zemljišta i šuma te pravila vezana za organizaciju integrirane poljoprivredne proizvodnje moraju propisati kardinalnim zakonom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljni zakon, koji je predložen 7. prosinca 2012. a Mađarski parlament ga je donio 21. prosinca 2012. i koji utvrđuje da se granice i uvjeti za stjecanje vlasništva i za uporabu obradivog zemljišta i šuma te pravila vezana za organizaciju integrirane poljoprivredne proizvodnje moraju propisati kardinalnim zakonom,

| — | uzimajući u obzir Četvrti amandman Temeljnog zakona, koji je predložen 8. veljače 2013. godine u obliku prijedloga pojedinačnog zastupnika i kojeg je mađarski parlament donio 11. ožujka 2013. godine te koji, uz ostale odredbe, ugrađuje u tekst Temeljnog zakona Prijelazne odredbe (uz neke iznimke uključujući odredbu koja zahtjeva registraciju birača) koje je mađarski Ustavni sud ukinuo 28. prosinca 2012. godine iz postupovnih razloga (Odluka br. 45/2012), te preostale odredbe koje su stvarno prijelazne prirode u tome dokumentu. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrti amandman Temeljnog zakona, koji je predložen 8. veljače 2013. godine u obliku prijedloga pojedinačnog zastupnika i kojeg je mađarski parlament donio 11. ožujka 2013. godine te koji, uz ostale odredbe, ugrađuje u tekst Temeljnog zakona Prijelazne odredbe (uz neke iznimke uključujući odredbu koja zahtjeva registraciju birača) koje je mađarski Ustavni sud ukinuo 28. prosinca 2012. godine iz postupovnih razloga (Odluka br. 45/2012), te preostale odredbe koje su stvarno prijelazne prirode u tome dokumentu.

| — | uzimajući u obzir Zakon CXI. iz 2012. o izmjenama Zakona CLXI. iz 2011. o ustrojstvu i upravljanju sudovima i Zakon CLXII. iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca u Mađarskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon CXI. iz 2012. o izmjenama Zakona CLXI. iz 2011. o ustrojstvu i upravljanju sudovima i Zakon CLXII. iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca u Mađarskoj,

| — | uzimajući u obzir Zakon XX. iz 2013. o zakonodavnim izmjenama koje se odnose na gornju dobnu granicu koja se primjenjuje u određenim pravosudnim pravnim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon XX. iz 2013. o zakonodavnim izmjenama koje se odnose na gornju dobnu granicu koja se primjenjuje u određenim pravosudnim pravnim odnosima,

| — | uzimajući u obzir Zakon CCVI. iz 2011. o pravu na slobodu svijesti i vjeroispovijesti i pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj (Zakon o crkvama), koji je donesen 30. prosinca 2011. i stupio na snagu 1. siječnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon CCVI. iz 2011. o pravu na slobodu svijesti i vjeroispovijesti i pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj (Zakon o crkvama), koji je donesen 30. prosinca 2011. i stupio na snagu 1. siječnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir Mišljenja br. CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 i CDL-AD(2012)004 Europske komisije za demokraciju putem prava (Venecijanske komisije) o novom mađarskom Ustavu, o tri pravna pitanja koja su se javila u postupku izrade nacrta novog mađarskog Ustava, o Zakonu CLXII. iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca u Mađarskoj i Zakonu CLXI. iz 2011. o ustrojstvu i upravljanju sudovima u Mađarskoj, o Zakonu CLI. iz 2011. o mađarskom Ustavnom sudu, o osnovnim aktima o sudstvu koji su izmijenjeni nakon donošenja mišljenja CDL-AD(2012)001 o Mađarskoj, i o Zakonu o pravu na slobodu svijesti i vjeroispovijesti i pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenja br. CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 i CDL-AD(2012)004 Europske komisije za demokraciju putem prava (Venecijanske komisije) o novom mađarskom Ustavu, o tri pravna pitanja koja su se javila u postupku izrade nacrta novog mađarskog Ustava, o Zakonu CLXII. iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca u Mađarskoj i Zakonu CLXI. iz 2011. o ustrojstvu i upravljanju sudovima u Mađarskoj, o Zakonu CLI. iz 2011. o mađarskom Ustavnom sudu, o osnovnim aktima o sudstvu koji su izmijenjeni nakon donošenja mišljenja CDL-AD(2012)001 o Mađarskoj, i o Zakonu o pravu na slobodu svijesti i vjeroispovijesti i pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko mišljenje br. CDL-AD(2012)012 Venecijanske komisije i OESS-a/ODIHR-a o Zakonu o izborima zastupnika u mađarski parlament, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko mišljenje br. CDL-AD(2012)012 Venecijanske komisije i OESS-a/ODIHR-a o Zakonu o izborima zastupnika u mađarski parlament,

| — | uzimajući u obzir komentare mađarske Vlade br. CDL(2012)072, CDL(2012)046 i CDL(2012)045 o nacrtu mišljenja Venecijanske komisije o glavnim aktima o pravosuđu koji su izmijenjeni nakon donošenja mišljenja CDL-AD(2012)001, o nacrtu zajedničkog mišljenja o Zakonu o izboru zastupnika u mađarski parlament i o nacrtu mišljenja o Zakonu CLI. iz 2011. o mađarskom Ustavnom sudu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komentare mađarske Vlade br. CDL(2012)072, CDL(2012)046 i CDL(2012)045 o nacrtu mišljenja Venecijanske komisije o glavnim aktima o pravosuđu koji su izmijenjeni nakon donošenja mišljenja CDL-AD(2012)001, o nacrtu zajedničkog mišljenja o Zakonu o izboru zastupnika u mađarski parlament i o nacrtu mišljenja o Zakonu CLI. iz 2011. o mađarskom Ustavnom sudu,

| — | uzimajući u obzir inicijative koje je poduzeo Glavni tajnik Vijeća Europe, Thorbjørn Jagland, uključujući preporuke za pravosuđe navedene u njegovom pismu od 24. travnja 2012. upućenom mađarskom potpredsjedniku Vlade, Tiboru Navracsicsu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijative koje je poduzeo Glavni tajnik Vijeća Europe, Thorbjørn Jagland, uključujući preporuke za pravosuđe navedene u njegovom pismu od 24. travnja 2012. upućenom mađarskom potpredsjedniku Vlade, Tiboru Navracsicsu,

| — | uzimajući u obzir pisma odgovora g. Navracsicsa od 10. svibnja 2012. i od 7. lipnja 2012. u kojima je izrađena namjera mađarskih vlasti da uzmu u obzir preporuke g. Jaglanda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma odgovora g. Navracsicsa od 10. svibnja 2012. i od 7. lipnja 2012. u kojima je izrađena namjera mađarskih vlasti da uzmu u obzir preporuke g. Jaglanda,

| — | uzimajući u obzir pismo od 6. ožujka 2013. godine koje je poslao Glavni tajnik Vijeća Europe, g. Jagland, g. Navracsicsu izrazivši svoju zabrinutost vezano za prijedlog Četvrtog amandmana Temeljnog zakona i tražeći odgodu završnog glasanja, te pismo odgovora g. Navracsicsa od 7. ožujka 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 6. ožujka 2013. godine koje je poslao Glavni tajnik Vijeća Europe, g. Jagland, g. Navracsicsu izrazivši svoju zabrinutost vezano za prijedlog Četvrtog amandmana Temeljnog zakona i tražeći odgodu završnog glasanja, te pismo odgovora g. Navracsicsa od 7. ožujka 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo od 6. ožujka 2013. godine koje su poslali ministri vanjskih poslova Njemačke, Nizozemske, Danske i Finske predsjedniku Komisije, Joséu Manuelu Barrosu, pozivajući na uspostavu mehanizma kojim će se u državama članicama poticati poštovanje temeljnih vrijednosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 6. ožujka 2013. godine koje su poslali ministri vanjskih poslova Njemačke, Nizozemske, Danske i Finske predsjedniku Komisije, Joséu Manuelu Barrosu, pozivajući na uspostavu mehanizma kojim će se u državama članicama poticati poštovanje temeljnih vrijednosti,

| — | uzimajući u obzir pismo od 8. ožujka 2013. godine koje je poslao mađarski ministar vanjskih poslova, g. János Martonyi, svim svojim kolegama u državama članicama EU-a u kojem objašnjava svrhu Četvrtog amandmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 8. ožujka 2013. godine koje je poslao mađarski ministar vanjskih poslova, g. János Martonyi, svim svojim kolegama u državama članicama EU-a u kojem objašnjava svrhu Četvrtog amandmana,

| — | uzimajući u obzir pismo od 8. ožujka 2013. godine koje je g. Barroso poslao g. Orbánu o zabrinutosti Europske komisije vezano za Četvrti amandman Temeljnog zakona te pismo odgovora g. Orbána predsjedniku Komisije, čije su preslike poslane predsjedniku Europskog Vijeća, Hermanu Van Rompuyu, i predsjedniku Europskog parlamenta, Martinu Schulzu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 8. ožujka 2013. godine koje je g. Barroso poslao g. Orbánu o zabrinutosti Europske komisije vezano za Četvrti amandman Temeljnog zakona te pismo odgovora g. Orbána predsjedniku Komisije, čije su preslike poslane predsjedniku Europskog Vijeća, Hermanu Van Rompuyu, i predsjedniku Europskog parlamenta, Martinu Schulzu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Barrosa i Glavnog tajnika Jaglanda od 11. ožujka 2013. u kojoj podsjećaju na svoju zabrinutost vezano za Četvrti amandman Temeljnog zakona s obzirom na načelo vladavine prava; i uzimajući u obzir potvrdu predsjednika Vlade Orbána, u njegovom pismu upućenom predsjedniku Barrosu 8. ožujka 2013. godine o potpunoj posvećenosti mađarske Vlade i Parlamenta Europskim normama i vrijednostima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Barrosa i Glavnog tajnika Jaglanda od 11. ožujka 2013. u kojoj podsjećaju na svoju zabrinutost vezano za Četvrti amandman Temeljnog zakona s obzirom na načelo vladavine prava; i uzimajući u obzir potvrdu predsjednika Vlade Orbána, u njegovom pismu upućenom predsjedniku Barrosu 8. ožujka 2013. godine o potpunoj posvećenosti mađarske Vlade i Parlamenta Europskim normama i vrijednostima,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za mišljenjem Venecijanske komisije o Četvrtom amandmanu mađarskog Temeljnog zakona, koji je 13. ožujka 2013. godine poslao gospodin Martonyi gospodinu Jaglandu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za mišljenjem Venecijanske komisije o Četvrtom amandmanu mađarskog Temeljnog zakona, koji je 13. ožujka 2013. godine poslao gospodin Martonyi gospodinu Jaglandu,

| — | uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije o ustavnoj situaciji u Mađarskoj koja je predstavljena na plenarnoj raspravi u Europskom parlamentu 17. travnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije o ustavnoj situaciji u Mađarskoj koja je predstavljena na plenarnoj raspravi u Europskom parlamentu 17. travnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo od 16. prosinca 2011. godine koje je Povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe, Thomas Hammarberg, poslao gospodinu Martonyiju, izražavajući zabrinutost o predmetu novog mađarskog Zakona o pravu na slobodu svijesti i vjeroispovijesti i o pravnom statusu crkava, vjerskih denominacija i vjerskih zajednica, i uzimajući u obzir odgovor g.Martonyija od 12. siječnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 16. prosinca 2011. godine koje je Povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe, Thomas Hammarberg, poslao gospodinu Martonyiju, izražavajući zabrinutost o predmetu novog mađarskog Zakona o pravu na slobodu svijesti i vjeroispovijesti i o pravnom statusu crkava, vjerskih denominacija i vjerskih zajednica, i uzimajući u obzir odgovor g.Martonyija od 12. siječnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Povjerenika za ljudska prava br. CommDH(2011)10 od 25. veljače 2011. o mađarskom medijskom zakonodavstvu u svjetlu normi Vijeća Europe o slobodi medija te napomene uz to mišljenje od 30. svibnja 2011. od strane mađarskog ministra za državne komunikacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Povjerenika za ljudska prava br. CommDH(2011)10 od 25. veljače 2011. o mađarskom medijskom zakonodavstvu u svjetlu normi Vijeća Europe o slobodi medija te napomene uz to mišljenje od 30. svibnja 2011. od strane mađarskog ministra za državne komunikacije,

| — | uzimajući u obzir izjave Ureda Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) od 15. veljače 2012. i 11. prosinca 2012. koji poziva Mađarsku da ponovno razmotri zakonodavstvo koje dopušta lokalnim vlastima da kažnjavaju beskućništvo i da poštuje odluku Ustavnog suda kojom se dekriminalizira beskućništvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Ureda Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) od 15. veljače 2012. i 11. prosinca 2012. koji poziva Mađarsku da ponovno razmotri zakonodavstvo koje dopušta lokalnim vlastima da kažnjavaju beskućništvo i da poštuje odluku Ustavnog suda kojom se dekriminalizira beskućništvo,

| — | uzimajući u obzir izjave OHCHR-a od 15. ožujka 2013. u kojima se izražava zabrinutost zbog donošenja Četvrtog amandmana Temeljnog zakona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave OHCHR-a od 15. ožujka 2013. u kojima se izražava zabrinutost zbog donošenja Četvrtog amandmana Temeljnog zakona,

| — | uzimajući u obzir postupak zbog povrede koji se vodi pred Sudom Europske unije u predmetu C-288/12 koji je Europska komisija pokrenula protiv Mađarske vezano za zakonitost razrješenja bivšeg Povjerenika za zaštitu podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak zbog povrede koji se vodi pred Sudom Europske unije u predmetu C-288/12 koji je Europska komisija pokrenula protiv Mađarske vezano za zakonitost razrješenja bivšeg Povjerenika za zaštitu podataka,

| — | uzimajući u obzir Odluku Suda Europske unije od 6. studenog 2012. godine o radikalnom snižavanju dobne granice za starosnu mirovinu za mađarske suce, i uzimajući u obzir donošenje Zakona br. XX iz 2013. kojim se izmjenjuje Zakon CLXII. iz 2011. – koji je mađarski parlament donio 11. ožujka 2013. godine – nakon odluke Suda Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Suda Europske unije od 6. studenog 2012. godine o radikalnom snižavanju dobne granice za starosnu mirovinu za mađarske suce, i uzimajući u obzir donošenje Zakona br. XX iz 2013. kojim se izmjenjuje Zakon CLXII. iz 2011. – koji je mađarski parlament donio 11. ožujka 2013. godine – nakon odluke Suda Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Odluke mađarskog Ustavnog suda od 16. srpnja 2012. (br. 33/2012) o nižoj starosnoj dobi za umirovljenje sudaca u Mađarskoj od 28. prosinca 2012. (br. 45/2012) o Prijelaznim odredbama Temeljnog zakona od 4. siječnja 2013. (br. 1/2013) o Zakonu o izborima i od 26. veljače 2013. (br. 6/2013) o Zakonu o slobodi vjeroispovijesti i pravnom statusu crkava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluke mađarskog Ustavnog suda od 16. srpnja 2012. (br. 33/2012) o nižoj starosnoj dobi za umirovljenje sudaca u Mađarskoj od 28. prosinca 2012. (br. 45/2012) o Prijelaznim odredbama Temeljnog zakona od 4. siječnja 2013. (br. 1/2013) o Zakonu o izborima i od 26. veljače 2013. (br. 6/2013) o Zakonu o slobodi vjeroispovijesti i pravnom statusu crkava,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za praćenje Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za praćenje Parlamentarne skupštine Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir Zakon LXXII iz 2013. o stvaranju novih pravila i propisa koji se odnose na nadzor nacionalne sigurnosti; uzimajući u obzir pismo dr. Andrása Zs. Varge od 27. svibnja 2013. upućeno dr. Andrásu Cser-Palkovicsu, predsjedniku Odbora za ustavna, pravna i postupovna pitanja mađarskog parlamenta, u kojem izražava zabrinutost zbog usvojenog zakonodavstava na temu stvaranja novih pravila i propisa koji se odnose na nadzor nacionalne sigurnosti |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon LXXII iz 2013. o stvaranju novih pravila i propisa koji se odnose na nadzor nacionalne sigurnosti; uzimajući u obzir pismo dr. Andrása Zs. Varge od 27. svibnja 2013. upućeno dr. Andrásu Cser-Palkovicsu, predsjedniku Odbora za ustavna, pravna i postupovna pitanja mađarskog parlamenta, u kojem izražava zabrinutost zbog usvojenog zakonodavstava na temu stvaranja novih pravila i propisa koji se odnose na nadzor nacionalne sigurnosti

| — | uzimajući u obzir buduću procjenu Četvrtog amandmana Temeljnog zakona od strane Europske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir buduću procjenu Četvrtog amandmana Temeljnog zakona od strane Europske komisije,

| — | uzimajući u obzir članak 48. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0229/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0229/2013),

I –
     
  pozadina i glavna pitanja

Europske zajedničke vrijednosti

| A. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava manjina, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a, na nedvosmislenom poštovanju ljudskih prava i sloboda sadržanom u Povelji o temeljnim pravima i EKLJP-u i na priznavanju pravne vrijednosti takvih prava, sloboda i načela kako je dodatno dokazano budućim pristupanjem EU-a EKLJP-u u skladu s člankom 6. stavkom 2. UEU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava manjina, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a, na nedvosmislenom poštovanju ljudskih prava i sloboda sadržanom u Povelji o temeljnim pravima i EKLJP-u i na priznavanju pravne vrijednosti takvih prava, sloboda i načela kako je dodatno dokazano budućim pristupanjem EU-a EKLJP-u u skladu s člankom 6. stavkom 2. UEU-a;

| B. | budući da zajedničke vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a predstavljaju bit prava koja uživaju sve osobe koje žive u EU, a posebno građani EU-a, bez obzira na njihovo državljanstvo i bez obzira kakva im je kulturna ili vjerska pripadnost, i budući da te osobe mogu potpuno uživati ta prava samo ako se poštuju temeljne vrijednosti i načela EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da zajedničke vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a predstavljaju bit prava koja uživaju sve osobe koje žive u EU, a posebno građani EU-a, bez obzira na njihovo državljanstvo i bez obzira kakva im je kulturna ili vjerska pripadnost, i budući da te osobe mogu potpuno uživati ta prava samo ako se poštuju temeljne vrijednosti i načela EU-a;

| C. | budući da se vrijednosti iz članka 2. UEU moraju uzeti u obzir u političkom i pravnom smislu, što je nužan temelj našeg demokratskog društva i stoga se države članice i institucije EU-a moraju jasno i nedvosmisleno obvezati poštovati te vrijednosti; |
| --- | --- |

C.

budući da se vrijednosti iz članka 2. UEU moraju uzeti u obzir u političkom i pravnom smislu, što je nužan temelj našeg demokratskog društva i stoga se države članice i institucije EU-a moraju jasno i nedvosmisleno obvezati poštovati te vrijednosti;

| D. | budući da je poštovanje i promicanje takvih zajedničkih vrijednosti ne samo bitan element identiteta Europske unije već i izričita obveza koja proizlazi iz članka 3. stavaka 1. i 5. UEU-a i stoga nužan preduvjet članstva u EU-a i očuvanja povlastica koje proizlaze iz članstva; |
| --- | --- |

D.

budući da je poštovanje i promicanje takvih zajedničkih vrijednosti ne samo bitan element identiteta Europske unije već i izričita obveza koja proizlazi iz članka 3. stavaka 1. i 5. UEU-a i stoga nužan preduvjet članstva u EU-a i očuvanja povlastica koje proizlaze iz članstva;

| E. | budući da se obveze država kandidatkinja prema kriterijima iz Kopenhagena primjenjuju i na države članice nakon pristupanja EU temeljem članka 2. UEU-a i načela iskrene suradnje, te budući da države članice stoga treba redovno ocjenjivati kako bi se potvrdilo da poštuju zajedničke vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da se obveze država kandidatkinja prema kriterijima iz Kopenhagena primjenjuju i na države članice nakon pristupanja EU temeljem članka 2. UEU-a i načela iskrene suradnje, te budući da države članice stoga treba redovno ocjenjivati kako bi se potvrdilo da poštuju zajedničke vrijednosti EU-a;

| F. | budući da članak 6. stavak 3. UEU-a ističe činjenicu da temeljna prava koja su zajamčena EKLJP-om i koja proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama, čine opća načela prava Unije i budući da ta prava predstavljaju zajedničko nasljeđe i snagu europskih demokratskih država; |
| --- | --- |

F.

budući da članak 6. stavak 3. UEU-a ističe činjenicu da temeljna prava koja su zajamčena EKLJP-om i koja proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama, čine opća načela prava Unije i budući da ta prava predstavljaju zajedničko nasljeđe i snagu europskih demokratskih država;

| G. | budući da, nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i u skladu s člankom 6. UEU-a, Povelja ima istu pravnu vrijednost kao i Ugovori i stoga pretvara vrijednosti i načela u opipljiva i provediva prava; |
| --- | --- |

G.

budući da, nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i u skladu s člankom 6. UEU-a, Povelja ima istu pravnu vrijednost kao i Ugovori i stoga pretvara vrijednosti i načela u opipljiva i provediva prava;

| H. | budući da članak 7. stavak 1. UEU-a daje temeljem utvrđenog postupka institucijama EU-a ovlast da procjenjuju postoji li jasan rizik da je država članica ozbiljno povrijedila zajedničke vrijednosti iz članka 2. i da se političkim putem s predmetnom državom spriječe i isprave povrede; budući da će, prije donošenja takve odluke, Vijeće saslušati predmetnu državu članicu djelujući u skladu s istim postupkom; |
| --- | --- |

H.

budući da članak 7. stavak 1. UEU-a daje temeljem utvrđenog postupka institucijama EU-a ovlast da procjenjuju postoji li jasan rizik da je država članica ozbiljno povrijedila zajedničke vrijednosti iz članka 2. i da se političkim putem s predmetnom državom spriječe i isprave povrede; budući da će, prije donošenja takve odluke, Vijeće saslušati predmetnu državu članicu djelujući u skladu s istim postupkom;

| I. | budući da područje primjene članka 2. UEU-a nije suženo ograničenjem iz članka 51. stavka 1. Povelje, budući da područje primjene članka 7. UEU-a nije ograničeno na područja politika obuhvaćena pravom EU-a i budući da, zbog toga, EU može djelovati i u slučaju povrede ili jasnog rizika od povrede zajedničkih vrijednosti u područjima koja su u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

I.

budući da područje primjene članka 2. UEU-a nije suženo ograničenjem iz članka 51. stavka 1. Povelje, budući da područje primjene članka 7. UEU-a nije ograničeno na područja politika obuhvaćena pravom EU-a i budući da, zbog toga, EU može djelovati i u slučaju povrede ili jasnog rizika od povrede zajedničkih vrijednosti u područjima koja su u nadležnosti država članica;

| J. | budući da, u skladu s načelom iskrene suradnje propisane u članku 4. stavku 3. UEU-a, države članice moraju olakšati ispunjavanje zadaća Unije i suzdržati se od mjera koje bi mogle ugroziti ostvarenje ciljeva Unije, uključujući cilj poštovanja i promicanja zajedničkih vrijednosti Unije; |
| --- | --- |

J.

budući da, u skladu s načelom iskrene suradnje propisane u članku 4. stavku 3. UEU-a, države članice moraju olakšati ispunjavanje zadaća Unije i suzdržati se od mjera koje bi mogle ugroziti ostvarenje ciljeva Unije, uključujući cilj poštovanja i promicanja zajedničkih vrijednosti Unije;

| K. | budući da poštovanje zajedničkih vrijednosti Unije ide ruku pod ruku s obvezom EU-a da poštuje različitost koja se prenosi na obvezu Unije da poštuje „jednakost država članica pred Ugovorima te njihove nacionalne identitete koji su sadržani u njihovih temeljnim strukturama, političkim i ustavnim”, kako je navedeno u članku 4. stavku 2. UEU-a; budući da temeljne europske vrijednosti iz članka 2. UEU-a proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama i stoga se ne mogu suprotstaviti obvezi iz članka 4. UEU-a nego čine osnovnih okvir unutar kojeg države članice mogu čuvati i razvijati svoj nacionalni identitet; |
| --- | --- |

K.

budući da poštovanje zajedničkih vrijednosti Unije ide ruku pod ruku s obvezom EU-a da poštuje različitost koja se prenosi na obvezu Unije da poštuje „jednakost država članica pred Ugovorima te njihove nacionalne identitete koji su sadržani u njihovih temeljnim strukturama, političkim i ustavnim”, kako je navedeno u članku 4. stavku 2. UEU-a; budući da temeljne europske vrijednosti iz članka 2. UEU-a proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama i stoga se ne mogu suprotstaviti obvezi iz članka 4. UEU-a nego čine osnovnih okvir unutar kojeg države članice mogu čuvati i razvijati svoj nacionalni identitet;

| L. | budući da su, u okviru Ugovora, poštovanje „nacionalnih identiteta” (članak 4. stavak 2. UEU-a) i „različitih pravnih sustava i tradicija država članica” (članak 67. UFEU-a) povezani s načelima iskrene suradnje (članak 4. stavak 3. UEU-a), uzajamnog priznavanja (članci 81. i 82. UFEU-a) te uzajamnog povjerenja, kao i s poštovanjem kulturne i jezične različitosti (članak 3. stavak 3. UEU-a); |
| --- | --- |

L.

budući da su, u okviru Ugovora, poštovanje „nacionalnih identiteta” (članak 4. stavak 2. UEU-a) i „različitih pravnih sustava i tradicija država članica” (članak 67. UFEU-a) povezani s načelima iskrene suradnje (članak 4. stavak 3. UEU-a), uzajamnog priznavanja (članci 81. i 82. UFEU-a) te uzajamnog povjerenja, kao i s poštovanjem kulturne i jezične različitosti (članak 3. stavak 3. UEU-a);

| M. | budući da se povreda zajedničkih načela i vrijednosti Unije od strane države članice ne može opravdati nacionalnim tradicijama ili izražavanjem nacionalnog identiteta kada je takva povreda rezultat propadanja načela koja su u srcu europskih integracija, kao što su demokratske vrijednosti, vladavina prava ili načelo uzajamnog priznavanja koje ima za posljedicu da se uputa na članak 4. stavak 2. UEU-a primjenjuje samo ako država članica poštuje vrijednosti utjelovljene u članku 2. UEU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da se povreda zajedničkih načela i vrijednosti Unije od strane države članice ne može opravdati nacionalnim tradicijama ili izražavanjem nacionalnog identiteta kada je takva povreda rezultat propadanja načela koja su u srcu europskih integracija, kao što su demokratske vrijednosti, vladavina prava ili načelo uzajamnog priznavanja koje ima za posljedicu da se uputa na članak 4. stavak 2. UEU-a primjenjuje samo ako država članica poštuje vrijednosti utjelovljene u članku 2. UEU-a;

| N. | budući da je cilj Unije da održava i promovira svoje vrijednosti kroz odnose s ostatkom svijeta, kako je predviđeno u članku 3. stavku 4. UEU-a, dodatno pojačan posebnom obvezom da se aktivnosti Unije na međunarodnoj sceni moraju voditi načelima koja su inspirirala njezino stvaranje, razvoj i proširenje: demokraciji, vladavini prava i univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda (članak 21. stavak 1. UEU-a); |
| --- | --- |

N.

budući da je cilj Unije da održava i promovira svoje vrijednosti kroz odnose s ostatkom svijeta, kako je predviđeno u članku 3. stavku 4. UEU-a, dodatno pojačan posebnom obvezom da se aktivnosti Unije na međunarodnoj sceni moraju voditi načelima koja su inspirirala njezino stvaranje, razvoj i proširenje: demokraciji, vladavini prava i univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda (članak 21. stavak 1. UEU-a);

| O. | budući da bi, prema tome, vjerodostojnost država članica i EU-a na međunarodnoj sceni te ciljevi Unije u njezinom vanjskom djelovanju bili ugroženi kada države članice ne bi mogle ili ne bi bile voljne ispuniti postupati u skladu sa standardima na koje su pristale i obvezale se potpisavši Ugovore; |
| --- | --- |

O.

budući da bi, prema tome, vjerodostojnost država članica i EU-a na međunarodnoj sceni te ciljevi Unije u njezinom vanjskom djelovanju bili ugroženi kada države članice ne bi mogle ili ne bi bile voljne ispuniti postupati u skladu sa standardima na koje su pristale i obvezale se potpisavši Ugovore;

| P. | budući da je poštovanje istih temeljnih vrijednosti od strane države članice nužan preduvjet za osiguranje uzajamnog povjerenja i, uslijed toga, pravilnog funkcioniranja uzajamnog priznavanja, koje je u središtu stvaranja i razvoja unutarnjeg tržišta kao i Europskog područja slobode, sigurnosti i pravde i budući da, stoga, bilo kakav pokušaj nepoštovanja ili slabljenja tih zajedničkih vrijednosti ima negativan utjecaj na cijeli ustroj europskog postupka ekonomske, društvene i političke integracije; |
| --- | --- |

P.

budući da je poštovanje istih temeljnih vrijednosti od strane države članice nužan preduvjet za osiguranje uzajamnog povjerenja i, uslijed toga, pravilnog funkcioniranja uzajamnog priznavanja, koje je u središtu stvaranja i razvoja unutarnjeg tržišta kao i Europskog područja slobode, sigurnosti i pravde i budući da, stoga, bilo kakav pokušaj nepoštovanja ili slabljenja tih zajedničkih vrijednosti ima negativan utjecaj na cijeli ustroj europskog postupka ekonomske, društvene i političke integracije;

| Q. | budući da zajedničke vrijednosti iz članka 2. UEU-a koje su proglašene u Preambulama Ugovora i Povelje o temeljnim pravima i na koje se upućuje u Preambuli EKLJP-a i u članku 3. Statuta Vijeća Europe zahtijevaju diobu vlasti između neovisnih institucija koja se temelji na funkcionalnom sustavu uzajamnih provjera i, budući da temeljne značajke tih načela uključuju: poštovanje zakonitosti, uključujući transparentne, odgovorne i demokratske procese donošenja zakona; pravnu sigurnost; snažan sustav zastupničke demokracije utemeljen na slobodnim izborima i poštovanju prava opozicije; djelotvornu kontrolu usklađenosti zakona s Ustavom; učinkovitu, transparentnu, participativnu i odgovornu vladu i upravu; neovisno i nepristrano sudstvo; neovisne medije; i poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da zajedničke vrijednosti iz članka 2. UEU-a koje su proglašene u Preambulama Ugovora i Povelje o temeljnim pravima i na koje se upućuje u Preambuli EKLJP-a i u članku 3. Statuta Vijeća Europe zahtijevaju diobu vlasti između neovisnih institucija koja se temelji na funkcionalnom sustavu uzajamnih provjera i, budući da temeljne značajke tih načela uključuju: poštovanje zakonitosti, uključujući transparentne, odgovorne i demokratske procese donošenja zakona; pravnu sigurnost; snažan sustav zastupničke demokracije utemeljen na slobodnim izborima i poštovanju prava opozicije; djelotvornu kontrolu usklađenosti zakona s Ustavom; učinkovitu, transparentnu, participativnu i odgovornu vladu i upravu; neovisno i nepristrano sudstvo; neovisne medije; i poštovanje temeljnih prava;

| R. | budući da Komisija, u skladu s člankom 17. UEU-a, „osigurava primjenu Ugovora ... [i] nadzire primjenu prava Unije pod kontrolom Suda Europske unije”; |
| --- | --- |

R.

budući da Komisija, u skladu s člankom 17. UEU-a, „osigurava primjenu Ugovora ... [i] nadzire primjenu prava Unije pod kontrolom Suda Europske unije”;

Reforme u Mađarskoj

| S. | budući da je Mađarska bila prva bivša komunistička država koja je pristupila EKLJP-u i kao država članica EU-a prva koja je potvrdila Ugovor iz Lisabona 17. prosinca 2007. godine, i budući da je Mađarska igrala aktivnu ulogu u radu Konvencije i Međuvladine konferencije 2003. i 2004. godine na, između ostalog, izradi nacrta članka 2. UEU-a te je pokrenula inicijativu koja je dovela do uključenja prava pripadnika manjina; |
| --- | --- |

S.

budući da je Mađarska bila prva bivša komunistička država koja je pristupila EKLJP-u i kao država članica EU-a prva koja je potvrdila Ugovor iz Lisabona 17. prosinca 2007. godine, i budući da je Mađarska igrala aktivnu ulogu u radu Konvencije i Međuvladine konferencije 2003. i 2004. godine na, između ostalog, izradi nacrta članka 2. UEU-a te je pokrenula inicijativu koja je dovela do uključenja prava pripadnika manjina;

| T. | budući da je tijekom stoljećima duge mađarske povijesti, miran suživot različitih narodnosti i etničkih skupina povećao kulturno bogatstvo i prosperitet nacije; i budući da bi trebalo pozvati Mađarsku da nastavi s tom tradicijom i da poduzme odlučujuće korake za suzbijanje pokušaja diskriminacije protiv pojedinih skupina; |
| --- | --- |

T.

budući da je tijekom stoljećima duge mađarske povijesti, miran suživot različitih narodnosti i etničkih skupina povećao kulturno bogatstvo i prosperitet nacije; i budući da bi trebalo pozvati Mađarsku da nastavi s tom tradicijom i da poduzme odlučujuće korake za suzbijanje pokušaja diskriminacije protiv pojedinih skupina;

| U. | budući da je Mađarska isto tako stranka Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i drugih međunarodnih pravnih instrumenata koji ju obvezuju da poštuje i provodi međunarodna demokratska načela; |
| --- | --- |

U.

budući da je Mađarska isto tako stranka Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i drugih međunarodnih pravnih instrumenata koji ju obvezuju da poštuje i provodi međunarodna demokratska načela;

| V. | budući da je, nakon općih izbora u Mađarskoj 2010. godine, vodeća većina stekla više od dvije trećine mjesta u parlamentu što joj je omogućilo da brzo započne intenzivne zakonodavne aktivnosti s ciljem preoblikovanja cijelog ustavnog poretka zemlje (bivši Ustav izmijenjen je dvanaest puta, a Temeljni zakon četiri puta do sada) i na taj način značajno izmijeni institucionalni i pravni okvir, kao i niz temeljnih vidova ne samo javnog već i privatnog života; |
| --- | --- |

V.

budući da je, nakon općih izbora u Mađarskoj 2010. godine, vodeća većina stekla više od dvije trećine mjesta u parlamentu što joj je omogućilo da brzo započne intenzivne zakonodavne aktivnosti s ciljem preoblikovanja cijelog ustavnog poretka zemlje (bivši Ustav izmijenjen je dvanaest puta, a Temeljni zakon četiri puta do sada) i na taj način značajno izmijeni institucionalni i pravni okvir, kao i niz temeljnih vidova ne samo javnog već i privatnog života;

| W. | budući da sve države članice Europske unije mogu slobodno preispitati svoj ustav i budući da je značenje demokratskih promjena u tome da novoj vladi omogućuje donošenje zakona koji odražavaju volju naroda, njegove vrijednosti i politička uvjerenja, pod uvjetom da pritom ne krši vrijednosti i načela demokracije i vladavine prava koje prevladavaju u Europskoj uniji; budući da u svim državama članicama posebnih ustavni postupci čine izmjene ustava težima u usporedbi s postupcima koji se odnose na obične zakone, uključujući uporabu kvalificirane većine, dodatnih postupaka odlučivanja, vremenskih odgoda i referenduma; |
| --- | --- |

W.

budući da sve države članice Europske unije mogu slobodno preispitati svoj ustav i budući da je značenje demokratskih promjena u tome da novoj vladi omogućuje donošenje zakona koji odražavaju volju naroda, njegove vrijednosti i politička uvjerenja, pod uvjetom da pritom ne krši vrijednosti i načela demokracije i vladavine prava koje prevladavaju u Europskoj uniji; budući da u svim državama članicama posebnih ustavni postupci čine izmjene ustava težima u usporedbi s postupcima koji se odnose na obične zakone, uključujući uporabu kvalificirane većine, dodatnih postupaka odlučivanja, vremenskih odgoda i referenduma;

| X. | budući da povijest demokratskih tradicija u Europi pokazuje da reforma Ustava zahtjeva posebnu pozornost i uzimanje u obzir postupaka i jamstava koji imaju za cilj očuvati, između ostalog, vladavinu prava, diobu vlasti i hijerarhiju pravnih normi – pri čemu je Ustav vrhovni zakon države; |
| --- | --- |

X.

budući da povijest demokratskih tradicija u Europi pokazuje da reforma Ustava zahtjeva posebnu pozornost i uzimanje u obzir postupaka i jamstava koji imaju za cilj očuvati, između ostalog, vladavinu prava, diobu vlasti i hijerarhiju pravnih normi – pri čemu je Ustav vrhovni zakon države;

| Y. | budući da je razmjer sveobuhvatnih i sustavnih ustavnih i institucionalnih reformi koje su provele nova mađarska Vlada i Parlament u iznimno kratko vrijeme nevjerojatan i objašnjava zašto su tolike europske institucije i organizacije (Europska unija, Vijeće Europe, OESS) smatrale nužnim procijeniti učinak nekih reformi; budući da bi sve države članice trebale imati jednak tretman, što znači da bi trebalo nadzirati situaciju i u drugim državama članicama pritom primjenjujući načelo jednakosti država članica pred Ugovorima; |
| --- | --- |

Y.

budući da je razmjer sveobuhvatnih i sustavnih ustavnih i institucionalnih reformi koje su provele nova mađarska Vlada i Parlament u iznimno kratko vrijeme nevjerojatan i objašnjava zašto su tolike europske institucije i organizacije (Europska unija, Vijeće Europe, OESS) smatrale nužnim procijeniti učinak nekih reformi; budući da bi sve države članice trebale imati jednak tretman, što znači da bi trebalo nadzirati situaciju i u drugim državama članicama pritom primjenjujući načelo jednakosti država članica pred Ugovorima;

| Z. | budući da je dijalog koji se temelji na otvorenosti, uključivosti, solidarnosti i uzajamnom poštovanju između europskih institucija i mađarskih vlasti nužan u okviru gore navedene zajednice demokratskih vrijednosti; |
| --- | --- |

Z.

budući da je dijalog koji se temelji na otvorenosti, uključivosti, solidarnosti i uzajamnom poštovanju između europskih institucija i mađarskih vlasti nužan u okviru gore navedene zajednice demokratskih vrijednosti;

| AA. | budući da Komisija, prilikom izvršavanja svoje odgovornosti nadzora primjene prava Unije, mora pokazati vještinu, poštovanje neovisnosti drugih i postupati brzo, spremno i bez odgađanja, posebno kada je pozvana riješiti slučaj ozbiljne povrede vrijednosti Unije od strane države članice; |
| --- | --- |

AA.

budući da Komisija, prilikom izvršavanja svoje odgovornosti nadzora primjene prava Unije, mora pokazati vještinu, poštovanje neovisnosti drugih i postupati brzo, spremno i bez odgađanja, posebno kada je pozvana riješiti slučaj ozbiljne povrede vrijednosti Unije od strane države članice;

Temeljni zakon i njegove Prijelazne odredbe

| AB. | budući da je donošenje Temeljnog zakona Mađarske – koji je donesen 18. travnja 2011. godine, isključivo glasovima članova vodeće koalicije i na temelju nacrta teksta koji su pripremili predstavnici vodeće koalicije – obavljeno u kratkom vremenskom roku od 35 kalendarskih dana od predstavljanja prijedloga (T/2627) parlamentu čime su ograničene mogućnosti za iscrpnu i materijalnu raspravu sa strankama opozicije i građanskim društvom o nacrtu teksta; |
| --- | --- |

AB.

budući da je donošenje Temeljnog zakona Mađarske – koji je donesen 18. travnja 2011. godine, isključivo glasovima članova vodeće koalicije i na temelju nacrta teksta koji su pripremili predstavnici vodeće koalicije – obavljeno u kratkom vremenskom roku od 35 kalendarskih dana od predstavljanja prijedloga (T/2627) parlamentu čime su ograničene mogućnosti za iscrpnu i materijalnu raspravu sa strankama opozicije i građanskim društvom o nacrtu teksta;

| AC. | budući da su nacrt ustavnog teksta koji je dostavljen mađarskom parlamentu 14. ožujka 2011. izradili predstavnici koalicije Fidesz-KDNP i to nije bio radni dokument koji je proizašao iz rasprava
  ad hoc
  parlamentarnog odbora, iako je odbor osnovan isključivo u svrhu izrade nacrta novog Temeljnog zakona; budući da je ta situacija pogoršala činjenicu da opozicija nije konzultirana; |
| --- | --- |

AC.

budući da su nacrt ustavnog teksta koji je dostavljen mađarskom parlamentu 14. ožujka 2011. izradili predstavnici koalicije Fidesz-KDNP i to nije bio radni dokument koji je proizašao iz rasprava
  ad hoc
  parlamentarnog odbora, iako je odbor osnovan isključivo u svrhu izrade nacrta novog Temeljnog zakona; budući da je ta situacija pogoršala činjenicu da opozicija nije konzultirana;

| AD. | budući da se „nacionalna rasprava” o izradi ustava sastojala od popisa od dvanaest pitanja o specifičnim temama koje je izradila vodeća stranka na način koji je mogao dovesti do očitih odgovora i budući da rasprava nije uključivala tekst nacrta Temeljnog zakona; |
| --- | --- |

AD.

budući da se „nacionalna rasprava” o izradi ustava sastojala od popisa od dvanaest pitanja o specifičnim temama koje je izradila vodeća stranka na način koji je mogao dovesti do očitih odgovora i budući da rasprava nije uključivala tekst nacrta Temeljnog zakona;

| AE. | budući da je 28. prosinca 2012., nakon ustavne tužbe mađarskog Povjerenika za temeljna prava, mađarski Ustavni sud ukinuo (Odluka br. 45/2012) više od dvije trećine Prijelaznih odredbi jer nisu bile prijelazne po prirodi; |
| --- | --- |

AE.

budući da je 28. prosinca 2012., nakon ustavne tužbe mađarskog Povjerenika za temeljna prava, mađarski Ustavni sud ukinuo (Odluka br. 45/2012) više od dvije trećine Prijelaznih odredbi jer nisu bile prijelazne po prirodi;

| AF. | budući da Četvrti amandman Temeljnog zakona, koji je donesen 11. ožujka 2013. godine, ugrađuje u tekst Temeljnog zakona većinu Prijelaznih odredbi koje je ukinuo Ustavni sud, kao i druge odredbe koje su prethodno proglašene protuustavnima; |
| --- | --- |

AF.

budući da Četvrti amandman Temeljnog zakona, koji je donesen 11. ožujka 2013. godine, ugrađuje u tekst Temeljnog zakona većinu Prijelaznih odredbi koje je ukinuo Ustavni sud, kao i druge odredbe koje su prethodno proglašene protuustavnima;

Opsežna uporaba osnovnih zakona

| AG. | budući da mađarski Temeljni zakon pokriva 26 područja koja moraju biti definirana osnovnim zakonima (odnosno zakonima koji se donose dvotrećinskom većinom), koji pokrivaju širok opseg pitanja vezanih za mađarski sustav institucija, ostvarivanje temeljnih prava i važna rješenja u društvu; |
| --- | --- |

AG.

budući da mađarski Temeljni zakon pokriva 26 područja koja moraju biti definirana osnovnim zakonima (odnosno zakonima koji se donose dvotrećinskom većinom), koji pokrivaju širok opseg pitanja vezanih za mađarski sustav institucija, ostvarivanje temeljnih prava i važna rješenja u društvu;

| AH. | budući da je od donošenja Temeljnog zakona parlament izglasao 49 osnovnih zakona (6) (u godinu i pol); |
| --- | --- |

AH.

budući da je od donošenja Temeljnog zakona parlament izglasao 49 osnovnih zakona (6) (u godinu i pol);

| AI. | budući da je niz pitanja, kao što su posebni vidovi obiteljskog prava i poreznog i mirovinskog sustava, o kojima se obično odlučuje u okviru običnog postupka odlučivanja, uređen osnovnim zakonima; |
| --- | --- |

AI.

budući da je niz pitanja, kao što su posebni vidovi obiteljskog prava i poreznog i mirovinskog sustava, o kojima se obično odlučuje u okviru običnog postupka odlučivanja, uređen osnovnim zakonima;

Hitni zakonodavni postupak, praksa prijedloga pojedinačnih zastupnika, parlamentarna rasprava

| AJ. | budući da su važni zakoni, uključujući Temeljni zakon i njegov drugi i četvrti amandman, Prijelazne odredbe Temeljnog zakona i niz osnovnih zakona doneseni na temelju prijedloga pojedinih zastupnika na koje se ne primjenjuju pravila iz Zakona CXXXI. iz 2010. o sudjelovanju građanskog društva u pripremi zakona i Odluke 24/2011 Ministra javne uprave i pravosuđa o ex-post procjeni učinka, zbog čega su zakoni koji se donose tim postupkom podložni ograničenoj javnoj raspravi; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su važni zakoni, uključujući Temeljni zakon i njegov drugi i četvrti amandman, Prijelazne odredbe Temeljnog zakona i niz osnovnih zakona doneseni na temelju prijedloga pojedinih zastupnika na koje se ne primjenjuju pravila iz Zakona CXXXI. iz 2010. o sudjelovanju građanskog društva u pripremi zakona i Odluke 24/2011 Ministra javne uprave i pravosuđa o ex-post procjeni učinka, zbog čega su zakoni koji se donose tim postupkom podložni ograničenoj javnoj raspravi;

| AK. | budući da je donošenje velikog broja osnovnih zakona u vrlo kratko vrijeme, uključujući zakone o pravnom položaju i plaći mađarskih sudaca i ustrojstvu i upravljanju sudovima u Mađarskoj, kao i zakona o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja i o Mađarskoj narodnoj banci, neizbježno ograničilo mogućnosti odgovarajuće rasprave sa strankama opozicije i građanskim društvom, uključujući, kada je to mjerodavno, organizacije poslodavaca, sindikate i interesne skupine; |
| --- | --- |

AK.

budući da je donošenje velikog broja osnovnih zakona u vrlo kratko vrijeme, uključujući zakone o pravnom položaju i plaći mađarskih sudaca i ustrojstvu i upravljanju sudovima u Mađarskoj, kao i zakona o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja i o Mađarskoj narodnoj banci, neizbježno ograničilo mogućnosti odgovarajuće rasprave sa strankama opozicije i građanskim društvom, uključujući, kada je to mjerodavno, organizacije poslodavaca, sindikate i interesne skupine;

| AL. | budući da je Zakon XXXVI. iz 2012. o Narodnoj skupštini dao predsjedniku parlamenta opsežne diskrecijske ovlasti ograničavanja slobodnog izražavanja zastupnika u parlamentu; |
| --- | --- |

AL.

budući da je Zakon XXXVI. iz 2012. o Narodnoj skupštini dao predsjedniku parlamenta opsežne diskrecijske ovlasti ograničavanja slobodnog izražavanja zastupnika u parlamentu;

Slabljenje sustava provjera: Ustavni sud, Parlament, Tijelo za zaštitu podataka

| AM. | budući da je, u skladu s Temeljnim zakonom, uvedena mogućnost dvije nove vrste ustavne tužbe Ustavnom sudu dok je ukinuta actio popularis za ex post provjeru; |
| --- | --- |

AM.

budući da je, u skladu s Temeljnim zakonom, uvedena mogućnost dvije nove vrste ustavne tužbe Ustavnom sudu dok je ukinuta actio popularis za ex post provjeru;

| AN. | budući da je Zakon LXXII iz 2013. o stvaranju novih pravila i propisa koji se odnose na nadzor nacionalne sigurnosti objavljen 3. lipnja 2013.; budući da je ovaj zakon izazvao zabrinutost, koju je osobito izrazio zamjenik mađarskog državnog odvjetnika u odnosu na poštovanje načela diobe vlasti, neovisnosti sudstva, poštovanje privatnog i obiteljskog života te prava na djelotvoran pravni lijek; |
| --- | --- |

AN.

budući da je Zakon LXXII iz 2013. o stvaranju novih pravila i propisa koji se odnose na nadzor nacionalne sigurnosti objavljen 3. lipnja 2013.; budući da je ovaj zakon izazvao zabrinutost, koju je osobito izrazio zamjenik mađarskog državnog odvjetnika u odnosu na poštovanje načela diobe vlasti, neovisnosti sudstva, poštovanje privatnog i obiteljskog života te prava na djelotvoran pravni lijek;

| AO. | budući da su Temeljnim zakonom ovlasti Ustavnog suda za ex post ocjenu ustavnosti proračunskih zakona sa materijalnoga stajališta bitno ograničene na povrede ograničenog popisa prava čime se sprječava ocjena ustavnosti u slučajevima povreda drugih temeljnih prava kao što su pravo vlasništva, pravo na pošteno suđenje i pravo na nediskriminaciju; |
| --- | --- |

AO.

budući da su Temeljnim zakonom ovlasti Ustavnog suda za ex post ocjenu ustavnosti proračunskih zakona sa materijalnoga stajališta bitno ograničene na povrede ograničenog popisa prava čime se sprječava ocjena ustavnosti u slučajevima povreda drugih temeljnih prava kao što su pravo vlasništva, pravo na pošteno suđenje i pravo na nediskriminaciju;

| AP. | budući da Četvrti amandman Temeljnog zakona nije dirao u već postojeće pravo Ustavnog suda na preispitivanje amandmana Temeljnog zakona na postupovnoj osnovi i budući da isključuje mogućnost Suda da u buduće ocjenjuje ustavne amandmane na materijalnoj osnovi; |
| --- | --- |

AP.

budući da Četvrti amandman Temeljnog zakona nije dirao u već postojeće pravo Ustavnog suda na preispitivanje amandmana Temeljnog zakona na postupovnoj osnovi i budući da isključuje mogućnost Suda da u buduće ocjenjuje ustavne amandmane na materijalnoj osnovi;

| AQ. | budući da je Ustavni sud, u svojoj gore navedenoj Odluci 45/2012, smatrao da „ustavna zakonitost ne uključuje samo zahtjeve postupovne, formalne i javnopravne valjanosti već i materijalne valjanosti. Ustavni kriteriji demokratske države u kojoj postoji vladavina prava istovremeno su i ustavne vrijednosti, načela i temeljne demokratske slobode utjelovljene u međunarodnim ugovorima i prihvaćene i priznate od strane zajednica u demokratskim državama u kojima postoji vladavina prava, kao i ius cogens, što je djelomično istovjetno gore navedenom. Ako je potrebno, Ustavni sud može ocijeniti i slobodnu primjenu i usklađenost s Ustavom materijalnih zahtjeva, jamstava i vrijednosti demokratskih država u skladu s vladavinom prava.” (TočkaIV.7 Odluke); |
| --- | --- |

AQ.

budući da je Ustavni sud, u svojoj gore navedenoj Odluci 45/2012, smatrao da „ustavna zakonitost ne uključuje samo zahtjeve postupovne, formalne i javnopravne valjanosti već i materijalne valjanosti. Ustavni kriteriji demokratske države u kojoj postoji vladavina prava istovremeno su i ustavne vrijednosti, načela i temeljne demokratske slobode utjelovljene u međunarodnim ugovorima i prihvaćene i priznate od strane zajednica u demokratskim državama u kojima postoji vladavina prava, kao i ius cogens, što je djelomično istovjetno gore navedenom. Ako je potrebno, Ustavni sud može ocijeniti i slobodnu primjenu i usklađenost s Ustavom materijalnih zahtjeva, jamstava i vrijednosti demokratskih država u skladu s vladavinom prava.” (TočkaIV.7 Odluke);

| AR. | budući da Četvrti amandman Temeljnog zakona dalje predviđa ukidanje presuda Ustavnog suda koje su donesene prije stupanja na snagu Temeljnog zakona i time je izričito u suprotnosti s Odlukom Ustavnog suda br. 22/2012 u kojoj je Sud utvrdio da ostaju valjane njegove izjave utemeljene na temeljnim vrijednostima, ljudskim pravima i slobodama i ustavnim institucijama koje nisu promijenjene iz temelja Temeljnim zakonom; budući da je Četvrti amandman u Temeljni zakon ponovno uveo niz odredaba koje je Ustavni sud prethodno proglasio neustavnima; |
| --- | --- |

AR.

budući da Četvrti amandman Temeljnog zakona dalje predviđa ukidanje presuda Ustavnog suda koje su donesene prije stupanja na snagu Temeljnog zakona i time je izričito u suprotnosti s Odlukom Ustavnog suda br. 22/2012 u kojoj je Sud utvrdio da ostaju valjane njegove izjave utemeljene na temeljnim vrijednostima, ljudskim pravima i slobodama i ustavnim institucijama koje nisu promijenjene iz temelja Temeljnim zakonom; budući da je Četvrti amandman u Temeljni zakon ponovno uveo niz odredaba koje je Ustavni sud prethodno proglasio neustavnima;

| AS. | budući da je neparlamentarno tijelo, Proračunsko vijeće, čija je demokratska legitimnost ograničena, dobilo ovlasti staviti veto na donošenje općeg proračuna čime se ograničava područje djelovanja demokratski izabranih predstavnika zakonodavne vlasti i Predsjedniku Republike omogućuje da raspusti parlament; |
| --- | --- |

AS.

budući da je neparlamentarno tijelo, Proračunsko vijeće, čija je demokratska legitimnost ograničena, dobilo ovlasti staviti veto na donošenje općeg proračuna čime se ograničava područje djelovanja demokratski izabranih predstavnika zakonodavne vlasti i Predsjedniku Republike omogućuje da raspusti parlament;

| AT. | budući da je novi Zakon o slobodi informacija, koji je donesen u srpnju 2011. godine, ukinuo instituciju Povjerenika za zaštitu podataka i slobodu informacija te na taj način prijevremeno razriješio Povjerenika i njegove ovlasti prenio na novoosnovano Nacionalno tijelo za zaštitu podataka; budući da Sud Europske unije trenutno preispituje te promjene; |
| --- | --- |

AT.

budući da je novi Zakon o slobodi informacija, koji je donesen u srpnju 2011. godine, ukinuo instituciju Povjerenika za zaštitu podataka i slobodu informacija te na taj način prijevremeno razriješio Povjerenika i njegove ovlasti prenio na novoosnovano Nacionalno tijelo za zaštitu podataka; budući da Sud Europske unije trenutno preispituje te promjene;

| AU. | budući da je Komisija započela postupak zbog povrede protiv Mađarske 8. lipnja 2012. izjavljujući da Mađarska nije ispunila obveze iz Direktive 95/46/EZ kada je nadzornika za zaštitu podataka razriješila dužnosti prije isteka mandata čime je ugrozila neovisnost te institucije; |
| --- | --- |

AU.

budući da je Komisija započela postupak zbog povrede protiv Mađarske 8. lipnja 2012. izjavljujući da Mađarska nije ispunila obveze iz Direktive 95/46/EZ kada je nadzornika za zaštitu podataka razriješila dužnosti prije isteka mandata čime je ugrozila neovisnost te institucije;

Neovisnost sudstva

| AV. | budući da je, u skladu s Temeljnim zakonom i njegovim Prijelaznim odredbama, šestogodišnji mandat bivšeg Predsjednika Vrhovnog suda (koji je preimenovan u „Kúria”) prijevremeno završio nakon dvije godine; |
| --- | --- |

AV.

budući da je, u skladu s Temeljnim zakonom i njegovim Prijelaznim odredbama, šestogodišnji mandat bivšeg Predsjednika Vrhovnog suda (koji je preimenovan u „Kúria”) prijevremeno završio nakon dvije godine;

| AW. | budući da je 2. srpnja 2012. godine Mađarska izmijenila osnovne zakone o sudstvu (Zakon CLXI. iz 2011. o ustrojstvu i upravljanju sudovima i Zakon CLXII. iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca), djelomično provodeći preporuke Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

AW.

budući da je 2. srpnja 2012. godine Mađarska izmijenila osnovne zakone o sudstvu (Zakon CLXI. iz 2011. o ustrojstvu i upravljanju sudovima i Zakon CLXII. iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca), djelomično provodeći preporuke Venecijanske komisije;

| AX. | budući da ključne mjere zaštite neovisnosti sudstva, kao što su nemogućnost razrješenja, zajamčen mandat i ustrojstvo i sastav upravljačkih tijela nisu uređeni Temeljnim zakonom već su, zajedno s iscrpnim pravilima o ustrojstvu i upravljanju sudstvom, još uvijek propisane u izmijenjenim osnovnim zakonima, |
| --- | --- |

AX.

budući da ključne mjere zaštite neovisnosti sudstva, kao što su nemogućnost razrješenja, zajamčen mandat i ustrojstvo i sastav upravljačkih tijela nisu uređeni Temeljnim zakonom već su, zajedno s iscrpnim pravilima o ustrojstvu i upravljanju sudstvom, još uvijek propisane u izmijenjenim osnovnim zakonima,

| AY. | budući da neovisnost Ustavnog suda nije predviđena u mađarskom Temeljnom zakonu kao ni neovisnost u upravljanju sudstvom; |
| --- | --- |

AY.

budući da neovisnost Ustavnog suda nije predviđena u mađarskom Temeljnom zakonu kao ni neovisnost u upravljanju sudstvom;

| AZ. | budući da izmjena osnovnih zakona o sudstvu vezano za ovlast Predsjednika Nacionalnog sudbenog ureda da prenosi predmete s nadležnog suda na drugi sud kako bi se osiguralo suđenje u razumnom roku ne propisuje objektivne normativne kriterije za odabir predmeta koji će se prenositi; |
| --- | --- |

AZ.

budući da izmjena osnovnih zakona o sudstvu vezano za ovlast Predsjednika Nacionalnog sudbenog ureda da prenosi predmete s nadležnog suda na drugi sud kako bi se osiguralo suđenje u razumnom roku ne propisuje objektivne normativne kriterije za odabir predmeta koji će se prenositi;

| BA. | budući da je, stupanjem na snagu Temeljnog zakona, njegovih Prijelaznih odredaba i osnovnog Zakona br. CLXII iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca obavezna dob za umirovljenje sudaca snižena sa 70 na 62 godina starosti; |
| --- | --- |

BA.

budući da je, stupanjem na snagu Temeljnog zakona, njegovih Prijelaznih odredaba i osnovnog Zakona br. CLXII iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca obavezna dob za umirovljenje sudaca snižena sa 70 na 62 godina starosti;

| BB. | budući da u Odluci Suda Europske unije, koja je donesena 6. studenog 2012., stoji da radikalno snižavanje dobne granice za odlazak mađarskih sudaca, državnih odvjetnika i javnih bilježnika u starosnu mirovinu sa 70 nad 62 godine predstavlja neopravdanu diskriminaciju na osnovi dobi, i budući da su dvije skupine mađarskih sudaca predale Europskom sudu za ljudska (ESLJP) prava 20. lipnja 2012. godine dvije tužbe u kojima traže donošenje presude da mađarsko zakonodavstvo kojim se snižava dobna granica za odlazak sudaca u mirovinu predstavlja povredu EKLJP-a; |
| --- | --- |

BB.

budući da u Odluci Suda Europske unije, koja je donesena 6. studenog 2012., stoji da radikalno snižavanje dobne granice za odlazak mađarskih sudaca, državnih odvjetnika i javnih bilježnika u starosnu mirovinu sa 70 nad 62 godine predstavlja neopravdanu diskriminaciju na osnovi dobi, i budući da su dvije skupine mađarskih sudaca predale Europskom sudu za ljudska (ESLJP) prava 20. lipnja 2012. godine dvije tužbe u kojima traže donošenje presude da mađarsko zakonodavstvo kojim se snižava dobna granica za odlazak sudaca u mirovinu predstavlja povredu EKLJP-a;

| BC. | budući da je 11. ožujka 2013. godine mađarski parlament donio Zakon br. XX iz 2013. kojim se izmjenjuje gornja dobna granica u cilju djelomičnog usklađivanja s presudama mađarskog Ustavnog suda od 16. srpnja 2012. godine i Suda Europske unije od 6. studenog 2012.; |
| --- | --- |

BC.

budući da je 11. ožujka 2013. godine mađarski parlament donio Zakon br. XX iz 2013. kojim se izmjenjuje gornja dobna granica u cilju djelomičnog usklađivanja s presudama mađarskog Ustavnog suda od 16. srpnja 2012. godine i Suda Europske unije od 6. studenog 2012.;

Izborna reforma

| BD. | budući da je vodeća većina u parlamentu reformirala izborni sustav na jednostran način ne tražeći konsenzus s opozicijom, |
| --- | --- |

BD.

budući da je vodeća većina u parlamentu reformirala izborni sustav na jednostran način ne tražeći konsenzus s opozicijom,

| BE. | budući da je, kao dio nedavne izborne reforme, mađarski parlament donio 26. studenog 2012. godine, na temelju prijedloga pojedinačnog zastupnika, Zakon o izbornom postupku koji je imao za cilj zamijeniti prethodni sustav automatske registracije birača sustavom dobrovoljne registracije kao uvjetom za ostvarivanje prava pojedinca na glasovanje, |
| --- | --- |

BE.

budući da je, kao dio nedavne izborne reforme, mađarski parlament donio 26. studenog 2012. godine, na temelju prijedloga pojedinačnog zastupnika, Zakon o izbornom postupku koji je imao za cilj zamijeniti prethodni sustav automatske registracije birača sustavom dobrovoljne registracije kao uvjetom za ostvarivanje prava pojedinca na glasovanje,

| BF. | budući da se o Drugom amandmanu Temeljnog zakona koji utjelovljuje zahtjev za registracijom birača raspravljalo kao o prijedlogu pojedinačnog zastupnika isti dan kao i o nacrtu zakona o izbornom postupku, odnosno 18. rujna 2012. godine i donesen je 29. listopada 2012., |
| --- | --- |

BF.

budući da se o Drugom amandmanu Temeljnog zakona koji utjelovljuje zahtjev za registracijom birača raspravljalo kao o prijedlogu pojedinačnog zastupnika isti dan kao i o nacrtu zakona o izbornom postupku, odnosno 18. rujna 2012. godine i donesen je 29. listopada 2012.,

| BG. | budući da su Venecijanska komisija i OESS/ODIHR pripremili zajedničko mišljenje o Zakonu o izboru zastupnika u mađarski parlament 15. i 16. lipnja 2012. godine, |
| --- | --- |

BG.

budući da su Venecijanska komisija i OESS/ODIHR pripremili zajedničko mišljenje o Zakonu o izboru zastupnika u mađarski parlament 15. i 16. lipnja 2012. godine,

| BH. | budući da je, nakon tužbe Predsjednika Republike od 6. prosinca 2012, Ustavni sud utvrdio da zahtjev za registracijom predstavlja nepotrebno ograničenje glasačkih prava mađarskih rezidenata i stoga je protuustavan, |
| --- | --- |

BH.

budući da je, nakon tužbe Predsjednika Republike od 6. prosinca 2012, Ustavni sud utvrdio da zahtjev za registracijom predstavlja nepotrebno ograničenje glasačkih prava mađarskih rezidenata i stoga je protuustavan,

| BI. | budući da je, iako smatra registraciju glasača u slučaju državljana koji žive u inozemstvu opravdanom, Ustavni sud u svojoj odluci od 4. siječnja 2013. godine smatrao da je isključivanje mogućnosti osobne registracije glasača bez adrese u Mađarskoj diskriminacija i da odredbe kojima se dopušta objavljivanje političkih oglasa tijekom izborne kampanje samo na državnoj televiziji te pravila kojima se zabranjuje objava ispitivanja javnih mnijenja šest dana prije izbora neproporcionalno ograničavaju slobodu izražavanja i slobodu medija, |
| --- | --- |

BI.

budući da je, iako smatra registraciju glasača u slučaju državljana koji žive u inozemstvu opravdanom, Ustavni sud u svojoj odluci od 4. siječnja 2013. godine smatrao da je isključivanje mogućnosti osobne registracije glasača bez adrese u Mađarskoj diskriminacija i da odredbe kojima se dopušta objavljivanje političkih oglasa tijekom izborne kampanje samo na državnoj televiziji te pravila kojima se zabranjuje objava ispitivanja javnih mnijenja šest dana prije izbora neproporcionalno ograničavaju slobodu izražavanja i slobodu medija,

Medijsko zakonodavstvo

| BJ. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima demokracije i vladavine prava i zbog toga jamči i promiče slobodu izražavanja i informiranja koje su utjelovljene u članku 11. Povelje i članku 10. EKLJP-a i budući da ta prava uključuju slobodu izražavanja mišljenja i slobodu primanja i priopćavanja informacija bez kontrole, intervencija ili pritiska nadležnih tijela javne uprave; |
| --- | --- |

BJ.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima demokracije i vladavine prava i zbog toga jamči i promiče slobodu izražavanja i informiranja koje su utjelovljene u članku 11. Povelje i članku 10. EKLJP-a i budući da ta prava uključuju slobodu izražavanja mišljenja i slobodu primanja i priopćavanja informacija bez kontrole, intervencija ili pritiska nadležnih tijela javne uprave;

| BK. | budući da je ESLJP presudio da postoji pozitivna obveza država članica da osiguraju medijski pluralizam koja proizlazi iz članka 10. EKLJP-a i budući da su odredbe Konvencije slične onima iz članka 11. Povelje koja je dio pravne stečevine; |
| --- | --- |

BK.

budući da je ESLJP presudio da postoji pozitivna obveza država članica da osiguraju medijski pluralizam koja proizlazi iz članka 10. EKLJP-a i budući da su odredbe Konvencije slične onima iz članka 11. Povelje koja je dio pravne stečevine;

| BL. | budući da autonomna i snažna sfera javnog života koja se temelji na neovisnim i pluralističkim medijima, čini nužan okoliš u kojem mogu cvjetati kolektivne slobode građanskog društva – kao što je pravo okupljanja i udruživanja – kao i slobode pojedinaca – kao što je pravo na slobodu izražavanja i pravo na pristup informacijama – i budući da novinari ne smiju biti pod pritiskom vlasnika, menadžera i vlada, niti pod financijskim prijetnjama; |
| --- | --- |

BL.

budući da autonomna i snažna sfera javnog života koja se temelji na neovisnim i pluralističkim medijima, čini nužan okoliš u kojem mogu cvjetati kolektivne slobode građanskog društva – kao što je pravo okupljanja i udruživanja – kao i slobode pojedinaca – kao što je pravo na slobodu izražavanja i pravo na pristup informacijama – i budući da novinari ne smiju biti pod pritiskom vlasnika, menadžera i vlada, niti pod financijskim prijetnjama;

| BM. | budući da su Vijeće Europe i OESS stvorili, putem deklaracija, rezolucija, preporuka, mišljenja i izvješća na temu slobode, pluralizma i koncentracije medija, značajno tijelo zajedničkih paneuropskih minimalnih standarda u tome području; |
| --- | --- |

BM.

budući da su Vijeće Europe i OESS stvorili, putem deklaracija, rezolucija, preporuka, mišljenja i izvješća na temu slobode, pluralizma i koncentracije medija, značajno tijelo zajedničkih paneuropskih minimalnih standarda u tome području;

| BN. | budući da su države članice dužne stalno promicati i štititi slobodu mišljenja, izražavanja, informiranja i medija i, budući da, u slučaju da neka država članica ugrožava ili krši te slobode, Unija mora intervenirati na pravovremen i djelotvoran način, na temelju nadležnosti sadržanih u Ugovorima i u Povelji, kako bi zaštitila europski demokratski i pluralistički poredak i temeljna prava; |
| --- | --- |

BN.

budući da su države članice dužne stalno promicati i štititi slobodu mišljenja, izražavanja, informiranja i medija i, budući da, u slučaju da neka država članica ugrožava ili krši te slobode, Unija mora intervenirati na pravovremen i djelotvoran način, na temelju nadležnosti sadržanih u Ugovorima i u Povelji, kako bi zaštitila europski demokratski i pluralistički poredak i temeljna prava;

| BO. | budući da je Parlament u više navrata izrazio svoju zabrinutost za slobodu medija, pluralizam i koncentraciju u EU-u i državama članicama; |
| --- | --- |

BO.

budući da je Parlament u više navrata izrazio svoju zabrinutost za slobodu medija, pluralizam i koncentraciju u EU-u i državama članicama;

| BP. | budući da su Parlament i Komisija, Predstavnik OESS-a za slobodu medija i Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava kritizirali niz odredaba mađarskog medijskog zakonodavstva, kao i Glavni tajnik Vijeća Europe, Posebni UN-ov izvjestitelj za promicanje prava na slobodu mišljenja i izražavanja i velik broj međunarodnih i nacionalnih organizacija medija i izdavača, NGO-i aktivni u području ljudskih prava i građanskih sloboda te države članice; |
| --- | --- |

BP.

budući da su Parlament i Komisija, Predstavnik OESS-a za slobodu medija i Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava kritizirali niz odredaba mađarskog medijskog zakonodavstva, kao i Glavni tajnik Vijeća Europe, Posebni UN-ov izvjestitelj za promicanje prava na slobodu mišljenja i izražavanja i velik broj međunarodnih i nacionalnih organizacija medija i izdavača, NGO-i aktivni u području ljudskih prava i građanskih sloboda te države članice;

| BQ. | budući da su izražene kritike koje se uglavnom odnose na donošenje zakona u parlamentarnom postupku prijedloga pojedinačnih zastupnika, hijerarhijsku strukturu nadzora medija, upravljačke ovlasti predsjednika regulatornog tijela, nedostatak odredbi kojima se osigurava neovisnost tog tijela, opsežne nadzorne i kaznene ovlasti tog tijela, značajan učinak određenih odredbi na programski sadržaj, nedostatak zakona specifičnih za medije, nedostatak transparentnosti u postupku licitiranja za dozvole i nejasnoću normi koje bi mogle dovesti do arbitrarne primjene i provedbe; |
| --- | --- |

BQ.

budući da su izražene kritike koje se uglavnom odnose na donošenje zakona u parlamentarnom postupku prijedloga pojedinačnih zastupnika, hijerarhijsku strukturu nadzora medija, upravljačke ovlasti predsjednika regulatornog tijela, nedostatak odredbi kojima se osigurava neovisnost tog tijela, opsežne nadzorne i kaznene ovlasti tog tijela, značajan učinak određenih odredbi na programski sadržaj, nedostatak zakona specifičnih za medije, nedostatak transparentnosti u postupku licitiranja za dozvole i nejasnoću normi koje bi mogle dovesti do arbitrarne primjene i provedbe;

| BR. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 10. ožujka 2011. godine o zakonu o medijima u Mađarskoj, Parlament naglasio da bi primjenu mađarskog zakona o medijima trebalo hitno obustaviti i preispitati na temelju primjedbi i prijedloga Komisije, OESS-a i Vijeća Europe i budući da je Parlament tražio od Komisije da nastavi pažljivo nadzirati i ocjenjivati usklađenost izmijenjenog mađarskog zakona o medijima s europskim zakonodavstvom, a posebno s Poveljom; |
| --- | --- |

BR.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 10. ožujka 2011. godine o zakonu o medijima u Mađarskoj, Parlament naglasio da bi primjenu mađarskog zakona o medijima trebalo hitno obustaviti i preispitati na temelju primjedbi i prijedloga Komisije, OESS-a i Vijeća Europe i budući da je Parlament tražio od Komisije da nastavi pažljivo nadzirati i ocjenjivati usklađenost izmijenjenog mađarskog zakona o medijima s europskim zakonodavstvom, a posebno s Poveljom;

| BS. | budući da je Povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe naglasio potrebu za izmjenama zakona kako bi se riješile povrede slobode medija kao što su upute o tome koje informacije trebaju davati mediji te što trebaju pokrivati, kažnjavanje medija, ograničavanje slobode tiska u obliku zahtjeva za registracijom i iznimaka od zaštite novinarskih izvora, i, budući da je, vezano za neovisnost i pluralizam medija, on izrazio potrebu za rješavanjem pitanja kao što su oslabljena ustavna jamstva pluralizma, nepostojanje neovisnosti regulatornih tijela za medije, manjak zaštitnih mjera za neovisnost javne radiodifuzije i nepostojanje djelotvornih nacionalnih pravnih lijekova za medijske zainteresirane stranke na koje se odnose odluke Vijeća za medije; |
| --- | --- |

BS.

budući da je Povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe naglasio potrebu za izmjenama zakona kako bi se riješile povrede slobode medija kao što su upute o tome koje informacije trebaju davati mediji te što trebaju pokrivati, kažnjavanje medija, ograničavanje slobode tiska u obliku zahtjeva za registracijom i iznimaka od zaštite novinarskih izvora, i, budući da je, vezano za neovisnost i pluralizam medija, on izrazio potrebu za rješavanjem pitanja kao što su oslabljena ustavna jamstva pluralizma, nepostojanje neovisnosti regulatornih tijela za medije, manjak zaštitnih mjera za neovisnost javne radiodifuzije i nepostojanje djelotvornih nacionalnih pravnih lijekova za medijske zainteresirane stranke na koje se odnose odluke Vijeća za medije;

| BT. | budući da je Komisija izrazila zabrinutost o usklađenosti mađarskog zakona o medijima s Direktivom o audiovizualnim uslugama i pravnom stečevinom općenito, posebno vezano za obvezu ponude uravnotežene pokrivenosti koja se primjenjuje na sve usluge pružatelja audiovizualnih usluga i postavila pitanje je li zakon u skladu s načelom razmjernosti i poštuje li temeljno pravo na slobodu izražavanja i informiranja sadržano u članku 11. Povelje, načelo zemlje podrijetla i zahtjeve za registracijom i, budući da je, u ožujku 2011. nakon pregovora s Komisijom, mađarski parlament izmijenio zakon kako bi riješio probleme na koje upućuje Komisija; |
| --- | --- |

BT.

budući da je Komisija izrazila zabrinutost o usklađenosti mađarskog zakona o medijima s Direktivom o audiovizualnim uslugama i pravnom stečevinom općenito, posebno vezano za obvezu ponude uravnotežene pokrivenosti koja se primjenjuje na sve usluge pružatelja audiovizualnih usluga i postavila pitanje je li zakon u skladu s načelom razmjernosti i poštuje li temeljno pravo na slobodu izražavanja i informiranja sadržano u članku 11. Povelje, načelo zemlje podrijetla i zahtjeve za registracijom i, budući da je, u ožujku 2011. nakon pregovora s Komisijom, mađarski parlament izmijenio zakon kako bi riješio probleme na koje upućuje Komisija;

| BU. | budući da je OESS izrazio ozbiljne rezerve vezano za materijalno i teritorijalno područje primjene mađarskog zakona, politički homogen sastav Nadležnog tijela za medije i Vijeća za medije, nerazmjerne kazne, nedostatak automatskog postupka obustave kazni u slučaju žalbe sudu protiv odluke Tijela nadležnog za medije, povredu načela povjerljivosti novinarskih izvora i zaštitu obiteljskih vrijednosti; |
| --- | --- |

BU.

budući da je OESS izrazio ozbiljne rezerve vezano za materijalno i teritorijalno područje primjene mađarskog zakona, politički homogen sastav Nadležnog tijela za medije i Vijeća za medije, nerazmjerne kazne, nedostatak automatskog postupka obustave kazni u slučaju žalbe sudu protiv odluke Tijela nadležnog za medije, povredu načela povjerljivosti novinarskih izvora i zaštitu obiteljskih vrijednosti;

| BV. | budući da su preporuke OESS-a (7) uključivale brisanje pravnih zahtjeva o uravnoteženoj pokrivenosti i drugih uputa vezanih za sadržaj iz zakona, zaštitu neovisnosti urednika, osiguravanje da različita pravila uređuju različite vrste medija – tiskane, nakladničke i internetske –, brisanje zahtjeva za registracijom koji se smatraju pretjerani, osiguravanje neovisnosti i sposobnosti regulatornog tijela, osiguravanje objektivnosti i pluraliteta u postupku imenovanja tijela kojima se uređuje sektor medija, izbjegavanje stavljanja tiskanih medija u nadležnost regulatornog tijela i djelotvorno poticanje samoregulacije; |
| --- | --- |

BV.

budući da su preporuke OESS-a (7) uključivale brisanje pravnih zahtjeva o uravnoteženoj pokrivenosti i drugih uputa vezanih za sadržaj iz zakona, zaštitu neovisnosti urednika, osiguravanje da različita pravila uređuju različite vrste medija – tiskane, nakladničke i internetske –, brisanje zahtjeva za registracijom koji se smatraju pretjerani, osiguravanje neovisnosti i sposobnosti regulatornog tijela, osiguravanje objektivnosti i pluraliteta u postupku imenovanja tijela kojima se uređuje sektor medija, izbjegavanje stavljanja tiskanih medija u nadležnost regulatornog tijela i djelotvorno poticanje samoregulacije;

| BW. | budući da je, unatoč činjenici da su zakoni izmijenjeni 2011. godine nakon pregovora s Europskom komisijom i u svibnju 2012. godine nakon odluke Ustavnog suda iz prosinca 2011. kojom je nekoliko odredaba proglašeno protuustavnim vezano za uređivanje sadržaja tiskanih medija, zaštitu novinarskih izvora, zahtjev za pružanjem podataka, i instituciju Povjerenika za medije i telekomunikacije, Predstavnik OESS-a za slobodu medija osudio činjenicu da je nekoliko izmjena uvedeno i doneseno u kratkom roku bez savjetovanja sa zainteresiranim stranama i da temeljni elementi u zakonu nisu poboljšani, odnosno, imenovanje predsjednika i članova Nadležnog tijela za medije i Vijeća za medije, njihove ovlasti vezano za sadržaj u medijima, nametanje velikih kazni i manjak zaštitnih mjera vezano za financijsku i uredničku neovisnost nakladnika javne televizije; |
| --- | --- |

BW.

budući da je, unatoč činjenici da su zakoni izmijenjeni 2011. godine nakon pregovora s Europskom komisijom i u svibnju 2012. godine nakon odluke Ustavnog suda iz prosinca 2011. kojom je nekoliko odredaba proglašeno protuustavnim vezano za uređivanje sadržaja tiskanih medija, zaštitu novinarskih izvora, zahtjev za pružanjem podataka, i instituciju Povjerenika za medije i telekomunikacije, Predstavnik OESS-a za slobodu medija osudio činjenicu da je nekoliko izmjena uvedeno i doneseno u kratkom roku bez savjetovanja sa zainteresiranim stranama i da temeljni elementi u zakonu nisu poboljšani, odnosno, imenovanje predsjednika i članova Nadležnog tijela za medije i Vijeća za medije, njihove ovlasti vezano za sadržaj u medijima, nametanje velikih kazni i manjak zaštitnih mjera vezano za financijsku i uredničku neovisnost nakladnika javne televizije;

| BX. | Budući da, iako je pozdravio izmjene zakona o medijima donesene u ožujku 2011. godine, Poseban izvjestitelj UN-a o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja istaknuo je potrebu za rješavanjem preostalih problema vezanih za uređivanje medijskog sadržaja, nedovoljna jamstva za osiguranje neovisnosti i nepristranosti Nadležnog tijela za medije, pretjerane novčane kazne i druge administrativne sankcije, primjenjivost zakona o medijima na sve vrste medija, uključujući tiskovne medije i Internet, zahtjeve za registracijom i nedostatak dovoljne zaštite novinarskih izvora; |
| --- | --- |

BX.

Budući da, iako je pozdravio izmjene zakona o medijima donesene u ožujku 2011. godine, Poseban izvjestitelj UN-a o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja istaknuo je potrebu za rješavanjem preostalih problema vezanih za uređivanje medijskog sadržaja, nedovoljna jamstva za osiguranje neovisnosti i nepristranosti Nadležnog tijela za medije, pretjerane novčane kazne i druge administrativne sankcije, primjenjivost zakona o medijima na sve vrste medija, uključujući tiskovne medije i Internet, zahtjeve za registracijom i nedostatak dovoljne zaštite novinarskih izvora;

| BY. | budući da je analiza stručnjaka Vijeća Europe (8) (u kojoj je ocijenjena usklađenost Zakona o medijima čije su izmjene predložene 2012. tekstovima Vijeća Europe za utvrđivanje normi u području medija i slobode izražavanja) preporučila detaljno preispitivanje, pojašnjavanje ili čak uklanjanje odredbi o registraciji i transparentnosti, uređivanju sadržaja, obvezi pokrivenosti vijestima, zaštiti izvora, javnim medijima i regulatornim tijelima; |
| --- | --- |

BY.

budući da je analiza stručnjaka Vijeća Europe (8) (u kojoj je ocijenjena usklađenost Zakona o medijima čije su izmjene predložene 2012. tekstovima Vijeća Europe za utvrđivanje normi u području medija i slobode izražavanja) preporučila detaljno preispitivanje, pojašnjavanje ili čak uklanjanje odredbi o registraciji i transparentnosti, uređivanju sadržaja, obvezi pokrivenosti vijestima, zaštiti izvora, javnim medijima i regulatornim tijelima;

| BZ. | budući da su, nastavno na raspravu s EU i Glavnim tajnikom Vijeća Europe kroz razmjenu pisama i sastanke stručnjaka, predložene dodatne izmjene u veljači 2013. radi jačanja i jamčenja neovisnosti regulatornih tijela za medije, odnosno, vezano za uvjete za imenovanje i izbor predsjednika Nacionalnog tijela za medije i infokomunikacije i Vijeća za medije te postupak imenovanja, osobu koja imenuje i ponovna imenovanja; |
| --- | --- |

BZ.

budući da su, nastavno na raspravu s EU i Glavnim tajnikom Vijeća Europe kroz razmjenu pisama i sastanke stručnjaka, predložene dodatne izmjene u veljači 2013. radi jačanja i jamčenja neovisnosti regulatornih tijela za medije, odnosno, vezano za uvjete za imenovanje i izbor predsjednika Nacionalnog tijela za medije i infokomunikacije i Vijeća za medije te postupak imenovanja, osobu koja imenuje i ponovna imenovanja;

| CA. | budući da su mađarske vlasti istakle svoju namjeru za preispitivanjem pravila o ograničenjima političkog oglašavanja za vrijeme izbornih kampanja; budući da mađarska Vlada vodi raspravu s Europskom komisijom po pitanju političkog oglašavanja; budući da, međutim, Četvrti amandman nameće široku i potencijalno dvosmislenu zabranu govora koji ima za cilj povredu dostojanstva skupina, uključujući mađarskog naroda, koja se može upotrijebiti za arbitrarno miješanje u slobodu izražavanja i može imati negativan učinak na novinare, umjetnike i ostale; |
| --- | --- |

CA.

budući da su mađarske vlasti istakle svoju namjeru za preispitivanjem pravila o ograničenjima političkog oglašavanja za vrijeme izbornih kampanja; budući da mađarska Vlada vodi raspravu s Europskom komisijom po pitanju političkog oglašavanja; budući da, međutim, Četvrti amandman nameće široku i potencijalno dvosmislenu zabranu govora koji ima za cilj povredu dostojanstva skupina, uključujući mađarskog naroda, koja se može upotrijebiti za arbitrarno miješanje u slobodu izražavanja i može imati negativan učinak na novinare, umjetnike i ostale;

| CB. | budući da Nacionalno tijelo za medije i infokomunikacije i Vijeće za medije nisu proveli procjene učinaka zakona na kvalitetu novinarstva, stupnjeve uredničke slobode i kvalitetu radnih uvjeta za novinare; |
| --- | --- |

CB.

budući da Nacionalno tijelo za medije i infokomunikacije i Vijeće za medije nisu proveli procjene učinaka zakona na kvalitetu novinarstva, stupnjeve uredničke slobode i kvalitetu radnih uvjeta za novinare;

Poštovanje prava pripadnika manjina

| CC. | budući da je poštovanje prava pripadnika manjina izričito navedeno među vrijednostima iz članka 2. UEU-a i budući da se Unija obvezala promicati te vrijednosti i boriti se protiv socijalne isključenosti, rasizma, antisemitizma i diskriminacije; |
| --- | --- |

CC.

budući da je poštovanje prava pripadnika manjina izričito navedeno među vrijednostima iz članka 2. UEU-a i budući da se Unija obvezala promicati te vrijednosti i boriti se protiv socijalne isključenosti, rasizma, antisemitizma i diskriminacije;

| CD. | budući da je pravo na nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u članku 21. Povelje o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

CD.

budući da je pravo na nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u članku 21. Povelje o temeljnim pravima;

| CE. | budući da odgovornost država članica da osiguraju potpuno poštovanje temeljnih prava svih ljudi, bez obzira na njihovu etničku pripadnost ili uvjerenje, obuhvaća sve razine javne uprave i pravosudnih tijela te podrazumijeva aktivno promicanje tolerancije i oštru osudu pojava kao što je rasno nasilje i govor mržnje protiv Roma i Židova, posebno u službenim ili javnim forumima, uključujući mađarski parlament; |
| --- | --- |

CE.

budući da odgovornost država članica da osiguraju potpuno poštovanje temeljnih prava svih ljudi, bez obzira na njihovu etničku pripadnost ili uvjerenje, obuhvaća sve razine javne uprave i pravosudnih tijela te podrazumijeva aktivno promicanje tolerancije i oštru osudu pojava kao što je rasno nasilje i govor mržnje protiv Roma i Židova, posebno u službenim ili javnim forumima, uključujući mađarski parlament;

| CF. | budući da je nedostatak reakcije pravosudnih tijela u slučajevima rasno motiviranih zločina (9) doveo do nepovjerenja u policiju; |
| --- | --- |

CF.

budući da je nedostatak reakcije pravosudnih tijela u slučajevima rasno motiviranih zločina (9) doveo do nepovjerenja u policiju;

| CG. | budući da valja primijetiti da je mađarski parlament donio zakon u kaznenom i građanskom području za borbu protiv poticanja na rasne zločine i govor mržnje; |
| --- | --- |

CG.

budući da valja primijetiti da je mađarski parlament donio zakon u kaznenom i građanskom području za borbu protiv poticanja na rasne zločine i govor mržnje;

| CH. | budući da netolerantnost prema pripadnicima romske i židovske zajednice nije problem koji je isključivo vezan za Mađarsku i budući da su druge države članice suočene s istim problemom, nedavni su događaji uzrokovali zabrinutost oko povećanja pojave govora mržnje protiv Roma i Židova u Mađarskoj; |
| --- | --- |

CH.

budući da netolerantnost prema pripadnicima romske i židovske zajednice nije problem koji je isključivo vezan za Mađarsku i budući da su druge države članice suočene s istim problemom, nedavni su događaji uzrokovali zabrinutost oko povećanja pojave govora mržnje protiv Roma i Židova u Mađarskoj;

| CI. | budući da je retroaktivna primjena poreznog i mirovinskog zakonodavstva u velikoj mjeri povećala društvenu osjetljivost i siromaštvo, a ta činjenica ne samo da uzrokuje nesigurnost među ljudima već i čini povredu privatnih prava vlasništva i umanjuje temeljne građanske slobode; |
| --- | --- |

CI.

budući da je retroaktivna primjena poreznog i mirovinskog zakonodavstva u velikoj mjeri povećala društvenu osjetljivost i siromaštvo, a ta činjenica ne samo da uzrokuje nesigurnost među ljudima već i čini povredu privatnih prava vlasništva i umanjuje temeljne građanske slobode;

Sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja i priznavanje crkava

| CJ. | budući da je sloboda mišljenja, svijesti i vjeroispovijesti sadržana u članku 9. EKLJP-a i članku 10. Povelje jedan od temelja demokratskog društva i budući da bi država u tom području trebala imati ulogu neutralnog i nepristranog zaštitnika prava na prakticiranje različitih vjeroispovijesti, vjera i uvjerenja; |
| --- | --- |

CJ.

budući da je sloboda mišljenja, svijesti i vjeroispovijesti sadržana u članku 9. EKLJP-a i članku 10. Povelje jedan od temelja demokratskog društva i budući da bi država u tom području trebala imati ulogu neutralnog i nepristranog zaštitnika prava na prakticiranje različitih vjeroispovijesti, vjera i uvjerenja;

| CK. | budući da je Zakon o crkvama uspostavio novi pravni režim za uređivanje vjerskih udruženja i crkava u Mađarskoj koji je nametnu niz zahtjeva za priznavanje crkava i to je priznavanje uvjetovao prethodnim odobrenjem parlamenta dvotrećinskom većinom; |
| --- | --- |

CK.

budući da je Zakon o crkvama uspostavio novi pravni režim za uređivanje vjerskih udruženja i crkava u Mađarskoj koji je nametnu niz zahtjeva za priznavanje crkava i to je priznavanje uvjetovao prethodnim odobrenjem parlamenta dvotrećinskom većinom;

| CL. | budući je Venecijanska komisija smatrala obvezu propisanu u Zakonu o crkvama da crkve moraju dobiti priznanje parlamenta kao preduvjet za osnivanje ograničenjem slobode vjeroispovijesti (10); |
| --- | --- |

CL.

budući je Venecijanska komisija smatrala obvezu propisanu u Zakonu o crkvama da crkve moraju dobiti priznanje parlamenta kao preduvjet za osnivanje ograničenjem slobode vjeroispovijesti (10);

| CM. | budući da je, kao rezultat stupanja na snagu retroaktivnih odredaba Zakona o crkvama više od 300 registriranih crkava izgubilo njihov pravni položaj crkve; |
| --- | --- |

CM.

budući da je, kao rezultat stupanja na snagu retroaktivnih odredaba Zakona o crkvama više od 300 registriranih crkava izgubilo njihov pravni položaj crkve;

| CN. | budući da je, na zahtjev nekoliko vjerskih zajednica i Mađarskog povjerenika za temeljna prava, Ustavni sud ocijenio ustavnost odredaba Zakona o crkvama i u svojoj Odluci 6/2013 od 26. veljače 2013., neke od njih proglasio protuustavnim i ništavnim s retroaktivnim učinkom; |
| --- | --- |

CN.

budući da je, na zahtjev nekoliko vjerskih zajednica i Mađarskog povjerenika za temeljna prava, Ustavni sud ocijenio ustavnost odredaba Zakona o crkvama i u svojoj Odluci 6/2013 od 26. veljače 2013., neke od njih proglasio protuustavnim i ništavnim s retroaktivnim učinkom;

| CO. | budući da je u toj Odluci Ustavni sud smatrao, ne dovodeći u pitanje pravo parlamenta da utvrdi materijalne uvjete za priznavanje crkve, da priznavanje položaja crkve glasovanjem u parlamentu može dovesti do politički pristranih odluka i budući da je Ustavni sud proglasio da Zakon ne sadrži obvezu obrazloženja takve odluke kojom se odbija priznavanje položaja crkve, da nisu navedeni rokovi za djelovanje parlamenta i da Zakonom nije predviđena mogućnost djelotvornog pravnog lijeka u slučaju odbijanja ili ne donošenja odluke; |
| --- | --- |

CO.

budući da je u toj Odluci Ustavni sud smatrao, ne dovodeći u pitanje pravo parlamenta da utvrdi materijalne uvjete za priznavanje crkve, da priznavanje položaja crkve glasovanjem u parlamentu može dovesti do politički pristranih odluka i budući da je Ustavni sud proglasio da Zakon ne sadrži obvezu obrazloženja takve odluke kojom se odbija priznavanje položaja crkve, da nisu navedeni rokovi za djelovanje parlamenta i da Zakonom nije predviđena mogućnost djelotvornog pravnog lijeka u slučaju odbijanja ili ne donošenja odluke;

| CP. | budući da Četvrti amandman Temeljnog zakona, koji je donesen dva tjedna nakon odluke Ustavnog suda, izmijenio članak VII. Temeljnog zakona i podigao na razinu ustava ovlast parlamenta da donosi osnovne zakone radi priznavanja određenih organizacija koje se bave vjerskim aktivnostima, kao što su crkve i time odbacio odluku Ustavnog suda; |
| --- | --- |

CP.

budući da Četvrti amandman Temeljnog zakona, koji je donesen dva tjedna nakon odluke Ustavnog suda, izmijenio članak VII. Temeljnog zakona i podigao na razinu ustava ovlast parlamenta da donosi osnovne zakone radi priznavanja određenih organizacija koje se bave vjerskim aktivnostima, kao što su crkve i time odbacio odluku Ustavnog suda;

II-
     
  Ocjena

Temeljni mađarski zakon i njegova provedba

| 1. | podsjeća da su poštovanje zakonitosti, uključujući transparentan, odgovoran i demokratski postupak donošenja zakona, čak i kod donošenja Temeljnog zakona, i snažnog sustava zastupničke demokracije utemeljene na slobodnim izborima i poštovanju prava opozicije ključni elementi pojmova demokracije i vladavine prava sadržanih u članku 2. UEU-a, koji propisuje „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskoga dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i ravnopravnost žena i muškaraca”, i to je istaknuto u Preambulama Ugovora o Europskoj uniji i Povelje; izražava žaljenje da, sa stajališta zaštite temeljnih europskih vrijednosti, institucije EU-a nisu uvijek uspijevale ispunjavati vlastite standarde; smatra, stoga, da se posebno one moraju zauzeti za zaštitu europskih temeljnih prava iz članka 2. UEU-a na razini Unije i u državama članicama; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da su poštovanje zakonitosti, uključujući transparentan, odgovoran i demokratski postupak donošenja zakona, čak i kod donošenja Temeljnog zakona, i snažnog sustava zastupničke demokracije utemeljene na slobodnim izborima i poštovanju prava opozicije ključni elementi pojmova demokracije i vladavine prava sadržanih u članku 2. UEU-a, koji propisuje „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskoga dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i ravnopravnost žena i muškaraca”, i to je istaknuto u Preambulama Ugovora o Europskoj uniji i Povelje; izražava žaljenje da, sa stajališta zaštite temeljnih europskih vrijednosti, institucije EU-a nisu uvijek uspijevale ispunjavati vlastite standarde; smatra, stoga, da se posebno one moraju zauzeti za zaštitu europskih temeljnih prava iz članka 2. UEU-a na razini Unije i u državama članicama;

| 2. | čvrsto ponavlja da, iako je izrada i donošenje novog ustava u nadležnosti država članica, države članice i EU odgovorne su osigurati da su ustavni postupci i sadržaj ustava u skladu s obvezama koje je svaka država članica preuzela potpisivanjem Ugovora o pristupanju EU, odnosno, sa zajedničkim vrijednostima Unije, Povelje i EKLJP-a; |
| --- | --- |

2.

čvrsto ponavlja da, iako je izrada i donošenje novog ustava u nadležnosti država članica, države članice i EU odgovorne su osigurati da su ustavni postupci i sadržaj ustava u skladu s obvezama koje je svaka država članica preuzela potpisivanjem Ugovora o pristupanju EU, odnosno, sa zajedničkim vrijednostima Unije, Povelje i EKLJP-a;

| 3. | žali zbog činjenice da postupak izrade i donošenja mađarskog Temeljnog zakona nije bio transparentan, otvoren, uključiv i, konačno, nije donesen konsenzusom što je za očekivati u suvremenom demokratskom postupku, čime je oslabljena legitimnost samog Temeljnog zakona, |
| --- | --- |

3.

žali zbog činjenice da postupak izrade i donošenja mađarskog Temeljnog zakona nije bio transparentan, otvoren, uključiv i, konačno, nije donesen konsenzusom što je za očekivati u suvremenom demokratskom postupku, čime je oslabljena legitimnost samog Temeljnog zakona,

| 4. | primjećuje gore navedenu Odluku Ustavnog suda od 28. prosinca 2012. godine kojom se izjavljuje da je mađarski parlament premašio svoje zakonodavne ovlasti kada je donio niz trajnih i općih pravila među Prijelaznim odredbama Temeljnog zakona, između ostalog, da je „zadaća i odgovornost ustavne ovlasti raščistiti situaciju nakon djelomičnog ukidanja. Parlament mora stvoriti očitu i jasnu pravnu situaciju”, dodajući zahtjev da to neće značiti automatsko ubacivanje svih ukinutih odredaba Temeljnog zakona jer parlament 'mora ocijeniti predmet uređivanja ukinutih neprijelaznih odredbi te odlučiti o tome koje od njih je potrebno ponovno uređivati, na kojoj razini izvora prava. Dužnost je Parlamenta isto tako odabrati odredbe – koje će se stalno uređivati– koje moraju biti unesene u Temeljni zakon i koje je potrebno urediti parlamentarnim aktom'; |
| --- | --- |

4.

primjećuje gore navedenu Odluku Ustavnog suda od 28. prosinca 2012. godine kojom se izjavljuje da je mađarski parlament premašio svoje zakonodavne ovlasti kada je donio niz trajnih i općih pravila među Prijelaznim odredbama Temeljnog zakona, između ostalog, da je „zadaća i odgovornost ustavne ovlasti raščistiti situaciju nakon djelomičnog ukidanja. Parlament mora stvoriti očitu i jasnu pravnu situaciju”, dodajući zahtjev da to neće značiti automatsko ubacivanje svih ukinutih odredaba Temeljnog zakona jer parlament 'mora ocijeniti predmet uređivanja ukinutih neprijelaznih odredbi te odlučiti o tome koje od njih je potrebno ponovno uređivati, na kojoj razini izvora prava. Dužnost je Parlamenta isto tako odabrati odredbe – koje će se stalno uređivati– koje moraju biti unesene u Temeljni zakon i koje je potrebno urediti parlamentarnim aktom';

| 5. | oštro kritizira odredbe Četvrtog amandmana Temeljnog zakona kojima se umanjuje prevlast Temeljnog zakona jer se u njegov tekst unosi niz pravila koja je Ustavni sud prethodno proglasio protuustavnim – odnosno, neusklađenima u postupovnom ili materijalnom smislu s Temeljnim zakonom; |
| --- | --- |

5.

oštro kritizira odredbe Četvrtog amandmana Temeljnog zakona kojima se umanjuje prevlast Temeljnog zakona jer se u njegov tekst unosi niz pravila koja je Ustavni sud prethodno proglasio protuustavnim – odnosno, neusklađenima u postupovnom ili materijalnom smislu s Temeljnim zakonom;

| 6. | podsjeća da je u svojoj navedenoj Odluci od 28. prosinca 2012. Ustavni sud donio jasnu odluku o standardima ustavnosti izjavljujući da „u demokratskim pravnim državama, ustavi imaju stalne materijalne i postupovne standarde i zahtjeve. Materijalni i postupovni ustavni zahtjevi ne smiju biti niži u vrijeme Temeljnog zakona nego što su bili u vrijeme Ustava (Zakon). Zahtjevi ustavne pravne države nastavljaju se stalno primjenjivati u sadašnjosti i predstavljaju program za budućnost. Ustavna država u kojoj postoji vladavina prava sustav je stabilnih vrijednosti, načela i jamstava”; smatra da je ova jasna, dostojanstvena izjava primjenjiva na Europsku uniju i sve njezine države članice; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da je u svojoj navedenoj Odluci od 28. prosinca 2012. Ustavni sud donio jasnu odluku o standardima ustavnosti izjavljujući da „u demokratskim pravnim državama, ustavi imaju stalne materijalne i postupovne standarde i zahtjeve. Materijalni i postupovni ustavni zahtjevi ne smiju biti niži u vrijeme Temeljnog zakona nego što su bili u vrijeme Ustava (Zakon). Zahtjevi ustavne pravne države nastavljaju se stalno primjenjivati u sadašnjosti i predstavljaju program za budućnost. Ustavna država u kojoj postoji vladavina prava sustav je stabilnih vrijednosti, načela i jamstava”; smatra da je ova jasna, dostojanstvena izjava primjenjiva na Europsku uniju i sve njezine države članice;

| 7. | podsjeća da zajedničke Unijine vrijednosti demokracije i pravne države zahtijevaju snažan sustav zastupničke demokracije koji se temelji na slobodnim izborima i poštovanju prava opozicije i da, u skladu s člankom 3. Protokola 1. EKLJP-a, izbori moraju jamčiti „izražavanje mišljenja naroda pri izboru zakonodavnih tijela”; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da zajedničke Unijine vrijednosti demokracije i pravne države zahtijevaju snažan sustav zastupničke demokracije koji se temelji na slobodnim izborima i poštovanju prava opozicije i da, u skladu s člankom 3. Protokola 1. EKLJP-a, izbori moraju jamčiti „izražavanje mišljenja naroda pri izboru zakonodavnih tijela”;

| 8. | smatra da, iako je donošenje zakona dvotrećinskom većinom uobičajeno u drugim državama članicama i značajka je mađarskog ustavnog i pravnog poretka od 1989. godine, opsežna uporaba osnovnih zakona za propisivanje specifičnih i detaljnih pravila narušava načela demokracije i pravne države i omogućila je trenutnoj vladi, koja uživa potporu kvalificirane većine, da ugradi u zakone politička uvjerenja i tako oteža budućim novim vladama koje imaju samo jednostavnu većinu u parlamentu da odgovore na društvene promjene čime bi se mogla umanjiti važnost novih izbora; smatra da bi takvu uporabu trebalo preispitati kako bi se osiguralo da buduće vlade i parlamentarne većine mogu izvršavati svoju zakonodavnu ulogu na smislen i sveobuhvatan način; |
| --- | --- |

8.

smatra da, iako je donošenje zakona dvotrećinskom većinom uobičajeno u drugim državama članicama i značajka je mađarskog ustavnog i pravnog poretka od 1989. godine, opsežna uporaba osnovnih zakona za propisivanje specifičnih i detaljnih pravila narušava načela demokracije i pravne države i omogućila je trenutnoj vladi, koja uživa potporu kvalificirane većine, da ugradi u zakone politička uvjerenja i tako oteža budućim novim vladama koje imaju samo jednostavnu većinu u parlamentu da odgovore na društvene promjene čime bi se mogla umanjiti važnost novih izbora; smatra da bi takvu uporabu trebalo preispitati kako bi se osiguralo da buduće vlade i parlamentarne većine mogu izvršavati svoju zakonodavnu ulogu na smislen i sveobuhvatan način;

| 9. | smatra da uporaba postupka prijedloga zakona pojedinačnih zastupnika za provedbu ustava (putem osnovnih zakona) ne predstavlja transparentan, odgovoran i demokratski zakonodavni postupak i nedostaju mu jamstva kojima se osigurava smislena društvena rasprava i savjetovanje i to bi moglo biti u suprotnosti sa samim Temeljnim zakonom koji propisuje obvezu vlade (ne pojedinačnih zastupnika) da parlamentu dostavlja prijedloge zakona koji su nužni za provedbu Temeljnog zakona; |
| --- | --- |

9.

smatra da uporaba postupka prijedloga zakona pojedinačnih zastupnika za provedbu ustava (putem osnovnih zakona) ne predstavlja transparentan, odgovoran i demokratski zakonodavni postupak i nedostaju mu jamstva kojima se osigurava smislena društvena rasprava i savjetovanje i to bi moglo biti u suprotnosti sa samim Temeljnim zakonom koji propisuje obvezu vlade (ne pojedinačnih zastupnika) da parlamentu dostavlja prijedloge zakona koji su nužni za provedbu Temeljnog zakona;

| 10. | primjećuje mišljenje Venecijanske komisije (br. CDL-AD(2011)016) koja „pozdravlja činjenicu da novi Ustav uspostavlja ustavni poredak koji se temelji na demokraciji, vladavini prava i zaštiti temeljnih prava kao na osnovnim načelima”; nadalje primjećuje mišljenje Venecijanske komisije (br. CDL-AD(2012)001) prema kojem je donošenje velikog broja zakona u kratkom roku mogući razlog zašto nove odredbe nisu u skladu s europskim normama; nadalje primjećuje mišljenje Venecijanske komisije o Četvrtom amandmanu mađarskog Temeljnog zakona (br. CDL-AD(2013)012) izjavljujući da „Četvrti amandman uzrokuje ili održava nedostatke u mađarskom ustavnom sustavu”; |
| --- | --- |

10.

primjećuje mišljenje Venecijanske komisije (br. CDL-AD(2011)016) koja „pozdravlja činjenicu da novi Ustav uspostavlja ustavni poredak koji se temelji na demokraciji, vladavini prava i zaštiti temeljnih prava kao na osnovnim načelima”; nadalje primjećuje mišljenje Venecijanske komisije (br. CDL-AD(2012)001) prema kojem je donošenje velikog broja zakona u kratkom roku mogući razlog zašto nove odredbe nisu u skladu s europskim normama; nadalje primjećuje mišljenje Venecijanske komisije o Četvrtom amandmanu mađarskog Temeljnog zakona (br. CDL-AD(2013)012) izjavljujući da „Četvrti amandman uzrokuje ili održava nedostatke u mađarskom ustavnom sustavu”;

| 11. | pozdravlja činjenicu da mađarski Temeljni zakon ponavlja i potvrđuje članke Povelje Europske unije o temeljnim pravima i da Mađarska, kao četvrta država u EU, priznaje u članku H. mađarski znakovni jezik (HSL) kao punopravan jezik i brani HSL kao dio mađarske kulture; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja činjenicu da mađarski Temeljni zakon ponavlja i potvrđuje članke Povelje Europske unije o temeljnim pravima i da Mađarska, kao četvrta država u EU, priznaje u članku H. mađarski znakovni jezik (HSL) kao punopravan jezik i brani HSL kao dio mađarske kulture;

| 12. | pozdravlja činjenicu da, u svom članku XV., mađarski Temeljni zakon izričito zabranjuje diskriminaciju na osnovi rase, boje kože, spola, invaliditeta, jezika, vjere, političkih ili drugih uvjerenja, etničkog ili drugog podrijetla, ili financijskih, rodnih ili drugih okolnosti, i propisuje da će Mađarska donijeti posebne mjere za zaštitu djece, žena, starijih osoba i osoba s invaliditetom, u skladu s člancima 20. do 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da, u svom članku XV., mađarski Temeljni zakon izričito zabranjuje diskriminaciju na osnovi rase, boje kože, spola, invaliditeta, jezika, vjere, političkih ili drugih uvjerenja, etničkog ili drugog podrijetla, ili financijskih, rodnih ili drugih okolnosti, i propisuje da će Mađarska donijeti posebne mjere za zaštitu djece, žena, starijih osoba i osoba s invaliditetom, u skladu s člancima 20. do 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima;

Demokratski sustav uzajamnih provjera

| 13. | podsjeća da demokracija i vladavina prava zahtijevaju diobu vlasti među neovisnim institucijama na temelju učinkovitog sustava uzajamnih provjera i djelotvorne kontrole usklađenosti zakona s ustavom; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da demokracija i vladavina prava zahtijevaju diobu vlasti među neovisnim institucijama na temelju učinkovitog sustava uzajamnih provjera i djelotvorne kontrole usklađenosti zakona s ustavom;

| 14. | podsjeća da je ustavnom većinom povećan broj ustavnih sudaca s 11 na 15 i ukinut zahtjev za dogovor s opozicijom oko izbora ustavnih sudaca; zabrinut je da su kao rezultat tih mjera osam od postojećih 15 ustavnih sudaca izabrani isključivo dvotrećinskom većinom (uz jednu iznimku), uključujući dva nova člana koji su imenovani izravno sa svojih zastupničkih mjesta u parlamentu. |
| --- | --- |

14.

podsjeća da je ustavnom većinom povećan broj ustavnih sudaca s 11 na 15 i ukinut zahtjev za dogovor s opozicijom oko izbora ustavnih sudaca; zabrinut je da su kao rezultat tih mjera osam od postojećih 15 ustavnih sudaca izabrani isključivo dvotrećinskom većinom (uz jednu iznimku), uključujući dva nova člana koji su imenovani izravno sa svojih zastupničkih mjesta u parlamentu.

| 15. | pozdravlja uvođenje mogućnosti dvaju novih vrsta ustavnih tužbi Ustavnom sudu i shvaća da demokratski sustav koji je utemeljen na vladavini prava ne treba nužno ustavni sud da bi mogao pravilno funkcionirati; podsjeća, međutim, na Mišljenje br. CDL-AD (2011)016 Venecijanske komisije koja primjećuje da u državama koje su se odlučile za Ustavni sud, taj sud mora imati pravo ocijeniti poštuju li svi zakoni ljudska prava zajamčena ustavom; smatra, stoga da ograničenje ustavne nadležnosti vezano za zakone o državnom proračunu u porezima oslabljuje institucionalna i postupovna jamstva za zaštitu niza ustavnih prava i kontrolu ovlasti parlamenta i vlade u području proračuna; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja uvođenje mogućnosti dvaju novih vrsta ustavnih tužbi Ustavnom sudu i shvaća da demokratski sustav koji je utemeljen na vladavini prava ne treba nužno ustavni sud da bi mogao pravilno funkcionirati; podsjeća, međutim, na Mišljenje br. CDL-AD (2011)016 Venecijanske komisije koja primjećuje da u državama koje su se odlučile za Ustavni sud, taj sud mora imati pravo ocijeniti poštuju li svi zakoni ljudska prava zajamčena ustavom; smatra, stoga da ograničenje ustavne nadležnosti vezano za zakone o državnom proračunu u porezima oslabljuje institucionalna i postupovna jamstva za zaštitu niza ustavnih prava i kontrolu ovlasti parlamenta i vlade u području proračuna;

| 16. | podsjeća da, kako je izjavio Ustavni sud u svojoj Odluci br. 45/2012, „Ustavna zakonitost uključuje ne samo zahtjeve postupovne, formalne i javnopravne valjanosti, veći i materijalne [...]. Ako je potrebno, Ustavni sud može preispitati slobodnu provedbu i usklađivanje s ustavom materijalnih zahtjeva, jamstava i vrijednosti demokratskih pravnih država”; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da, kako je izjavio Ustavni sud u svojoj Odluci br. 45/2012, „Ustavna zakonitost uključuje ne samo zahtjeve postupovne, formalne i javnopravne valjanosti, veći i materijalne [...]. Ako je potrebno, Ustavni sud može preispitati slobodnu provedbu i usklađivanje s ustavom materijalnih zahtjeva, jamstava i vrijednosti demokratskih pravnih država”;

| 17. | smatra da, u svjetlu sustavnih izmjena Temeljnog zakona u skladu s političkom voljom, Ustavni sud više ne može ispunjavati svoju ulogu vrhovnog tijela za ustavnu zaštitu, posebno budući da Četvrti amandman izričito zabranjuje Sudu da preispituje izmjene ustava koje su suprotne drugim ustavnim zahtjevima i načelima; |
| --- | --- |

17.

smatra da, u svjetlu sustavnih izmjena Temeljnog zakona u skladu s političkom voljom, Ustavni sud više ne može ispunjavati svoju ulogu vrhovnog tijela za ustavnu zaštitu, posebno budući da Četvrti amandman izričito zabranjuje Sudu da preispituje izmjene ustava koje su suprotne drugim ustavnim zahtjevima i načelima;

| 18. | uzimajući u obzir pravo demokratski izabranog parlamenta da donosi zakon u skladu s temeljnim pravima i poštujući prava političkih manjina u demokratski prikladnom i transparentnom postupku te dužnost sudova, običnih i ustavnog, da štite usklađenost zakona s ustavom, ističe važnost načela diobe vlasti i učinkovitog sustava uzajamnih provjera; zabrinut je s tim u vezi zbog premještanja ovlasti u ustavnim pitanjima na parlament na štetu Ustavnog suda, čime se ugrožava načelo diobe vlasti i učinkovitog sustava uzajamnih provjera koji su osnovna načela pravne države; pozdravlja u tome smislu zajedničku izjavu Eger od 16. svibnja 2013. predsjednika mađarskog i rumunjskog Ustavnog suda, Pétera Paczolaya i Augustina Zegreana, ističući da ustavni sudovi imaju posebnu odgovornost u državama kojima upravlja dvotrećinska većina; |
| --- | --- |

18.

uzimajući u obzir pravo demokratski izabranog parlamenta da donosi zakon u skladu s temeljnim pravima i poštujući prava političkih manjina u demokratski prikladnom i transparentnom postupku te dužnost sudova, običnih i ustavnog, da štite usklađenost zakona s ustavom, ističe važnost načela diobe vlasti i učinkovitog sustava uzajamnih provjera; zabrinut je s tim u vezi zbog premještanja ovlasti u ustavnim pitanjima na parlament na štetu Ustavnog suda, čime se ugrožava načelo diobe vlasti i učinkovitog sustava uzajamnih provjera koji su osnovna načela pravne države; pozdravlja u tome smislu zajedničku izjavu Eger od 16. svibnja 2013. predsjednika mađarskog i rumunjskog Ustavnog suda, Pétera Paczolaya i Augustina Zegreana, ističući da ustavni sudovi imaju posebnu odgovornost u državama kojima upravlja dvotrećinska većina;

| 19. | posebno je zabrinut zbog onih odredaba Četvrtog amandmana kojima se ukida 20 godina ustavnog sudstva, koje sadrži cijeli sustav temeljnih načela i ustavnih zahtjeva, uključujući svu potencijalnu sudsku praksu koja se odnosi na primjenu prava EU-a i europskih propisa o ljudskim pravima; primjećuje da je Sud već koristio svoje prethodne odluke kao izvor tumačenja; zabrinut je, međutim, zbog činjenice da drugi sudovi možda neće moći temeljiti svoje odluke na prethodnoj sudskoj praksi Ustavnog suda; |
| --- | --- |

19.

posebno je zabrinut zbog onih odredaba Četvrtog amandmana kojima se ukida 20 godina ustavnog sudstva, koje sadrži cijeli sustav temeljnih načela i ustavnih zahtjeva, uključujući svu potencijalnu sudsku praksu koja se odnosi na primjenu prava EU-a i europskih propisa o ljudskim pravima; primjećuje da je Sud već koristio svoje prethodne odluke kao izvor tumačenja; zabrinut je, međutim, zbog činjenice da drugi sudovi možda neće moći temeljiti svoje odluke na prethodnoj sudskoj praksi Ustavnog suda;

| 20. | zabrinut je, isto tako, zbog usklađenosti odredbe Četvrtog amandmana s pravom EU-a koja omogućuje mađarskoj vladi da nametne poseban porez radi provedbe presuda Suda Europske unije koje zahtijevaju plaćanje obveza kada u državnom proračunu nema dovoljno sredstava i kada je javni dug veći od pola bruto domaćeg proizvoda; primjećuje da je u tijeku dijalog između mađarske vlade i Europske komisije po tome pitanju; |
| --- | --- |

20.

zabrinut je, isto tako, zbog usklađenosti odredbe Četvrtog amandmana s pravom EU-a koja omogućuje mađarskoj vladi da nametne poseban porez radi provedbe presuda Suda Europske unije koje zahtijevaju plaćanje obveza kada u državnom proračunu nema dovoljno sredstava i kada je javni dug veći od pola bruto domaćeg proizvoda; primjećuje da je u tijeku dijalog između mađarske vlade i Europske komisije po tome pitanju;

| 21. | kritizira postupak donošenja važnih zakona po hitnom postupku jer se time potkopava pravo opozicijskih stranaka da budu aktivno uključene u zakonodavni postupak te tako ograničava njihova mogućnost nadzora rada parlamentarne većine i vlade što, na kraju, ima negativan utjecaj na sustav uzajamnih provjera; |
| --- | --- |

21.

kritizira postupak donošenja važnih zakona po hitnom postupku jer se time potkopava pravo opozicijskih stranaka da budu aktivno uključene u zakonodavni postupak te tako ograničava njihova mogućnost nadzora rada parlamentarne većine i vlade što, na kraju, ima negativan utjecaj na sustav uzajamnih provjera;

| 22. | zabrinut je zbog nekoliko odredbi Zakona LXXII iz 2013. o stvaranju novih pravila i propisa koji se odnose na nadzor nacionalne sigurnosti jer bi potencijalno mogli negativno utjecati na diobu vlasti, neovisnost sudstva, poštovanje privatnog i obiteljskog života te pravo na djelotvoran pravni lijek; |
| --- | --- |

22.

zabrinut je zbog nekoliko odredbi Zakona LXXII iz 2013. o stvaranju novih pravila i propisa koji se odnose na nadzor nacionalne sigurnosti jer bi potencijalno mogli negativno utjecati na diobu vlasti, neovisnost sudstva, poštovanje privatnog i obiteljskog života te pravo na djelotvoran pravni lijek;

| 23. | podsjeća da je neovisnost tijela za zaštitu podataka zajamčena člankom 16. UEU-a i člankom 8. Povelje EU-a o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

23.

podsjeća da je neovisnost tijela za zaštitu podataka zajamčena člankom 16. UEU-a i člankom 8. Povelje EU-a o temeljnim pravima;

| 24. | ističe da je zaštita od razrješenja za vrijeme trajanja mandata bitan zahtjev neovisnosti nacionalnih tijela za zaštitu podataka u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

24.

ističe da je zaštita od razrješenja za vrijeme trajanja mandata bitan zahtjev neovisnosti nacionalnih tijela za zaštitu podataka u skladu s pravom EU-a;

| 25. | ističe da je Komisija pokrenula postupak zbog povrede protiv Mađarske vezano za zakonitost prekida mandata bivšeg Povjerenika za zaštitu podataka u odnosu na odgovarajuću neovisnost tog tijela i taj je postupak trenutno u tijeku ispred Suda Europske unije; |
| --- | --- |

25.

ističe da je Komisija pokrenula postupak zbog povrede protiv Mađarske vezano za zakonitost prekida mandata bivšeg Povjerenika za zaštitu podataka u odnosu na odgovarajuću neovisnost tog tijela i taj je postupak trenutno u tijeku ispred Suda Europske unije;

| 26. | oštro osuđuje činjenicu da su navedene institucionalne promjene dovele do očitog slabljenja sustava uzajamnih provjera koji zahtijevaju pravna država i demokratsko načelo diobe vlasti; |
| --- | --- |

26.

oštro osuđuje činjenicu da su navedene institucionalne promjene dovele do očitog slabljenja sustava uzajamnih provjera koji zahtijevaju pravna država i demokratsko načelo diobe vlasti;

Neovisnost sudstva

| 27. | podsjeća da je neovisnost sudstva propisana člankom 47. Povelje o temeljnim pravima i člankom 6. Europske konvencije o ljudskim pravima i nužan zahtjev demokratskog načela diobe vlasti koje proizlazi iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

27.

podsjeća da je neovisnost sudstva propisana člankom 47. Povelje o temeljnim pravima i člankom 6. Europske konvencije o ljudskim pravima i nužan zahtjev demokratskog načela diobe vlasti koje proizlazi iz članka 2. UEU-a;

| 28. | podsjeća da je Ustavni sud, u svojoj gore navedenoj Odluci 33/2012, opisao neovisnost sudstva kao postignuće povijesnog mađarskog ustava kada je izjavio da je „načelo neovisnosti sudstva, sa svim svojim elementima, veliko postignuće. Prema tome, Ustavni sud utvrđuje da je neovisnost sudstva, te posljedično načelo nemogućnosti razrješenja sudaca, ne samo normativno pravilo Temeljnog zakona već i postignuće povijesnog ustava. Prema tome, to je načelo tumačenja koje je obavezno za sve, u skladu s odredbama Temeljnog zakona, i mora se primjenjivati i kod istraživanja drugih mogućih sadržaja Temeljnog zakona” (11); |
| --- | --- |

28.

podsjeća da je Ustavni sud, u svojoj gore navedenoj Odluci 33/2012, opisao neovisnost sudstva kao postignuće povijesnog mađarskog ustava kada je izjavio da je „načelo neovisnosti sudstva, sa svim svojim elementima, veliko postignuće. Prema tome, Ustavni sud utvrđuje da je neovisnost sudstva, te posljedično načelo nemogućnosti razrješenja sudaca, ne samo normativno pravilo Temeljnog zakona već i postignuće povijesnog ustava. Prema tome, to je načelo tumačenja koje je obavezno za sve, u skladu s odredbama Temeljnog zakona, i mora se primjenjivati i kod istraživanja drugih mogućih sadržaja Temeljnog zakona” (11);

| 29. | ističe da djelotvorna zaštita neovisnosti sudstva čini osnovu demokracije u Europi i preduvjet je za uspostavu uzajamnog povjerenja između sudskih vlasti različitih država članica te, stoga, i nesmetane prekogranične suradnje u zajedničkom području pravosuđa, na temelju načela uzajamnog priznavanja sadržanog u člancima 81. UFEU-a (građanska pitanja) i članka 82. UFEU-a (kaznena pitanja); |
| --- | --- |

29.

ističe da djelotvorna zaštita neovisnosti sudstva čini osnovu demokracije u Europi i preduvjet je za uspostavu uzajamnog povjerenja između sudskih vlasti različitih država članica te, stoga, i nesmetane prekogranične suradnje u zajedničkom području pravosuđa, na temelju načela uzajamnog priznavanja sadržanog u člancima 81. UFEU-a (građanska pitanja) i članka 82. UFEU-a (kaznena pitanja);

| 30. | žali što brojne usvojene mjere, kao i neke reforme koje su u tijeku, ne pružaju dovoljno osiguranje ustavne zaštite neovisnosti sudstva i neovisnosti mađarskog Ustavnog suda; |
| --- | --- |

30.

žali što brojne usvojene mjere, kao i neke reforme koje su u tijeku, ne pružaju dovoljno osiguranje ustavne zaštite neovisnosti sudstva i neovisnosti mađarskog Ustavnog suda;

| 31. | smatra da prerano razrješenje predsjednika Ustavnog suda krši jamstvo sigurnosti mandata, a to je ključni element neovisnosti sudstva; |
| --- | --- |

31.

smatra da prerano razrješenje predsjednika Ustavnog suda krši jamstvo sigurnosti mandata, a to je ključni element neovisnosti sudstva;

| 32. | pozdravlja navedenu Odluku 33/2012 Ustavnog suda kojom se obavezno razrješenje sudaca kada navrše 62 godine smatra protuustavnim, kao i navedenu odluku Suda Europske unije od 6. studenog 2012. u kojoj je navedeno da radikalno snižavanje dobne granice za odlazak u mirovinu sudaca u Mađarskoj predstavlja neopravdanu diskriminaciju na osnovi dobi i stoga povredu Direktive Vijeća 2000/78/EZ; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja navedenu Odluku 33/2012 Ustavnog suda kojom se obavezno razrješenje sudaca kada navrše 62 godine smatra protuustavnim, kao i navedenu odluku Suda Europske unije od 6. studenog 2012. u kojoj je navedeno da radikalno snižavanje dobne granice za odlazak u mirovinu sudaca u Mađarskoj predstavlja neopravdanu diskriminaciju na osnovi dobi i stoga povredu Direktive Vijeća 2000/78/EZ;

| 33. | pozdravlja izmjene Zakona CLXI. iz 2011. o ustrojstvu i upravljanju sudovima u Mađarskoj i Zakona CLXII. iz 2011. o pravnom položaju i plaći mađarskih sudaca koje je mađarski parlament donio 2. srpnja 2012., a kojima se rješavaju mnoga pitanja iz Rezolucije Europskog parlamenta od 16. veljače 2012. i iz mišljenja Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja izmjene Zakona CLXI. iz 2011. o ustrojstvu i upravljanju sudovima u Mađarskoj i Zakona CLXII. iz 2011. o pravnom položaju i plaći mađarskih sudaca koje je mađarski parlament donio 2. srpnja 2012., a kojima se rješavaju mnoga pitanja iz Rezolucije Europskog parlamenta od 16. veljače 2012. i iz mišljenja Venecijanske komisije;

| 34. | žali, međutim, što nisu primijenjene sve preporuke Venecijanske komisije, posebno vezano za potrebu ograničavanja diskrecijskih ovlasti Predsjednika Nacionalnog sudbenog ureda u kontekstu prijenosa predmeta, što bi moglo utjecati na pravo na pošteno suđenje i pravo na zakonom ustanovljeni sud; primjećuje izraz namjere mađarske vlade da preispita sustav prenošenja predmeta; vjeruje da je u tome smislu potrebno provesti preporuke Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

34.

žali, međutim, što nisu primijenjene sve preporuke Venecijanske komisije, posebno vezano za potrebu ograničavanja diskrecijskih ovlasti Predsjednika Nacionalnog sudbenog ureda u kontekstu prijenosa predmeta, što bi moglo utjecati na pravo na pošteno suđenje i pravo na zakonom ustanovljeni sud; primjećuje izraz namjere mađarske vlade da preispita sustav prenošenja predmeta; vjeruje da je u tome smislu potrebno provesti preporuke Venecijanske komisije;

| 35. | pozdravlja donošenje Zakona XX. iz 2013. o izmjenama zakona koje se odnose na gornju dobnu granicu koja se primjenjuje u određenim sudskim pravnim odnosima i koje određuju da je dobna granica za odlazak u mirovinu 65 godina na kraju prijelaznog razdoblja od 10 godina te propisuju vraćanje mandata onim sucima koji su razriješeni nezakonito; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja donošenje Zakona XX. iz 2013. o izmjenama zakona koje se odnose na gornju dobnu granicu koja se primjenjuje u određenim sudskim pravnim odnosima i koje određuju da je dobna granica za odlazak u mirovinu 65 godina na kraju prijelaznog razdoblja od 10 godina te propisuju vraćanje mandata onim sucima koji su razriješeni nezakonito;

| 36. | žali, međutim, što u slučaju predsjedavajućih sudaca, Zakon iz 2013. predviđa vraćanje sudaca na radna mjesta samo ako su ta mjesta još uvijek upražnjena zbog čega se samo malom broju nezakonito razriješenih sudaca može jamčiti povratak na isto radno mjesto s istim dužnostima i odgovornostima koje su imali prije razrješenja; |
| --- | --- |

36.

žali, međutim, što u slučaju predsjedavajućih sudaca, Zakon iz 2013. predviđa vraćanje sudaca na radna mjesta samo ako su ta mjesta još uvijek upražnjena zbog čega se samo malom broju nezakonito razriješenih sudaca može jamčiti povratak na isto radno mjesto s istim dužnostima i odgovornostima koje su imali prije razrješenja;

| 37. | pozdravlja prijedlog Komisije za uspostavom stalnog semafora pravde u svih 27 država članica kako je predložila potpredsjednica Reding, iz čega je očito da je zaštita neovisnosti sudstva važno pitanje u EU; ističe činjenicu da bi se u nekim državama članicama mogla izraziti velika zabrinutost po tim pitanjima; poziva na proširenje semafora pravde koje će obuhvatiti kazneno pravosuđe, temeljna prava, vladavinu prava i demokraciju, kao što je već zatraženo; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja prijedlog Komisije za uspostavom stalnog semafora pravde u svih 27 država članica kako je predložila potpredsjednica Reding, iz čega je očito da je zaštita neovisnosti sudstva važno pitanje u EU; ističe činjenicu da bi se u nekim državama članicama mogla izraziti velika zabrinutost po tim pitanjima; poziva na proširenje semafora pravde koje će obuhvatiti kazneno pravosuđe, temeljna prava, vladavinu prava i demokraciju, kao što je već zatraženo;

| 38. | priznaje stručnost i posvećenost mađarske pravosudne zajednice i njezinu opredijeljenost za pravnu državu i podsjeća da je, od početaka demokracije u Mađarskoj, Ustavni sud bio priznat kao iznimno ustavno tijelo u cijeloj Europi i u svijetu; |
| --- | --- |

38.

priznaje stručnost i posvećenost mađarske pravosudne zajednice i njezinu opredijeljenost za pravnu državu i podsjeća da je, od početaka demokracije u Mađarskoj, Ustavni sud bio priznat kao iznimno ustavno tijelo u cijeloj Europi i u svijetu;

Izborna reforma

| 39. | Podsjeća da ponovna podjela izbornih jedinica, donošenje Zakona o izborima zastupnika u mađarski parlament i zakona o izborima značajno mijenjaju pravni i institucionalni okvir za sljedeće izbore u 2014. godini i stoga žali što je vladajuća stranka jednostrano donijela te zakone bez savjetovanja s opozicijom. |
| --- | --- |

39.

Podsjeća da ponovna podjela izbornih jedinica, donošenje Zakona o izborima zastupnika u mađarski parlament i zakona o izborima značajno mijenjaju pravni i institucionalni okvir za sljedeće izbore u 2014. godini i stoga žali što je vladajuća stranka jednostrano donijela te zakone bez savjetovanja s opozicijom.

| 40. | Zabrinut je što u postojećem političkom okruženju važeće odredbe o postupku imenovanja članova Nacionalnog izbornog odbora ne jamče u dovoljnoj mjeri uravnoteženu zastupljenost i neovisnost odbora; |
| --- | --- |

40.

Zabrinut je što u postojećem političkom okruženju važeće odredbe o postupku imenovanja članova Nacionalnog izbornog odbora ne jamče u dovoljnoj mjeri uravnoteženu zastupljenost i neovisnost odbora;

| 41. | pozdravlja činjenicu da su mađarske vlasti zatražile mišljenje Venecijanske komisije o Zakonu o izboru zastupnika u mađarski parlament dana 20. siječnja 2012.; smatra, međutim, da je potrebna sveobuhvatna analiza kako bi se ocijenio bitno promijenjen izborni okoliš. |
| --- | --- |

41.

pozdravlja činjenicu da su mađarske vlasti zatražile mišljenje Venecijanske komisije o Zakonu o izboru zastupnika u mađarski parlament dana 20. siječnja 2012.; smatra, međutim, da je potrebna sveobuhvatna analiza kako bi se ocijenio bitno promijenjen izborni okoliš.

| 42. | pozdravlja činjenicu da Zakon XXXVI. iz 2013. o izborima u Mađarskoj, posebno njegov članak 42., propisuje da osobe s invaliditetom na zahtjev moraju dobiti upute na Brailleovom pismu, važne informacije na način koji je lako čitati, glasačke listiće na Brailleovom pismu na glasačkim mjestima, da glasačka mjesta moraju biti pristupačna, uz posvećivanje posebne pozornosti osobama u invalidskim kolicima; Osim toga, na temelju članka 50. navedenog Zakona, glasači s invaliditetom mogu tražiti registraciju na drugom, pristupačnijem glasačkom mjestu kako bi mogli glasati u svojoj izbornoj jedinici, u skladu s obvezom osiguravanja barem jednog pristupačnog glasačkog mjesta u svakoj izbornoj jedinici koja je propisana u članku 81.; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja činjenicu da Zakon XXXVI. iz 2013. o izborima u Mađarskoj, posebno njegov članak 42., propisuje da osobe s invaliditetom na zahtjev moraju dobiti upute na Brailleovom pismu, važne informacije na način koji je lako čitati, glasačke listiće na Brailleovom pismu na glasačkim mjestima, da glasačka mjesta moraju biti pristupačna, uz posvećivanje posebne pozornosti osobama u invalidskim kolicima; Osim toga, na temelju članka 50. navedenog Zakona, glasači s invaliditetom mogu tražiti registraciju na drugom, pristupačnijem glasačkom mjestu kako bi mogli glasati u svojoj izbornoj jedinici, u skladu s obvezom osiguravanja barem jednog pristupačnog glasačkog mjesta u svakoj izbornoj jedinici koja je propisana u članku 81.;

Medijski pluralizram

| 43. | priznaje napore mađarskih vlasti koje vode prema promjenama zakona kojima bi se riješio niz utvrđenih nedostataka s ciljem poboljšanja zakona o medijima i usklađivanja s normama EU-a i Vijeća Europe; |
| --- | --- |

43.

priznaje napore mađarskih vlasti koje vode prema promjenama zakona kojima bi se riješio niz utvrđenih nedostataka s ciljem poboljšanja zakona o medijima i usklađivanja s normama EU-a i Vijeća Europe;

| 44. | pozdravlja kontinuirani konstruktivan dijalog s međunarodnim zainteresiranim stranama i ističe da je suradnja između Vijeća Europe i mađarske Vlade donijela opipljive rezultate, koji su se odrazili u Zakonu XXXIII. iz 2013. koji se bavi jednim od problema koji su prethodno istaknuti u pravnim ocjenama zakona o medijima, odnosno vezano za postupke imenovanja i izbora predsjednika Nadležnog tijela za medije i Vijeća za medije; podsjeća, međutim, da još uvijek postoji zabrinutost vezano za neovisnost nadležnog tijela za medije; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja kontinuirani konstruktivan dijalog s međunarodnim zainteresiranim stranama i ističe da je suradnja između Vijeća Europe i mađarske Vlade donijela opipljive rezultate, koji su se odrazili u Zakonu XXXIII. iz 2013. koji se bavi jednim od problema koji su prethodno istaknuti u pravnim ocjenama zakona o medijima, odnosno vezano za postupke imenovanja i izbora predsjednika Nadležnog tijela za medije i Vijeća za medije; podsjeća, međutim, da još uvijek postoji zabrinutost vezano za neovisnost nadležnog tijela za medije;

| 45. | izražava zabrinutost zbog učinaka odredbe Četvrtog amandmana kojom se brani političko oglašavanje u komercijalnim medijima jer, iako je istaknuti cilj odredbe smanjiti troškove političke kampanje i stvoriti jednake prilike za sve stranke, ona ugrožava pružanje uravnoteženih informacija; primjećuje da mađarska Vlada vodi raspravu s Europskom komisijom po pitanju političkog oglašavanja; primjećuje da ograničenja postoje i drugim europskim zemljama; primjećuje mišljenje Venecijanske komisije o Četvrtom amandmanu mađarskog Temeljnog zakona (br. CDL-AD(2013) 012), u kojem se navodi da „ograničenja vezana za političko oglašavanje moraju se promotriti s obzirom na pravnu pozadinu određene države članice” te da „zabrana svakog političkog oglašavanja u komercijalnim medijima, koji se u mađarskoj koriste više od državnih medija, lišit će opoziciju važne prilike da djelotvorno oglasi svoja stajališta i na taj način služi kao protuteža dominaciji vlade u medijima”; |
| --- | --- |

45.

izražava zabrinutost zbog učinaka odredbe Četvrtog amandmana kojom se brani političko oglašavanje u komercijalnim medijima jer, iako je istaknuti cilj odredbe smanjiti troškove političke kampanje i stvoriti jednake prilike za sve stranke, ona ugrožava pružanje uravnoteženih informacija; primjećuje da mađarska Vlada vodi raspravu s Europskom komisijom po pitanju političkog oglašavanja; primjećuje da ograničenja postoje i drugim europskim zemljama; primjećuje mišljenje Venecijanske komisije o Četvrtom amandmanu mađarskog Temeljnog zakona (br. CDL-AD(2013) 012), u kojem se navodi da „ograničenja vezana za političko oglašavanje moraju se promotriti s obzirom na pravnu pozadinu određene države članice” te da „zabrana svakog političkog oglašavanja u komercijalnim medijima, koji se u mađarskoj koriste više od državnih medija, lišit će opoziciju važne prilike da djelotvorno oglasi svoja stajališta i na taj način služi kao protuteža dominaciji vlade u medijima”;

| 46. | ponavlja svoj poziv mađarskim vlastima da poduzmu mjere u cilju provedbe ili narudžbe redovnih proaktivnih procjena učinka zakona na medijsko okruženje (smanjenje kvalitete novinarstva, primjeri samocenzuriranja, ograničavanje uredničke slobode i narušavanje kvalitete radnih uvjeta i sigurnosti radnih mjesta novinara); |
| --- | --- |

46.

ponavlja svoj poziv mađarskim vlastima da poduzmu mjere u cilju provedbe ili narudžbe redovnih proaktivnih procjena učinka zakona na medijsko okruženje (smanjenje kvalitete novinarstva, primjeri samocenzuriranja, ograničavanje uredničke slobode i narušavanje kvalitete radnih uvjeta i sigurnosti radnih mjesta novinara);

| 47. | oštro osuđuje činjenicu da je osnivanje državne Mađarske novinske agencije (MTI) kao jedinog pružatelja vijesti za nakladnike javne televizije, dok se od većine privatnih nakladnika očekuje da imaju vlastitu novinsku agenciju, značilo da ona ima virtualni monopol na tržištu jer je većina vijesti svima na raspolaganju; podsjeća na preporuku Vijeća Europe vezano za uklanjanje obveze javnih nakladnika da koriste nacionalnu novinsku agenciju jer to predstavlja nerazumno i nepošteno ograničenje pluraliteta pružanja vijesti; |
| --- | --- |

47.

oštro osuđuje činjenicu da je osnivanje državne Mađarske novinske agencije (MTI) kao jedinog pružatelja vijesti za nakladnike javne televizije, dok se od većine privatnih nakladnika očekuje da imaju vlastitu novinsku agenciju, značilo da ona ima virtualni monopol na tržištu jer je većina vijesti svima na raspolaganju; podsjeća na preporuku Vijeća Europe vezano za uklanjanje obveze javnih nakladnika da koriste nacionalnu novinsku agenciju jer to predstavlja nerazumno i nepošteno ograničenje pluraliteta pružanja vijesti;

| 48. | primjećuje da nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje mora vršiti redovne ocjene medijskog okruženja te upozoravati na moguće prijetnje medijskom pluralizmu; |
| --- | --- |

48.

primjećuje da nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje mora vršiti redovne ocjene medijskog okruženja te upozoravati na moguće prijetnje medijskom pluralizmu;

| 49. | Ističe da se mjere za uređivanje pristupa medija tržištu kroz postupke izdavanja dozvola i ovlaštenja nakladnicima, postupci zaštite državne, nacionalne ili vojne sigurnosti i javnog reda i pravila o javnom moralu ne smiju zlouporabljati u svrhu nametanja političke ili vojne kontrole ili cenzure medija i ističe činjenicu da se u tom pogledu mora osigurati odgovarajuća ravnoteža; |
| --- | --- |

49.

Ističe da se mjere za uređivanje pristupa medija tržištu kroz postupke izdavanja dozvola i ovlaštenja nakladnicima, postupci zaštite državne, nacionalne ili vojne sigurnosti i javnog reda i pravila o javnom moralu ne smiju zlouporabljati u svrhu nametanja političke ili vojne kontrole ili cenzure medija i ističe činjenicu da se u tom pogledu mora osigurati odgovarajuća ravnoteža;

| 50. | zabrinut je zbog činjenice da je javna televizija pod kontrolom centraliziranog institucionalnog sustava koje donosi operativne odluke bez kontrole javnosti; ističe da pristrane i nejasne prakse javnih natječaja te pristrane informacije koje pruža javna televizija koja ima široku publiku narušavaju medijsko tržište; ističe činjenicu da je, u skladu s Protokolom 29. Ugovora iz Lisabona (o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama), sustav javne radiodifuzije u državama članicama usko povezan s demokratskim, društvenim i kulturnim potrebama svakog društva i s potrebom očuvanja medijskog pluralizma; |
| --- | --- |

50.

zabrinut je zbog činjenice da je javna televizija pod kontrolom centraliziranog institucionalnog sustava koje donosi operativne odluke bez kontrole javnosti; ističe da pristrane i nejasne prakse javnih natječaja te pristrane informacije koje pruža javna televizija koja ima široku publiku narušavaju medijsko tržište; ističe činjenicu da je, u skladu s Protokolom 29. Ugovora iz Lisabona (o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama), sustav javne radiodifuzije u državama članicama usko povezan s demokratskim, društvenim i kulturnim potrebama svakog društva i s potrebom očuvanja medijskog pluralizma;

| 51. | podsjeća da sadržaj propisa mora biti jasan i omogućiti građanima i medijskim kućama da predvide u kojim će slučajevima kršiti zakon te da utvrde pravne posljedice mogućih povreda; primjećuje i izražava zabrinutost da, unatoč tako iscrpnom sadržaju propisa, mađarsko Nadležno tijelo za medije nije do sada kažnjavalo javne istupe protiv Roma te poziva na uravnoteženu primjenu zakona; |
| --- | --- |

51.

podsjeća da sadržaj propisa mora biti jasan i omogućiti građanima i medijskim kućama da predvide u kojim će slučajevima kršiti zakon te da utvrde pravne posljedice mogućih povreda; primjećuje i izražava zabrinutost da, unatoč tako iscrpnom sadržaju propisa, mađarsko Nadležno tijelo za medije nije do sada kažnjavalo javne istupe protiv Roma te poziva na uravnoteženu primjenu zakona;

Prava pripadnika manjina

| 52. | primjećuje da je mađarski parlament donio zakone u kaznenom i građanskom području o bori protiv rasne netrpeljivosti i govora mržnje; smatra da su zakonodavne mjere važna početna točka za ostvarivanje cilja stvaranja društva bez netolerancije i diskriminacije u cijeloj Europi, budući da se konkretne mjere mogu izgraditi samo na čvrstom zakonodavstvu; ističe, međutim, da zakone treba aktivno provoditi; |
| --- | --- |

52.

primjećuje da je mađarski parlament donio zakone u kaznenom i građanskom području o bori protiv rasne netrpeljivosti i govora mržnje; smatra da su zakonodavne mjere važna početna točka za ostvarivanje cilja stvaranja društva bez netolerancije i diskriminacije u cijeloj Europi, budući da se konkretne mjere mogu izgraditi samo na čvrstom zakonodavstvu; ističe, međutim, da zakone treba aktivno provoditi;

| 53. | naglašava činjenicu da vlasti u svim državama članicama imaju pozitivnu obvezu postupati tako da izbjegnu povrede prava pripadnika manjina, da ne smiju biti neutralne i da moraju poduzeti nužne pravne, obrazovne i političke mjere u slučaju takvih povreda; primjećuje izmjenu Kaznenog zakona iz 2011. o sprječavanju kampanja ekstremističkih skupina s ciljem zastrašivanja Roma pod prijetnjom do tri godine zatvora za „provokativno nedruštveno ponašanje” koje utjeruje strah pripadnicima nacionalne, etničke, rasne ili vjerske zajednice; priznaje ulogu mađarske Vlade u pokretanju Europskog okvira Nacionalne strategije za uključivanje Roma za vrijeme njezinog predsjedavanja EU-om u 2011.; |
| --- | --- |

53.

naglašava činjenicu da vlasti u svim državama članicama imaju pozitivnu obvezu postupati tako da izbjegnu povrede prava pripadnika manjina, da ne smiju biti neutralne i da moraju poduzeti nužne pravne, obrazovne i političke mjere u slučaju takvih povreda; primjećuje izmjenu Kaznenog zakona iz 2011. o sprječavanju kampanja ekstremističkih skupina s ciljem zastrašivanja Roma pod prijetnjom do tri godine zatvora za „provokativno nedruštveno ponašanje” koje utjeruje strah pripadnicima nacionalne, etničke, rasne ili vjerske zajednice; priznaje ulogu mađarske Vlade u pokretanju Europskog okvira Nacionalne strategije za uključivanje Roma za vrijeme njezinog predsjedavanja EU-om u 2011.;

| 54. | napominje zabrinutost zbog stalnih promjena pravnog poretka koji ograničava prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca i transseksualaca (LGBT), primjerice zbog traženja da se istospolni parovi i njihova djeca, kao i druge drugačije obiteljske strukture, isključe iz definicije „obitelji” u Temeljnom zakonu; ističe da je to protivno nedavnim odlukama Europskog suda za ljudska prava i potiče ozračje netolerancije prema pripadnicima LGTB-a; |
| --- | --- |

54.

napominje zabrinutost zbog stalnih promjena pravnog poretka koji ograničava prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca i transseksualaca (LGBT), primjerice zbog traženja da se istospolni parovi i njihova djeca, kao i druge drugačije obiteljske strukture, isključe iz definicije „obitelji” u Temeljnom zakonu; ističe da je to protivno nedavnim odlukama Europskog suda za ljudska prava i potiče ozračje netolerancije prema pripadnicima LGTB-a;

| 55. | pozdravlja umetanje u mađarski Ustav odredaba iz Četvrtog amandmana kojima se propisuje da „Mađarska mora nastojati svakome osigurati prikladan smještaj i pristup javnim uslugama” i da „Državne i lokalne vlasti moraju doprinijeti stvaranju uvjeta prikladnog smještaja na način da osiguraju smještaj svim beskućnicima”; izražava zabrinutost, međutim, zbog činjenice da „u cilju zaštite javnog reda, javnog zdravlja i kulturnih vrijednosti, parlamentarni zakon ili lokalni propis mogu proglasiti nezakonitim boravak na javnom mjestu kao trajnom mjestu boravišta u odnosu na poseban dio tog javnog mjesta”, što bi moglo dovesti do toga da beskućnik mora kazneno odgovarati; podsjeća da je mađarski Ustavni sud presudio da su slične mjere sadržane u Zakonu o prekršajima protuustavne jer su protivne ljudskom dostojanstvu; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja umetanje u mađarski Ustav odredaba iz Četvrtog amandmana kojima se propisuje da „Mađarska mora nastojati svakome osigurati prikladan smještaj i pristup javnim uslugama” i da „Državne i lokalne vlasti moraju doprinijeti stvaranju uvjeta prikladnog smještaja na način da osiguraju smještaj svim beskućnicima”; izražava zabrinutost, međutim, zbog činjenice da „u cilju zaštite javnog reda, javnog zdravlja i kulturnih vrijednosti, parlamentarni zakon ili lokalni propis mogu proglasiti nezakonitim boravak na javnom mjestu kao trajnom mjestu boravišta u odnosu na poseban dio tog javnog mjesta”, što bi moglo dovesti do toga da beskućnik mora kazneno odgovarati; podsjeća da je mađarski Ustavni sud presudio da su slične mjere sadržane u Zakonu o prekršajima protuustavne jer su protivne ljudskom dostojanstvu;

Sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja i priznavanje crkava

| 56. | napominje sa zabrinutošću da izmjene Temeljnog zakona Četvrtim amandmanom daju parlamentu pravo priznati, putem osnovnih zakona i bez ustavne obaveze da opravda nepriznavanje, određene organizacije koje se bave vjerskim aktivnostima kao što su crkve, što bi moglo imati negativan utjecaj na dužnost države da ostane neutralna i nepristrana u svojim odnosima s različitim vjerama i uvjerenjima; |
| --- | --- |

56.

napominje sa zabrinutošću da izmjene Temeljnog zakona Četvrtim amandmanom daju parlamentu pravo priznati, putem osnovnih zakona i bez ustavne obaveze da opravda nepriznavanje, određene organizacije koje se bave vjerskim aktivnostima kao što su crkve, što bi moglo imati negativan utjecaj na dužnost države da ostane neutralna i nepristrana u svojim odnosima s različitim vjerama i uvjerenjima;

Zaključak

| 57. | potvrđuje da pridaje veliku važnost poštovanju načela jednakosti između svih država članica i ne dopušta primjenu dvostrukih standarda u postupanju prema državama članicama; ističe da bi slične situacije ili pravne okvire i odredbe trebalo na isti način ocjenjivati; zauzima stajalište da se sama činjenica izmjena i donošenja zakona ne može smatrati protivnom vrijednostima iz Ugovora; poziva Komisiju da utvrdi slučajeve neusklađenosti s pravom EU-a te Sud Europske unije da donese presude u svim takvim slučajevima; |
| --- | --- |

57.

potvrđuje da pridaje veliku važnost poštovanju načela jednakosti između svih država članica i ne dopušta primjenu dvostrukih standarda u postupanju prema državama članicama; ističe da bi slične situacije ili pravne okvire i odredbe trebalo na isti način ocjenjivati; zauzima stajalište da se sama činjenica izmjena i donošenja zakona ne može smatrati protivnom vrijednostima iz Ugovora; poziva Komisiju da utvrdi slučajeve neusklađenosti s pravom EU-a te Sud Europske unije da donese presude u svim takvim slučajevima;

| 58. | zaključuje iz gore objašnjenih razloga da sustavan i opći trend stalnih izmjena ustavnog i pravnog okvira u kratkim vremenskim rokovima te sadržaj takvih izmjena nisu u skladu s vrijednostima iz članka 2. UEU-a, članka 3. stavka 6. UEU-a i odstupaju od načela iz članka 4. stavka 3. UEU-a; smatra da ovaj trend, ako ne bude pravovremeno i prikladno ispravljen, može dovesti do ozbiljnih povreda vrijednosti iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

58.

zaključuje iz gore objašnjenih razloga da sustavan i opći trend stalnih izmjena ustavnog i pravnog okvira u kratkim vremenskim rokovima te sadržaj takvih izmjena nisu u skladu s vrijednostima iz članka 2. UEU-a, članka 3. stavka 6. UEU-a i odstupaju od načela iz članka 4. stavka 3. UEU-a; smatra da ovaj trend, ako ne bude pravovremeno i prikladno ispravljen, može dovesti do ozbiljnih povreda vrijednosti iz članka 2. UEU-a;

III –
     
  preporuke

Preambula

| 59. | potvrđuje da se ova Rezolucija ne odnosi samo na Mađarsku već i na Europsku uniju u cjelini i na njezinu demokratsku obnovu i razvoj nakon pada totalitarističkih sustava 20. stoljeća. Radi se o europskoj obitelji, njezinim zajedničkim vrijednostima i standardima, njezinoj uključivosti i njezinoj sposobnosti da pokrene razgovor. Radi se o potrebi za provedbom Ugovora kojima su dobrovoljno pristupile sve države članice. Radi se o uzajamnoj pomoći i uzajamnom povjerenju koje Unija, njezini građani i države članice moraju imati ako Ugovori neće biti samo riječ na papiru već pravna osnova za iskrenu, pravednu i otvorenu Europu u kojoj se poštuju temeljna prava; |
| --- | --- |

59.

potvrđuje da se ova Rezolucija ne odnosi samo na Mađarsku već i na Europsku uniju u cjelini i na njezinu demokratsku obnovu i razvoj nakon pada totalitarističkih sustava 20. stoljeća. Radi se o europskoj obitelji, njezinim zajedničkim vrijednostima i standardima, njezinoj uključivosti i njezinoj sposobnosti da pokrene razgovor. Radi se o potrebi za provedbom Ugovora kojima su dobrovoljno pristupile sve države članice. Radi se o uzajamnoj pomoći i uzajamnom povjerenju koje Unija, njezini građani i države članice moraju imati ako Ugovori neće biti samo riječ na papiru već pravna osnova za iskrenu, pravednu i otvorenu Europu u kojoj se poštuju temeljna prava;

| 60. | dijeli ideju o Uniji koja nije samo 'unija demokracija' već i 'Unija demokracija' koja se temelji na pluralističkim društvima u kojima prevladavaju poštovanje ljudskih prava i vladavina prava; |
| --- | --- |

60.

dijeli ideju o Uniji koja nije samo 'unija demokracija' već i 'Unija demokracija' koja se temelji na pluralističkim društvima u kojima prevladavaju poštovanje ljudskih prava i vladavina prava;

| 61. | potvrđuje da, dok bi se u vrijeme gospodarske i socijalne krize moglo doći u iskušenje zanemariti ustavna načela, vjerodostojnost i čvrstina ustavnih institucija igraju ključnu ulogu u pružanju potpore gospodarskim, fiskalnim i socijalnim politikama i društvenoj koheziji; |
| --- | --- |

61.

potvrđuje da, dok bi se u vrijeme gospodarske i socijalne krize moglo doći u iskušenje zanemariti ustavna načela, vjerodostojnost i čvrstina ustavnih institucija igraju ključnu ulogu u pružanju potpore gospodarskim, fiskalnim i socijalnim politikama i društvenoj koheziji;

Apel svim državama članicama

| 62. | poziva države članice da se bez odgađanja usklade sa svojim obvezama uz Ugovora da poštuju, jamče, štite i promiču zajedničke vrijednosti Unije, što je nužan uvjet za poštovanje demokracije, i stoga i biti građanstva Unije te za izgradnju kulture međusobnog razumijevanja koja omogućuje djelotvornu prekograničnu suradnju i stvarno područje slobode, sigurnosti i pravde; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice da se bez odgađanja usklade sa svojim obvezama uz Ugovora da poštuju, jamče, štite i promiču zajedničke vrijednosti Unije, što je nužan uvjet za poštovanje demokracije, i stoga i biti građanstva Unije te za izgradnju kulture međusobnog razumijevanja koja omogućuje djelotvornu prekograničnu suradnju i stvarno područje slobode, sigurnosti i pravde;

| 63. | smatra da je moralna i pravna dužnost svih država članica i institucija Unije braniti europske vrijednosti sadržane u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, te u Europskoj konvenciji o ljudskim pravila koju je potpisala svaka država članica i kojoj će uskoro pristupiti i EU; |
| --- | --- |

63.

smatra da je moralna i pravna dužnost svih država članica i institucija Unije braniti europske vrijednosti sadržane u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, te u Europskoj konvenciji o ljudskim pravila koju je potpisala svaka država članica i kojoj će uskoro pristupiti i EU;

| 64. | poziva nacionalne parlamente da pojačaju svoju ulogu u praćenju usklađenosti s temeljnim vrijednostima i da oštro osude svaki rizik od propadanja tih vrijednosti unutar granica EU-a, s ciljem održavanja vjerodostojnosti Unije vis-à-vis trećih zemalja, koja se temelji na tome koliko ozbiljno Unija i njezine države članice shvaćaju vrijednosti koje su odabrale za svoj temelj; |
| --- | --- |

64.

poziva nacionalne parlamente da pojačaju svoju ulogu u praćenju usklađenosti s temeljnim vrijednostima i da oštro osude svaki rizik od propadanja tih vrijednosti unutar granica EU-a, s ciljem održavanja vjerodostojnosti Unije vis-à-vis trećih zemalja, koja se temelji na tome koliko ozbiljno Unija i njezine države članice shvaćaju vrijednosti koje su odabrale za svoj temelj;

| 65. | očekuje od svih država članica da poduzmu nužne korake, posebno u okviru Vijeća Europske unije, da vjerno doprinesu promicanju vrijednosti Unije i surađuju s Parlamentom i Komisijom u praćenju njihovog poštovanja posebno u okviru „članka 2. Trijalog” iz stavka 85.; |
| --- | --- |

65.

očekuje od svih država članica da poduzmu nužne korake, posebno u okviru Vijeća Europske unije, da vjerno doprinesu promicanju vrijednosti Unije i surađuju s Parlamentom i Komisijom u praćenju njihovog poštovanja posebno u okviru „članka 2. Trijalog” iz stavka 85.;

Apel Europskom vijeću

| 66. | podsjeća Europsko vijeće na njegove odgovornosti u okviru područja slobode, sigurnosti i pravde; |
| --- | --- |

66.

podsjeća Europsko vijeće na njegove odgovornosti u okviru područja slobode, sigurnosti i pravde;

| 67. | primjećuje s razočaranjem da je Europsko vijeće jedina politička institucija EU-a koja je nije izrazila mišljenje, dok su Komisija, Parlament, Vijeće Europe, OESS pa čak i vlada SAD-a izrazili zabrinutost zbog situacije u Mađarskoj; |
| --- | --- |

67.

primjećuje s razočaranjem da je Europsko vijeće jedina politička institucija EU-a koja je nije izrazila mišljenje, dok su Komisija, Parlament, Vijeće Europe, OESS pa čak i vlada SAD-a izrazili zabrinutost zbog situacije u Mađarskoj;

| 68. | smatra da Europsko vijeće ne može ostati neaktivno kada jedna od država članica krši temeljna prava ili provodi promjene koje bi mogle imati negativan utjecaj na vladavinu prava u toj zemlji a time i na vladavinu prava u Europskoj uniji u cjelini, posebno kada može biti ugroženo uzajamno povjerenje u pravni sustav i pravosudnu suradnju jer to ima negativan učinak na samu Uniju; |
| --- | --- |

68.

smatra da Europsko vijeće ne može ostati neaktivno kada jedna od država članica krši temeljna prava ili provodi promjene koje bi mogle imati negativan utjecaj na vladavinu prava u toj zemlji a time i na vladavinu prava u Europskoj uniji u cjelini, posebno kada može biti ugroženo uzajamno povjerenje u pravni sustav i pravosudnu suradnju jer to ima negativan učinak na samu Uniju;

| 69. | poziva Predsjednika Europskog vijeća da obavijesti Parlament o svojoj ocjeni te situacije; |
| --- | --- |

69.

poziva Predsjednika Europskog vijeća da obavijesti Parlament o svojoj ocjeni te situacije;

Preporuke Komisiji

| 70. | poziva Komisiju, koja je čuvar Ugovora i tijelo koje je odgovorno osigurati pravilnu primjenu prava Unije, pod nadzorom Suda Europske unije:






  — | da obavijesti Parlament o svojoj ocjeni Četvrtog amandmana Temeljnog zakona i njegovog učinka na suradnju u EU; |
| --- | --- | --- |

70.

poziva Komisiju, koja je čuvar Ugovora i tijelo koje je odgovorno osigurati pravilnu primjenu prava Unije, pod nadzorom Suda Europske unije:

—

da obavijesti Parlament o svojoj ocjeni Četvrtog amandmana Temeljnog zakona i njegovog učinka na suradnju u EU;

| — | da odlučno osigurava potpuno poštovanje zajedničkih temeljnih vrijednosti i prava iz članka 2. UEU-a jer njihove povrede potkopavaju temelje Unije i uzajamno povjerenje između država članica; |
| --- | --- |

—

da odlučno osigurava potpuno poštovanje zajedničkih temeljnih vrijednosti i prava iz članka 2. UEU-a jer njihove povrede potkopavaju temelje Unije i uzajamno povjerenje između država članica;

| — | da pokrene objektivnu istragu i započne s postupkom zbog povede kada smatra da država članica nije ispunila obvezu iz Ugovora i, posebno, da krši prava sadržana u Povelji EU-a o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

—

da pokrene objektivnu istragu i započne s postupkom zbog povede kada smatra da država članica nije ispunila obvezu iz Ugovora i, posebno, da krši prava sadržana u Povelji EU-a o temeljnim pravima;

| — | da izbjegava dvostruke standarde u postupanju država članica, osiguravajući da se, u sličnim situacijama, prema svim državama članicama postupa na sličan način u skladu s načelom jednakosti država članica pred Ugovorima; |
| --- | --- |

—

da izbjegava dvostruke standarde u postupanju država članica, osiguravajući da se, u sličnim situacijama, prema svim državama članicama postupa na sličan način u skladu s načelom jednakosti država članica pred Ugovorima;

| — | da se ne usredotočuje samo na specifične povrede prava EU-a koje se mogu ispraviti temeljem članka 258. UFEU-a, već da na odgovarajući način odgovara na sustavne promjene u ustavnom i pravnom poretku i praksi države članice u kojima višestruke i ponavljajuće povrede nažalost dovode do stanja pravne nesigurnosti koje više ne ispunjava obveze članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

—

da se ne usredotočuje samo na specifične povrede prava EU-a koje se mogu ispraviti temeljem članka 258. UFEU-a, već da na odgovarajući način odgovara na sustavne promjene u ustavnom i pravnom poretku i praksi države članice u kojima višestruke i ponavljajuće povrede nažalost dovode do stanja pravne nesigurnosti koje više ne ispunjava obveze članka 2. UEU-a;

| — | da zauzme sveobuhvatan pristup rješavanju potencijalnih opasnosti od ozbiljnih povreda temeljnih vrijednosti u danoj državi članici u ranoj fazi te da odmah započne strukturirani politički dijalog s predmetnom državnom članicom i drugim institucijama EU-a; taj strukturirani politički dijalog trebao bi se koordinirati na najvišoj političkoj razini Komisije i imati jasan učinak na cijeli spektar pregovora između Komisije i predmetne države članice u različitim područjima EU-a; |
| --- | --- |

—

da zauzme sveobuhvatan pristup rješavanju potencijalnih opasnosti od ozbiljnih povreda temeljnih vrijednosti u danoj državi članici u ranoj fazi te da odmah započne strukturirani politički dijalog s predmetnom državnom članicom i drugim institucijama EU-a; taj strukturirani politički dijalog trebao bi se koordinirati na najvišoj političkoj razini Komisije i imati jasan učinak na cijeli spektar pregovora između Komisije i predmetne države članice u različitim područjima EU-a;

| — | da izradi – čim se utvrdi opasnost od povrede članka 2. UEU-a – „Program uzbunjivanja iz članka 2.”, odnosno, mehanizam za praćenje s kojim se Komisija mora pozabaviti hitno i prioritetno, a koji se koordinira na najvišoj političkoj razini i potpuno uzima u obzir u različitim sektorskim politikama EU-a sve dok se opet ne postigne potpuna usklađenost s člankom 2. UEU-a i uklone rizici od povrede tog članka, kako je predviđeno u pismu Ministara vanjskih poslova četiri države članice koji Predsjedniku Komisiju ističu potrebu za donošenjem nove i djelotvornije metode zaštite temeljnih vrijednosti kako bi se veći naglasak stavio na promicanje kulture poštovanja vladavine prava, koja se uzima u obzir u zaključcima Vijeća o temeljnim pravima i vladavini prava i o Izvješću komisije iz 2012. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima od 6. i 7. lipnja 2013. |
| --- | --- |

—

da izradi – čim se utvrdi opasnost od povrede članka 2. UEU-a – „Program uzbunjivanja iz članka 2.”, odnosno, mehanizam za praćenje s kojim se Komisija mora pozabaviti hitno i prioritetno, a koji se koordinira na najvišoj političkoj razini i potpuno uzima u obzir u različitim sektorskim politikama EU-a sve dok se opet ne postigne potpuna usklađenost s člankom 2. UEU-a i uklone rizici od povrede tog članka, kako je predviđeno u pismu Ministara vanjskih poslova četiri države članice koji Predsjedniku Komisiju ističu potrebu za donošenjem nove i djelotvornije metode zaštite temeljnih vrijednosti kako bi se veći naglasak stavio na promicanje kulture poštovanja vladavine prava, koja se uzima u obzir u zaključcima Vijeća o temeljnim pravima i vladavini prava i o Izvješću komisije iz 2012. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima od 6. i 7. lipnja 2013.

| — | da održava sastanke na tehničkoj razini sa službama predmetne države članice, ali da ne zaključuje pregovore u područjima politika koja nisu vezana za članak 2. UEU-a sve dok se ne osigura potpuna sukladnost s člankom 2. UEU-a; |
| --- | --- |

—

da održava sastanke na tehničkoj razini sa službama predmetne države članice, ali da ne zaključuje pregovore u područjima politika koja nisu vezana za članak 2. UEU-a sve dok se ne osigura potpuna sukladnost s člankom 2. UEU-a;

| — | da primijeni horizontalni pristup koji uključuje sve predmetne službe Komisije kako bi se osiguralo poštovanje vladavine prava u svim područjima, uključujući sektor gospodarstva i društveni sektor; |
| --- | --- |

—

da primijeni horizontalni pristup koji uključuje sve predmetne službe Komisije kako bi se osiguralo poštovanje vladavine prava u svim područjima, uključujući sektor gospodarstva i društveni sektor;

| — | da provede i, ako je nužno, ažurira svoje priopćenje iz 2033. o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji (COM(2003)0606) i da izradi nacrt iscrpnog prijedloga brzog i neovisnog mehanizma praćenja te sustava za rano upozoravanje; |
| --- | --- |

—

da provede i, ako je nužno, ažurira svoje priopćenje iz 2033. o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji (COM(2003)0606) i da izradi nacrt iscrpnog prijedloga brzog i neovisnog mehanizma praćenja te sustava za rano upozoravanje;

| — | da redovno nadzire pravilno funkcioniranje europskog područja pravde i da poduzima mjere kada je u nekoj državi članici ugrožena neovisnost sudstva kako bi se izbjeglo slabljenje uzajamnog povjerenja među nacionalnim pravosudnim tijelima, što bi neizbježno stvorilo prepreke za ispravnu primjenu instrumenata EU-a o uzajamnom priznavanju i prekograničnoj suradnji; |
| --- | --- |

—

da redovno nadzire pravilno funkcioniranje europskog područja pravde i da poduzima mjere kada je u nekoj državi članici ugrožena neovisnost sudstva kako bi se izbjeglo slabljenje uzajamnog povjerenja među nacionalnim pravosudnim tijelima, što bi neizbježno stvorilo prepreke za ispravnu primjenu instrumenata EU-a o uzajamnom priznavanju i prekograničnoj suradnji;

| — | da osigura da države članice jamče ispravnu provedbu Povelje o temeljnim pravima u odnosu na medijski pluralizam i jednak pristup informacijama; |
| --- | --- |

—

da osigura da države članice jamče ispravnu provedbu Povelje o temeljnim pravima u odnosu na medijski pluralizam i jednak pristup informacijama;

| — | da nadzire djelotvornu provedbu pravila kojima se osiguravaju transparentni i pravedni postupci financiranja medija i dodjele državnih sredstava za oglašavanje i sponzoriranje s ciljem osiguranja da se ne miješaju u slobodu informiranja i izražavanja, pluralizam ili uredničku politiku medija; |
| --- | --- |

—

da nadzire djelotvornu provedbu pravila kojima se osiguravaju transparentni i pravedni postupci financiranja medija i dodjele državnih sredstava za oglašavanje i sponzoriranje s ciljem osiguranja da se ne miješaju u slobodu informiranja i izražavanja, pluralizam ili uredničku politiku medija;

| — | da poduzima prikladne, pravovremene, razmjerne i progresivne mjere u slučaju zabrinutosti za slobodu izražavanja, informiranja, slobodu medija i pluralizam u EU i državama članicama na temelju iscrpne i pažljive analize situacije i problema koje je potrebno riješiti te najboljih načina za njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

—

da poduzima prikladne, pravovremene, razmjerne i progresivne mjere u slučaju zabrinutosti za slobodu izražavanja, informiranja, slobodu medija i pluralizam u EU i državama članicama na temelju iscrpne i pažljive analize situacije i problema koje je potrebno riješiti te najboljih načina za njihovo rješavanje;

| — | da se pozabavi tim pitanjima u okviru provedbe Direktive o audiovizualnim uslugama s ciljem unaprjeđenja suradnje između regulatornih tijela država članica i Komisije kako bi se što je prije moguće ostvarila preinaka i izmjena direktive, posebno njezinih članaka 29. i 30.; |
| --- | --- |

—

da se pozabavi tim pitanjima u okviru provedbe Direktive o audiovizualnim uslugama s ciljem unaprjeđenja suradnje između regulatornih tijela država članica i Komisije kako bi se što je prije moguće ostvarila preinaka i izmjena direktive, posebno njezinih članaka 29. i 30.;

| — | da nastavi dijalog s mađarskom Vladom oko usklađenosti novih odredaba Četvrtog amandmana s pravom EU-a koje omogućuju mađarskoj vladi da nametne poseban porez radi provedbe presuda Suda Europske unije koje podrazumijevaju plaćanje obveza kada državni proračun nema dovoljno dostupnih sredstava i kada je javni dug veći od polovice bruto domaćeg proizvoda te da predloži odgovarajuće mjere sprječavanja onoga što bi moglo dovesti do povrede iskrene suradnje propisane u članku 4. stavku 3. UEU-a; |
| --- | --- |

—

da nastavi dijalog s mađarskom Vladom oko usklađenosti novih odredaba Četvrtog amandmana s pravom EU-a koje omogućuju mađarskoj vladi da nametne poseban porez radi provedbe presuda Suda Europske unije koje podrazumijevaju plaćanje obveza kada državni proračun nema dovoljno dostupnih sredstava i kada je javni dug veći od polovice bruto domaćeg proizvoda te da predloži odgovarajuće mjere sprječavanja onoga što bi moglo dovesti do povrede iskrene suradnje propisane u članku 4. stavku 3. UEU-a;

| 71. | podsjeća Komisiju da Povelja Europske unije o temeljnim pravima i nadolazeće pristupanje Europske unije Europskoj konvenciji o ljudskim pravima potvrđuju novu arhitekturu za pravo Europske unije, strukturu koja više nego ikad u svome središtu ima ljudska prava, čime se daje Komisiji, kao čuvaru Ugovora, još veća odgovornost u tome području; |
| --- | --- |

71.

podsjeća Komisiju da Povelja Europske unije o temeljnim pravima i nadolazeće pristupanje Europske unije Europskoj konvenciji o ljudskim pravima potvrđuju novu arhitekturu za pravo Europske unije, strukturu koja više nego ikad u svome središtu ima ljudska prava, čime se daje Komisiji, kao čuvaru Ugovora, još veća odgovornost u tome području;

Preporuke mađarskim vlastima

| 72. | potiče mađarske vlasti da što brže moguće provedu sve mjere koje Europska komisija kao čuvar Ugovora smatra nužnima za potpunu usklađenost s pravom EU-a, da u potpunosti poštuju odluke mađarskog Ustavnog suda i da što prije moguće provedu sljedeće preporuke, u skladu s preporukama Venecijanske komisije, Vijeća Europe i drugih međunarodnih tijela za zaštitu vladavine prava i temeljnih prava, s ciljem potpunog usklađivanja s vladavinom prava i njezinih ključnih zahtjeva vezanih za ustavno okruženje, sustavom uzajamnih provjera i neovisnosti sudstva, kao i snažne zaštite temeljnih prava, uključujući slobodu izražavanja, medija i vjeroispovijesti ili uvjerenja, zaštitu manjina, akcije za borbu protiv diskriminacije i pravo na vlasništvo: |
| --- | --- |

72.

potiče mađarske vlasti da što brže moguće provedu sve mjere koje Europska komisija kao čuvar Ugovora smatra nužnima za potpunu usklađenost s pravom EU-a, da u potpunosti poštuju odluke mađarskog Ustavnog suda i da što prije moguće provedu sljedeće preporuke, u skladu s preporukama Venecijanske komisije, Vijeća Europe i drugih međunarodnih tijela za zaštitu vladavine prava i temeljnih prava, s ciljem potpunog usklađivanja s vladavinom prava i njezinih ključnih zahtjeva vezanih za ustavno okruženje, sustavom uzajamnih provjera i neovisnosti sudstva, kao i snažne zaštite temeljnih prava, uključujući slobodu izražavanja, medija i vjeroispovijesti ili uvjerenja, zaštitu manjina, akcije za borbu protiv diskriminacije i pravo na vlasništvo:

O Temeljnom zakonu:

| — | da potpuno vrate prevlast Temeljnog zakona uklanjanjem onih odredaba koje je Ustavni sud proglasio protuustavnim; |
| --- | --- |

—

da potpuno vrate prevlast Temeljnog zakona uklanjanjem onih odredaba koje je Ustavni sud proglasio protuustavnim;

| — | da smanje učestalost uporabe osnovnih zakona kako bi se područja politika kao što su obiteljska, društvena, fiskalna i proračunska pitanja ostavila običnim zakonima i većinama; |
| --- | --- |

—

da smanje učestalost uporabe osnovnih zakona kako bi se područja politika kao što su obiteljska, društvena, fiskalna i proračunska pitanja ostavila običnim zakonima i većinama;

| — | da provedu preporuke Venecijanske komisije i, posebno, preispitaju popis područja politika koja zahtijevaju kvalificiranu većinu s ciljem osiguranja smislenih budućih izbora; |
| --- | --- |

—

da provedu preporuke Venecijanske komisije i, posebno, preispitaju popis područja politika koja zahtijevaju kvalificiranu većinu s ciljem osiguranja smislenih budućih izbora;

| — | da osiguraju aktivan parlamentarni sustav koji poštuje snage opozicije dopuštajući razumno vrijeme za stvarnu raspravu između većine i opozicije i za sudjelovanje šire javnosti u zakonodavnom postupku; |
| --- | --- |

—

da osiguraju aktivan parlamentarni sustav koji poštuje snage opozicije dopuštajući razumno vrijeme za stvarnu raspravu između većine i opozicije i za sudjelovanje šire javnosti u zakonodavnom postupku;

| — | da osiguraju sudjelovanje svih parlamentarnih stranaka u ustavnom postupku, čak iako samo vodeća koalicija ima mjerodavnu posebnu većinu; |
| --- | --- |

—

da osiguraju sudjelovanje svih parlamentarnih stranaka u ustavnom postupku, čak iako samo vodeća koalicija ima mjerodavnu posebnu većinu;

O uzajamnim provjerama:

| — | da potpuno obnove povlasticu Ustavnog suda kao vrhovnog tijela ustavne zaštite i primat Temeljnog zakona na način da iz njegovog teksta ukloni ograničenja ovlasti Ustavnog suda da ocjenjuje ustavnost promjena Temeljnog zakona te ukinuta dva desetljeća sudske prakse ustavnog suda; da obnove pravo Ustavnog suda da preispita sve zakone bez iznimke kako bi djelovao kao protuteža aktivnostima parlamentarne i izvršne vlasti i osigurao potpunu sudsku ocjenu; takva sudska i ustavna ocjena može se u državama članicama ostvarivati na različite načine, ovisno o posebnostima pojedine nacionalne ustavne povijesti, ali, kada je jednom uspostavljen, Ustavni sud – kao u mađarski sud koji je, nakon pada komunističkog režima, brzo izgradio ugled među Vrhovnim sudovima u Europi –ne bi smio biti podvrgnut mjerama koje imaju za cilj smanjenje njegove nadležnosti a time i ugrožavanje vladavine prava; |
| --- | --- |

—

da potpuno obnove povlasticu Ustavnog suda kao vrhovnog tijela ustavne zaštite i primat Temeljnog zakona na način da iz njegovog teksta ukloni ograničenja ovlasti Ustavnog suda da ocjenjuje ustavnost promjena Temeljnog zakona te ukinuta dva desetljeća sudske prakse ustavnog suda; da obnove pravo Ustavnog suda da preispita sve zakone bez iznimke kako bi djelovao kao protuteža aktivnostima parlamentarne i izvršne vlasti i osigurao potpunu sudsku ocjenu; takva sudska i ustavna ocjena može se u državama članicama ostvarivati na različite načine, ovisno o posebnostima pojedine nacionalne ustavne povijesti, ali, kada je jednom uspostavljen, Ustavni sud – kao u mađarski sud koji je, nakon pada komunističkog režima, brzo izgradio ugled među Vrhovnim sudovima u Europi –ne bi smio biti podvrgnut mjerama koje imaju za cilj smanjenje njegove nadležnosti a time i ugrožavanje vladavine prava;

| — | da obnove mogućnost pravosudnog sustava da upućuje na sudsku praksu koja je nastala prije stupanja na snagu Temeljnog zakona, posebno u području temeljnih prava (12); |
| --- | --- |

—

da obnove mogućnost pravosudnog sustava da upućuje na sudsku praksu koja je nastala prije stupanja na snagu Temeljnog zakona, posebno u području temeljnih prava (12);

| — | da nastoje postići konsenzus prilikom izbora članova Ustavnog suda uz smislenu uključenost opozicije i kako bi se osiguralo da se na članove suda ne vrši politički utjecaj; |
| --- | --- |

—

da nastoje postići konsenzus prilikom izbora članova Ustavnog suda uz smislenu uključenost opozicije i kako bi se osiguralo da se na članove suda ne vrši politički utjecaj;

| — | da obnove ovlasti parlamenta u području proračuna i tako osiguraju potpunu demokratsku legitimnost odluka o proračunu uklanjanjem ograničenja parlamentarnih ovlasti od strane neparlamentarnog Proračunskog Vijeća; |
| --- | --- |

—

da obnove ovlasti parlamenta u području proračuna i tako osiguraju potpunu demokratsku legitimnost odluka o proračunu uklanjanjem ograničenja parlamentarnih ovlasti od strane neparlamentarnog Proračunskog Vijeća;

| — | da surađuju s europskim institucijama kako bi se osiguralo da odredbe novog Zakona o nacionalnoj sigurnosti udovoljavaju temeljnim načelima diobe vlasti, neovisnosti sudstva, poštuju privatni i obiteljski život te pravo na djelotvoran pravni lijek; |
| --- | --- |

—

da surađuju s europskim institucijama kako bi se osiguralo da odredbe novog Zakona o nacionalnoj sigurnosti udovoljavaju temeljnim načelima diobe vlasti, neovisnosti sudstva, poštuju privatni i obiteljski život te pravo na djelotvoran pravni lijek;

| — | da dostave pojašnjenja o tome kako mađarske vlasti planiraju popraviti prijevremeno razrješenje viših dužnosnika kako bi se osigurala institucionalna neovisnost tijela za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

—

da dostave pojašnjenja o tome kako mađarske vlasti planiraju popraviti prijevremeno razrješenje viših dužnosnika kako bi se osigurala institucionalna neovisnost tijela za zaštitu podataka;

O neovisnosti sudstva:

| — | da potpuno jamče neovisnost sudstva osiguravanjem da načela nemogućnosti razrješenja i zajamčenog mandata sudaca, pravila o ustrojstvu i sastavu upravljačkih tijela u sudstvu i zaštitne mjere neovisnosti Ustavnog suda budu ugrađena u Temeljni zakon; |
| --- | --- |

—

da potpuno jamče neovisnost sudstva osiguravanjem da načela nemogućnosti razrješenja i zajamčenog mandata sudaca, pravila o ustrojstvu i sastavu upravljačkih tijela u sudstvu i zaštitne mjere neovisnosti Ustavnog suda budu ugrađena u Temeljni zakon;

| — | da brzo i ispravno provedu navedene odluke Suda Europske unije od 6. studenog 2012. godine i mađarskog Ustavnog suda tako da omoguće razriješenim sucima koji to žele da budu vraćeni na radna mjesta, uključujući one predsjedavajuće suce čija izvorna radna mjesta više nisu slobodna; |
| --- | --- |

—

da brzo i ispravno provedu navedene odluke Suda Europske unije od 6. studenog 2012. godine i mađarskog Ustavnog suda tako da omoguće razriješenim sucima koji to žele da budu vraćeni na radna mjesta, uključujući one predsjedavajuće suce čija izvorna radna mjesta više nisu slobodna;

| — | da uspostave objektivne kriterije za odabir ili da daju zadaću Nacionalnom sudbenom vijeću da uspostavi takve kriterije s ciljem osiguranja da pravila o prenošenju predmeta usklađena s pravom na pošteno suđenje i načelo zakonski uspostavljenog suca; |
| --- | --- |

—

da uspostave objektivne kriterije za odabir ili da daju zadaću Nacionalnom sudbenom vijeću da uspostavi takve kriterije s ciljem osiguranja da pravila o prenošenju predmeta usklađena s pravom na pošteno suđenje i načelo zakonski uspostavljenog suca;

| — | da provedu preostale preporuke iz mišljenja Venecijanske komisije br. CDL-AD(2012)020 o osnovnim zakonima o sudstvu koji su izmijenjeni nakon donošenja Mišljenja CDL-AD(2012)001; |
| --- | --- |

—

da provedu preostale preporuke iz mišljenja Venecijanske komisije br. CDL-AD(2012)020 o osnovnim zakonima o sudstvu koji su izmijenjeni nakon donošenja Mišljenja CDL-AD(2012)001;

O izbornoj reformi:

| — | da pozovu Venecijansku komisiju i OESS/ODIHR da provedu analizu sveobuhvatno izmijenjenog pravnog i institucionalnog okvira za izbore i da pozovu ODIHR da provede Misiju procjene potreba i dugoročno i kratkoročno nadziranje izbora. |
| --- | --- |

—

da pozovu Venecijansku komisiju i OESS/ODIHR da provedu analizu sveobuhvatno izmijenjenog pravnog i institucionalnog okvira za izbore i da pozovu ODIHR da provede Misiju procjene potreba i dugoročno i kratkoročno nadziranje izbora.

| — | da osiguraju uravnoteženu zastupljenost u Nacionalnom izbornog odbora; |
| --- | --- |

—

da osiguraju uravnoteženu zastupljenost u Nacionalnom izbornog odbora;

O medijima i pluralizmu:

| — | da ispune obvezu o daljnjoj raspravi o aktivnostima suradnje na stručnoj razini o dugoročnijoj perspektivi slobode medija nastavljajući se na najvažnije preostale preporuke pravne studije Vijeća Europe iz 2012.; |
| --- | --- |

—

da ispune obvezu o daljnjoj raspravi o aktivnostima suradnje na stručnoj razini o dugoročnijoj perspektivi slobode medija nastavljajući se na najvažnije preostale preporuke pravne studije Vijeća Europe iz 2012.;

| — | da osiguraju pravovremenu i blisku uključenost svih mjerodavnih zainteresiranih stranaka, uključujući medijske stručnjake, opozicijske stranke i građansko društvo, u daljnja preispitivanja tog zakona, koji uređuje taj temeljni vid funkcioniranja demokratskog društva, i u postupak provedbe; |
| --- | --- |

—

da osiguraju pravovremenu i blisku uključenost svih mjerodavnih zainteresiranih stranaka, uključujući medijske stručnjake, opozicijske stranke i građansko društvo, u daljnja preispitivanja tog zakona, koji uređuje taj temeljni vid funkcioniranja demokratskog društva, i u postupak provedbe;

| — | da ispune pozitivnu obvezu zaštite slobode izražavanja kao jednog od preduvjeta funkcionalne demokracije koja proizlazi iz sudske prakse Europskog suda za ljudska prava u skladu s člankom 10. EKLJP-a; |
| --- | --- |

—

da ispune pozitivnu obvezu zaštite slobode izražavanja kao jednog od preduvjeta funkcionalne demokracije koja proizlazi iz sudske prakse Europskog suda za ljudska prava u skladu s člankom 10. EKLJP-a;

| — | da poštuju, jamče, štite i promiču temeljno pravo na slobodu izražavanja i informiranja, kao i slobodu i pluralizam medija, te da se suzdrže od razvoja ili podržavanja mehanizama koji ugrožavaju slobodu medija i novinarsku i uredničku neovisnost; |
| --- | --- |

—

da poštuju, jamče, štite i promiču temeljno pravo na slobodu izražavanja i informiranja, kao i slobodu i pluralizam medija, te da se suzdrže od razvoja ili podržavanja mehanizama koji ugrožavaju slobodu medija i novinarsku i uredničku neovisnost;

| — | da osiguraju uspostavu objektivnih, pravno obvezujućih postupaka i mehanizama za izbor i imenovanje čelnika javnih medija, upravnih odbora, vijeća za medije i regulatornih tijela, u skladu s načelima neovisnosti, integriteta, iskustva i profesionalizma, zastupljenosti cijelog političkog i društvenog spektra, pravne sigurnosti i kontinuiteta; |
| --- | --- |

—

da osiguraju uspostavu objektivnih, pravno obvezujućih postupaka i mehanizama za izbor i imenovanje čelnika javnih medija, upravnih odbora, vijeća za medije i regulatornih tijela, u skladu s načelima neovisnosti, integriteta, iskustva i profesionalizma, zastupljenosti cijelog političkog i društvenog spektra, pravne sigurnosti i kontinuiteta;

| — | da pruže pravna jamstva vezana za potpunu zaštitu načela povjerljivosti izvora te da strogo primjenjuju povezanu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

—

da pruže pravna jamstva vezana za potpunu zaštitu načela povjerljivosti izvora te da strogo primjenjuju povezanu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava;

| — | da osiguraju da pravila koja se odnose na političke informacije u cijelom audiovizualnom sektoru jamče pošten pristup različitim političkim suparnicima, mišljenjima i stajalištima, posebno u slučaju izbora i referenduma, omogućujući građanima da formiraju vlastito mišljenje bez utjecaja jedne dominantne snage oblikovanja mišljenja; |
| --- | --- |

—

da osiguraju da pravila koja se odnose na političke informacije u cijelom audiovizualnom sektoru jamče pošten pristup različitim političkim suparnicima, mišljenjima i stajalištima, posebno u slučaju izbora i referenduma, omogućujući građanima da formiraju vlastito mišljenje bez utjecaja jedne dominantne snage oblikovanja mišljenja;

O poštovanju temeljnih prava, uključujući prava pripadnika manjina:

| — | da poduzimaju i nastave poduzimati pozitivne akcije i djelotvorne mjere kako bi osigurali poštovanje temeljnih prava svih osoba, uključujući pripadnike manjina i beskućnike, i osigurali njihovu provedbu od strane svih nadležnih javnih tijela; da, kod preispitivanja definicije 'obitelji' uzmu u obzir zakonodavne trendove u Europi ka proširenju definicije obitelji i negativan učinak i negativan učinak ograničene definicije obitelji na temeljna prava onih koji će biti isključeni iz nove i ograničene definicije; |
| --- | --- |

—

da poduzimaju i nastave poduzimati pozitivne akcije i djelotvorne mjere kako bi osigurali poštovanje temeljnih prava svih osoba, uključujući pripadnike manjina i beskućnike, i osigurali njihovu provedbu od strane svih nadležnih javnih tijela; da, kod preispitivanja definicije 'obitelji' uzmu u obzir zakonodavne trendove u Europi ka proširenju definicije obitelji i negativan učinak i negativan učinak ograničene definicije obitelji na temeljna prava onih koji će biti isključeni iz nove i ograničene definicije;

| — | da poduzmu novi pristup, preuzimajući konačno odgovornost prema beskućnicima – i, prema tome, ranjivim ljudima – kako je propisano u međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima čija je Mađarska potpisnica, kao što je Europska konvencija o ljudskim pravila i Povelja Europske unije o temeljnim pravima te na taj način promiču temeljna prava umjesto da ih krše uključivanjem u svom Temeljni zakon odredaba koje kriminaliziraju beskućnike; |
| --- | --- |

—

da poduzmu novi pristup, preuzimajući konačno odgovornost prema beskućnicima – i, prema tome, ranjivim ljudima – kako je propisano u međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima čija je Mađarska potpisnica, kao što je Europska konvencija o ljudskim pravila i Povelja Europske unije o temeljnim pravima te na taj način promiču temeljna prava umjesto da ih krše uključivanjem u svom Temeljni zakon odredaba koje kriminaliziraju beskućnike;

| — | poziva mađarsku vladu da ojača mehanizam socijalnog dijaloga sveoubuhvatnih konzultacija te da jamči povezana prava; |
| --- | --- |

—

poziva mađarsku vladu da ojača mehanizam socijalnog dijaloga sveoubuhvatnih konzultacija te da jamči povezana prava;

| — | poziva mađarsku Vladu da pojača napore za integraciju Roma i da propiše ciljane mjere da osigura njihovu zaštitu. Rasističke prijetnje usmjerene prema Romima moraju se jednoglasno i odlučno odbacivati; |
| --- | --- |

—

poziva mađarsku Vladu da pojača napore za integraciju Roma i da propiše ciljane mjere da osigura njihovu zaštitu. Rasističke prijetnje usmjerene prema Romima moraju se jednoglasno i odlučno odbacivati;

O slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja i priznavanju crkava:

| — | da uspostave jasne, neutralne i nepristrane zahtjeve i institucionalne postupke za priznavanje vjerskih organizacija kao što su crkve, koji poštuju dužnost države da ostane neutralna i nepristrana u svojim odnosima sa različitim vjerama i uvjerenjima i da pružaju djelotvorne pravne lijekove u slučaju nepriznavanja ili nedonošenja odluke, u skladu sa ustavnim zahtjevima iz navedene Odluke Ustavnog suda 6/2013; |
| --- | --- |

—

da uspostave jasne, neutralne i nepristrane zahtjeve i institucionalne postupke za priznavanje vjerskih organizacija kao što su crkve, koji poštuju dužnost države da ostane neutralna i nepristrana u svojim odnosima sa različitim vjerama i uvjerenjima i da pružaju djelotvorne pravne lijekove u slučaju nepriznavanja ili nedonošenja odluke, u skladu sa ustavnim zahtjevima iz navedene Odluke Ustavnog suda 6/2013;

Preporuke institucijama EU-a o uspostavi novog mehanizma za djelotvornu primjenu članka 2. UEU-a

| 73. | ponavlja, hitnu potrebu rješavanja takozvane ‘Dileme iz Kopenhagena’, gdje je EU strogo zahtjeva usklađenost država kandidatkinja sa zajedničkim vrijednostima i normama, a nakon njihovog pristupanja ne postoje djelotvorni mehanizmi praćenja i sankcioniranja; |
| --- | --- |

73.

ponavlja, hitnu potrebu rješavanja takozvane ‘Dileme iz Kopenhagena’, gdje je EU strogo zahtjeva usklađenost država kandidatkinja sa zajedničkim vrijednostima i normama, a nakon njihovog pristupanja ne postoje djelotvorni mehanizmi praćenja i sankcioniranja;

| 74. | odlučno traži da se redovno procjenjuje usklađenost država članica s temeljnim vrijednostima Unije i zahtjevima demokracije i vladavine prava, izbjegavajući dvostruke standarde i vodeći računa o tome da se takva procjena mora temeljiti na zajednički prihvaćenom europskom shvaćanju ustavnih i pravnih normi; odlučno traži, nadalje, da se slične situacije u državama članicama moraju pratiti na isti način jer se u protivnom ne poštuje načelo jednakosti država članica pred Ugovorima; |
| --- | --- |

74.

odlučno traži da se redovno procjenjuje usklađenost država članica s temeljnim vrijednostima Unije i zahtjevima demokracije i vladavine prava, izbjegavajući dvostruke standarde i vodeći računa o tome da se takva procjena mora temeljiti na zajednički prihvaćenom europskom shvaćanju ustavnih i pravnih normi; odlučno traži, nadalje, da se slične situacije u državama članicama moraju pratiti na isti način jer se u protivnom ne poštuje načelo jednakosti država članica pred Ugovorima;

| 75. | poziva na bolju suradnju između institucija Unije i drugih međunarodnih tijela, posebno Vijeća Europe i Venecijanske komisije te da se njihova stručnost iskoristi za podupiranje načela demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

75.

poziva na bolju suradnju između institucija Unije i drugih međunarodnih tijela, posebno Vijeća Europe i Venecijanske komisije te da se njihova stručnost iskoristi za podupiranje načela demokracije, ljudskih prava i vladavine prava;

| 76. | priznaje i pozdravlja poduzete inicijative, provedenu analizu i preporuke Vijeća Europe, posebno Glavnog tajnika, Parlamentarne skupštine, Povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

76.

priznaje i pozdravlja poduzete inicijative, provedenu analizu i preporuke Vijeća Europe, posebno Glavnog tajnika, Parlamentarne skupštine, Povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije;

| 77. | poziva sve institucije EU-a da pokrenu zajednička razmatranja i rasprave, kako su zatražili i ministri vanjskih poslova Njemačke, Danske i Finske u navedenom pismu Predsjedniku Komisije, o tome kako opremiti Uniju s nužnim alatima za ispunjenje obveza iz Ugovora vezanih za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava pritom izbjegavajući primjenu dvostrukih standarda među državama članicama; |
| --- | --- |

77.

poziva sve institucije EU-a da pokrenu zajednička razmatranja i rasprave, kako su zatražili i ministri vanjskih poslova Njemačke, Danske i Finske u navedenom pismu Predsjedniku Komisije, o tome kako opremiti Uniju s nužnim alatima za ispunjenje obveza iz Ugovora vezanih za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava pritom izbjegavajući primjenu dvostrukih standarda među državama članicama;

| 78. | smatra da bi buduća revizija Ugovora trebala uvesti bolje razlikovanje između početne faze, koja ima za cilj procjenu rizika od ozbiljne povrede vrijednosti iz članka 2. UEU-a i djelotvornijeg postupka u drugoj fazi, u kojoj će biti potrebno provesti aktivnosti rješavanja stvarnih, ozbiljnih i upornih povreda tih vrijednosti; |
| --- | --- |

78.

smatra da bi buduća revizija Ugovora trebala uvesti bolje razlikovanje između početne faze, koja ima za cilj procjenu rizika od ozbiljne povrede vrijednosti iz članka 2. UEU-a i djelotvornijeg postupka u drugoj fazi, u kojoj će biti potrebno provesti aktivnosti rješavanja stvarnih, ozbiljnih i upornih povreda tih vrijednosti;

| 79. | s obzirom na postojeći institucionalni mehanizam iz članka 7. UEU-a, ponavlja svoje pozive, iz Rezolucije od 12. prosinca 2012. o situaciji temeljnih prava u Europskoj uniji (2010.-2011.), za uspostavom novog mehanizma za osiguranje usklađenosti svih država članica sa zajedničkim vrijednostima iz članka 2. UEU-a i za kontinuitetom Kriterija iz Kopenhagena; ovaj bi mehanizam mogao imati oblik Kopenhaške komisije ili skupine na visokoj razini, „skupine mudraca” ili ocjene članka 70. UFEU-a i oslanjati se na reformu i jačanje mandata Agencije Europske unije za temeljna prava i na okvir pojačanog dijaloga između Komisije, Vijeća, Europskog parlamenta i država članica o mjerama koje će se poduzeti; |
| --- | --- |

79.

s obzirom na postojeći institucionalni mehanizam iz članka 7. UEU-a, ponavlja svoje pozive, iz Rezolucije od 12. prosinca 2012. o situaciji temeljnih prava u Europskoj uniji (2010.-2011.), za uspostavom novog mehanizma za osiguranje usklađenosti svih država članica sa zajedničkim vrijednostima iz članka 2. UEU-a i za kontinuitetom Kriterija iz Kopenhagena; ovaj bi mehanizam mogao imati oblik Kopenhaške komisije ili skupine na visokoj razini, „skupine mudraca” ili ocjene članka 70. UFEU-a i oslanjati se na reformu i jačanje mandata Agencije Europske unije za temeljna prava i na okvir pojačanog dijaloga između Komisije, Vijeća, Europskog parlamenta i država članica o mjerama koje će se poduzeti;

| 80. | ponavlja da bi uspostava takvog mehanizma mogla uključivati preispitivanje mandata Agencije Europske unije za temeljna prava, čija bi uloga trebala biti pojačana i uključiti nadzor usklađenosti država članica s člankom 2. UEU-a; preporuča da se takva „Kopenhaška skupina na visokoj razini” ili takav mehanizam mora oslanjati na i surađivati s postojećim mehanizmima i strukturama; podsjeća na ulogu Agencije Europske unije za temeljna prava, koja bi mogla spojiti vrijedne rezultate rada različitih postojećih nadzornih tijela Vijeća Europe i vlastite podatke i analize Agencije u provedbu neovisnih, usporednih i redovnih procjena usklađenosti država članica EU-a s člankom 2. UEU-a . |
| --- | --- |

80.

ponavlja da bi uspostava takvog mehanizma mogla uključivati preispitivanje mandata Agencije Europske unije za temeljna prava, čija bi uloga trebala biti pojačana i uključiti nadzor usklađenosti država članica s člankom 2. UEU-a; preporuča da se takva „Kopenhaška skupina na visokoj razini” ili takav mehanizam mora oslanjati na i surađivati s postojećim mehanizmima i strukturama; podsjeća na ulogu Agencije Europske unije za temeljna prava, koja bi mogla spojiti vrijedne rezultate rada različitih postojećih nadzornih tijela Vijeća Europe i vlastite podatke i analize Agencije u provedbu neovisnih, usporednih i redovnih procjena usklađenosti država članica EU-a s člankom 2. UEU-a .

| 81. | preporuča da bi ovaj mehanizam trebao:






  — | biti neovisan od političkog utjecaja, kao što bi trebali biti svi mehanizmi Europske unije, te brz i djelotvoran; |
| --- | --- | --- |

81.

preporuča da bi ovaj mehanizam trebao:

—

biti neovisan od političkog utjecaja, kao što bi trebali biti svi mehanizmi Europske unije, te brz i djelotvoran;

| — | djelovati u suradnji s drugim međunarodnim tijelima vezano za zaštitu temeljnih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

—

djelovati u suradnji s drugim međunarodnim tijelima vezano za zaštitu temeljnih prava i vladavine prava;

| — | redovno pratiti poštovanje ljudskih prava, stanje demokracije i vladavine prava u svim državama članicama, pritom poštujući nacionalne ustavne tradicije; |
| --- | --- |

—

redovno pratiti poštovanje ljudskih prava, stanje demokracije i vladavine prava u svim državama članicama, pritom poštujući nacionalne ustavne tradicije;

| — | provoditi praćenje jednako u svim državama članicama kako bi se izbjegla opasnost od dvostrukih standarda među državama članicama; |
| --- | --- |

—

provoditi praćenje jednako u svim državama članicama kako bi se izbjegla opasnost od dvostrukih standarda među državama članicama;

| — | upozoravati EU u ranoj fazi o opasnosti od propadanja vrijednosti iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

—

upozoravati EU u ranoj fazi o opasnosti od propadanja vrijednosti iz članka 2. UEU-a;

| — | izdavati preporuke institucijama EU-a i državama članicama o tome kako reagirati i ispraviti propadanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

—

izdavati preporuke institucijama EU-a i državama članicama o tome kako reagirati i ispraviti propadanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a;

| 82. | nalaže svom odboru nadležnom za zaštitu prava građana, ljudskih prava i temeljnih prava na teritoriju Unije i za utvrđivanje jasne opasnosti od ozbiljnih povreda zajedničkih načela od strane države članice, da dostavi detaljni prijedlog u obliku izvješća Konferenciji Predsjednika i plenarnom zasjedanju; |
| --- | --- |

82.

nalaže svom odboru nadležnom za zaštitu prava građana, ljudskih prava i temeljnih prava na teritoriju Unije i za utvrđivanje jasne opasnosti od ozbiljnih povreda zajedničkih načela od strane države članice, da dostavi detaljni prijedlog u obliku izvješća Konferenciji Predsjednika i plenarnom zasjedanju;

| 83. | nalaže svom odboru nadležnom za zaštitu prava građana, ljudskih prava i temeljnih prava na teritoriju Unije i za utvrđivanje jasne opasnosti od ozbiljnih povreda zajedničkih načela od strane države članice, te odboru nadležnom za utvrđivanje postojanja ozbiljnog i upornog kršenja zajedničkih načela od strane države članice, da prati razvoj situacije u Mađarskoj; |
| --- | --- |

83.

nalaže svom odboru nadležnom za zaštitu prava građana, ljudskih prava i temeljnih prava na teritoriju Unije i za utvrđivanje jasne opasnosti od ozbiljnih povreda zajedničkih načela od strane države članice, te odboru nadležnom za utvrđivanje postojanja ozbiljnog i upornog kršenja zajedničkih načela od strane države članice, da prati razvoj situacije u Mađarskoj;

| 84. | planira sazvati Konferenciju po tome pitanju prije kraja 2013. godine koja će okupiti predstavnike država članica, europskih institucija, Vijeća Europe, nacionalnih Ustavnih i Vrhovnih sudova, Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

84.

planira sazvati Konferenciju po tome pitanju prije kraja 2013. godine koja će okupiti predstavnike država članica, europskih institucija, Vijeća Europe, nacionalnih Ustavnih i Vrhovnih sudova, Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava;

IV –
     
  daljnji postupak

| 85. | poziva mađarske vlasti da obavijeste Parlament, Komisiju, Predsjedništva Vijeća i Europskog vijeća i Vijeće Europe o provedbi mjera zatraženih u stavku 72.; |
| --- | --- |

85.

poziva mađarske vlasti da obavijeste Parlament, Komisiju, Predsjedništva Vijeća i Europskog vijeća i Vijeće Europe o provedbi mjera zatraženih u stavku 72.;

| 86. | poziva Komisiju i Vijeće da imenuju predstavnika koji će, zajedno s Parlamentovim izvjestiteljem i pomoćnim izvjestiteljima („članak 2. Trijalog”), izvršiti procjenu informacija koje su poslale Mađarske vlasti o provedbi preporuka iz stavka 72. te pratiti daljnje eventualne izmjene radi usklađivanja s člankom 2. UEU-a; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisiju i Vijeće da imenuju predstavnika koji će, zajedno s Parlamentovim izvjestiteljem i pomoćnim izvjestiteljima („članak 2. Trijalog”), izvršiti procjenu informacija koje su poslale Mađarske vlasti o provedbi preporuka iz stavka 72. te pratiti daljnje eventualne izmjene radi usklađivanja s člankom 2. UEU-a;

| 87. | poziva Konferenciju Predsjednika da procijeni je li potrebno koristiti mehanizme predviđene Ugovorom, uključujući člankom 7. stavkom 1. UEU-a, ako se čini da odgovori mađarskih vlasti nisu u skladu sa zahtjevima članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

87.

poziva Konferenciju Predsjednika da procijeni je li potrebno koristiti mehanizme predviđene Ugovorom, uključujući člankom 7. stavkom 1. UEU-a, ako se čini da odgovori mađarskih vlasti nisu u skladu sa zahtjevima članka 2. UEU-a;

o

o o

| 88. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Parlamentu, mađarskom Predsjedniku i Vladi, Predsjednicima Ustavnog suda i Kúrije, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i državama kandidatkinjama, Agenciji za temeljna prava, Vijeću Europe i OESS-u. |
| --- | --- |

88.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Parlamentu, mađarskom Predsjedniku i Vladi, Predsjednicima Ustavnog suda i Kúrije, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i državama kandidatkinjama, Agenciji za temeljna prava, Vijeću Europe i OESS-u.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0053.

(2)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 154.

(3)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 17.

(4)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 49.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0500.

(6)  Ti zakoni uključuju osnovne zakone čije odredbe zahtijevaju dvotrećinsku većinu, osnovne zakone čije pojedine odredbe moraju biti donesene jednostavnom većinom glasova i zakone čije pojedine odredbe moraju biti donesene dvotrećinskom većinom nazočnih zastupnika u Parlamentu.

(7)  Pravna analiza poslana mađarskoj vladi 28. veljače 2011. http://www.osce.org/fom/75990

Vidi isto analizu i ocjenu iz rujna 2010.: http://www.osce.org/fom/71218

(8)  Analiza stručnjaka Vijeća Europe o mađarskom zakonu o medijima: Zakon CIV. iz 2010. o slobodi medija i temeljnim pravilima o medijskom sadržaju i Zakon CLXXXV. iz 2010. o medijskim uslugama i masovnim medijima, 11. svibnja 2012.

(9)  Izvješće posebnog Izvjestitelja UN-a o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i slične netolerancije (A/HRC/20/33/Add. 1)

(10)  Mišljenje Venecijanske komisije 664/2012 od 19. ožujka 2012. o Zakonu CCVI. iz 2011. o slobodi svijesti i vjeroispovijesti i pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj (CDL-AD(2012)004).

(11)  Točka 80. Odluke.

(12)  Vidi Radni dokument br. 5.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/78

---

P7_TA(2013)0316

Nedavne poplave u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o poplavama u Europi (2013/2683(RSP))

(2016/C 075/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članak 191. i članak 196. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članak 191. i članak 196. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije, Komunikaciju Komisije o budućnosti Fonda solidarnosti Europske unije (COM(2011)0613), svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o Europskom fondu solidarnosti, provedbi i primjeni (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije, Komunikaciju Komisije o budućnosti Fonda solidarnosti Europske unije (COM(2011)0613), svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o Europskom fondu solidarnosti, provedbi i primjeni (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 5. rujna 2002. o poplavama u Europi (2), od 8. rujna 2005. o prirodnim katastrofama (požarima i poplavama) u Europi (3), od 18. svibnja 2006. o prirodnim katastrofama (šumskim požarima, sušama i poplavama) – poljoprivredni aspekti (4), aspekti regionalnog razvoja (5) i ekološki aspekti (6), od 7. rujna 2006. o šumskim požarima i poplavama (7), od 17. lipnja 2010. o poplavama u državama središnje Europe, posebno Poljskoj, Češkoj Republici, Slovačkoj, Mađarskoj i Rumunjskoj i u Francuskoj (8) i od 11. ožujka 2010. o velikim prirodnim katastrofama u autonomnoj pokrajini Madeiri i posljedicama oluje Xynthia u Europi (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 5. rujna 2002. o poplavama u Europi (2), od 8. rujna 2005. o prirodnim katastrofama (požarima i poplavama) u Europi (3), od 18. svibnja 2006. o prirodnim katastrofama (šumskim požarima, sušama i poplavama) – poljoprivredni aspekti (4), aspekti regionalnog razvoja (5) i ekološki aspekti (6), od 7. rujna 2006. o šumskim požarima i poplavama (7), od 17. lipnja 2010. o poplavama u državama središnje Europe, posebno Poljskoj, Češkoj Republici, Slovačkoj, Mađarskoj i Rumunjskoj i u Francuskoj (8) i od 11. ožujka 2010. o velikim prirodnim katastrofama u autonomnoj pokrajini Madeiri i posljedicama oluje Xynthia u Europi (9),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod nazivom „Prilagođavanje klimatskim promjenama: prema Europskom okviru za djelovanje” (COM(2009)0147), Komunikaciju Komisije o pristupu Zajednice sprečavanju prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem (COM(2009)0082) i Komunikaciju Komisije pod naslovom „Za učinkovitiju europsku reakciju na katastrofe: uloga civilne zaštite i humanitarne pomoći” (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod nazivom „Prilagođavanje klimatskim promjenama: prema Europskom okviru za djelovanje” (COM(2009)0147), Komunikaciju Komisije o pristupu Zajednice sprečavanju prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem (COM(2009)0082) i Komunikaciju Komisije pod naslovom „Za učinkovitiju europsku reakciju na katastrofe: uloga civilne zaštite i humanitarne pomoći” (COM(2010)0600),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije pod nazivom „Regije 2020. – procjena budućih izazova za regije EU-a” (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije pod nazivom „Regije 2020. – procjena budućih izazova za regije EU-a” (SEC(2008)2868),

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je nedavno došlo do velike prirodne katastrofe u vidu poplava u mnogim europskim državama, uključujući Austriju, Češku Republiku, Njemačku, Mađarsku, Poljsku, Slovačku, Francusku i Španjolsku; |
| --- | --- |

A.

budući da je nedavno došlo do velike prirodne katastrofe u vidu poplava u mnogim europskim državama, uključujući Austriju, Češku Republiku, Njemačku, Mađarsku, Poljsku, Slovačku, Francusku i Španjolsku;

| B. | budući da su se učestalost, ozbiljnost, složenost i učinak prirodnih katastrofa i onih izazvanih ljudskim djelovanjem posljednjih godina brzo povećali širom Europe; |
| --- | --- |

B.

budući da su se učestalost, ozbiljnost, složenost i učinak prirodnih katastrofa i onih izazvanih ljudskim djelovanjem posljednjih godina brzo povećali širom Europe;

| C. | budući da su poplave prouzročile ozbiljnu štetu gradovima, mjestima i općinama, štetu na infrastrukturi, štetu poduzetnicima i poljoprivredi i ruralnim područjima i budući da su uništile dijelove prirodne i kulturne baštine, izazvale smrt i ozljede te prisilile tisuće ljudi da napuste svoje domove; |
| --- | --- |

C.

budući da su poplave prouzročile ozbiljnu štetu gradovima, mjestima i općinama, štetu na infrastrukturi, štetu poduzetnicima i poljoprivredi i ruralnim područjima i budući da su uništile dijelove prirodne i kulturne baštine, izazvale smrt i ozljede te prisilile tisuće ljudi da napuste svoje domove;

| D. | budući da je Fond solidarnosti Europske unije uspostavljen radi rješavanja problema izazvanih velikim nacionalnim katastrofama i pružanja financijske pomoći državama koje su njima pogođene; |
| --- | --- |

D.

budući da je Fond solidarnosti Europske unije uspostavljen radi rješavanja problema izazvanih velikim nacionalnim katastrofama i pružanja financijske pomoći državama koje su njima pogođene;

| E. | budući da se mora provesti održiva obnova područja uništenih ili oštećenih tijekom katastrofe kako bi se nadoknadili gospodarski, socijalni i ekološki gubici; |
| --- | --- |

E.

budući da se mora provesti održiva obnova područja uništenih ili oštećenih tijekom katastrofe kako bi se nadoknadili gospodarski, socijalni i ekološki gubici;

| F. | budući da sposobnost Europske unije da spriječi sve vrste prirodnih nepogoda treba ojačati i budući da brzo aktiviranje i usklađenost raznih instrumenata Unije treba unaprijediti kako bi se postigla održiva sposobnost sprečavanja katastrofa; |
| --- | --- |

F.

budući da sposobnost Europske unije da spriječi sve vrste prirodnih nepogoda treba ojačati i budući da brzo aktiviranje i usklađenost raznih instrumenata Unije treba unaprijediti kako bi se postigla održiva sposobnost sprečavanja katastrofa;

| G. | budući da su neka planinska područja i područja uz rijeke i doline djelomično izgubila sposobnost apsorpcije vode što je rezultat neodrživog krčenja šuma, pojačane poljoprivredne djelatnosti, izgradnje velikih infrastrukturnih projekata, urbanizacije i brtvljenja tla uz te rijeke i doline; |
| --- | --- |

G.

budući da su neka planinska područja i područja uz rijeke i doline djelomično izgubila sposobnost apsorpcije vode što je rezultat neodrživog krčenja šuma, pojačane poljoprivredne djelatnosti, izgradnje velikih infrastrukturnih projekata, urbanizacije i brtvljenja tla uz te rijeke i doline;

| 1. | suosjeća i izražava solidarnost stanovnicima država članica, regija i općina pogođenih katastrofama; uzima u obzir ozbiljne gospodarske posljedice te izražava sućut obiteljima žrtava; |
| --- | --- |

1.

suosjeća i izražava solidarnost stanovnicima država članica, regija i općina pogođenih katastrofama; uzima u obzir ozbiljne gospodarske posljedice te izražava sućut obiteljima žrtava;

| 2. | zahvaljuje na neumornim naporima jedinica za sigurnost i civilnu zaštitu, postrojbi za potragu i spašavanje te dobrovoljaca koji spašavaju živote i smanjuju štetu u pogođenim područjima; |
| --- | --- |

2.

zahvaljuje na neumornim naporima jedinica za sigurnost i civilnu zaštitu, postrojbi za potragu i spašavanje te dobrovoljaca koji spašavaju živote i smanjuju štetu u pogođenim područjima;

| 3. | pozdravlja aktivnosti kojima su države članice pružale pomoć pogođenim područjima budući da međusobno pružanje pomoći u nepovoljnim situacijama služi kao primjer europske solidarnosti; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja aktivnosti kojima su države članice pružale pomoć pogođenim područjima budući da međusobno pružanje pomoći u nepovoljnim situacijama služi kao primjer europske solidarnosti;

| 4. | naglašava da degradacija tla, potaknuta ili pogoršana ljudskim aktivnostima, kao što su neprimjerene prakse u poljoprivredi i šumarstvu, oštećuje kapacitet tla da u cijelosti nastavi ispunjavati svoju presudnu zadaću u sprečavanju prirodnih katastrofa; |
| --- | --- |

4.

naglašava da degradacija tla, potaknuta ili pogoršana ljudskim aktivnostima, kao što su neprimjerene prakse u poljoprivredi i šumarstvu, oštećuje kapacitet tla da u cijelosti nastavi ispunjavati svoju presudnu zadaću u sprečavanju prirodnih katastrofa;

| 5. | poziva Komisiju i države članice da posvete posebnu pozornost planiranju i revidiranju politike održive upotrebe zemljišta, kapaciteta apsorpcije ekosustava i najbolje prakse te da povećaju kapacitet sustava za kontrolu poplava i odvodnju; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju i države članice da posvete posebnu pozornost planiranju i revidiranju politike održive upotrebe zemljišta, kapaciteta apsorpcije ekosustava i najbolje prakse te da povećaju kapacitet sustava za kontrolu poplava i odvodnju;

| 6. | naglašava da učinkovita prevencija mora biti usmjerena na međuregionalne i prekogranične strategije upravljanja rizikom gdje postoji velik potencijal za usklađivanje i provedbu pojačane zajedničke reakcije u hitnim slučajevima; |
| --- | --- |

6.

naglašava da učinkovita prevencija mora biti usmjerena na međuregionalne i prekogranične strategije upravljanja rizikom gdje postoji velik potencijal za usklađivanje i provedbu pojačane zajedničke reakcije u hitnim slučajevima;

| 7. | uzima u obzir da je Mehanizam Europske unije za civilnu zaštitu pomogao državama članicama u suradnji i ublažavanju učinaka hitnih slučajeva; poziva Komisiju i države članice da pojednostave pravila i postupke za aktivaciju mehanizma; |
| --- | --- |

7.

uzima u obzir da je Mehanizam Europske unije za civilnu zaštitu pomogao državama članicama u suradnji i ublažavanju učinaka hitnih slučajeva; poziva Komisiju i države članice da pojednostave pravila i postupke za aktivaciju mehanizma;

| 8. | naglašava da dotične države članice i regije u okviru cilja europske teritorijalne suradnje imaju mogućnost da upravljanje rizikom uvrste u prioritet ulaganja u sljedećem programskom razdoblju, o kojem se trenutno pregovara, te ih poziva da je iskoriste; |
| --- | --- |

8.

naglašava da dotične države članice i regije u okviru cilja europske teritorijalne suradnje imaju mogućnost da upravljanje rizikom uvrste u prioritet ulaganja u sljedećem programskom razdoblju, o kojem se trenutno pregovara, te ih poziva da je iskoriste;

| 9. | naglašava da programe sprečavanja poplava trebaju provoditi države članice sveobuhvatnim i preventivnim strategijama; naglašava da politika za hitne slučajeve, uključujući sprečavanje hitnih slučajeva i reakcija u hitnim slučajevima, zahtijeva tješnje uključenje regija, gradova i lokalnih zajednica, koje bi trebalo ohrabriti da politiku za hitne slučajeve uključe u svoje strategije; |
| --- | --- |

9.

naglašava da programe sprečavanja poplava trebaju provoditi države članice sveobuhvatnim i preventivnim strategijama; naglašava da politika za hitne slučajeve, uključujući sprečavanje hitnih slučajeva i reakcija u hitnim slučajevima, zahtijeva tješnje uključenje regija, gradova i lokalnih zajednica, koje bi trebalo ohrabriti da politiku za hitne slučajeve uključe u svoje strategije;

| 10. | poziva Vijeće i Komisiju da, čim dobiju sve potrebne zahtjeve država članica, poduzmu sve potrebne mjere kako bi osigurale da je iz Fonda solidarnosti Europske unije pružena brza i odgovarajuća financijska pomoć; naglašava da je za države koje je pogodila ta prirodna katastrofa značajno da se čim brže pruži financijska pomoć iz Fonda solidarnosti Europske unije; |
| --- | --- |

10.

poziva Vijeće i Komisiju da, čim dobiju sve potrebne zahtjeve država članica, poduzmu sve potrebne mjere kako bi osigurale da je iz Fonda solidarnosti Europske unije pružena brza i odgovarajuća financijska pomoć; naglašava da je za države koje je pogodila ta prirodna katastrofa značajno da se čim brže pruži financijska pomoć iz Fonda solidarnosti Europske unije;

| 11. | poziva Komisiju da pripremi novu, pojednostavljenu uredbu o Fondu solidarnosti Europske unije kojom bi se, među ostalim, Komisiji omogućilo da izvrši isplatu odmah nakon što je dotična država članica zamolila za pomoć; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da pripremi novu, pojednostavljenu uredbu o Fondu solidarnosti Europske unije kojom bi se, među ostalim, Komisiji omogućilo da izvrši isplatu odmah nakon što je dotična država članica zamolila za pomoć;

| 12. | naglašava da ulaganja u sprečavanje poplava u skladu s odgovarajućim programima zahtijevaju prikladna financijska sredstva jer je to važan alat koji vladama država članica omogućuje razvoj i provedbu politika za sprečavanje poplava; naglašava da bi ulaganja u podršku sprečavanju katastrofa trebala slijediti pristup temeljen na ekosustavima; |
| --- | --- |

12.

naglašava da ulaganja u sprečavanje poplava u skladu s odgovarajućim programima zahtijevaju prikladna financijska sredstva jer je to važan alat koji vladama država članica omogućuje razvoj i provedbu politika za sprečavanje poplava; naglašava da bi ulaganja u podršku sprečavanju katastrofa trebala slijediti pristup temeljen na ekosustavima;

| 13. | izražava stajalište da posljedice katastrofa imaju negativan učinak na sredstva koja se isplaćuju izu fondova EU-a; poziva na potrebnu fleksibilnost u pogledu reprogramiranja u državama članicama kako bi se pružila podrška obnovi zapostavljenih područja i izboru najprikladnijih projekata; |
| --- | --- |

13.

izražava stajalište da posljedice katastrofa imaju negativan učinak na sredstva koja se isplaćuju izu fondova EU-a; poziva na potrebnu fleksibilnost u pogledu reprogramiranja u državama članicama kako bi se pružila podrška obnovi zapostavljenih područja i izboru najprikladnijih projekata;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica te regionalnim i lokalnim tijelima u pogođenim područjima. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica te regionalnim i lokalnim tijelima u pogođenim područjima.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0003.

(2)  SL C 272 E, 13.11.2003., str. 471.

(3)  SL C 193 E, 17.8.2006., str. 322.

(4)  SL C 297 E, 7.12.2006., str. 363.

(5)  SL C 297 E, 7.12.2006., str. 369.

(6)  SL C 297 E, 7.12.2006., str. 375.

(7)  SL C 305 E, 14.12.2006., str. 240.

(8)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 128.

(9)  SL C 349 E, 22.12.2010., str. 88.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/80

---

P7_TA(2013)0317

Restrukturiranje bankarskog sektora EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o reformiranju strukture bankarskog sektora EU-a (2013/2021(INI))

(2016/C 075/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 120. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 120. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o izmjeni Direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ u pogledu kapitalnih zahtjeva za knjigu trgovanja vrijednosnim papirima i za resekuritizaciju, te nadzorni pregled politika plaća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o izmjeni Direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ u pogledu kapitalnih zahtjeva za knjigu trgovanja vrijednosnim papirima i za resekuritizaciju, te nadzorni pregled politika plaća,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 2. listopada 2012. stručne skupine na visokoj razini (HLEG) o reformiranju strukture bankarskog sektora EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 2. listopada 2012. stručne skupine na visokoj razini (HLEG) o reformiranju strukture bankarskog sektora EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke sastanaka G20 održanih u Londonu 2009., u Cannesu 2011. i u Moskvi 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sastanaka G20 održanih u Londonu 2009., u Cannesu 2011. i u Moskvi 2013.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/111/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Direktiva 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2007/64/EZ u pogledu banaka koje su povezane sa središnjim institucijama, određenih dijelova vlastitih sredstava, visokih rizika, nadzornih propisa i upravljanja krizama, i prijedloge od 20. srpnja 2011. Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu aktivnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru kreditnih institucija i investicijskih društava (COM(2011)0453) odnosno Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/111/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Direktiva 2006/48/EZ, 2006/49/EZ i 2007/64/EZ u pogledu banaka koje su povezane sa središnjim institucijama, određenih dijelova vlastitih sredstava, visokih rizika, nadzornih propisa i upravljanja krizama, i prijedloge od 20. srpnja 2011. Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu aktivnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru kreditnih institucija i investicijskih društava (COM(2011)0453) odnosno Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (COM(2011)0452),

| — | uzimajući u obzir prijedlog od 6. lipnja 2012. za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih poduzeća i o izmjeni direktiva Vijeća 77/91/EEZ i 82/891/EEZ, direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ i 2011/35/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog od 6. lipnja 2012. za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih poduzeća i o izmjeni direktiva Vijeća 77/91/EEZ i 82/891/EEZ, direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ i 2011/35/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 13. i 14. prosinca 2012. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 13. i 14. prosinca 2012.

| — | uzimajući u obzir preporuke Odbora za financijsku stabilnost iz listopada 2011. o „Ključnim atributima učinkovitih programa sanacije za financijske institucije” i iz studenog 2010. o „Intenzitet i učinkovitost nadzora SIFI”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Odbora za financijsku stabilnost iz listopada 2011. o „Ključnim atributima učinkovitih programa sanacije za financijske institucije” i iz studenog 2010. o „Intenzitet i učinkovitost nadzora SIFI”,

| — | uzimajući u obzir savjetodavni dokument Bazelskog odbora za nadzor banaka iz studenog 2011. s naslovom „Svjetske sustavno važne banke: ocjena metodologije i dodatnog zahtjeva za apsorpcijom gubitaka”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetodavni dokument Bazelskog odbora za nadzor banaka iz studenog 2011. s naslovom „Svjetske sustavno važne banke: ocjena metodologije i dodatnog zahtjeva za apsorpcijom gubitaka”,

| — | uzimajući u obzir države članice i međunarodne inicijative za strukturne reforme bankarskog sektora, uključujući francuski Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, njemački Trennbankengesetz, izvješće Neovisne komisije za bankarstvo i reforme Vickersa u Ujedinjenoj Kraljevini te propise Volckera u Sjedinjenim Američkim Državama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir države članice i međunarodne inicijative za strukturne reforme bankarskog sektora, uključujući francuski Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, njemački Trennbankengesetz, izvješće Neovisne komisije za bankarstvo i reforme Vickersa u Ujedinjenoj Kraljevini te propise Volckera u Sjedinjenim Američkim Državama,

| — | uzimajući u obzir izvješće iz 2012. Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) pod naslovom „Prešutna jamstva za dug banaka: Gdje stojimo?” (2) i izvješće OECD-a iz 2009. pod naslovom „Slon u sobi: potreba za bavljenjem onime što banke rade”, (3); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz 2012. Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) pod naslovom „Prešutna jamstva za dug banaka: Gdje stojimo?” (2) i izvješće OECD-a iz 2009. pod naslovom „Slon u sobi: potreba za bavljenjem onime što banke rade”, (3);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. o usporednom bankarstvu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. o usporednom bankarstvu (4),

| — | uzimajući u obzir Izjavu Euroskupine od 25. ožujka 2013. u vezi s krizom u Cipru (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu Euroskupine od 25. ožujka 2013. u vezi s krizom u Cipru (5),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0231/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0231/2013),

| A. | budući da je od početka krize financijskom sektoru odobrena državna pomoć od više nego 1,6 trilijuna EUR (12,8 % BDP-a EU-a) između 2008. i 2011. (uključujući rekapitalizaciju Northern Rocka u 2007.), od kojih su nekih 1 080 milijardi EUR otišli na jamstva, 320 milijardi EUR na mjere rekapitalizacije, 120 milijardi EUR na ugroženu mirovinu i 90 milijardi EUR na mjere za likvidnost (6); budući da je Komisija tražila znatno restrukturiranje banaka koje dobivaju pomoć, uključujući rezanje određenih aktivnosti, osiguravanje njihove buduće održivosti bez daljnje javne potpore i ujednačavanje narušavanja tržišnog natjecanja uzrokovanog primljenim subvencijama; |
| --- | --- |

A.

budući da je od početka krize financijskom sektoru odobrena državna pomoć od više nego 1,6 trilijuna EUR (12,8 % BDP-a EU-a) između 2008. i 2011. (uključujući rekapitalizaciju Northern Rocka u 2007.), od kojih su nekih 1 080 milijardi EUR otišli na jamstva, 320 milijardi EUR na mjere rekapitalizacije, 120 milijardi EUR na ugroženu mirovinu i 90 milijardi EUR na mjere za likvidnost (6); budući da je Komisija tražila znatno restrukturiranje banaka koje dobivaju pomoć, uključujući rezanje određenih aktivnosti, osiguravanje njihove buduće održivosti bez daljnje javne potpore i ujednačavanje narušavanja tržišnog natjecanja uzrokovanog primljenim subvencijama;

| B. | budući da su ta spašavanja koje financira država uzrokovala golemo povećanje javne zaduženosti u država članicama; |
| --- | --- |

B.

budući da su ta spašavanja koje financira država uzrokovala golemo povećanje javne zaduženosti u država članicama;

| C. | budući da je u pet godina od 2008. od kada je počela svjetska gospodarska i financijska kriza gospodarstvo EU-a i dalje u stanju recesije u kojem države članice daju subvencije i prešutna jamstva bankama, djelomično zbog neprikladne provedbe ekonomskog i fiskalnog okvira; |
| --- | --- |

C.

budući da je u pet godina od 2008. od kada je počela svjetska gospodarska i financijska kriza gospodarstvo EU-a i dalje u stanju recesije u kojem države članice daju subvencije i prešutna jamstva bankama, djelomično zbog neprikladne provedbe ekonomskog i fiskalnog okvira;

| D. | budući da OECD u svom izvješću iz 2012. procjenjuje vrijednost prešutnih državnih jamstava u 2012. na oko 100 milijardi USD po pitanju uštede troškova banaka EU-a, s velikim razlikama među bankama i državama članicama pri čemu najveću korist ostvaruju najveće banke, posebno ako ih se smatra slabima, i bankama koje imaju sjedište u državama članicama s najvišom bonitetnom ocjenom; budući da se izvješćem pronalazi da se takva jamstva ne primjenjuju samo na one banke klasificirane kao SIFI („sustavno važne financijske institucije”) prema metodologiji Odbora za financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

D.

budući da OECD u svom izvješću iz 2012. procjenjuje vrijednost prešutnih državnih jamstava u 2012. na oko 100 milijardi USD po pitanju uštede troškova banaka EU-a, s velikim razlikama među bankama i državama članicama pri čemu najveću korist ostvaruju najveće banke, posebno ako ih se smatra slabima, i bankama koje imaju sjedište u državama članicama s najvišom bonitetnom ocjenom; budući da se izvješćem pronalazi da se takva jamstva ne primjenjuju samo na one banke klasificirane kao SIFI („sustavno važne financijske institucije”) prema metodologiji Odbora za financijsku stabilnost;

| E. | budući da slab europski regulatorni okvir s prekomjernim preuzimanjem rizika, prekomjernim priljevom vanjskih sredstava, neprikladnim zahtjevima za dionički kapital i likvidnost, prekomjernom složenošću u ukupnom bankarskom sustavu, prekomjerno velikim bankarskim sektorima u malim gospodarstvima, nedostatkom provjera i nadzora, prekomjernim širenjem trgovanja izvedenicama, netočnih ocjena kreditne sposobnosti, prekomjernim sustavom bonusa i neprikladnim upravljanjem rizicima postavili su temelje za financijsku krizu koja je uvelike potaknuta prekomjernim rizicima povezanim s nekretninama, prije no aktivnostima na tržištu kapitala, i nedovoljnim nadzorom; |
| --- | --- |

E.

budući da slab europski regulatorni okvir s prekomjernim preuzimanjem rizika, prekomjernim priljevom vanjskih sredstava, neprikladnim zahtjevima za dionički kapital i likvidnost, prekomjernom složenošću u ukupnom bankarskom sustavu, prekomjerno velikim bankarskim sektorima u malim gospodarstvima, nedostatkom provjera i nadzora, prekomjernim širenjem trgovanja izvedenicama, netočnih ocjena kreditne sposobnosti, prekomjernim sustavom bonusa i neprikladnim upravljanjem rizicima postavili su temelje za financijsku krizu koja je uvelike potaknuta prekomjernim rizicima povezanim s nekretninama, prije no aktivnostima na tržištu kapitala, i nedovoljnim nadzorom;

| F. | budući da je gubitak opreznosti u računovodstvenim standardima kao posljedica usvajanja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja igrao i nastavlja igrati središnju ulogu u dozvoljavanju bankama da predstave svoje financijske izvještaje na način koji nije bio niti je sada uvijek istinit i pošten, s posebnim upućivanjem na MRS 39 o rezerviranju za gubitke po kreditima; |
| --- | --- |

F.

budući da je gubitak opreznosti u računovodstvenim standardima kao posljedica usvajanja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja igrao i nastavlja igrati središnju ulogu u dozvoljavanju bankama da predstave svoje financijske izvještaje na način koji nije bio niti je sada uvijek istinit i pošten, s posebnim upućivanjem na MRS 39 o rezerviranju za gubitke po kreditima;

| G. | budući da su u Europi rizike akumulirale i poslovne banke koje su davale zajmove građevinskom sektoru na temelju kratkovidnog i manjkavog upravljanja rizicima; |
| --- | --- |

G.

budući da su u Europi rizike akumulirale i poslovne banke koje su davale zajmove građevinskom sektoru na temelju kratkovidnog i manjkavog upravljanja rizicima;

| H. | budući da se niti jedan određeni poslovni model nije pokazao osobito dobrim ili osobito lošim tijekom financijske krize, što je naglašeno izvješćem stručne skupine na visokoj razini o reformi bankarstva; |
| --- | --- |

H.

budući da se niti jedan određeni poslovni model nije pokazao osobito dobrim ili osobito lošim tijekom financijske krize, što je naglašeno izvješćem stručne skupine na visokoj razini o reformi bankarstva;

| I. | budući da su dobici financijskog sektora često privatizirani dok su rizici i gubici nacionalizirani; budući da u socijalnom tržišnom gospodarstvu rizik i odgovornost moraju ići ruku pod ruku; |
| --- | --- |

I.

budući da su dobici financijskog sektora često privatizirani dok su rizici i gubici nacionalizirani; budući da u socijalnom tržišnom gospodarstvu rizik i odgovornost moraju ići ruku pod ruku;

| J. | budući da je trenutna slabost Europskog bankarskog sustava nakon krize pokazatelj potrebe za jačanjem arhitekture europskog financijskog nadzora i upravljanja krizama, uključujući strukturne reforme određenih banaka radi služenja širim potrebama gospodarstva; |
| --- | --- |

J.

budući da je trenutna slabost Europskog bankarskog sustava nakon krize pokazatelj potrebe za jačanjem arhitekture europskog financijskog nadzora i upravljanja krizama, uključujući strukturne reforme određenih banaka radi služenja širim potrebama gospodarstva;

| K. | budući da banke ne bi trebale prevladavati nad javnim interesom; |
| --- | --- |

K.

budući da banke ne bi trebale prevladavati nad javnim interesom;

| L. | budući da je Akt Glass-Steagall iz 1933. o podjeli bankarstva pomogao u osiguravanju izlaza iz najgore svjetske financijske krize do sadašnje krize, te budući da su spekulativna ulaganja banaka i financijski neuspjesi znatno porasli od kada je Akt opozvan 1999.; |
| --- | --- |

L.

budući da je Akt Glass-Steagall iz 1933. o podjeli bankarstva pomogao u osiguravanju izlaza iz najgore svjetske financijske krize do sadašnje krize, te budući da su spekulativna ulaganja banaka i financijski neuspjesi znatno porasli od kada je Akt opozvan 1999.;

| M. | budući da je poduzeto nekoliko važnih inicijativa EU-a radi sprečavanja nove bankarske krize, povećanja zaštite poreznih obveznika i klijenata maloprodaje te radi stvaranja jakog i održivog sustava plaćanja; |
| --- | --- |

M.

budući da je poduzeto nekoliko važnih inicijativa EU-a radi sprečavanja nove bankarske krize, povećanja zaštite poreznih obveznika i klijenata maloprodaje te radi stvaranja jakog i održivog sustava plaćanja;

| N. | budući da osmo izdanje pregleda stanja potrošačkih tržišta (iz prosinca 2012.) jasno pokazuje da je povjerenje potrošača u EU-u u bankarske usluge najniže do sada; |
| --- | --- |

N.

budući da osmo izdanje pregleda stanja potrošačkih tržišta (iz prosinca 2012.) jasno pokazuje da je povjerenje potrošača u EU-u u bankarske usluge najniže do sada;

| O. | budući da je nedavni paket spašavanja u Cipru izvorno obuhvaćao porez na sve bankovne depozite, time podrivajući povjerenje u sustav depozitnih jamstava te zemlje; |
| --- | --- |

O.

budući da je nedavni paket spašavanja u Cipru izvorno obuhvaćao porez na sve bankovne depozite, time podrivajući povjerenje u sustav depozitnih jamstava te zemlje;

| P. | budući da se u studiji Banke za međunarodne namire sugerira da prevelik financijski sektor može imati negativan utjecaj na povećanje produktivnosti kada obujam zajmova privatnog sektora nadmaši BDP države kao mjere veličine financijskog sektora te relativno zapošljavanje u tom sektoru brzo raste jer se ljudski i financijski resursi uzimaju iz drugih gospodarskih djelatnosti (7); |
| --- | --- |

P.

budući da se u studiji Banke za međunarodne namire sugerira da prevelik financijski sektor može imati negativan utjecaj na povećanje produktivnosti kada obujam zajmova privatnog sektora nadmaši BDP države kao mjere veličine financijskog sektora te relativno zapošljavanje u tom sektoru brzo raste jer se ljudski i financijski resursi uzimaju iz drugih gospodarskih djelatnosti (7);

| Q. | budući da je Euroskupina vezano uz krizu u Cipru potvrdila načelo da bi se veličina bankarskog sektora u odnosu na BDP-a države članice trebala ograničiti kako bi se riješile neuravnoteženosti bankarskog sektora i promicala financijska stabilnost iz čega slijedi da će nedostatak znatnih sredstava za sanaciju na razini EU-a te ograničenja za veličinu, složenost i međusobnu povezanost banaka biti korisni za sustavnu stabilnost; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Euroskupina vezano uz krizu u Cipru potvrdila načelo da bi se veličina bankarskog sektora u odnosu na BDP-a države članice trebala ograničiti kako bi se riješile neuravnoteženosti bankarskog sektora i promicala financijska stabilnost iz čega slijedi da će nedostatak znatnih sredstava za sanaciju na razini EU-a te ograničenja za veličinu, složenost i međusobnu povezanost banaka biti korisni za sustavnu stabilnost;

| R. | budući da čista podjela financijskih institucija u investicijsku i maloprodajnu granu ne rješava problem vezan uz SIFI-je te odnos između obujma fonda za oporavak i sanaciju s jedne strane i ravnoteže institucija sustavno nadležnih za zajmove, plaćanja i depozite s druge strane; |
| --- | --- |

R.

budući da čista podjela financijskih institucija u investicijsku i maloprodajnu granu ne rješava problem vezan uz SIFI-je te odnos između obujma fonda za oporavak i sanaciju s jedne strane i ravnoteže institucija sustavno nadležnih za zajmove, plaćanja i depozite s druge strane;

| S. | budući da se čini da se proces pretvaranja u održiviji, manje sustavan i zdrav bankarski sektor razlikuje od države članice do države članice; |
| --- | --- |

S.

budući da se čini da se proces pretvaranja u održiviji, manje sustavan i zdrav bankarski sektor razlikuje od države članice do države članice;

| T. | budući da stručna skupina na visokoj razini zaključuje da je financijska kriza pokazala da niti jedan poslovni model nije posebno dobro ili posebno loše funkcionirao u europskom bankarskom sektoru; budući da je analizom stručne skupine na visokoj razini otkriveno prekomjerno preuzimanje rizika, često u trgovanju vrlo složenih instrumenata ili pozajmljivanju vezanim uz nekretnine bez prikladne zaštite kapitala, te prekomjerno oslanjanje na kratkoročno financiranje i jake veze među financijskim institucijama što je uzrokovalo visoku razinu sistemskog rizika pri zahuktavanju financijske krize; |
| --- | --- |

T.

budući da stručna skupina na visokoj razini zaključuje da je financijska kriza pokazala da niti jedan poslovni model nije posebno dobro ili posebno loše funkcionirao u europskom bankarskom sektoru; budući da je analizom stručne skupine na visokoj razini otkriveno prekomjerno preuzimanje rizika, često u trgovanju vrlo složenih instrumenata ili pozajmljivanju vezanim uz nekretnine bez prikladne zaštite kapitala, te prekomjerno oslanjanje na kratkoročno financiranje i jake veze među financijskim institucijama što je uzrokovalo visoku razinu sistemskog rizika pri zahuktavanju financijske krize;

| U. | budući da stručna skupina na visokoj razini naglašava da jednostavne oznake kao što su „maloprodajna banka” ili „investicijska banka” ne opisuju prikladno poslovni model banke te njezine rezultate i sklonost preuzimanju rizika; budući da su poslovni modeli različiti po raznim ključnim elementima, kao što su veličina, djelatnosti, model profita i struktura financiranja, vlasništvo, korporativna struktura i geografsko područje djelovanja, i znatno su se razvili tijekom vremena; |
| --- | --- |

U.

budući da stručna skupina na visokoj razini naglašava da jednostavne oznake kao što su „maloprodajna banka” ili „investicijska banka” ne opisuju prikladno poslovni model banke te njezine rezultate i sklonost preuzimanju rizika; budući da su poslovni modeli različiti po raznim ključnim elementima, kao što su veličina, djelatnosti, model profita i struktura financiranja, vlasništvo, korporativna struktura i geografsko područje djelovanja, i znatno su se razvili tijekom vremena;

| V. | budući da je postalo jasno da rizici mogu nastati u kako u maloprodajno tako i u investicijskom dijelu banke; |
| --- | --- |

V.

budući da je postalo jasno da rizici mogu nastati u kako u maloprodajno tako i u investicijskom dijelu banke;

| W. | budući da bi prijedlog Komisije trebao predvidjeti pristup utemeljen strukturnim reformama europskog bankarsko sektora utemeljen na načelima koji je u skladu s već postojećim i budućim zakonodavstvom Unije za financijske usluge i nadopunjavati ga; budući da bi Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) trebalo igrati ključnu ulogu u razvijanju relevantnih tehničkih standarda radi osiguravanja dosljedne primjene i jačanja od strane nadležnih tijela, uključujući Europsku središnju banku (ESB), diljem Unije; |
| --- | --- |

W.

budući da bi prijedlog Komisije trebao predvidjeti pristup utemeljen strukturnim reformama europskog bankarsko sektora utemeljen na načelima koji je u skladu s već postojećim i budućim zakonodavstvom Unije za financijske usluge i nadopunjavati ga; budući da bi Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) trebalo igrati ključnu ulogu u razvijanju relevantnih tehničkih standarda radi osiguravanja dosljedne primjene i jačanja od strane nadležnih tijela, uključujući Europsku središnju banku (ESB), diljem Unije;

| X. | budući da su se decentralizirane lokalne i regionalne institucije u bankarskom sektoru u državama članicama pokazale stabilnim i korisnim u pogledu financiranja realnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

X.

budući da su se decentralizirane lokalne i regionalne institucije u bankarskom sektoru u državama članicama pokazale stabilnim i korisnim u pogledu financiranja realnoga gospodarstva;

| Y. | budući da je potrebno da banke imaju više kapitala bolje kvalitete te jače slojeve likvidnosti i dugoročno financiranje; |
| --- | --- |

Y.

budući da je potrebno da banke imaju više kapitala bolje kvalitete te jače slojeve likvidnosti i dugoročno financiranje;

| Z. | budući da nije ni održivo ni poželjno provesti odvajanje banke nakon propadanja, potreban je učinkovit program oporavka i sanacije kako bi se nadležnim vlastima osigurao pouzdan niz alata, uključujući banku za premošćivanje, kako bi mogli djelovati dovoljno rano i brzo u banci koja je nezdrava ili propada radi pokretanja njezinih osnovnih financijskih i ekonomskih funkcija istovremeno umanjujući učinak na financijsku stabilnosti i osiguravajući da se odgovarajući gubici nameću dioničarima i vjerovnicima koji nose rizik ulaganja u dotičnu instituciju, a ne poreznim obveznicima ili deponentima; budući da takvi planovi oporavka i sanacije nisu potrebni za druge vrste privatnih društava, što sugerira da postoji poseban problem s tržištem financijskih usluga; budući da ako bi tržište uredno funkcioniralo, financijske institucije bi mogle propasti bez ikakve potrebe za planom oporavka i sanacije, što znači da se problem nalazi u strukturi i međusobnoj povezanosti financijskih institucija; |
| --- | --- |

Z.

budući da nije ni održivo ni poželjno provesti odvajanje banke nakon propadanja, potreban je učinkovit program oporavka i sanacije kako bi se nadležnim vlastima osigurao pouzdan niz alata, uključujući banku za premošćivanje, kako bi mogli djelovati dovoljno rano i brzo u banci koja je nezdrava ili propada radi pokretanja njezinih osnovnih financijskih i ekonomskih funkcija istovremeno umanjujući učinak na financijsku stabilnosti i osiguravajući da se odgovarajući gubici nameću dioničarima i vjerovnicima koji nose rizik ulaganja u dotičnu instituciju, a ne poreznim obveznicima ili deponentima; budući da takvi planovi oporavka i sanacije nisu potrebni za druge vrste privatnih društava, što sugerira da postoji poseban problem s tržištem financijskih usluga; budući da ako bi tržište uredno funkcioniralo, financijske institucije bi mogle propasti bez ikakve potrebe za planom oporavka i sanacije, što znači da se problem nalazi u strukturi i međusobnoj povezanosti financijskih institucija;

| AA. | budući da tijela nadležna za nadzor i sanaciju moraju dobiti potrebne ovlasti kako bi bila u mogućnosti učinkovito ukloniti zapreke rješivosti kreditnih institucija te budući da se banke mora prisiliti da dokažu svoju rješivost; budući da uvoženje obveznog programa oporavka i sanacije pruža priliku utjecanja na bankarsku strukturu, smanjivanja složenosti institucija i ograničiti ili ukinuti poslovne sektore i proizvode; |
| --- | --- |

AA.

budući da tijela nadležna za nadzor i sanaciju moraju dobiti potrebne ovlasti kako bi bila u mogućnosti učinkovito ukloniti zapreke rješivosti kreditnih institucija te budući da se banke mora prisiliti da dokažu svoju rješivost; budući da uvoženje obveznog programa oporavka i sanacije pruža priliku utjecanja na bankarsku strukturu, smanjivanja složenosti institucija i ograničiti ili ukinuti poslovne sektore i proizvode;

| AB. | budući da je u pogledu ukidanja prešutnog jamstva koje mnoge banke uživaju jedan od najvažnijih alata programa oporavka i sanacije koji je predložila Komisija ovlast nadležnih tijela da rano djeluju, puno prije točke neodrživosti, i zahtijevaju od banaka da promjene svoju poslovnu strategiju, veličinu ili profil rizičnosti tako da ih se može riješiti bez korištenja izvanrednom javnom financijskom potporom; |
| --- | --- |

AB.

budući da je u pogledu ukidanja prešutnog jamstva koje mnoge banke uživaju jedan od najvažnijih alata programa oporavka i sanacije koji je predložila Komisija ovlast nadležnih tijela da rano djeluju, puno prije točke neodrživosti, i zahtijevaju od banaka da promjene svoju poslovnu strategiju, veličinu ili profil rizičnosti tako da ih se može riješiti bez korištenja izvanrednom javnom financijskom potporom;

| AC. | budući da više nikada ne bi trebalo dozvoliti bankama da postanu toliko velike da njihovo propadanje uzrokuje sistemske rizika za cijelo gospodarstvo, obvezujući vladu i porezne obveznike da ih spašavaju te budući da bi se time riješio problem banaka koje su prevelike da bi ih se pustilo da propadnu; |
| --- | --- |

AC.

budući da više nikada ne bi trebalo dozvoliti bankama da postanu toliko velike da njihovo propadanje uzrokuje sistemske rizika za cijelo gospodarstvo, obvezujući vladu i porezne obveznike da ih spašavaju te budući da bi se time riješio problem banaka koje su prevelike da bi ih se pustilo da propadnu;

| AD. | budući da banke više ne smije doseći takvu veličinu – čak ni u jednoj državi članici – da predstavljaju sistemski rizik u nacionalnoj državi kada porezni obveznici moraju snositi trošak gubitaka; |
| --- | --- |

AD.

budući da banke više ne smije doseći takvu veličinu – čak ni u jednoj državi članici – da predstavljaju sistemski rizik u nacionalnoj državi kada porezni obveznici moraju snositi trošak gubitaka;

| AE. | budući da je bankarski sektor EU-a i dalje vrlo gust: 14 europskih bankarskih grupa su SIFI-ji, a 15 europskih banaka posjeduje 43 % tržišta (u pogledu veličine imovine) i predstavljaju 150 % BDP-a EU-a 27, pri čemu pojedine države članice navode i veće omjere; budući da se je omjer veličine banke prema BDP-u utrostručio od 2000.; budući da se omjer veličine banke i BDP-a učetverostručio u Luksemburgu, Irskoj, Cipru, Malti i Velikoj Britaniji; budući da u europskom bankarskom sektoru postoji vrlo visok stupanj raznolikosti kako u pogledu veličine tako i u pogledu poslovnog modela; |
| --- | --- |

AE.

budući da je bankarski sektor EU-a i dalje vrlo gust: 14 europskih bankarskih grupa su SIFI-ji, a 15 europskih banaka posjeduje 43 % tržišta (u pogledu veličine imovine) i predstavljaju 150 % BDP-a EU-a 27, pri čemu pojedine države članice navode i veće omjere; budući da se je omjer veličine banke prema BDP-u utrostručio od 2000.; budući da se omjer veličine banke i BDP-a učetverostručio u Luksemburgu, Irskoj, Cipru, Malti i Velikoj Britaniji; budući da u europskom bankarskom sektoru postoji vrlo visok stupanj raznolikosti kako u pogledu veličine tako i u pogledu poslovnog modela;

| AF. | budući da nema dokaza iz prošlosti da bi model odvajanja mogao na pozitivan način pridonijeti izbjegavanju budućih financijskih kriza ili smanjivanja njihova rizika; |
| --- | --- |

AF.

budući da nema dokaza iz prošlosti da bi model odvajanja mogao na pozitivan način pridonijeti izbjegavanju budućih financijskih kriza ili smanjivanja njihova rizika;

| AG. | budući da trenutno država jamči i prešutno subvencionira cijeli financijski sustav potporom za likvidnost, sustavima depozitnih jamstava i programima nacionalizacije; budući da je jedino prikladno za državu da jamči osnovne usluge koje osiguravaju uredno funkcioniranje realnog gospodarstva, kao što su sustavi plaćanja i odobrena prekoračenja; budući da je bit strukturne reforme osiguravanje da država jamči samo osnovne usluge i da se cijena neosnovnih usluga određuje na tržištu; |
| --- | --- |

AG.

budući da trenutno država jamči i prešutno subvencionira cijeli financijski sustav potporom za likvidnost, sustavima depozitnih jamstava i programima nacionalizacije; budući da je jedino prikladno za državu da jamči osnovne usluge koje osiguravaju uredno funkcioniranje realnog gospodarstva, kao što su sustavi plaćanja i odobrena prekoračenja; budući da je bit strukturne reforme osiguravanje da država jamči samo osnovne usluge i da se cijena neosnovnih usluga određuje na tržištu;

| AH. | budući da tržišta kapitala moraju biti u mogućnosti zadovoljiti europske financijske potrebe u doba vrlo ograničenog pozajmljivanja banaka; budući da u Europi postoji potreba za povećanjem dostupnosti alternativnih izvora financiranja, posebno razvojem alternativa tržištu kapitala, kako bi se smanjila ovisnost o financiranju banaka, što je utvrđeno zelenom knjigom Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

AH.

budući da tržišta kapitala moraju biti u mogućnosti zadovoljiti europske financijske potrebe u doba vrlo ograničenog pozajmljivanja banaka; budući da u Europi postoji potreba za povećanjem dostupnosti alternativnih izvora financiranja, posebno razvojem alternativa tržištu kapitala, kako bi se smanjila ovisnost o financiranju banaka, što je utvrđeno zelenom knjigom Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva;

| AI. | budući da financiranje realnog gospodarstva od strane banaka znatno više u većini država članica nego što je to u Ujedinjenoj Kraljevini ili SAD-u; |
| --- | --- |

AI.

budući da financiranje realnog gospodarstva od strane banaka znatno više u većini država članica nego što je to u Ujedinjenoj Kraljevini ili SAD-u;

| AJ. | budući da je pojačana konkurencija u europskoj bankarskoj industriji vrlo poželjna; budući da se ukupnom količinom zakonodavnih i regulatornih zahtjeva za banke, iako se to uistinu zahtijeva iz više razloga, riskira stvaranje prepreka za ulazak i time pomaže u utvrđivanju trenutnog vladajućeg položaja bankarskih grupa; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je pojačana konkurencija u europskoj bankarskoj industriji vrlo poželjna; budući da se ukupnom količinom zakonodavnih i regulatornih zahtjeva za banke, iako se to uistinu zahtijeva iz više razloga, riskira stvaranje prepreka za ulazak i time pomaže u utvrđivanju trenutnog vladajućeg položaja bankarskih grupa;

| AK. | budući da se bankarski sektor EU-a suočava s dalekosežnim strukturnim promjenama koje proizlaze iz promjena u stanju tržišta i sa sveobuhvatnim regulatornim reformama poput provedbe pravila trećeg Bazelskog sporazuma (Basel III); |
| --- | --- |

AK.

budući da se bankarski sektor EU-a suočava s dalekosežnim strukturnim promjenama koje proizlaze iz promjena u stanju tržišta i sa sveobuhvatnim regulatornim reformama poput provedbe pravila trećeg Bazelskog sporazuma (Basel III);

| AL. | budući da u izvješću neovisne komisije o bankarstvu i Vickersovim reformama u Ujedinjenoj Kraljevini nekoliko puta stoji da su njegove preporuke politički pristup za banke Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

AL.

budući da u izvješću neovisne komisije o bankarstvu i Vickersovim reformama u Ujedinjenoj Kraljevini nekoliko puta stoji da su njegove preporuke politički pristup za banke Ujedinjene Kraljevine;

| 1. | pozdravlja analizu i preporuke stručne skupine na visokoj razini o reformi bankarstva i smatra ih korisnim doprinosom za pokretanje reformi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja analizu i preporuke stručne skupine na visokoj razini o reformi bankarstva i smatra ih korisnim doprinosom za pokretanje reformi;

| 2. | pozdravlja savjetovanje Komisije o strukturnoj reformi bankarskog sektora EU-a od 16. svibnja 2013.; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja savjetovanje Komisije o strukturnoj reformi bankarskog sektora EU-a od 16. svibnja 2013.;

| 3. | zauzima stajalište da je za nacionalne inicijative o strukturnoj reformi potreban okvir EU-a kako bi se očuvala i spriječila fragmentacija jedinstvenog tržišta EU-a istodobno poštujući raznolikost nacionalnih bankarskih modela; |
| --- | --- |

3.

zauzima stajalište da je za nacionalne inicijative o strukturnoj reformi potreban okvir EU-a kako bi se očuvala i spriječila fragmentacija jedinstvenog tržišta EU-a istodobno poštujući raznolikost nacionalnih bankarskih modela;

| 4. | zauzima stajalište da su postojeće reforme bankarskog sektora EU-a (uključujući Direktive i Uredbu o kapitalnim zahtjevima, Direktivu o sanaciji i oporavku, jedinstveni nadzorni mehanizam, sustave depozitnih jamstava, Direktivu i Uredbu o tržištima financijskih instrumenata te inicijative o bankarstvu u sjeni) od presudne važnosti; pozdravlja namjeru Komisije da predloži direktivu o strukturnoj reformi bankarskog sektora EU-a kako bi se riješili problemi što proizlaze iz banaka koje su „prevelike da bi ih se pustilo da propadnu” (engl. „too big to fail”) i ističe da mora dopunjavati ranije spomenute reforme; |
| --- | --- |

4.

zauzima stajalište da su postojeće reforme bankarskog sektora EU-a (uključujući Direktive i Uredbu o kapitalnim zahtjevima, Direktivu o sanaciji i oporavku, jedinstveni nadzorni mehanizam, sustave depozitnih jamstava, Direktivu i Uredbu o tržištima financijskih instrumenata te inicijative o bankarstvu u sjeni) od presudne važnosti; pozdravlja namjeru Komisije da predloži direktivu o strukturnoj reformi bankarskog sektora EU-a kako bi se riješili problemi što proizlaze iz banaka koje su „prevelike da bi ih se pustilo da propadnu” (engl. „too big to fail”) i ističe da mora dopunjavati ranije spomenute reforme;

| 5. | ustraje u tome da procjena učinka koju vrši Komisija obuhvati procjene prijedloga stručne skupine na visokoj razini, kao i Volkerove, Vickersove, francuske i njemačke prijedloge strukturne reforme, da se u njoj popišu troškovi koji su se odrazili na javne financije i financijsku stabilnost, a koje je prouzročilo propadanje jedne banke sa sjedištem u EU-u tijekom aktualne krize, kao i potencijalni troškovi za bankarski sektor EU-a i moguće pozitivne i negativne posljedice na realno gospodarstvo, te da se u njoj dostave informacije o naravi aktualnog univerzalnog modela bankarstva EU-a, uključujući veličinu i bilance maloprodajnih i investicijskih aktivnosti relevantnih univerzalnih banaka koje djeluju u EU-u i o mogućim implicitnim jamstvima koje države članice daju bankama; ustraje na tome da Komisija dopuni procjenu kvantitativnom analizom kad god je to moguće, uzimajući u obzir raznolikost nacionalnih bankarskih sustava; |
| --- | --- |

5.

ustraje u tome da procjena učinka koju vrši Komisija obuhvati procjene prijedloga stručne skupine na visokoj razini, kao i Volkerove, Vickersove, francuske i njemačke prijedloge strukturne reforme, da se u njoj popišu troškovi koji su se odrazili na javne financije i financijsku stabilnost, a koje je prouzročilo propadanje jedne banke sa sjedištem u EU-u tijekom aktualne krize, kao i potencijalni troškovi za bankarski sektor EU-a i moguće pozitivne i negativne posljedice na realno gospodarstvo, te da se u njoj dostave informacije o naravi aktualnog univerzalnog modela bankarstva EU-a, uključujući veličinu i bilance maloprodajnih i investicijskih aktivnosti relevantnih univerzalnih banaka koje djeluju u EU-u i o mogućim implicitnim jamstvima koje države članice daju bankama; ustraje na tome da Komisija dopuni procjenu kvantitativnom analizom kad god je to moguće, uzimajući u obzir raznolikost nacionalnih bankarskih sustava;

| 6. | podsjeća Komisiju na upozorenje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) i Europske središnje banke (ESB) da financijske inovacije mogu dovesti u pitanje ciljeve strukturnih reformi te ustraje na tome da strukturne reforme budu podložne povremenim revizijama (8); |
| --- | --- |

6.

podsjeća Komisiju na upozorenje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) i Europske središnje banke (ESB) da financijske inovacije mogu dovesti u pitanje ciljeve strukturnih reformi te ustraje na tome da strukturne reforme budu podložne povremenim revizijama (8);

| 7. | snažno potiče Komisiju da sastavi zakonodavne prijedloge o uredbi o sektoru bankarstva u sjeni kojom će se uzeti u obzir načela tekuće reforme bankarske strukture; |
| --- | --- |

7.

snažno potiče Komisiju da sastavi zakonodavne prijedloge o uredbi o sektoru bankarstva u sjeni kojom će se uzeti u obzir načela tekuće reforme bankarske strukture;

| 8. | smatra da cilj cijele reforme bankarske strukture mora biti pružanje sigurnog, stabilnog, djelotvornog i učinkovitog bankarskog sustava koji djeluje u konkurentnom tržišnom gospodarstvu i služi potrebama realnoga gospodarstva te klijenata i konzumenata tijekom gospodarskog ciklusa; zauzima stajalište da strukturna reforma mora potaknuti gospodarski rast podupirući davanje kredita gospodarstvu, posebno MSP-ima i novoosnovanim poduzećima, pružiti veći otpor potencijalnim financijskim krizama, vratiti vjeru i povjerenje u banke, ukloniti rizike u vezi s javnim financijama i ostvariti promjenu u bankarskoj kulturi; |
| --- | --- |

8.

smatra da cilj cijele reforme bankarske strukture mora biti pružanje sigurnog, stabilnog, djelotvornog i učinkovitog bankarskog sustava koji djeluje u konkurentnom tržišnom gospodarstvu i služi potrebama realnoga gospodarstva te klijenata i konzumenata tijekom gospodarskog ciklusa; zauzima stajalište da strukturna reforma mora potaknuti gospodarski rast podupirući davanje kredita gospodarstvu, posebno MSP-ima i novoosnovanim poduzećima, pružiti veći otpor potencijalnim financijskim krizama, vratiti vjeru i povjerenje u banke, ukloniti rizike u vezi s javnim financijama i ostvariti promjenu u bankarskoj kulturi;

A.   
  Načela strukturne reforme

| 9. | Smatra da se strukturna reforma mora temeljiti na sljedećim načelima:






  — | pretjerano rizično ponašanje mora se smanjiti, tržišno natjecanje mora se zajamčiti, složenost sustava smanjiti te međupovezanost ograničiti omogućujući odvojeno izvršavanje glavnih aktivnosti, što obuhvaća kredite, plaćanja, depozite i druge aktivnosti usmjerene na klijente, i sporednih rizičnih aktivnosti; |
| --- | --- | --- |

9.

Smatra da se strukturna reforma mora temeljiti na sljedećim načelima:

—

pretjerano rizično ponašanje mora se smanjiti, tržišno natjecanje mora se zajamčiti, složenost sustava smanjiti te međupovezanost ograničiti omogućujući odvojeno izvršavanje glavnih aktivnosti, što obuhvaća kredite, plaćanja, depozite i druge aktivnosti usmjerene na klijente, i sporednih rizičnih aktivnosti;

| — | korporativno upravljanje mora se poboljšati te se moraju stvoriti poticaji da bi banke uspostavile transparentne organizacijske strukture, povećale svoju odgovornost i učvrstile odgovorne i održive sustave plaća; |
| --- | --- |

—

korporativno upravljanje mora se poboljšati te se moraju stvoriti poticaji da bi banke uspostavile transparentne organizacijske strukture, povećale svoju odgovornost i učvrstile odgovorne i održive sustave plaća;

| — | djelotvorna sanacija i oporavak banaka mora se omogućiti jamčenjem da se bankama, kad postanu neodržive, dopusti da propadnu i/ili propisno raspuste, a da ih porezni obveznici ne trebaju spašavati; |
| --- | --- |

—

djelotvorna sanacija i oporavak banaka mora se omogućiti jamčenjem da se bankama, kad postanu neodržive, dopusti da propadnu i/ili propisno raspuste, a da ih porezni obveznici ne trebaju spašavati;

| — | pružanje glavnih usluga kredita, depozita i plaćanja mora se zajamčiti tako da operativni problemi, financijski gubici, manjak sredstava ili povreda ugleda koja proizlazi iz raspuštanja ili insolventnosti na njega nema učinka; |
| --- | --- |

—

pružanje glavnih usluga kredita, depozita i plaćanja mora se zajamčiti tako da operativni problemi, financijski gubici, manjak sredstava ili povreda ugleda koja proizlazi iz raspuštanja ili insolventnosti na njega nema učinka;

| — | pravila konkurentnog tržišnog gospodarstva moraju se poštovati kako se riskantne aktivnosti trgovanja i ulaganja ne bi okoristile implicitnim jamstvima ili subvencijama, uporabom osiguranih depozita ili spašavanjem od strane poreznih obveznika, te da aktivnosti trgovanja i ulaganja, a ne aktivnosti u vezi s kreditima i depozitima, nose rizike i troškove povezane s time aktivnostima; |
| --- | --- |

—

pravila konkurentnog tržišnog gospodarstva moraju se poštovati kako se riskantne aktivnosti trgovanja i ulaganja ne bi okoristile implicitnim jamstvima ili subvencijama, uporabom osiguranih depozita ili spašavanjem od strane poreznih obveznika, te da aktivnosti trgovanja i ulaganja, a ne aktivnosti u vezi s kreditima i depozitima, nose rizike i troškove povezane s time aktivnostima;

| — | odgovarajući kapital, priljev vanjskih sredstava i likvidnost moraju biti dostupni pri svim bankarskim aktivnostima; |
| --- | --- |

—

odgovarajući kapital, priljev vanjskih sredstava i likvidnost moraju biti dostupni pri svim bankarskim aktivnostima;

| — | zasebne pravne osobe moraju imati različite izvore financiranja bez neopravdanog ili nepotrebnog prebacivanja kapitala i likvidnosti između tih aktivnosti; pružanje odgovarajućih pravila o kapitalu, priljevu vanjskih sredstava i likvidnosti mora se prilagoditi poslovnim modelima aktivnosti, uključujući zasebne bilance, te odrediti ograničenja na izlaganje glavnih aktivnosti kredita i depozita sporednim aktivnostima trgovanja i ulaganja, u bankarskoj grupi ili izvan nje; |
| --- | --- |

—

zasebne pravne osobe moraju imati različite izvore financiranja bez neopravdanog ili nepotrebnog prebacivanja kapitala i likvidnosti između tih aktivnosti; pružanje odgovarajućih pravila o kapitalu, priljevu vanjskih sredstava i likvidnosti mora se prilagoditi poslovnim modelima aktivnosti, uključujući zasebne bilance, te odrediti ograničenja na izlaganje glavnih aktivnosti kredita i depozita sporednim aktivnostima trgovanja i ulaganja, u bankarskoj grupi ili izvan nje;

| 10. | snažno potiče Komisiju da uzme u obzir prijedlog ESB-a za određenje jasnih i provedivih uvjeta za odvajanje; naglašava da bi se odvajanjem trebalo sačuvati jedinstveno tržište EU-a i spriječiti njegova fragmentacija, poštujući pritom raznolikost nacionalnih bankarskih modela (9); |
| --- | --- |

10.

snažno potiče Komisiju da uzme u obzir prijedlog ESB-a za određenje jasnih i provedivih uvjeta za odvajanje; naglašava da bi se odvajanjem trebalo sačuvati jedinstveno tržište EU-a i spriječiti njegova fragmentacija, poštujući pritom raznolikost nacionalnih bankarskih modela (9);

| 11. | ističe potrebu da se procijeni sistemski rizik koji predstavljaju i zasebne pravne osobe i grupa kao cjelina, uzimajući potpuno u obzir izvanbilančna izlaganja riziku; |
| --- | --- |

11.

ističe potrebu da se procijeni sistemski rizik koji predstavljaju i zasebne pravne osobe i grupa kao cjelina, uzimajući potpuno u obzir izvanbilančna izlaganja riziku;

| 12. | snažno potiče Komisiju i države članice da se uvjere da je Direktiva o sanaciji i oporavku provedena u potpunosti; snažno potiče Komisiju, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i države članice da provjere jesu li banke uspostavile jasne i pouzdane okvire za upravljanje krizom kojima je obuhvaćen dostatan kapital za aktivnosti kredita, plaćanja i depozita, dugovanja koja se mogu spasiti i likvidna sredstva koja bi im omogućila da, u slučaju propadanja, održe pristup deponenata sredstvima, zaštite glavne usluge (posebno aktivnosti kredita, plaćanja i depozita) od rizika nepropisnog propadanja, pravodobno isplate deponente i izbjegnu nepovoljne učinke na financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

12.

snažno potiče Komisiju i države članice da se uvjere da je Direktiva o sanaciji i oporavku provedena u potpunosti; snažno potiče Komisiju, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i države članice da provjere jesu li banke uspostavile jasne i pouzdane okvire za upravljanje krizom kojima je obuhvaćen dostatan kapital za aktivnosti kredita, plaćanja i depozita, dugovanja koja se mogu spasiti i likvidna sredstva koja bi im omogućila da, u slučaju propadanja, održe pristup deponenata sredstvima, zaštite glavne usluge (posebno aktivnosti kredita, plaćanja i depozita) od rizika nepropisnog propadanja, pravodobno isplate deponente i izbjegnu nepovoljne učinke na financijsku stabilnost;

| 13. | snažno potiče Komisiju, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i nadležna tijela da na temelju zakonodavnog okvira o kapitalnim zahtjevima te sanaciji i oporavku zajamče postojanje odgovarajuće diferencijacije (u pogledu kapitala, priljeva vanjskih sredstava, dugovanja koja se mogu spasiti, odgovarajućih zaštitnih slojeva kapitala i uvjeta o likvidnosti) između zasebnih pravnih osoba s naglaskom na višim kapitalnim zahtjevima za sporedne riskantne aktivnosti; |
| --- | --- |

13.

snažno potiče Komisiju, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i nadležna tijela da na temelju zakonodavnog okvira o kapitalnim zahtjevima te sanaciji i oporavku zajamče postojanje odgovarajuće diferencijacije (u pogledu kapitala, priljeva vanjskih sredstava, dugovanja koja se mogu spasiti, odgovarajućih zaštitnih slojeva kapitala i uvjeta o likvidnosti) između zasebnih pravnih osoba s naglaskom na višim kapitalnim zahtjevima za sporedne riskantne aktivnosti;

B.   
  Korporativno upravljanje

| 14. | poziva Komisiju da u svojoj temeljitoj procjeni učinka potencijalnog odvajanja banaka i njihovih alternativa razmotri prijedloge iz izvješća stručne skupine na visokoj razini o korporativnom upravljanju uključujući: a) mehanizme upravljanja i kontrole, b) upravljanje rizikom, c) programe poticaja, d) objavljivanje rizika i e) sankcije; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da u svojoj temeljitoj procjeni učinka potencijalnog odvajanja banaka i njihovih alternativa razmotri prijedloge iz izvješća stručne skupine na visokoj razini o korporativnom upravljanju uključujući: a) mehanizme upravljanja i kontrole, b) upravljanje rizikom, c) programe poticaja, d) objavljivanje rizika i e) sankcije;

| 15. | poziva Komisiju da primijeni prijedloge i preporuke iznesene u Rezoluciji Parlamenta od 11. svibnja 2011. o korporativnom upravljanju u financijskim institucijama (10); |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da primijeni prijedloge i preporuke iznesene u Rezoluciji Parlamenta od 11. svibnja 2011. o korporativnom upravljanju u financijskim institucijama (10);

| 16. | mišljenja je da nedavno donesena direktiva o bonitetnom nadzoru kreditnih institucija i investicijskih tvrtki sadrži odgovarajući okvir zahtjeva o upravljanju bankama, što uključuje članove odbora na izvršnim i na savjetodavnim položajima; |
| --- | --- |

16.

mišljenja je da nedavno donesena direktiva o bonitetnom nadzoru kreditnih institucija i investicijskih tvrtki sadrži odgovarajući okvir zahtjeva o upravljanju bankama, što uključuje članove odbora na izvršnim i na savjetodavnim položajima;

| 17. | poziva Komisiju da pomogne u postizanju sporazuma o predloženoj Direktivi o sustavu depozitnih jamstava i poboljša zaštitu konzumenata uvođenjem povlaštenosti deponenta; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da pomogne u postizanju sporazuma o predloženoj Direktivi o sustavu depozitnih jamstava i poboljša zaštitu konzumenata uvođenjem povlaštenosti deponenta;

| 18. | poziva Komisiju da obuhvati odredbe kojima će se utvrditi obveza da svi članovi izvršnog odbora pravne osobe banke imaju odgovornost kao članovi izvršnog odbora samo za tu pravnu osobu banke; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da obuhvati odredbe kojima će se utvrditi obveza da svi članovi izvršnog odbora pravne osobe banke imaju odgovornost kao članovi izvršnog odbora samo za tu pravnu osobu banke;

| 19. | snažno potiče Komisiju da obuhvati odredbe kojima će se jačati osobna odgovornost članova odbora; predlaže da Komisija u tom pogledu istraži kako je moguće potaknuti povratak na partnerski model upravljanja kompanijom, posebno za investicijsko bankarstvo; |
| --- | --- |

19.

snažno potiče Komisiju da obuhvati odredbe kojima će se jačati osobna odgovornost članova odbora; predlaže da Komisija u tom pogledu istraži kako je moguće potaknuti povratak na partnerski model upravljanja kompanijom, posebno za investicijsko bankarstvo;

| 20. | snažno potiče Komisiju i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo da zajamče cjelovito i sveobuhvatno provođenje zakonodavnog okvira o kapitalnim zahtjevima, uz poseban naglasak na odredbe o naknadama i plaćama; poziva Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i Komisiju da predstave godišnje izvješće Parlamentu i Vijeću o provođenju i jačanju relevantnih odredbi u državama članicama; snažno potiče Komisiju da nastavi reformu kulture naknada i plaća u bankama davanjem prednosti dugoročnim poticajima za promjenjive primanja s dužim rokovima odgode sve do umirovljenja, te da promiče transparentnost politike plaća uključujući, ali ne ograničavajući se na, objašnjenja i procjene internih raspona plaća, relevantne promjene i komparativna sektorska odstupanja; |
| --- | --- |

20.

snažno potiče Komisiju i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo da zajamče cjelovito i sveobuhvatno provođenje zakonodavnog okvira o kapitalnim zahtjevima, uz poseban naglasak na odredbe o naknadama i plaćama; poziva Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i Komisiju da predstave godišnje izvješće Parlamentu i Vijeću o provođenju i jačanju relevantnih odredbi u državama članicama; snažno potiče Komisiju da nastavi reformu kulture naknada i plaća u bankama davanjem prednosti dugoročnim poticajima za promjenjive primanja s dužim rokovima odgode sve do umirovljenja, te da promiče transparentnost politike plaća uključujući, ali ne ograničavajući se na, objašnjenja i procjene internih raspona plaća, relevantne promjene i komparativna sektorska odstupanja;

| 21. | snažno potiče Komisiju, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i nadležna tijela da zajamče da sustavi plaća daju prednost uporabi instrumenata kao što su obveznice podložne spašavanju i dionice, a ne gotovina, provizije ili predmeti koji se temelje na vrijednosti u skladu s odredbama Direktive o kapitalnim zahtjevima; |
| --- | --- |

21.

snažno potiče Komisiju, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i nadležna tijela da zajamče da sustavi plaća daju prednost uporabi instrumenata kao što su obveznice podložne spašavanju i dionice, a ne gotovina, provizije ili predmeti koji se temelje na vrijednosti u skladu s odredbama Direktive o kapitalnim zahtjevima;

| 22. | snažno potiče Komisiju, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i nadležna tijela da zajamče da sustavi naknada i plaća na svim razinama banke odražavaju njezine ukupne rezultate i da su usmjereni na kvalitetno usluživanje klijenata i dugoročnu financijsku stabilnost, a ne na kratkoročnu dobit, sve u skladu s odredbama zakonodavnog okvira kapitalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

22.

snažno potiče Komisiju, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i nadležna tijela da zajamče da sustavi naknada i plaća na svim razinama banke odražavaju njezine ukupne rezultate i da su usmjereni na kvalitetno usluživanje klijenata i dugoročnu financijsku stabilnost, a ne na kratkoročnu dobit, sve u skladu s odredbama zakonodavnog okvira kapitalnih zahtjeva;

| 23. | snažno potiče Komisiju da osigura djelotvorne, obeshrabrujuće i razmjerne sustave sankcioniranja pravnih i fizičkih osoba i objavljivanje razina sankcija i informacija o onima koji krše pravila; |
| --- | --- |

23.

snažno potiče Komisiju da osigura djelotvorne, obeshrabrujuće i razmjerne sustave sankcioniranja pravnih i fizičkih osoba i objavljivanje razina sankcija i informacija o onima koji krše pravila;

| 24. | snažno potiče Komisiju da osigura da nadležna tijela i, po potrebi, jedinstveni nadzorni mehanizam poštuju načela strukturne reforme; |
| --- | --- |

24.

snažno potiče Komisiju da osigura da nadležna tijela i, po potrebi, jedinstveni nadzorni mehanizam poštuju načela strukturne reforme;

| 25. | traži od Komisije da predloži da se odgovarajuća sredstva i ovlasti dodijele nadležnim nadzornim tijelima, uključujući jedinstveni nadzorni mehanizam; |
| --- | --- |

25.

traži od Komisije da predloži da se odgovarajuća sredstva i ovlasti dodijele nadležnim nadzornim tijelima, uključujući jedinstveni nadzorni mehanizam;

| 26. | snažno potiče Komisiju da provede studiju kako bi se uvjerila da računovodstveni standardi kojima se koriste financijske institucije daju istinski vjeran i nepristran prikaz financijskog zdravlja banaka; ističe da su poslovne knjige glavni izvor informacija iz kojeg ulagači mogu razumjeti posluje li neka kompanija redovno i trajno ili ne; primjećuje da revizori mogu potvrditi poslovne knjige samo ako su istinite i poštene, bez obzira na financijske standarde kojima se služe pripravljači financijskih izvješća; vjeruje da ako revizori nisu uvjereni da kompanija posluje redovno, ne smiju potvrditi poslovne knjige kompanije, čak i kad su one sastavljene u skladu s računovodstvenim standardima; ističe da to, međutim, mora biti pokretač boljeg upravljanja kompanijom o kojoj je riječ; predlaže da međunarodni standardi financijskog izvješćivanja ne daju nužno istinit i nepristran prikaz poslovnih knjiga, kao što su pokazali brojni primjeri banaka koje su propale unatoč tome što su njihove poslovne knjige potvrdili revizori; |
| --- | --- |

26.

snažno potiče Komisiju da provede studiju kako bi se uvjerila da računovodstveni standardi kojima se koriste financijske institucije daju istinski vjeran i nepristran prikaz financijskog zdravlja banaka; ističe da su poslovne knjige glavni izvor informacija iz kojeg ulagači mogu razumjeti posluje li neka kompanija redovno i trajno ili ne; primjećuje da revizori mogu potvrditi poslovne knjige samo ako su istinite i poštene, bez obzira na financijske standarde kojima se služe pripravljači financijskih izvješća; vjeruje da ako revizori nisu uvjereni da kompanija posluje redovno, ne smiju potvrditi poslovne knjige kompanije, čak i kad su one sastavljene u skladu s računovodstvenim standardima; ističe da to, međutim, mora biti pokretač boljeg upravljanja kompanijom o kojoj je riječ; predlaže da međunarodni standardi financijskog izvješćivanja ne daju nužno istinit i nepristran prikaz poslovnih knjiga, kao što su pokazali brojni primjeri banaka koje su propale unatoč tome što su njihove poslovne knjige potvrdili revizori;

C.   
  Jačanje pravednog i održivog tržišnog natjecanja

| 27. | ističe da je djelotvorno, pravedno i održivo tržišno natjecanje potrebno za održanje bankarskog sektora koji je učinkovit i dobro funkcionira i koji olakšava financiranje realnoga gospodarstva jamčenjem univerzalnog pristupa bankarskim uslugama i smanjenja njihova troška; ističe u tom smislu da nadzorna pravila, među ostalim odredbama, moraju uzeti u obzir profil rizičnosti, regionalno područje primjene i poslovni model pojedinih institucija; |
| --- | --- |

27.

ističe da je djelotvorno, pravedno i održivo tržišno natjecanje potrebno za održanje bankarskog sektora koji je učinkovit i dobro funkcionira i koji olakšava financiranje realnoga gospodarstva jamčenjem univerzalnog pristupa bankarskim uslugama i smanjenja njihova troška; ističe u tom smislu da nadzorna pravila, među ostalim odredbama, moraju uzeti u obzir profil rizičnosti, regionalno područje primjene i poslovni model pojedinih institucija;

| 28. | snažno potiče Komisiju i države članice da surađuju kako bi promicale veću diversifikaciju bankarskog sektora EU-a poticanjem i olakšavanjem bankarstva koje se više usmjerava na klijenta, primjerice preko zadruga i stambenih štedionica te preko pozajmljivanja „peer to peer”, grupnog financiranja i modela štednih banaka, imajući na umu da se razne razine rizika kojima su klijenti izloženi obznanjuju na transparentan način; |
| --- | --- |

28.

snažno potiče Komisiju i države članice da surađuju kako bi promicale veću diversifikaciju bankarskog sektora EU-a poticanjem i olakšavanjem bankarstva koje se više usmjerava na klijenta, primjerice preko zadruga i stambenih štedionica te preko pozajmljivanja „peer to peer”, grupnog financiranja i modela štednih banaka, imajući na umu da se razne razine rizika kojima su klijenti izloženi obznanjuju na transparentan način;

| 29. | primjećuje da, kako bi se potaknula konkurentnost i stabilnost europskog bankarskog sustava, presudno je da se pitanje SIFI-ja (sistemski važnih financijskih institucija, tj. banaka koje su prevelike da bi ih se pustilo da propadnu) riješi na djelotvoran način, a problemi u vezi s time rezultirali su eskalacijom nepovoljnih učinaka financijske krize, i to racionaliziranjem opsega aktivnosti bankarskih grupa i smanjenjem međuovisnosti unutar grupa; |
| --- | --- |

29.

primjećuje da, kako bi se potaknula konkurentnost i stabilnost europskog bankarskog sustava, presudno je da se pitanje SIFI-ja (sistemski važnih financijskih institucija, tj. banaka koje su prevelike da bi ih se pustilo da propadnu) riješi na djelotvoran način, a problemi u vezi s time rezultirali su eskalacijom nepovoljnih učinaka financijske krize, i to racionaliziranjem opsega aktivnosti bankarskih grupa i smanjenjem međuovisnosti unutar grupa;

| 30. | snažno potiče Komisiju da u zakonodavnim inicijativama pronađe načine da potakne i promiče pozajmljivanje „na temelju dugotrajnog odnosa”ili „na temelju znanja” čime bi se nastojalo izbjeći pristup „označavanja kvadratića” i umjesto toga se usredotočiti na promicanje strukovne i etičke izobrazbe među onima koji posreduju i posuđuju kapital poduzećima; |
| --- | --- |

30.

snažno potiče Komisiju da u zakonodavnim inicijativama pronađe načine da potakne i promiče pozajmljivanje „na temelju dugotrajnog odnosa”ili „na temelju znanja” čime bi se nastojalo izbjeći pristup „označavanja kvadratića” i umjesto toga se usredotočiti na promicanje strukovne i etičke izobrazbe među onima koji posreduju i posuđuju kapital poduzećima;

| 31. | snažno potiče države članice, Komisiju i nadležna tijela da njihov jasan cilj postane promicanje i jamčenje djelotvornog tržišnog natjecanja i poticanje veće raznolikosti i usmjerenosti na klijente u bankarskom sektoru EU-a; |
| --- | --- |

31.

snažno potiče države članice, Komisiju i nadležna tijela da njihov jasan cilj postane promicanje i jamčenje djelotvornog tržišnog natjecanja i poticanje veće raznolikosti i usmjerenosti na klijente u bankarskom sektoru EU-a;

| 32. | poziva Komisiju da predloži mjere za uvođenje prenosivosti bankarskog računa i za promicanje dostupnih internetskih stranica na kojima se potrošačima omogućuje da usporede cijene i financijsku moć banaka, što bi potaknulo disciplinu jer bi informirani potrošač mijenjao banke, te da pomogne u poboljšanju odabira potrošača u bankarskom sektoru smanjenjem prepreka za ulazak i izlazak i primjenom proporcionalnih pravila na nove pristupnike tržištu; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da predloži mjere za uvođenje prenosivosti bankarskog računa i za promicanje dostupnih internetskih stranica na kojima se potrošačima omogućuje da usporede cijene i financijsku moć banaka, što bi potaknulo disciplinu jer bi informirani potrošač mijenjao banke, te da pomogne u poboljšanju odabira potrošača u bankarskom sektoru smanjenjem prepreka za ulazak i izlazak i primjenom proporcionalnih pravila na nove pristupnike tržištu;

| 33. | poziva Komisiju da predloži potrebne strukturne reforme naznačene u ovom izvješću, koje, zadržavajući cjelovitost unutarnjeg tržišta, poštuju raznolikost bankarskih sustava i održavaju snažnu ulogu Europskog nadzornog tijela za bankarstvo pri jamčenju pravilne primjene diljem Unije; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da predloži potrebne strukturne reforme naznačene u ovom izvješću, koje, zadržavajući cjelovitost unutarnjeg tržišta, poštuju raznolikost bankarskih sustava i održavaju snažnu ulogu Europskog nadzornog tijela za bankarstvo pri jamčenju pravilne primjene diljem Unije;

o

o
  o

| 34. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

34.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(2)  http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Implicit-Guarantees-for-bank-debt.pdf

(3)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/44357464.pdf

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0427.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/136487.pdf

(6)  COM(2012)0778.

(7)  „Ponovna ocjena učinka financija na rast” autora Stephen G. Cecchettija i Enisse Kharroubi, Monetarni i ekonomski odjel Banke za međunarodne namire, srpanj 2012. http://www.bis.org/publ/work381.pdf

(8)  http://www.eba.europa.eu/cebs/media/Publications/Other%20Publications/Opinions/EBA-BS-2012-219--opinion-on-HLG-Liikanen-report---2-.pdf i http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(9)  http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(10)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 7.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/88

---

P7_TA(2013)0318

Zaštita financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o godišnjem izvješću za 2011. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (2012/2285(INI))

(2016/C 075/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o prethodnim godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o prethodnim godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu pod naslovom „Zaštita financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2011.” (COM(2012)0408) i njegove popratne dokumente (SWD(2012)0227 SWD(2012)0228 SWD(2012)0229 i SWD(2012)0230 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu pod naslovom „Zaštita financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2011.” (COM(2012)0408) i njegove popratne dokumente (SWD(2012)0227 SWD(2012)0228 SWD(2012)0229 i SWD(2012)0230 (1),

| — | uzimajući u obzir Izvješće OLAF-a – godišnje izvješće za 2011. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće OLAF-a – godišnje izvješće za 2011. (2),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2011., zajedno s odgovorima institucija (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2011., zajedno s odgovorima institucija (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Revizorskom sudu o Komisijinoj strategiji borbe protiv prijevara (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Revizorskom sudu o Komisijinoj strategiji borbe protiv prijevara (COM(2011)0376),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv prijevara radi zaštite Unijinih financijskih interesa posredstvom kaznenog prava (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv prijevara radi zaštite Unijinih financijskih interesa posredstvom kaznenog prava (COM(2012)0363),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o programu „Hercule III.” za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o programu „Hercule III.” za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (COM(2011)0914),

| — | uzimajući u obzir članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih Zajednica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih Zajednica (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2012.o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2010. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2012.o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2010. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. rujna 2011. o naporima EU-a u borbi protiv korupcije (3), svoju izjavu od 18. svibnja 2010. o naporima Unije u borbi protiv korupcije (4) i komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru pod naslovom „Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. rujna 2011. o naporima EU-a u borbi protiv korupcije (3), svoju izjavu od 18. svibnja 2010. o naporima Unije u borbi protiv korupcije (4) i komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru pod naslovom „Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308),

| — | uzimajuci u obzir godišnje izvješće OLAF-a za 2012. i izvješće nadzornog odbora OLAF-a za istu godinu; |
| --- | --- |

—

uzimajuci u obzir godišnje izvješće OLAF-a za 2012. i izvješće nadzornog odbora OLAF-a za istu godinu;

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0197/2013),

| A. | budući da EU i države članice dijele odgovornost za zaštitu financijskih interesa Unije i borbu protiv prijevara te budući da je bliska suradnja između Komisije i država članica od ključne važnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i države članice dijele odgovornost za zaštitu financijskih interesa Unije i borbu protiv prijevara te budući da je bliska suradnja između Komisije i država članica od ključne važnosti;

| B. | budući da države članice imaju primarnu odgovornost za izvršavanje otprilike 80 % proračuna Unije, kao i za ubiranje vlastitih sredstava, između ostalog u obliku PDV-a i carina; |
| --- | --- |

B.

budući da države članice imaju primarnu odgovornost za izvršavanje otprilike 80 % proračuna Unije, kao i za ubiranje vlastitih sredstava, između ostalog u obliku PDV-a i carina;

| C. | budući da je Komisija nedavno pokrenula niz važnih inicijativa o mjerama politike borbe protiv prijevara; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija nedavno pokrenula niz važnih inicijativa o mjerama politike borbe protiv prijevara;

Opće napomene

| 1. | naglašava da je suzbijanje prijevara i svih ostalih nezakonitih djelatnosti koje utječu na financijske interese Unije obveza Komisije i država članica, ugrađena u Ugovor o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

1.

naglašava da je suzbijanje prijevara i svih ostalih nezakonitih djelatnosti koje utječu na financijske interese Unije obveza Komisije i država članica, ugrađena u Ugovor o funkcioniranju Europske unije;

| 2. | podsjeća da je jednako važno osigurati zaštitu tih financijskih interesa i na razini ubiranja sredstava EU-a i na razini rashoda; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je jednako važno osigurati zaštitu tih financijskih interesa i na razini ubiranja sredstava EU-a i na razini rashoda;

| 3. | pozdravlja izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2011. („godišnje izvješće Komisije); izražava međutim žaljenje da je izvješće ograničeno na podatke o kojima su izvijestile države članice; ističe da države članice koriste različite definicije za slične vrste kaznenih djela te da sve ne prikupljaju slične i detaljne statističke podatke prema zajedničkim kriterijima, što otežava prikupljanje vjerodostojnih i usporedivih statističkih podataka na razini EU-a; izražava stoga žaljenje da nije moguće ocijeniti stvarni ukupni opseg nepravilnosti i prijevara u pojedinačnim državama članicama te identificirati i kazniti one države članice koje imaju najvišu razinu nepravilnosti i prijevara, kao što je više puta zatražio Parlament; potiče stoga da se u svim državama članicama utvrde standardni kriteriji procjene nepravilnosti i prijevara te im se pridruže odgovarajuće kazne za one koji su proglašeni krivima za kršenje; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2011. („godišnje izvješće Komisije); izražava međutim žaljenje da je izvješće ograničeno na podatke o kojima su izvijestile države članice; ističe da države članice koriste različite definicije za slične vrste kaznenih djela te da sve ne prikupljaju slične i detaljne statističke podatke prema zajedničkim kriterijima, što otežava prikupljanje vjerodostojnih i usporedivih statističkih podataka na razini EU-a; izražava stoga žaljenje da nije moguće ocijeniti stvarni ukupni opseg nepravilnosti i prijevara u pojedinačnim državama članicama te identificirati i kazniti one države članice koje imaju najvišu razinu nepravilnosti i prijevara, kao što je više puta zatražio Parlament; potiče stoga da se u svim državama članicama utvrde standardni kriteriji procjene nepravilnosti i prijevara te im se pridruže odgovarajuće kazne za one koji su proglašeni krivima za kršenje;

| 4. | naglašava da prijevara predstavlja primjer namjernog prijestupa i kaznenog djela, dok je kod nepravilnosti riječ o nepridržavanju pravila, te izražava žaljenje da izvješće Komisije ne razmatra prijevaru detaljno te se nepravilnostima bavi poprilično općenito; ističe da se članak 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) odnosi na prijevare, a ne na nepravilnosti, te poziva na razlikovanje prijevara od pogrešaka ili nepravilnosti; |
| --- | --- |

4.

naglašava da prijevara predstavlja primjer namjernog prijestupa i kaznenog djela, dok je kod nepravilnosti riječ o nepridržavanju pravila, te izražava žaljenje da izvješće Komisije ne razmatra prijevaru detaljno te se nepravilnostima bavi poprilično općenito; ističe da se članak 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) odnosi na prijevare, a ne na nepravilnosti, te poziva na razlikovanje prijevara od pogrešaka ili nepravilnosti;

| 5. | primjećuje da je, u skladu s godišnjim izvješćem Komisije, u 2011. prijavljeno 1 230 nepravilnosti kao prijevare, da su njihove financijske posljedice smanjene za 37 % u odnosu na 2010. te da su iznosile 404 milijuna EUR; potvrđuje da su kohezijska politika i poljoprivreda i dalje dva glavna područja u kojima se pojavljuje najviša razina prijevara s predviđenim financijskim posljedicama od 204 milijuna EUR odnosno 77 milijuna EUR; postavlja međutim pitanje odražava li ovo smanjenje stvarno stanje stvari što se tiče prijevara ili je ono ipak znak manjkavosti sustava nadzora i kontrole u državama članicama; |
| --- | --- |

5.

primjećuje da je, u skladu s godišnjim izvješćem Komisije, u 2011. prijavljeno 1 230 nepravilnosti kao prijevare, da su njihove financijske posljedice smanjene za 37 % u odnosu na 2010. te da su iznosile 404 milijuna EUR; potvrđuje da su kohezijska politika i poljoprivreda i dalje dva glavna područja u kojima se pojavljuje najviša razina prijevara s predviđenim financijskim posljedicama od 204 milijuna EUR odnosno 77 milijuna EUR; postavlja međutim pitanje odražava li ovo smanjenje stvarno stanje stvari što se tiče prijevara ili je ono ipak znak manjkavosti sustava nadzora i kontrole u državama članicama;

| 6. | poziva Komisiju da pažljivo nadzire učinkovitost sustava nadzora i kontrole u državama članicama i osigura da informacije o razini nepravilnosti u državama članicama odražavaju stvarnu situaciju; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da pažljivo nadzire učinkovitost sustava nadzora i kontrole u državama članicama i osigura da informacije o razini nepravilnosti u državama članicama odražavaju stvarnu situaciju;

| 7. | naglašava da se situacija s nepravodobnim prijenosom podataka država članica i davanjem netočnih podataka ponavlja dugi niz godina; naglašava da je nemoguće uspoređivati i objektivno procijeniti raspon prijevara u državama članicama Europske unije; ističe da Europski parlament, Komisija i OLAF ne mogu odgovarajuće izvršiti svoje dužnosti u vezi s procjenom situacije i podnošenjem prijedloga te ponavlja da se takva situacija ne može tolerirati; poziva Komisiju da preuzme potpunu odgovornost za povrat nepropisno isplaćenih sredstava za proračun EU-a; potiče Komisiju da uspostavi jedinstvena načela izvještavanja u svim državama članicama i osigura prikupljanje usporedivih, vjerodostojnih i odgovarajućih podataka; |
| --- | --- |

7.

naglašava da se situacija s nepravodobnim prijenosom podataka država članica i davanjem netočnih podataka ponavlja dugi niz godina; naglašava da je nemoguće uspoređivati i objektivno procijeniti raspon prijevara u državama članicama Europske unije; ističe da Europski parlament, Komisija i OLAF ne mogu odgovarajuće izvršiti svoje dužnosti u vezi s procjenom situacije i podnošenjem prijedloga te ponavlja da se takva situacija ne može tolerirati; poziva Komisiju da preuzme potpunu odgovornost za povrat nepropisno isplaćenih sredstava za proračun EU-a; potiče Komisiju da uspostavi jedinstvena načela izvještavanja u svim državama članicama i osigura prikupljanje usporedivih, vjerodostojnih i odgovarajućih podataka;

| 8. | naglašava da Europska unija treba povećati napore u jačanju načela e-uprave kojim bi se postavili uvjeti za veću transparentnost u javnim financijama; upozorava na činjenicu da su elektronske transakcije bilježene, za razliku od gotovinskih transakcija, te je stoga teže počiniti prijevaru i lakše prepoznati moguće slučajeve prijevara; potiče države članice da smanje svoje pragove za obavezno negotovinsko plaćanje; |
| --- | --- |

8.

naglašava da Europska unija treba povećati napore u jačanju načela e-uprave kojim bi se postavili uvjeti za veću transparentnost u javnim financijama; upozorava na činjenicu da su elektronske transakcije bilježene, za razliku od gotovinskih transakcija, te je stoga teže počiniti prijevaru i lakše prepoznati moguće slučajeve prijevara; potiče države članice da smanje svoje pragove za obavezno negotovinsko plaćanje;

| 9. | poziva Komisiju da razmotri poveznicu između država članica koje izvještavaju o prijevarama i nedostatka usklađenog kaznenog zakonodavstva kojim bi se odredila zajednička definicija prijevara i kaznenih djela na području zaštite financijskih interesa Unije; ističe da su kaznenopravni sustavi u državama članicama tek djelomično usklađeni; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da razmotri poveznicu između država članica koje izvještavaju o prijevarama i nedostatka usklađenog kaznenog zakonodavstva kojim bi se odredila zajednička definicija prijevara i kaznenih djela na području zaštite financijskih interesa Unije; ističe da su kaznenopravni sustavi u državama članicama tek djelomično usklađeni;

| 10. | naglašava da su u razdoblju od pet godina objavljena 233 istražna izvješća o slučajevima prijevara povezanima s zloupotrebom fondova EU-a u 27 država članica, pri čemu su u izvještavanju najaktivnije Ujedinjena Kraljevina, Slovačka, Njemačka, Španjolska, Rumunjska i Estonija (5); mišljenja je da je istraživačko novinarstvo odigralo važnu ulogu u razotkrivanju prijevara kojima se utječe na financijske interese Unije te da predstavlja važan izvor informacija za OLAF-a i tijela za izvršavanje zakona ili druga relevantna tijela država članica; |
| --- | --- |

10.

naglašava da su u razdoblju od pet godina objavljena 233 istražna izvješća o slučajevima prijevara povezanima s zloupotrebom fondova EU-a u 27 država članica, pri čemu su u izvještavanju najaktivnije Ujedinjena Kraljevina, Slovačka, Njemačka, Španjolska, Rumunjska i Estonija (5); mišljenja je da je istraživačko novinarstvo odigralo važnu ulogu u razotkrivanju prijevara kojima se utječe na financijske interese Unije te da predstavlja važan izvor informacija za OLAF-a i tijela za izvršavanje zakona ili druga relevantna tijela država članica;

| 11. | podsjeća da je u svojoj rezoluciji od 6. travnja 2011. o zaštiti financijskih interesa Zajednica – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2009. (6) Parlament pozvao na uvođenje obaveznih nacionalnih izjava o upravljanju koje propisno revidira nacionalno revizijsko tijelo i objedinjuje Revizorski sud; izražava žaljenje da se u tom smjeru nisu pokrenuli daljnji koraci; |
| --- | --- |

11.

podsjeća da je u svojoj rezoluciji od 6. travnja 2011. o zaštiti financijskih interesa Zajednica – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2009. (6) Parlament pozvao na uvođenje obaveznih nacionalnih izjava o upravljanju koje propisno revidira nacionalno revizijsko tijelo i objedinjuje Revizorski sud; izražava žaljenje da se u tom smjeru nisu pokrenuli daljnji koraci;

| 12. | smatra iznimno važnim da se prijevare odgovarajuće prate na europskoj razini; zapanjen je činjenicom da je generalni direktor OLAF-a uveo posebne sektorske pragove za vjerojatne financijske posljedice u Prioritetima politike istraga za 2012. i 2013. tako da se slučajevi u kojima su vjerojatne financijske posljedice ispod praga smatraju manje važnima te se vjerojatno neće ni pokretati; primjećuje da je prag u carinskom sektoru 1 000 000 EUR, za fondove SAPARD 100 000 EUR, za poljoprivredne fondove 250 000 EUR, za strukturne fondove 500 000 EUR, za Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) 1 000 000 EUR, za centralizirane rashode i vanjsku pomoć 50 000 EUR te za sektor osoblja EU-a 10 000 EUR; mišljenja je da je to neprihvatljivo; potiče generalnog direktora da odmah promijeni trenutnu praksu i odustane od pristupa davanja prioriteta određenom radnom zadatku na temelju pragova; |
| --- | --- |

12.

smatra iznimno važnim da se prijevare odgovarajuće prate na europskoj razini; zapanjen je činjenicom da je generalni direktor OLAF-a uveo posebne sektorske pragove za vjerojatne financijske posljedice u Prioritetima politike istraga za 2012. i 2013. tako da se slučajevi u kojima su vjerojatne financijske posljedice ispod praga smatraju manje važnima te se vjerojatno neće ni pokretati; primjećuje da je prag u carinskom sektoru 1 000 000 EUR, za fondove SAPARD 100 000 EUR, za poljoprivredne fondove 250 000 EUR, za strukturne fondove 500 000 EUR, za Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) 1 000 000 EUR, za centralizirane rashode i vanjsku pomoć 50 000 EUR te za sektor osoblja EU-a 10 000 EUR; mišljenja je da je to neprihvatljivo; potiče generalnog direktora da odmah promijeni trenutnu praksu i odustane od pristupa davanja prioriteta određenom radnom zadatku na temelju pragova;

| 13. | poziva na to da se korupcija s učinkom na financijske interese Europske unije smatra prijevarom u smislu primjene članka 325. stavka 5. UFEU-a te da se uključi u godišnje izvješće Komisije o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara; |
| --- | --- |

13.

poziva na to da se korupcija s učinkom na financijske interese Europske unije smatra prijevarom u smislu primjene članka 325. stavka 5. UFEU-a te da se uključi u godišnje izvješće Komisije o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara;

| 14. | ističe da se stopa osuđivanosti u slučajevima kaznenih djela protiv proračuna Unije znatno razlikuje među državama članicama, u rasponu od 14 % do 80 %; naglašava da je usklađivanje kaznenopravnih sustava država članica ograničeno te da je potrebno ojačati pravosudnu suradnju; poziva na stvaranje ambicioznog europskog zakonodavstva i poboljšanu suradnju i koordinaciju između svih država članica kako bi se osiguralo nametanje strogih kazni počiniteljima prijevara i odvratilo od počinjenja prijevara; |
| --- | --- |

14.

ističe da se stopa osuđivanosti u slučajevima kaznenih djela protiv proračuna Unije znatno razlikuje među državama članicama, u rasponu od 14 % do 80 %; naglašava da je usklađivanje kaznenopravnih sustava država članica ograničeno te da je potrebno ojačati pravosudnu suradnju; poziva na stvaranje ambicioznog europskog zakonodavstva i poboljšanu suradnju i koordinaciju između svih država članica kako bi se osiguralo nametanje strogih kazni počiniteljima prijevara i odvratilo od počinjenja prijevara;

| 15. | potvrđuje da je iznos koji treba vratiti zbog primijećenih nepravilnosti u 2011. bio u visini 321 milijuna EUR, od čega su države članice već osigurale povrat 166 milijuna EUR; u tom smislu primjećuje da je u 2011. stopa povrata za tradicionalna vlastita sredstva porasla na 52 % u odnosu na 46 % u 2010.; |
| --- | --- |

15.

potvrđuje da je iznos koji treba vratiti zbog primijećenih nepravilnosti u 2011. bio u visini 321 milijuna EUR, od čega su države članice već osigurale povrat 166 milijuna EUR; u tom smislu primjećuje da je u 2011. stopa povrata za tradicionalna vlastita sredstva porasla na 52 % u odnosu na 46 % u 2010.;

| 16. | uzima u obzir izvješće OLAF-a za 2011. i njegov pregled napretka u vezi sa sudskim postupcima pokrenutima između 2006. i 2011., u skladu s kojim u više od pola postupaka još nije donesena sudska odluka (7); mišljenja je da bi se posebna pozornost trebala posvetiti slučajevima povezanima s prijevarama u carinama, koje je jedno od područja s najvišim stopama sustavne korupcije u Europi; |
| --- | --- |

16.

uzima u obzir izvješće OLAF-a za 2011. i njegov pregled napretka u vezi sa sudskim postupcima pokrenutima između 2006. i 2011., u skladu s kojim u više od pola postupaka još nije donesena sudska odluka (7); mišljenja je da bi se posebna pozornost trebala posvetiti slučajevima povezanima s prijevarama u carinama, koje je jedno od područja s najvišim stopama sustavne korupcije u Europi;

| 17. | sa zabrinutošću primjećuje da zbog tekuće gospodarske krize Komisija ne predviđa porast u financiranju tijela za izvršavanje zakona država članica od strane EU-a u cilju bolje zaštite financijskih interesa EU-a, kao dio njezine nove sveobuhvatne strategije na razini EU-a; smatra da bi ta strategija trebala biti usklađen i sveobuhvatan odgovor s ciljem smanjenja krijumčarenja, povećanja ubiranih prihoda te stoga i osiguranja da se takva ulaganja isplate u budućnosti; |
| --- | --- |

17.

sa zabrinutošću primjećuje da zbog tekuće gospodarske krize Komisija ne predviđa porast u financiranju tijela za izvršavanje zakona država članica od strane EU-a u cilju bolje zaštite financijskih interesa EU-a, kao dio njezine nove sveobuhvatne strategije na razini EU-a; smatra da bi ta strategija trebala biti usklađen i sveobuhvatan odgovor s ciljem smanjenja krijumčarenja, povećanja ubiranih prihoda te stoga i osiguranja da se takva ulaganja isplate u budućnosti;

Prihodi – vlastita sredstva

| 18. | podsjeća da propisno ubiranje PDV-a i carina ima izravan utjecaj na gospodarstva država članica i proračun EU-a te da bi poboljšanje sustava za ubiranje prihoda i osiguravanje službenog bilježenja svih transakcija, čime bi ih se izvuklo iz zone sive ekonomije, trebalo biti prioritet za sve države članice; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da propisno ubiranje PDV-a i carina ima izravan utjecaj na gospodarstva država članica i proračun EU-a te da bi poboljšanje sustava za ubiranje prihoda i osiguravanje službenog bilježenja svih transakcija, čime bi ih se izvuklo iz zone sive ekonomije, trebalo biti prioritet za sve države članice;

| 19. | naglašava u tom smislu da utaja i izbjegavanje plaćanja poreza predstavljaju velik rizik za javne financije EU-a; naglašava procjenu da se svake godine u EU-u zbog poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza izgubi 1 trilijun EUR javnog novca, što predstavlja trošak od otprilike 2 000 EUR godišnje za svakog europskog građana; ističe da prosječan iznos gubitka poreza u Europi danas premašuje ukupni iznos koji države članice troše na zdravstvenu zaštitu te je više od četiri puta veći od iznosa koji se troši na obrazovanje u EU-u; |
| --- | --- |

19.

naglašava u tom smislu da utaja i izbjegavanje plaćanja poreza predstavljaju velik rizik za javne financije EU-a; naglašava procjenu da se svake godine u EU-u zbog poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza izgubi 1 trilijun EUR javnog novca, što predstavlja trošak od otprilike 2 000 EUR godišnje za svakog europskog građana; ističe da prosječan iznos gubitka poreza u Europi danas premašuje ukupni iznos koji države članice troše na zdravstvenu zaštitu te je više od četiri puta veći od iznosa koji se troši na obrazovanje u EU-u;

| 20. | naglašava da zbog mehanizma uravnoteženja proračuna EU-a s prihodima temeljenima na BND-u svaki izgubljeni euro zbog carinskih prijevara i prijevara s PDV-om moraju platiti građani EU-a; smatra neprihvatljivim da gospodarske subjekte koji čine prijevare u stvari subvencionira porezni obveznik; naglašava da bi borba protiv utaje poreza trebala biti prioritet i za Komisiju i za države članice; poziva države članice da pojednostave svoje porezne sustave i učine ih transparentnijima zbog toga što su porezne prijevare prečesto olakšane kompleksnim i neprozirnim poreznim sustavima; |
| --- | --- |

20.

naglašava da zbog mehanizma uravnoteženja proračuna EU-a s prihodima temeljenima na BND-u svaki izgubljeni euro zbog carinskih prijevara i prijevara s PDV-om moraju platiti građani EU-a; smatra neprihvatljivim da gospodarske subjekte koji čine prijevare u stvari subvencionira porezni obveznik; naglašava da bi borba protiv utaje poreza trebala biti prioritet i za Komisiju i za države članice; poziva države članice da pojednostave svoje porezne sustave i učine ih transparentnijima zbog toga što su porezne prijevare prečesto olakšane kompleksnim i neprozirnim poreznim sustavima;

| 21. | poziva Komisiju da ojača svoju koordinaciju s državama članicama kako bi se prikupljali vjerodostojni podaci o deficitima u carinama i PDV-u u određenim državama i o tome redovito izvijestio Parlament; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da ojača svoju koordinaciju s državama članicama kako bi se prikupljali vjerodostojni podaci o deficitima u carinama i PDV-u u određenim državama i o tome redovito izvijestio Parlament;

| 22. | pozdravlja činjenicu da se u okviru tradicionalnih vlastitih sredstava 98 % vraća bez posebnih problema, ali primjećuje razlike u učinkovitosti država članica pri povratu preostalih 2 % (8); |
| --- | --- |

22.

pozdravlja činjenicu da se u okviru tradicionalnih vlastitih sredstava 98 % vraća bez posebnih problema, ali primjećuje razlike u učinkovitosti država članica pri povratu preostalih 2 % (8);

Carina

| 23. | naglašava da je, što se tiče tradicionalnih vlastitih sredstava, prihod od carina važan izvor prihoda vlada država članica, koje zadržavaju 25 % da pokriju troškove ubiranja; ponavlja da učinkovito sprečavanje nepravilnosti i prijevara na ovom polju štiti financijske interese Unije i ima važne posljedice za unutarnje tržište, uklanjajući nepoštenu prednost gospodarskih subjekata koji izbjegavaju plaćanje carina u odnosu na one koji se pridržavaju tih obveza; naglašava da je srž problema neprijavljeni uvoz ili onaj uvoz koji je izbjegao carinsku kontrolu; |
| --- | --- |

23.

naglašava da je, što se tiče tradicionalnih vlastitih sredstava, prihod od carina važan izvor prihoda vlada država članica, koje zadržavaju 25 % da pokriju troškove ubiranja; ponavlja da učinkovito sprečavanje nepravilnosti i prijevara na ovom polju štiti financijske interese Unije i ima važne posljedice za unutarnje tržište, uklanjajući nepoštenu prednost gospodarskih subjekata koji izbjegavaju plaćanje carina u odnosu na one koji se pridržavaju tih obveza; naglašava da je srž problema neprijavljeni uvoz ili onaj uvoz koji je izbjegao carinsku kontrolu;

| 24. | duboko je zabrinut zaključkom Revizorskog suda da u nacionalnom carinskom nadzoru postoje ozbiljni nedostaci (9); |
| --- | --- |

24.

duboko je zabrinut zaključkom Revizorskog suda da u nacionalnom carinskom nadzoru postoje ozbiljni nedostaci (9);

| 25. | naglašava da je carinska unija područje isključive nadležnosti EU-a te da je stoga obveza Komisije da uspostavi sve potrebne mjere kako bi osigurala da carinska tijela u državama članicama rade kao da su jedno tijelo te da nadzire provedbu tih mjera; |
| --- | --- |

25.

naglašava da je carinska unija područje isključive nadležnosti EU-a te da je stoga obveza Komisije da uspostavi sve potrebne mjere kako bi osigurala da carinska tijela u državama članicama rade kao da su jedno tijelo te da nadzire provedbu tih mjera;

| 26. | predlaže da se istraži mogućnost uspostave tima europskih carinskih službenika koji su specijalizirani u borbi protiv prijevara, koji bi radili uz nacionalna carinska tijela; |
| --- | --- |

26.

predlaže da se istraži mogućnost uspostave tima europskih carinskih službenika koji su specijalizirani u borbi protiv prijevara, koji bi radili uz nacionalna carinska tijela;

| 27. | podsjeća da je 70 % carinskih postupaka u EU-u pojednostavljeno; duboko je zabrinut zaključcima Revizorskog suda u Posebnom izvješću br. 1/2010, u kojem su otkriveni ozbiljni nedostaci na tom području, s naglaskom na loše ili loše bilježene revizije, rijetko korištenje automatiziranih tehnika obrade podataka, pretjerano korištenje postupaka pojednostavljenja te naknadne revizije loše kvalitete; |
| --- | --- |

27.

podsjeća da je 70 % carinskih postupaka u EU-u pojednostavljeno; duboko je zabrinut zaključcima Revizorskog suda u Posebnom izvješću br. 1/2010, u kojem su otkriveni ozbiljni nedostaci na tom području, s naglaskom na loše ili loše bilježene revizije, rijetko korištenje automatiziranih tehnika obrade podataka, pretjerano korištenje postupaka pojednostavljenja te naknadne revizije loše kvalitete;

| 28. | naglašava da su moderna rješenja informacijske tehnologije i izravan pristup podacima ključni za učinkovito funkcioniranje carinske unije; smatra postojeća rješenja neprihvatljivima; ozbiljno je prije svega zabrinut zaključcima prvog izvješća o radu Eurofisca (10) za 2011., objavljenog u svibnju 2012., među kojima je navedeno da u većini država članica porezne uprave nemaju izravan pristup carinskim podacima te stoga automatska uzajamna razmjena poreznih podataka nije moguća; |
| --- | --- |

28.

naglašava da su moderna rješenja informacijske tehnologije i izravan pristup podacima ključni za učinkovito funkcioniranje carinske unije; smatra postojeća rješenja neprihvatljivima; ozbiljno je prije svega zabrinut zaključcima prvog izvješća o radu Eurofisca (10) za 2011., objavljenog u svibnju 2012., među kojima je navedeno da u većini država članica porezne uprave nemaju izravan pristup carinskim podacima te stoga automatska uzajamna razmjena poreznih podataka nije moguća;

| 29. | žali zbog činjenice da Komisija i države članice nisu uspjele osigurati pravovremenu provedbu Moderniziranog carinskog zakonika; naglašava da je financijska korist izgubljena zbog odgode provedbe novog carinskog zakonika procijenjena na otprilike 2,5 milijardi EUR u godišnjim operativnim uštedama za troškove pridržavanja u punom režimu te na čak 50 milijardi EUR u proširenom međunarodnom tržištu (11); poziva Komisiju da procijeni troškove odgode potpune primjene Moderniziranog carinskog zakonika izračunom proračunskih posljedica takve odgode; |
| --- | --- |

29.

žali zbog činjenice da Komisija i države članice nisu uspjele osigurati pravovremenu provedbu Moderniziranog carinskog zakonika; naglašava da je financijska korist izgubljena zbog odgode provedbe novog carinskog zakonika procijenjena na otprilike 2,5 milijardi EUR u godišnjim operativnim uštedama za troškove pridržavanja u punom režimu te na čak 50 milijardi EUR u proširenom međunarodnom tržištu (11); poziva Komisiju da procijeni troškove odgode potpune primjene Moderniziranog carinskog zakonika izračunom proračunskih posljedica takve odgode;

| 30. | naglašava daljnju potrebu za jačanjem borbe protiv carinskih prijevara i pozdravlja osnivanje Informativnog sustava za borbu protiv prijevara u provozu, središnje baze podataka za informiranje svih relevantnih tijela o kretanju roba u provozu unutar EU-a; |
| --- | --- |

30.

naglašava daljnju potrebu za jačanjem borbe protiv carinskih prijevara i pozdravlja osnivanje Informativnog sustava za borbu protiv prijevara u provozu, središnje baze podataka za informiranje svih relevantnih tijela o kretanju roba u provozu unutar EU-a;

| 31. | uzimajući u obzir uspjeh zajedničkih carinskih operacija u 2011. između EU-a i država članica te određenih država izvan EU-a, potiče redovito vršenje takvih operacija u cilju borbe protiv krijumčarenja osjetljive robe i prijevara u određenim visokorizičnim sektorima; ističe da je u zajedničkim carinskim operacijama u 2011. zaplijenjeno 1,2 milijuna cigareta te su otkrivene porezne i carinske prijevare u vrijednosti od više od 1,7 milijuna EUR; |
| --- | --- |

31.

uzimajući u obzir uspjeh zajedničkih carinskih operacija u 2011. između EU-a i država članica te određenih država izvan EU-a, potiče redovito vršenje takvih operacija u cilju borbe protiv krijumčarenja osjetljive robe i prijevara u određenim visokorizičnim sektorima; ističe da je u zajedničkim carinskim operacijama u 2011. zaplijenjeno 1,2 milijuna cigareta te su otkrivene porezne i carinske prijevare u vrijednosti od više od 1,7 milijuna EUR;

PDV

| 32. | podsjeća da pravilno provođenje carinskih postupaka ima izravne posljedice na izračun PDV-a; žali zbog nedostataka u ovom području koje je otkrio Revizorski sud; posebno je duboko zabrinut zaključcima Suda u Posebnom izvješću 13/2011 da je samo primjena carinskog postupka 42 (12) bila u 2009. odgovorna za ekstrapolirane gubitke od otprilike 2 200 milijuna EUR (13) za sedam država članica u kojima je izvršena revizija, što predstavlja 29 % PDV-a teoretski primjenjivog na oporezivi iznos cijelog uvoza u okviru carinskog postupka 42 u 2009. u tih sedam država članica; |
| --- | --- |

32.

podsjeća da pravilno provođenje carinskih postupaka ima izravne posljedice na izračun PDV-a; žali zbog nedostataka u ovom području koje je otkrio Revizorski sud; posebno je duboko zabrinut zaključcima Suda u Posebnom izvješću 13/2011 da je samo primjena carinskog postupka 42 (12) bila u 2009. odgovorna za ekstrapolirane gubitke od otprilike 2 200 milijuna EUR (13) za sedam država članica u kojima je izvršena revizija, što predstavlja 29 % PDV-a teoretski primjenjivog na oporezivi iznos cijelog uvoza u okviru carinskog postupka 42 u 2009. u tih sedam država članica;

| 33. | duboko je zabrinut raširenošću prijevara s PDV-om; ističe da je model ubiranja PDV-a nepromijenjen od njegova uvođenja; naglašava da je zastario uzimajući u obzir mnoge promjene u tehnološkom i gospodarskom okruženju; naglašava da je za inicijative na području izravnog oporezivanja potrebna jednoglasna odluka Vijeća; žali zbog činjenice da su trenutno u Vijeću blokirane dvije važne inicijative s ciljem suzbijanja prijevara s PDV-om, tj. prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u vezi s mehanizmom brze reakcije na prijevare s PDV-om (COM(2012)0428) i prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u vezi s neobaveznom i privremenom primjenom mehanizma obrnute naplate koja se odnosi na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevarama (COM(2009)0511) (14); |
| --- | --- |

33.

duboko je zabrinut raširenošću prijevara s PDV-om; ističe da je model ubiranja PDV-a nepromijenjen od njegova uvođenja; naglašava da je zastario uzimajući u obzir mnoge promjene u tehnološkom i gospodarskom okruženju; naglašava da je za inicijative na području izravnog oporezivanja potrebna jednoglasna odluka Vijeća; žali zbog činjenice da su trenutno u Vijeću blokirane dvije važne inicijative s ciljem suzbijanja prijevara s PDV-om, tj. prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u vezi s mehanizmom brze reakcije na prijevare s PDV-om (COM(2012)0428) i prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u vezi s neobaveznom i privremenom primjenom mehanizma obrnute naplate koja se odnosi na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevarama (COM(2009)0511) (14);

| 34. | naglašava potrebu povezivanja poslovnih transakcija s poreznim tijelima u stvarnom vremenu kako bi se suzbila utaja poreza; |
| --- | --- |

34.

naglašava potrebu povezivanja poslovnih transakcija s poreznim tijelima u stvarnom vremenu kako bi se suzbila utaja poreza;

| 35. | vjeruje da uklanjanje nezabilježenih transakcija može doprinijeti smanjenju iznosa neprikupljenog PDV-a; |
| --- | --- |

35.

vjeruje da uklanjanje nezabilježenih transakcija može doprinijeti smanjenju iznosa neprikupljenog PDV-a;

Krijumčarenje cigareta

| 36. | prepoznaje da krijumčarenje visoko oporezivane robe uzrokuje znatne gubitke u prihodima za proračune EU-a i njezinih država članica te da izravan gubitak u carinskim prihodima uzrokovan krijumčarenjem cigareta prema procjenama iznosi više od 10 milijardi EUR godišnje; |
| --- | --- |

36.

prepoznaje da krijumčarenje visoko oporezivane robe uzrokuje znatne gubitke u prihodima za proračune EU-a i njezinih država članica te da izravan gubitak u carinskim prihodima uzrokovan krijumčarenjem cigareta prema procjenama iznosi više od 10 milijardi EUR godišnje;

| 37. | naglašava da je krijumčarenje cigareta važan izvor prihoda za međunarodne kriminalne organizacije te stoga ističe važnost jačanja vanjske dimenzije akcijskog plana Komisije za borbu protiv krijumčarenja cigareta i alkohola na istočnoj granici EU-a, u kojem se pruža potpora kapacitetima tijela za izvršavanje zakona u susjednim zemljama pružanjem tehničke podrške i izobrazbe, podizanjem svijesti, jačanjem operativne suradnje poput zajedničkih carinskih operacija, razmjenom obavještajnih podataka i jačanjem međunarodne suradnje; naglašava prije svega važnost suradnje između država članica, Rusije i zemalja Istočnog partnerstva (Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove i Ukrajine) za provedbu ciljanih radnji predloženih u akcijskom planu; |
| --- | --- |

37.

naglašava da je krijumčarenje cigareta važan izvor prihoda za međunarodne kriminalne organizacije te stoga ističe važnost jačanja vanjske dimenzije akcijskog plana Komisije za borbu protiv krijumčarenja cigareta i alkohola na istočnoj granici EU-a, u kojem se pruža potpora kapacitetima tijela za izvršavanje zakona u susjednim zemljama pružanjem tehničke podrške i izobrazbe, podizanjem svijesti, jačanjem operativne suradnje poput zajedničkih carinskih operacija, razmjenom obavještajnih podataka i jačanjem međunarodne suradnje; naglašava prije svega važnost suradnje između država članica, Rusije i zemalja Istočnog partnerstva (Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove i Ukrajine) za provedbu ciljanih radnji predloženih u akcijskom planu;

| 38. | prepoznaje da je istočna granica posebno ranjivo područje u tom kontekstu; pozdravlja objavljivanje Komisijinog akcijskog plana za borbu protiv krijumčarenja cigareta i alkohola duž istočne granice EU-a; |
| --- | --- |

38.

prepoznaje da je istočna granica posebno ranjivo područje u tom kontekstu; pozdravlja objavljivanje Komisijinog akcijskog plana za borbu protiv krijumčarenja cigareta i alkohola duž istočne granice EU-a;

| 39. | pozdravlja aktivnosti OLAF-a u provedbi navedenog akcijskog plana; posebno pozdravlja uspjeh operacije Barrel, na kojoj su surađivale 24 države članice te Norveška, Švicarska, Hrvatska i Turska, a koju su aktivno podržali Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju, Europol, Frontex i Svjetska carinska organizacija i tijekom koje je zaplijenjeno 1,2 milijuna cigareta; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja aktivnosti OLAF-a u provedbi navedenog akcijskog plana; posebno pozdravlja uspjeh operacije Barrel, na kojoj su surađivale 24 države članice te Norveška, Švicarska, Hrvatska i Turska, a koju su aktivno podržali Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju, Europol, Frontex i Svjetska carinska organizacija i tijekom koje je zaplijenjeno 1,2 milijuna cigareta;

| 40. | pozdravlja donošenje Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima 12. studenog 2012. na petoj sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije o kontroli duhana Svjetske zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja donošenje Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima 12. studenog 2012. na petoj sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije o kontroli duhana Svjetske zdravstvene organizacije;

Rashodi

| 41. | podsjeća da se 94 % proračuna EU-a ulaže u države članice te da je u ova teška vremena za gospodarstvo od iznimne važnosti da se sav novac učinkovito troši; smatra stoga da borba protiv prijevara u vezi s proračunom EU-a u svim njegovim programima financiranja u cilju osiguravanja povrata izgubljenih sredstava mora postati prioritet kako bi se osiguralo da se proračun EU-a troši na njegove glavne ciljeve poput zapošljavanja i rasta; |
| --- | --- |

41.

podsjeća da se 94 % proračuna EU-a ulaže u države članice te da je u ova teška vremena za gospodarstvo od iznimne važnosti da se sav novac učinkovito troši; smatra stoga da borba protiv prijevara u vezi s proračunom EU-a u svim njegovim programima financiranja u cilju osiguravanja povrata izgubljenih sredstava mora postati prioritet kako bi se osiguralo da se proračun EU-a troši na njegove glavne ciljeve poput zapošljavanja i rasta;

| 42. | žali zbog toga što se većina nepravilnosti u potrošnji EU-a odvija na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

42.

žali zbog toga što se većina nepravilnosti u potrošnji EU-a odvija na nacionalnoj razini;

| 43. | naglašava da je veća transparentnost koja omogućava odgovarajući nadzor ključna za otkrivanje prijevara; podsjeća da je prethodnih godina parlament poticao Komisiju da poduzme radnje kako bi osigurala jednaku transparentnost za sve korisnike fondova EU-a; žali zbog toga što ta mjera nije provedena; stoga ponavlja svoj poziv Komisiji da izradi mjere za povećanje transparentnosti pravnih mjera te sustav s popisom svih korisnika fondova EU-a na istoj web stranici, bez obzira na to tko upravlja fondovima, koji bi se temeljio na standardnim kategorijama informacija koje bi države članice morale omogućiti na najmanje jednom od radnih jezika Unije; poziva države članice da surađuju s Komisijom i omoguće potpune i vjerodostojne informacije o korisnicima fondova EU-a kojima upravljaju države članice; poziva Komisiju da procijeni sustav podijeljenog upravljanja i o tome što je prije moguće izvijesti Parlament; |
| --- | --- |

43.

naglašava da je veća transparentnost koja omogućava odgovarajući nadzor ključna za otkrivanje prijevara; podsjeća da je prethodnih godina parlament poticao Komisiju da poduzme radnje kako bi osigurala jednaku transparentnost za sve korisnike fondova EU-a; žali zbog toga što ta mjera nije provedena; stoga ponavlja svoj poziv Komisiji da izradi mjere za povećanje transparentnosti pravnih mjera te sustav s popisom svih korisnika fondova EU-a na istoj web stranici, bez obzira na to tko upravlja fondovima, koji bi se temeljio na standardnim kategorijama informacija koje bi države članice morale omogućiti na najmanje jednom od radnih jezika Unije; poziva države članice da surađuju s Komisijom i omoguće potpune i vjerodostojne informacije o korisnicima fondova EU-a kojima upravljaju države članice; poziva Komisiju da procijeni sustav podijeljenog upravljanja i o tome što je prije moguće izvijesti Parlament;

Poljoprivreda

| 44. | pozdravlja činjenicu da su Nizozemska, Poljska i Finska postigle napredak u pridržavanju pravila usklađenog izvještavanja te da je ukupna stopa pridržavanja za EU-27 oko 93 %, što predstavlja povećanje u odnosu na stopu od 90 % iz 2010.; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja činjenicu da su Nizozemska, Poljska i Finska postigle napredak u pridržavanju pravila usklađenog izvještavanja te da je ukupna stopa pridržavanja za EU-27 oko 93 %, što predstavlja povećanje u odnosu na stopu od 90 % iz 2010.;

| 45. | naglašava međutim da je najmanje 20 milijuna slučajeva sitne korupcije prijavljeno u javnom sektoru u EU-u te je vidljivo da taj fenomen ima učinak prelijevanja na područja javne uprave u državama članicama (te na odgovarajuće političare) koja su nadležna za upravljanje fondovima EU-a i druge financijske interese (15); ističe da broj nepravilnosti prijavljenih kao prijevare u poljoprivredi u 2011. – ukupno 139 – ne odgovara stvarnom stanju; ističe da je Komisija u svojem obraćanju državama članicama izrazila zabrinutost da brojčani podaci o prijevarama iz njihovih izvješća možda nisu u potpunosti vjerodostojni – što potvrđuje i sama Komisija ističući malen broj prijavljenih slučajeva prijevare u određenim državama članicama; poziva na daljnju suradnju i razmjenu najboljih praksi u državama članicama u cilju reagiranja na slučajeve prijevare i njihovog prijavljivanja Komisiji; |
| --- | --- |

45.

naglašava međutim da je najmanje 20 milijuna slučajeva sitne korupcije prijavljeno u javnom sektoru u EU-u te je vidljivo da taj fenomen ima učinak prelijevanja na područja javne uprave u državama članicama (te na odgovarajuće političare) koja su nadležna za upravljanje fondovima EU-a i druge financijske interese (15); ističe da broj nepravilnosti prijavljenih kao prijevare u poljoprivredi u 2011. – ukupno 139 – ne odgovara stvarnom stanju; ističe da je Komisija u svojem obraćanju državama članicama izrazila zabrinutost da brojčani podaci o prijevarama iz njihovih izvješća možda nisu u potpunosti vjerodostojni – što potvrđuje i sama Komisija ističući malen broj prijavljenih slučajeva prijevare u određenim državama članicama; poziva na daljnju suradnju i razmjenu najboljih praksi u državama članicama u cilju reagiranja na slučajeve prijevare i njihovog prijavljivanja Komisiji;

| 46. | nadalje je zabrinut sumnjivo niskim stopama prijevara koje su prijavile Francuska, Njemačka, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina, posebno s obzirom na njihovu veličinu i iznos primljene financijske potpore; žali zbog toga što se u godišnjem izvješću Komisije ne nudi definitivan odgovor na pitanje o tome jesu li niske stope mogućih prijevara koje su prijavile Francuska, Njemačka, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina posljedica nepridržavanja načela izvještavanja ili nemogućnosti kontrolnih sustava u tim državama članicama da otkriju prijevare; poziva navedene države članice da detaljno objasne niske stope prijavljenih mogućih prijevara što je prije moguće; |
| --- | --- |

46.

nadalje je zabrinut sumnjivo niskim stopama prijevara koje su prijavile Francuska, Njemačka, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina, posebno s obzirom na njihovu veličinu i iznos primljene financijske potpore; žali zbog toga što se u godišnjem izvješću Komisije ne nudi definitivan odgovor na pitanje o tome jesu li niske stope mogućih prijevara koje su prijavile Francuska, Njemačka, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina posljedica nepridržavanja načela izvještavanja ili nemogućnosti kontrolnih sustava u tim državama članicama da otkriju prijevare; poziva navedene države članice da detaljno objasne niske stope prijavljenih mogućih prijevara što je prije moguće;

| 47. | primjećuje da se malen broj prijevara prijavljenih u određenim državama članicama može objasniti činjenicom da se slučajevi koji se smatraju prijevarama u jednoj državi članici ne moraju nužno smatrati nezakonitima u drugoj te stoga potiče Komisiju da identificira i razjasni takve slučajeve standardiziranjem kriterija za određivanje prijevara i njihovim slanjem svim državama članicama; |
| --- | --- |

47.

primjećuje da se malen broj prijevara prijavljenih u određenim državama članicama može objasniti činjenicom da se slučajevi koji se smatraju prijevarama u jednoj državi članici ne moraju nužno smatrati nezakonitima u drugoj te stoga potiče Komisiju da identificira i razjasni takve slučajeve standardiziranjem kriterija za određivanje prijevara i njihovim slanjem svim državama članicama;

| 48. | poziva Komisiju da provjeri sustav prijavljivanja prijevara i uskladi načela koja koriste države članice da reagiraju na slučajeve prijevara i prijave ih Komisiji; zauzima stajalište da je cilj učiniti istrage učinkovitijima istovremeno pomažući pri razjašnjavanju postupovnih prava dotičnih osoba; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju da provjeri sustav prijavljivanja prijevara i uskladi načela koja koriste države članice da reagiraju na slučajeve prijevara i prijave ih Komisiji; zauzima stajalište da je cilj učiniti istrage učinkovitijima istovremeno pomažući pri razjašnjavanju postupovnih prava dotičnih osoba;

| 49. | ističe da u cilju sprečavanja prijevara pri korištenju fondova zajedničke poljoprivredne politike u budućnosti ne bi trebao postojati samo statistički pristup problemu, već i analiza mehanizama koji stoje iza prijevara, posebno u ozbiljnim slučajevima; također smatra da bi države članice trebale prijaviti Komisiji sve nepravilnosti koje su primijetili te da bi nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare trebale biti predmetom stroge analize; |
| --- | --- |

49.

ističe da u cilju sprečavanja prijevara pri korištenju fondova zajedničke poljoprivredne politike u budućnosti ne bi trebao postojati samo statistički pristup problemu, već i analiza mehanizama koji stoje iza prijevara, posebno u ozbiljnim slučajevima; također smatra da bi države članice trebale prijaviti Komisiji sve nepravilnosti koje su primijetili te da bi nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare trebale biti predmetom stroge analize;

| 50. | ističe da bi Komisija, u skladu s izmijenjenim člankom 43. ažurirane horizontalne uredbe, trebala imati ovlasti da smanji ili odgodi mjesečne ili privremene isplate državi članici ako jedan ili više ključnih elemenata nacionalnog kontrolnog sustava ne postoji ili nije učinkovit zbog ozbiljnosti ili trajnosti otkrivenih nedostataka ili ako se nepravilna plaćanja ne vraćaju dovoljno revno i ako:






  (a) | ili se gore navedeni nedostaci kontinuirano pojavljuju i razlog su za barem dva provedbena akta u skladu s člankom 54. te Uredbe, kojima se relevantni izdatci dotične države članice isključuju iz okvira financiranja Unije; ili |
| --- | --- | --- |

50.

ističe da bi Komisija, u skladu s izmijenjenim člankom 43. ažurirane horizontalne uredbe, trebala imati ovlasti da smanji ili odgodi mjesečne ili privremene isplate državi članici ako jedan ili više ključnih elemenata nacionalnog kontrolnog sustava ne postoji ili nije učinkovit zbog ozbiljnosti ili trajnosti otkrivenih nedostataka ili ako se nepravilna plaćanja ne vraćaju dovoljno revno i ako:

(a)

ili se gore navedeni nedostaci kontinuirano pojavljuju i razlog su za barem dva provedbena akta u skladu s člankom 54. te Uredbe, kojima se relevantni izdatci dotične države članice isključuju iz okvira financiranja Unije; ili

| (b) | Komisija zaključuje da dotična država članica nije u mogućnosti provesti potrebne popravne mjere u skoroj budućnosti u skladu s akcijskim planom s jasnim pokazateljima napretka koji se uspostavlja u savjetovanju s Komisijom; |
| --- | --- |

(b)

Komisija zaključuje da dotična država članica nije u mogućnosti provesti potrebne popravne mjere u skoroj budućnosti u skladu s akcijskim planom s jasnim pokazateljima napretka koji se uspostavlja u savjetovanju s Komisijom;

| 51. | izražava zabrinutost da je izvanredni akumulirani iznos Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) koji tek trebaju vratiti korisnici do kraja financijske godine 2011. u visini 1,2 milijardi EUR; |
| --- | --- |

51.

izražava zabrinutost da je izvanredni akumulirani iznos Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) koji tek trebaju vratiti korisnici do kraja financijske godine 2011. u visini 1,2 milijardi EUR;

| 52. | poziva Komisiju da poduzme sve potrebne korake kako bi uspostavila učinkovit sustav povrata uzimajući u obzir novosti u okviru tekuće reforme i da u izvješću sljedeće godine o zaštiti financijskih interesa EU-a obavijesti Parlament o postignutom napretku; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da poduzme sve potrebne korake kako bi uspostavila učinkovit sustav povrata uzimajući u obzir novosti u okviru tekuće reforme i da u izvješću sljedeće godine o zaštiti financijskih interesa EU-a obavijesti Parlament o postignutom napretku;

| 53. | naglašava da ponovno uvođenje postupka „sitnih prijestupa” treba nastaviti te da povrat u okviru članka 56. stavka 3. ažurirane horizontalne uredbe ne treba zahtijevati u slučajevima kad su prethodno nastali troškovi zajedno s vjerojatnim troškovima povrata veći od iznosa koji treba vratiti; poziva Komisiju da, u interesu upravnog pojednostavljenja na lokalnoj razini, smatra da je ovaj uvjet poštovan ako iznos koji treba vratiti korisnik u okviru jednog plaćanja ne premašuje 300 EUR; ističe da smanjenje upravnog opterećenja time što se ne zahtijeva povrat malih ili vrlo malih iznosa omogućuje nacionalnim i regionalnim vlastima da učinkovitije istraže ozbiljnije nepravilnosti i poduzmu potrebne radnje protiv njih; |
| --- | --- |

53.

naglašava da ponovno uvođenje postupka „sitnih prijestupa” treba nastaviti te da povrat u okviru članka 56. stavka 3. ažurirane horizontalne uredbe ne treba zahtijevati u slučajevima kad su prethodno nastali troškovi zajedno s vjerojatnim troškovima povrata veći od iznosa koji treba vratiti; poziva Komisiju da, u interesu upravnog pojednostavljenja na lokalnoj razini, smatra da je ovaj uvjet poštovan ako iznos koji treba vratiti korisnik u okviru jednog plaćanja ne premašuje 300 EUR; ističe da smanjenje upravnog opterećenja time što se ne zahtijeva povrat malih ili vrlo malih iznosa omogućuje nacionalnim i regionalnim vlastima da učinkovitije istraže ozbiljnije nepravilnosti i poduzmu potrebne radnje protiv njih;

| 54. | ističe da je Komisija kao odgovor na revizije postupaka potvrđivanja sukladnosti na području poljoprivrede izvršila financijske ispravke u visini od 822 milijuna EUR; nadalje ističe da je ukupna vrijednost ispravaka bila 1 068 milijuna EUR; sa zabrinutošću primjećuje da je u 2011. stopa povrata za poljoprivredu i ruralni razvoj smanjena na 77 % u odnosu na 85 % u 2010.; |
| --- | --- |

54.

ističe da je Komisija kao odgovor na revizije postupaka potvrđivanja sukladnosti na području poljoprivrede izvršila financijske ispravke u visini od 822 milijuna EUR; nadalje ističe da je ukupna vrijednost ispravaka bila 1 068 milijuna EUR; sa zabrinutošću primjećuje da je u 2011. stopa povrata za poljoprivredu i ruralni razvoj smanjena na 77 % u odnosu na 85 % u 2010.;

| 55. | naglašava da se pozornost mora posvetiti načinima optimiziranja postupaka povrata, koji su još uvijek relativno dugi; |
| --- | --- |

55.

naglašava da se pozornost mora posvetiti načinima optimiziranja postupaka povrata, koji su još uvijek relativno dugi;

Kohezijska politika

| 56. | pozdravlja činjenicu da je u 2011. Komisija izvršila financijske ispravke za 624 milijuna EUR od ukupno 673 milijuna EUR te da je stopa povrata za kohezijsku politiku povećana do 93 % u odnosu na 69 % u 2010.; naglašava međutim da je kumulativna stopa izvršenja financijskih ispravaka samo 72 % te da 2,5 milijardi EUR tek treba vratiti; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja činjenicu da je u 2011. Komisija izvršila financijske ispravke za 624 milijuna EUR od ukupno 673 milijuna EUR te da je stopa povrata za kohezijsku politiku povećana do 93 % u odnosu na 69 % u 2010.; naglašava međutim da je kumulativna stopa izvršenja financijskih ispravaka samo 72 % te da 2,5 milijardi EUR tek treba vratiti;

| 57. | poziva Komisiju i države članice da pojednostave relevantna pravila o javnoj nabavi i postupovna pravila za upravljanje strukturnim fondovima; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisiju i države članice da pojednostave relevantna pravila o javnoj nabavi i postupovna pravila za upravljanje strukturnim fondovima;

| 58. | primjećuje da određene velike države članice poput Francuske nisu prijavile nepravilnosti u obliku prijevara na području kohezijske politike u 2011.; poziva Komisiju da istraži razloge za to i da ustanovi funkcioniraju li učinkovito nadzorni i kontrolni sustavi država članica u kojima nema prijavljenih prijevara; |
| --- | --- |

58.

primjećuje da određene velike države članice poput Francuske nisu prijavile nepravilnosti u obliku prijevara na području kohezijske politike u 2011.; poziva Komisiju da istraži razloge za to i da ustanovi funkcioniraju li učinkovito nadzorni i kontrolni sustavi država članica u kojima nema prijavljenih prijevara;

| 59. | pozdravlja činjenicu da je Francuska uspjela dovršiti provedbu sustava upravljanja nepravilnostima; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja činjenicu da je Francuska uspjela dovršiti provedbu sustava upravljanja nepravilnostima;

Vanjski odnosi, pomoć i proširenje

| 60. | primjećuje sa zabrinutošću da je u poglavlju 7. („Vanjski odnosi, pomoć i proširenje”) godišnjeg izvješća Europskog revizorskog suda o izvršenju proračuna za 2011. Sud istaknuo pogreške u konačnim isplatama koje nije otkrila kontrola Komisije te je zaključio da kontrole Komisije nisu u potpunosti učinkovite; poziva Komisiju da prati preporuke Revizorskog suda i mišljenje o razrješnici u cilju poboljšanja nadzornih mehanizama kako bi se osigurali učinkoviti i odgovarajući izdatci fondova; |
| --- | --- |

60.

primjećuje sa zabrinutošću da je u poglavlju 7. („Vanjski odnosi, pomoć i proširenje”) godišnjeg izvješća Europskog revizorskog suda o izvršenju proračuna za 2011. Sud istaknuo pogreške u konačnim isplatama koje nije otkrila kontrola Komisije te je zaključio da kontrole Komisije nisu u potpunosti učinkovite; poziva Komisiju da prati preporuke Revizorskog suda i mišljenje o razrješnici u cilju poboljšanja nadzornih mehanizama kako bi se osigurali učinkoviti i odgovarajući izdatci fondova;

| 61. | predlaže da se zaključci i preporuke Revizorskog suda koje se tiču vanjskog djelovanja EU-a, a posebno misija EU-a, uzmu u obzir pri pregledu njihova napretka prema postavljenim ciljevima ili pri razmatranju proširenja njihova mandata kako bi se osiguralo učinkovito i odgovarajuće korištenje omogućenih sredstava; ističe primjedbu koja se tiče određenih slabosti u postupcima nabave i javnim natječajima u Europskoj službi za javno djelovanje (ESVD) te poziva ESVD da ih pravovremeno ispravi; |
| --- | --- |

61.

predlaže da se zaključci i preporuke Revizorskog suda koje se tiču vanjskog djelovanja EU-a, a posebno misija EU-a, uzmu u obzir pri pregledu njihova napretka prema postavljenim ciljevima ili pri razmatranju proširenja njihova mandata kako bi se osiguralo učinkovito i odgovarajuće korištenje omogućenih sredstava; ističe primjedbu koja se tiče određenih slabosti u postupcima nabave i javnim natječajima u Europskoj službi za javno djelovanje (ESVD) te poziva ESVD da ih pravovremeno ispravi;

| 62. | pozdravlja politike borbe protiv prijevara na razini EU-a koja uključuje visok stupanj suradnje s trećim zemljama, kao što su Informativni sustav za borbu protiv prijevara u provozu (kojemu pristup imaju države članice Europske udruge slobodne trgovine), zajednička upravna pomoć, povezane odredbe vezane uz borbu protiv prijevara koje uključuju treće zemlje te zajedničke carinske operacije u 2011., uključujući Fireblade (s Hrvatskom, Ukrajinom i Moldovom) te Barrel (s Hrvatskom, Turskom, Norveškom i Švicarskom); pozdravlja rezultate ovih radnji i njihove financijske posljedice; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja politike borbe protiv prijevara na razini EU-a koja uključuje visok stupanj suradnje s trećim zemljama, kao što su Informativni sustav za borbu protiv prijevara u provozu (kojemu pristup imaju države članice Europske udruge slobodne trgovine), zajednička upravna pomoć, povezane odredbe vezane uz borbu protiv prijevara koje uključuju treće zemlje te zajedničke carinske operacije u 2011., uključujući Fireblade (s Hrvatskom, Ukrajinom i Moldovom) te Barrel (s Hrvatskom, Turskom, Norveškom i Švicarskom); pozdravlja rezultate ovih radnji i njihove financijske posljedice;

| 63. | imajući u vidu da se u globaliziranom svijetu prijevare sve više odvijaju preko međunarodnih granica, naglašava važnost snažnog pravnog okvira s jasnim obvezivanjem država partnera i pozdravlja uključivanje odredbi protiv prijevara u nove ili iznova pregovarane bilateralne sporazume, uključujući i nacrte sporazuma s Afganistanom, Kazahstanom, Armenijom, Azerbajdžanom, Gruzijom i, u prilagođenijom obliku, s Australijom te poziva Komisiju i ESVD da izrade standardnu klauzulu kojom se te odredbe uključuju u sve nove ili iznova pregovarane sporazume s trećim zemljama; |
| --- | --- |

63.

imajući u vidu da se u globaliziranom svijetu prijevare sve više odvijaju preko međunarodnih granica, naglašava važnost snažnog pravnog okvira s jasnim obvezivanjem država partnera i pozdravlja uključivanje odredbi protiv prijevara u nove ili iznova pregovarane bilateralne sporazume, uključujući i nacrte sporazuma s Afganistanom, Kazahstanom, Armenijom, Azerbajdžanom, Gruzijom i, u prilagođenijom obliku, s Australijom te poziva Komisiju i ESVD da izrade standardnu klauzulu kojom se te odredbe uključuju u sve nove ili iznova pregovarane sporazume s trećim zemljama;

| 64. | uzima u obzir smanjenje u broju i financijskim posljedicama nepravilnosti otkrivenih u kontekstu predpristupnih fondova razmatranih u izvješću iz 2011.; pozdravlja činjenicu da se stopa povrata sredstava EU-a koja je nepropisno isplaćena kao dio predpristupne pomoći znatno poboljšala, ali primjećuje da je dostigla razinu od samo 60 %; istovremeno potvrđuje da postoje znatne razlike između korisnika u smislu prijavljenih nepravilnosti, što pokazuje u kojoj je fazi donošenje ili provedba sustava upravljanja nepravilnostima; poziva stoga Komisiju da nastavi blisko nadzirati provedbu spomenutog sustava u svim državama koje imaju korist od instrumenta; posebno podržava Komisijin poziv Hrvatskoj da u potpunosti provede sustav upravljanja nepravilnostima, prema kojem još nije postupano iako su izobrazba i podrška omogućeni, te svoj poziv bivšoj jugoslavenskoj Republici Makedoniji da provede sustav; Primjećuje da je u slučajevima prijavljenima u 2011. vraćeno 26 milijuna EUR; |
| --- | --- |

64.

uzima u obzir smanjenje u broju i financijskim posljedicama nepravilnosti otkrivenih u kontekstu predpristupnih fondova razmatranih u izvješću iz 2011.; pozdravlja činjenicu da se stopa povrata sredstava EU-a koja je nepropisno isplaćena kao dio predpristupne pomoći znatno poboljšala, ali primjećuje da je dostigla razinu od samo 60 %; istovremeno potvrđuje da postoje znatne razlike između korisnika u smislu prijavljenih nepravilnosti, što pokazuje u kojoj je fazi donošenje ili provedba sustava upravljanja nepravilnostima; poziva stoga Komisiju da nastavi blisko nadzirati provedbu spomenutog sustava u svim državama koje imaju korist od instrumenta; posebno podržava Komisijin poziv Hrvatskoj da u potpunosti provede sustav upravljanja nepravilnostima, prema kojem još nije postupano iako su izobrazba i podrška omogućeni, te svoj poziv bivšoj jugoslavenskoj Republici Makedoniji da provede sustav; Primjećuje da je u slučajevima prijavljenima u 2011. vraćeno 26 milijuna EUR;

| 65. | pozdravlja cilj Komisije da podrži Hrvatsku i bivšu jugoslavensku Republiku Makedoniju u njihovim naporima u provedbi sustava upravljanja nepravilnostima; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja cilj Komisije da podrži Hrvatsku i bivšu jugoslavensku Republiku Makedoniju u njihovim naporima u provedbi sustava upravljanja nepravilnostima;

OLAF

| 66. | Ponavlja da je potrebno nastaviti s jačanjem nezavisnosti, djelotvornosti i učinkovitosti OLAF-a, uključujući i nezavisnost i funkcioniranje nadzornog odbora OLAF-a; poziva OLAF i nadzorni odbor da poduzmu korake kako bi se poboljšao njihov radni odnos koji je u izvješću Odbora EU-a Gornjeg doma Parlamenta Ujedinjene Kraljevine opisan kao odnos otvorene netrpeljivosti, osobito s obzirom na manjak suglasnosti između onih koji su zabrinuti oko stvarne naravi uloge nadzornog odbora; poziva Komisiju da istraži načine pružanja konstruktivnog doprinosa kad je riječ o poboljšanju komunikacije i radnih odnosa između OLAF-a i njegova nadzornog odbora; |
| --- | --- |

66.

Ponavlja da je potrebno nastaviti s jačanjem nezavisnosti, djelotvornosti i učinkovitosti OLAF-a, uključujući i nezavisnost i funkcioniranje nadzornog odbora OLAF-a; poziva OLAF i nadzorni odbor da poduzmu korake kako bi se poboljšao njihov radni odnos koji je u izvješću Odbora EU-a Gornjeg doma Parlamenta Ujedinjene Kraljevine opisan kao odnos otvorene netrpeljivosti, osobito s obzirom na manjak suglasnosti između onih koji su zabrinuti oko stvarne naravi uloge nadzornog odbora; poziva Komisiju da istraži načine pružanja konstruktivnog doprinosa kad je riječ o poboljšanju komunikacije i radnih odnosa između OLAF-a i njegova nadzornog odbora;

| 67. | pozdravlja napredak u pregovorima o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/1999 o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (Euratom) br. 1074/1999. (COM(2011)0135); smatra da bi ova Uredba trebala biti donesena što je moguće ranije; uvjeren je međutim da bi u svjetlu najnovijih zbivanja vezanih uz OLAF-a i načina na koji su vršene njegove istrage, preporuke nadzornog odbora navedene u prilogu 3. godišnjeg izvješća o radu za 2012. trebale biti uzete u obzir; drži neprihvatljivim da nadzornom odboru, koji je tijelo koje nadgleda primjenu postupovnih jamstava, poštovanje temeljnih prava i pridržavanje zaposlenika OLAF-a internih pravila o istražnim postupcima, u nizu slučajeva nije dodijeljen izravan pristup dosjeima o slučajevima u kojim je istraga dovršena uključujući konačna istražna izvješća prenesena nacionalnim pravosudnim vlastima; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja napredak u pregovorima o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/1999 o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (Euratom) br. 1074/1999. (COM(2011)0135); smatra da bi ova Uredba trebala biti donesena što je moguće ranije; uvjeren je međutim da bi u svjetlu najnovijih zbivanja vezanih uz OLAF-a i načina na koji su vršene njegove istrage, preporuke nadzornog odbora navedene u prilogu 3. godišnjeg izvješća o radu za 2012. trebale biti uzete u obzir; drži neprihvatljivim da nadzornom odboru, koji je tijelo koje nadgleda primjenu postupovnih jamstava, poštovanje temeljnih prava i pridržavanje zaposlenika OLAF-a internih pravila o istražnim postupcima, u nizu slučajeva nije dodijeljen izravan pristup dosjeima o slučajevima u kojim je istraga dovršena uključujući konačna istražna izvješća prenesena nacionalnim pravosudnim vlastima;

| 68. | primjećuje da će buduće gore spomenute reforme između ostalog omogućiti OLAF-a da dogovara upravne mjere s relevantnim tijelima u trećim zemljama i s međunarodnim organizacijama, čime se ojačava njegov kapacitet za suzbijanje prijevara u područjima koja se tiču dimenzije vanjske politike EU-a; pozdravlja strategiju borbe protiv prijevara (COM(2011)0376) između ostalog zbog uključivanja poboljšanih odredbi protiv prijevara u programe potrošnje u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira za 2014. – 2020.; sa zabrinutošću međutim primjećuje zaključak Komisije da ne postoji dovoljno odvraćajućih elemenata protiv kriminalne zlouporabe proračuna EU-a u državama članicama; pozdravlja prijedloge Komisije za rješavanje ovog problema i preporuča da bi treće zemlje korisnici trebali također biti uključeni što je više moguće; |
| --- | --- |

68.

primjećuje da će buduće gore spomenute reforme između ostalog omogućiti OLAF-a da dogovara upravne mjere s relevantnim tijelima u trećim zemljama i s međunarodnim organizacijama, čime se ojačava njegov kapacitet za suzbijanje prijevara u područjima koja se tiču dimenzije vanjske politike EU-a; pozdravlja strategiju borbe protiv prijevara (COM(2011)0376) između ostalog zbog uključivanja poboljšanih odredbi protiv prijevara u programe potrošnje u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira za 2014. – 2020.; sa zabrinutošću međutim primjećuje zaključak Komisije da ne postoji dovoljno odvraćajućih elemenata protiv kriminalne zlouporabe proračuna EU-a u državama članicama; pozdravlja prijedloge Komisije za rješavanje ovog problema i preporuča da bi treće zemlje korisnici trebali također biti uključeni što je više moguće;

| 69. | uzima u obzir zabrinutost nadzornog odbora OLAF-a u njegovu izvješću o radu za 2012., posebno kad je riječ o slučaju koji je u listopadu 2012. upućen nacionalnim pravosudnim vlastima i koji je doveo do ostavke člana Europske komisije, kako je navedeno u stavku 29. gore spomenutog izvješća; mišljenja je da bi ta zabrinutost trebala biti podložna temeljitoj provjeri nadležnih pravosudnih vlasti; naglašava načelo poštovanja povjerljivosti i važnost političkog nemiješanja u svaki tekući zakonski postupak; |
| --- | --- |

69.

uzima u obzir zabrinutost nadzornog odbora OLAF-a u njegovu izvješću o radu za 2012., posebno kad je riječ o slučaju koji je u listopadu 2012. upućen nacionalnim pravosudnim vlastima i koji je doveo do ostavke člana Europske komisije, kako je navedeno u stavku 29. gore spomenutog izvješća; mišljenja je da bi ta zabrinutost trebala biti podložna temeljitoj provjeri nadležnih pravosudnih vlasti; naglašava načelo poštovanja povjerljivosti i važnost političkog nemiješanja u svaki tekući zakonski postupak;

| 70. | duboko je zabrinut izvještavanjem nadzornog odbora OLAF-a; smatra neprihvatljivim da je OLAF poduzeo istražne mjere koje izlaze iz okvira onih koje su izričito navedene u člancima 3. i 4. Uredbe o OLAF-u ((EZ) br. 1073/1999) koja je trenutno na snazi i izvan onih koje sadrži budući tekst reforme; primjećuje da gore navedene istražne mjere uključuju: pripremanje sadržaja telefonskog razgovora za treće strane s osobom koja je predmet istrage; nazočnost na takvom razgovoru i njegovo snimanje; upućivanje zahtjeva nacionalnim upravnim tijelima da daju OLAF-u informacije koje ta tijela nemaju u izravnom posjedu i za koja se može smatrati da se odnose na pravo poštovanja privatnog života i komunikacije te na posljedično korištenje, prikupljanje i pohranu takvih informacija od strane OLAF-a; |
| --- | --- |

70.

duboko je zabrinut izvještavanjem nadzornog odbora OLAF-a; smatra neprihvatljivim da je OLAF poduzeo istražne mjere koje izlaze iz okvira onih koje su izričito navedene u člancima 3. i 4. Uredbe o OLAF-u ((EZ) br. 1073/1999) koja je trenutno na snazi i izvan onih koje sadrži budući tekst reforme; primjećuje da gore navedene istražne mjere uključuju: pripremanje sadržaja telefonskog razgovora za treće strane s osobom koja je predmet istrage; nazočnost na takvom razgovoru i njegovo snimanje; upućivanje zahtjeva nacionalnim upravnim tijelima da daju OLAF-u informacije koje ta tijela nemaju u izravnom posjedu i za koja se može smatrati da se odnose na pravo poštovanja privatnog života i komunikacije te na posljedično korištenje, prikupljanje i pohranu takvih informacija od strane OLAF-a;

| 71. | šokiran je takvim radnjama uzimajući u obzir to da, u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava, korištenje takvih metoda može se smatrati „uplitanjem javnog tijela u korištenje prava na poštovanje „privatnog života”, „korespondencije” i/ili „komunikacije, za što je neophodno da je „u skladu s pravom” (članak 7. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, koji odgovara članku 8. Europske konvencije za ljudska prava); |
| --- | --- |

71.

šokiran je takvim radnjama uzimajući u obzir to da, u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava, korištenje takvih metoda može se smatrati „uplitanjem javnog tijela u korištenje prava na poštovanje „privatnog života”, „korespondencije” i/ili „komunikacije, za što je neophodno da je „u skladu s pravom” (članak 7. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, koji odgovara članku 8. Europske konvencije za ljudska prava);

| 72. | ponavlja da se ne može tolerirati da OLAF ili bilo koja druga služba Komisije krši temeljna prava; u tom smislu upućuje na stajalište nadzornog odbora OLAF-a izneseno u Prilogu 3. njegovu izvješću o radu za 2012. da je moguće da je OLAF prekoračio istražne mjere izričito popisane u člancima 3. i 4. Uredbe koja je trenutačno na snazi kad je riječ, između ostaloga, o pripremi sadržaja telefonskog razgovora za treću osobu s osobom koja je predmet istrage i nazočnosti tijekom tog razgovora koji je snimljen; očekuje da OLAF ponudi zadovoljavajuće objašnjenje pravne osnove za svoje istražne mjere kao što je snimanje telefonskih razgovora |
| --- | --- |

72.

ponavlja da se ne može tolerirati da OLAF ili bilo koja druga služba Komisije krši temeljna prava; u tom smislu upućuje na stajalište nadzornog odbora OLAF-a izneseno u Prilogu 3. njegovu izvješću o radu za 2012. da je moguće da je OLAF prekoračio istražne mjere izričito popisane u člancima 3. i 4. Uredbe koja je trenutačno na snazi kad je riječ, između ostaloga, o pripremi sadržaja telefonskog razgovora za treću osobu s osobom koja je predmet istrage i nazočnosti tijekom tog razgovora koji je snimljen; očekuje da OLAF ponudi zadovoljavajuće objašnjenje pravne osnove za svoje istražne mjere kao što je snimanje telefonskih razgovora

| 73. | pozdravlja izjavu u izvješću nadzornog odbora o radu za 2012. (stavak 53.) da je Sud sve aktivnosti za poništenje odluka OLAF-a odbacio kao neosnovane, a Ombudsman nije pronašao ni jedan slučaj nepravilnosti u postupanju; nadalje ističe da je Europski nadzornik za zaštitu podataka ustvrdio da je OLAF općenito poštovao pravila o zaštiti podataka s iznimkom jednog slučaja gdje je nadzornik smatrao da je OLAF prekršio pravo na zaštitu osobnih podataka nepotrebnim otkrivanjem identiteta zviždača njegovoj instituciji; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja izjavu u izvješću nadzornog odbora o radu za 2012. (stavak 53.) da je Sud sve aktivnosti za poništenje odluka OLAF-a odbacio kao neosnovane, a Ombudsman nije pronašao ni jedan slučaj nepravilnosti u postupanju; nadalje ističe da je Europski nadzornik za zaštitu podataka ustvrdio da je OLAF općenito poštovao pravila o zaštiti podataka s iznimkom jednog slučaja gdje je nadzornik smatrao da je OLAF prekršio pravo na zaštitu osobnih podataka nepotrebnim otkrivanjem identiteta zviždača njegovoj instituciji;

| 74. | duboko je zabrinut zaključcima nadzornog odbora da OLAF nije uspostavio prethodne pravne provjere za istražne mjere koje nisu izričito navedene u OLAF-ovim Uputama osoblju o istražnim postupcima; primjećuje da se time ugrožava poštovanje temeljnih prava i postupovnih jamstava za dotične osobe; |
| --- | --- |

74.

duboko je zabrinut zaključcima nadzornog odbora da OLAF nije uspostavio prethodne pravne provjere za istražne mjere koje nisu izričito navedene u OLAF-ovim Uputama osoblju o istražnim postupcima; primjećuje da se time ugrožava poštovanje temeljnih prava i postupovnih jamstava za dotične osobe;

| 75. | poziva OLAF da izvijesti nadležni odbor Parlamenta o pravnoj osnovi prema kojoj je ovlašten pomoći pri snimanju i izraditi snimke telefonskih razgovora fizičkih osoba bez njihove prethodne suglasnosti i upotrijebiti taj sadržaj za potrebe administrativnih istraga; ponovo poziva OLAF da, u skladu sa sličnim zahtjevom Vijeća, Parlamentu dostavi pravni analizu zakonitosti tih snimki u državama članicama; |
| --- | --- |

75.

poziva OLAF da izvijesti nadležni odbor Parlamenta o pravnoj osnovi prema kojoj je ovlašten pomoći pri snimanju i izraditi snimke telefonskih razgovora fizičkih osoba bez njihove prethodne suglasnosti i upotrijebiti taj sadržaj za potrebe administrativnih istraga; ponovo poziva OLAF da, u skladu sa sličnim zahtjevom Vijeća, Parlamentu dostavi pravni analizu zakonitosti tih snimki u državama članicama;

| 76. | primjećuje da bi kršenja temeljnih postupovnih zahtjeva tijekom pripremnih istraga mogla utjecati na zakonitost konačne odluke o osnovi istraga OLAF-a; procjenjuje da je to vrlo rizično budući da zbog kršenja može nastati pravna odgovornost Komisije; poziva OLAF-a da ovaj nedostatak odmah riješi tako da odgovarajuće kvalificiranim sudskim stručnjacima dodijeli zadatak prethodnog provjeravanja u određenom roku; |
| --- | --- |

76.

primjećuje da bi kršenja temeljnih postupovnih zahtjeva tijekom pripremnih istraga mogla utjecati na zakonitost konačne odluke o osnovi istraga OLAF-a; procjenjuje da je to vrlo rizično budući da zbog kršenja može nastati pravna odgovornost Komisije; poziva OLAF-a da ovaj nedostatak odmah riješi tako da odgovarajuće kvalificiranim sudskim stručnjacima dodijeli zadatak prethodnog provjeravanja u određenom roku;

| 77. | smatra neprihvatljivim izravno sudjelovanje glavnog direktora OLAF-a u određenim istražnim zadaćama, između ostalog u ispitivanju svjedoka; ističe da glavni direktor time ulazi u sukob interesa budući da je on, u skladu s člankom 90. točkom (a) Pravilnika o osoblju i članka 23. stavka 1. Uputa osoblju o istražnim postupcima, tijelo koje prima pritužbe protiv istrga OLAF-a i odlučuje o tome je li poduzeta odgovarajuća radnja u vezi s nepoštovanjem postupovnih jamstava; poziva glavnog direktora OLAF-a da se suzdrži od izravnog sudjelovanja u istražnim radnjama u budućnosti; |
| --- | --- |

77.

smatra neprihvatljivim izravno sudjelovanje glavnog direktora OLAF-a u određenim istražnim zadaćama, između ostalog u ispitivanju svjedoka; ističe da glavni direktor time ulazi u sukob interesa budući da je on, u skladu s člankom 90. točkom (a) Pravilnika o osoblju i članka 23. stavka 1. Uputa osoblju o istražnim postupcima, tijelo koje prima pritužbe protiv istrga OLAF-a i odlučuje o tome je li poduzeta odgovarajuća radnja u vezi s nepoštovanjem postupovnih jamstava; poziva glavnog direktora OLAF-a da se suzdrži od izravnog sudjelovanja u istražnim radnjama u budućnosti;

| 78. | zabrinut je da OLAF nije uvijek izvršavao detaljnu procjenu ulaznih informacija koje se tiču pojma dovoljno ozbiljne sumnje; smatra takvu procjenu ključnom za zaštitu i učvršćivanje nezavisnosti OLAF-a prema institucijama, tijelima, uredima i agencijama te vladama ako je jedno od njih izvor tih informacija; |
| --- | --- |

78.

zabrinut je da OLAF nije uvijek izvršavao detaljnu procjenu ulaznih informacija koje se tiču pojma dovoljno ozbiljne sumnje; smatra takvu procjenu ključnom za zaštitu i učvršćivanje nezavisnosti OLAF-a prema institucijama, tijelima, uredima i agencijama te vladama ako je jedno od njih izvor tih informacija;

| 79. | mišljenja je da bi OLAF svaki put kad primi pritužbu vezanu uz temeljna prava i postupovna jamstva trebao o tome obavijestiti nadzorni odbor; |
| --- | --- |

79.

mišljenja je da bi OLAF svaki put kad primi pritužbu vezanu uz temeljna prava i postupovna jamstva trebao o tome obavijestiti nadzorni odbor;

| 80. | očekuje daljnje informacije o točkama spomenutima u godišnjem izvješću nadzornog odbora; potiče punu transparentnost u vezi sa svim spomenutim točkama; |
| --- | --- |

80.

očekuje daljnje informacije o točkama spomenutima u godišnjem izvješću nadzornog odbora; potiče punu transparentnost u vezi sa svim spomenutim točkama;

| 81. | žali zbog činjenice da su između 2006. i 2011. države članice pokrenule sudske postupke nakon istraga OLAF-a u samo 46 % slučajeva; mišljenja je da to nije dovoljno i ponavlja poziv Komisiji i državama članicama da osiguraju djelotvornu i pravodobnu provedbu preporuka nakon istraga OLAF-a; |
| --- | --- |

81.

žali zbog činjenice da su između 2006. i 2011. države članice pokrenule sudske postupke nakon istraga OLAF-a u samo 46 % slučajeva; mišljenja je da to nije dovoljno i ponavlja poziv Komisiji i državama članicama da osiguraju djelotvornu i pravodobnu provedbu preporuka nakon istraga OLAF-a;

| 82. | smatra da bi države članice trebale biti obvezne na godišnjoj razini izvještavati o daljnjim koracima vezanima uz slučajeve koje OLAF upućuje njihovim sudskim tijelima, uključujući i kaznene sankcije i novčane kazne koje se izriču u takvim slučajevima; |
| --- | --- |

82.

smatra da bi države članice trebale biti obvezne na godišnjoj razini izvještavati o daljnjim koracima vezanima uz slučajeve koje OLAF upućuje njihovim sudskim tijelima, uključujući i kaznene sankcije i novčane kazne koje se izriču u takvim slučajevima;

| 83. | zabrinut je zbog primjedbi u godišnjem izvješću nadzornog odbora u kojem se navodi da ne postoje podatci o provedbi preporuka OLAF-a u državama članicama; smatra ovu situaciju nezadovoljavajućom i poziva OLAF-a da osigura da države članice prikazuju relevantne i detaljne podatke o provedbi preporuka OLAF-a te da o tome obavještavaju Europski parlament; |
| --- | --- |

83.

zabrinut je zbog primjedbi u godišnjem izvješću nadzornog odbora u kojem se navodi da ne postoje podatci o provedbi preporuka OLAF-a u državama članicama; smatra ovu situaciju nezadovoljavajućom i poziva OLAF-a da osigura da države članice prikazuju relevantne i detaljne podatke o provedbi preporuka OLAF-a te da o tome obavještavaju Europski parlament;

| 84. | potvrđuje da je nakon istraga OLAF-a u 2011. vraćeno 691,4 milijuna EUR, od čega se 389 milijuna EUR odnosi na jedan slučaj u talijanskoj regiji Kalabriji s programima strukturnih fondova za financiranje cestovnih radova; |
| --- | --- |

84.

potvrđuje da je nakon istraga OLAF-a u 2011. vraćeno 691,4 milijuna EUR, od čega se 389 milijuna EUR odnosi na jedan slučaj u talijanskoj regiji Kalabriji s programima strukturnih fondova za financiranje cestovnih radova;

| 85. | poziva da se potencijalne prijevare ili nepravilnosti s manjim financijskim učinkom – u područjima poput carina (u kojem je prag ispod kojeg OLAF ne poduzima radnje 1 milijun EUR) i strukturnih fondova (u kojem je taj prag 500 000 EUR) – prijave državama članicama te da se potonjima daju informacije i mogućnost praćenja nacionalnih postupaka protiv prijevara; |
| --- | --- |

85.

poziva da se potencijalne prijevare ili nepravilnosti s manjim financijskim učinkom – u područjima poput carina (u kojem je prag ispod kojeg OLAF ne poduzima radnje 1 milijun EUR) i strukturnih fondova (u kojem je taj prag 500 000 EUR) – prijave državama članicama te da se potonjima daju informacije i mogućnost praćenja nacionalnih postupaka protiv prijevara;

| 86. | iznimno je zabrinut oko djelotvornosti i unutarnjeg funkcioniranja OLAF-a smatrajući da jak OLAF kojim se dobro upravlja nužan u borbi protiv prijevara i korupcije kad je u igri novac europskih poreznih obveznika; stoga snažno potiče Komisiju da, u suradnji s nadležnim odborom Parlamenta i pri odgovaranju na njegova pitanja, analizira zakonitost operacija OLAF-a, poduzme sve potrebne mjere za poboljšanje upravljanja OLAF-om i da pripremi praktična rješenja za otklanjanje nedostataka prije kraja 2013.; poziva Komisiju i Vijeće da u međuvremenu odgode sve rasprave i odluke o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

86.

iznimno je zabrinut oko djelotvornosti i unutarnjeg funkcioniranja OLAF-a smatrajući da jak OLAF kojim se dobro upravlja nužan u borbi protiv prijevara i korupcije kad je u igri novac europskih poreznih obveznika; stoga snažno potiče Komisiju da, u suradnji s nadležnim odborom Parlamenta i pri odgovaranju na njegova pitanja, analizira zakonitost operacija OLAF-a, poduzme sve potrebne mjere za poboljšanje upravljanja OLAF-om i da pripremi praktična rješenja za otklanjanje nedostataka prije kraja 2013.; poziva Komisiju i Vijeće da u međuvremenu odgode sve rasprave i odluke o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja;

Inicijative Komisije na području aktivnosti borbe protiv prijevara

| 87. | pozdravlja činjenicu da kao odgovor na zahtjev Europskog parlamenta Komisija trenutno izrađuje metodologiju za mjerenje troška koji izaziva korupcija u javnoj nabavi koja se odnosi na fondove EU-a; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja činjenicu da kao odgovor na zahtjev Europskog parlamenta Komisija trenutno izrađuje metodologiju za mjerenje troška koji izaziva korupcija u javnoj nabavi koja se odnosi na fondove EU-a;

| 88. | pozdravlja inicijativu u Komisijinom programu rada za 2012. za poboljšanje zaštite financijskih interesa EU-a i komunikaciju u tom smislu o zaštiti financijskih interesa EU-a kaznenim i upravnim istragama; naglašava da je cilj te inicijative da postroži kazne za kaznena djela, uključujući korupciju, i ojača financijsku zaštitu Europske unije; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja inicijativu u Komisijinom programu rada za 2012. za poboljšanje zaštite financijskih interesa EU-a i komunikaciju u tom smislu o zaštiti financijskih interesa EU-a kaznenim i upravnim istragama; naglašava da je cilj te inicijative da postroži kazne za kaznena djela, uključujući korupciju, i ojača financijsku zaštitu Europske unije;

| 89. | pozdravlja Komisijinu novu strategiju borbe protiv prijevara (COM(2011)0376) i interni akcijski plan (SEC(2011)0787) za njezinu provedbu, donesene u lipnju 2011., kojima je cilj poboljšati sprečavanje i otkrivanje prijevara na razini EU-a; u tom smislu poziva Komisiju da izvještava o strategijama borbe protiv prijevara unutar svake glavne uprave te da ih ocjenjuje; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja Komisijinu novu strategiju borbe protiv prijevara (COM(2011)0376) i interni akcijski plan (SEC(2011)0787) za njezinu provedbu, donesene u lipnju 2011., kojima je cilj poboljšati sprečavanje i otkrivanje prijevara na razini EU-a; u tom smislu poziva Komisiju da izvještava o strategijama borbe protiv prijevara unutar svake glavne uprave te da ih ocjenjuje;

| 90. | pozdravlja prijedlog Komisije za Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv prijevara radi zaštite Unijinih financijskih interesa posredstvom kaznenog prava (COM(2012)0363 – prijedlog direktive PIF), kojom bi se trebala zamijeniti Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica i njezini popratni protokoli; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja prijedlog Komisije za Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv prijevara radi zaštite Unijinih financijskih interesa posredstvom kaznenog prava (COM(2012)0363 – prijedlog direktive PIF), kojom bi se trebala zamijeniti Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica i njezini popratni protokoli;

| 91. | posebno pozdravlja činjenicu da definicija Unijinih financijskih interesa u prijedlogu direktive PIF obuhvaća PDV, u skladu s presudom Suda Europske unije, koji je potvrdio (16) da postoji izravna veza između ubiranja prihoda od poreza na dodanu vrijednost u skladu s primjenjivim pravom Unije s jedne strane i dostupnih odgovarajućih sredstava PDV-a za proračun Unije s druge strane, budući da svaki manjak u ubiranju prvo spomenutog potencijalno uzrokuje smanjenje drugo spomenutog; |
| --- | --- |

91.

posebno pozdravlja činjenicu da definicija Unijinih financijskih interesa u prijedlogu direktive PIF obuhvaća PDV, u skladu s presudom Suda Europske unije, koji je potvrdio (16) da postoji izravna veza između ubiranja prihoda od poreza na dodanu vrijednost u skladu s primjenjivim pravom Unije s jedne strane i dostupnih odgovarajućih sredstava PDV-a za proračun Unije s druge strane, budući da svaki manjak u ubiranju prvo spomenutog potencijalno uzrokuje smanjenje drugo spomenutog;

| 92. | pozdravlja prijedlog za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o programu Hercule III za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (COM(2011)0914), koji će biti nasljednik programa Hercule II, za koji je ocjena na polovici njegova provođenja potvrdila njegovu dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja prijedlog za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o programu Hercule III za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (COM(2011)0914), koji će biti nasljednik programa Hercule II, za koji je ocjena na polovici njegova provođenja potvrdila njegovu dodanu vrijednost;

| 93. | primjećuje da, iako Komisija poduzima sve navedene pozitivne inicijative, većina trenutnih politika borbe protiv korupcije je pasivna; poziva glavne uprave Komisije da ojačaju sprečavanje prijevara u svojim područjima nadležnosti; |
| --- | --- |

93.

primjećuje da, iako Komisija poduzima sve navedene pozitivne inicijative, većina trenutnih politika borbe protiv korupcije je pasivna; poziva glavne uprave Komisije da ojačaju sprečavanje prijevara u svojim područjima nadležnosti;

| 94. | sa zadovoljstvom očekuje da će Komisija predati zakonodavni prijedlog o uspostavi Ureda europskog javnog tužitelja, koji će biti nadležan za istrage, progon i izvođenje pred sud onih koji oštećuju sredstva kojima upravlja Unija ili kojima se upravlja u njezino ime, kao što je najavila Komisija za lipanj 2013.; |
| --- | --- |

94.

sa zadovoljstvom očekuje da će Komisija predati zakonodavni prijedlog o uspostavi Ureda europskog javnog tužitelja, koji će biti nadležan za istrage, progon i izvođenje pred sud onih koji oštećuju sredstva kojima upravlja Unija ili kojima se upravlja u njezino ime, kao što je najavila Komisija za lipanj 2013.;

o

o o

| 95. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Sudu Europske unije, Revizorskom sudu, nadzornom odboru OLAF-a i OLAF-u. |
| --- | --- |

95.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Sudu Europske unije, Revizorskom sudu, nadzornom odboru OLAF-a i OLAF-u.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2011/report_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/2011/olaf_report_2011_en.pdf

(3)  SL C 344, 12.11.2012., str. 1.

(4)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(1)  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0196.

(3)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 121.

(4)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 62.

(5)  Europski parlament, Studija o „Odvraćanju od prijevara s fondovima EU-a pomoću istraživačkog novinarstva u EU-27”, str. 71.

(6)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 40.

(7)  Izvješće OLAF-a za 2011., tablica 6., str. 22.

(8)  Studija koju je naručio Parlament o „Razlikama u upravnoj učinkovitosti država članica pri povratu tradicionalnih vlastitih sredstava Europske unije”

(9)  Godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2011., zajedno s odgovorima institucija.

(10)  Mreža za brzu razmjenu ciljanih informacija između država članica uspostavljena na temelju Uredbe (EU) Br. 904/2010.

(11)  Studija Europskog parlamenta: „Plan za digitalno jedinstveno tržište, dostupna na poveznici: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201209/20120914ATT51402/20120914ATT51402EN.pdf

(12)  Režim koji koristi uvoznik kako bi ostvario izuzeće od PDV-a u slučaju kad se uvezena roba prevozi u drugu državu članicu i kad se PDV plaća u državi članici odredišta.

(13)  Od toga je 1 800 milijuna EUR nastalo u sedam odabranih država članica, a 400 milijuna EUR u 21 državi članici odredišta uvezene robe u uzorku.

(14)  Odgovori povjerenika Šemete na upitnik odbora CONT – dostupni na poveznici: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone

(15)  Posebni odbor za organizirani kriminal, korupciju i pranja novca (CRIM) 2012-2013; Tematski dokument o korupciji: Područja sustavne korupcije u javnoj upravi država članica i mjere kojima se suzbija njezin negativni učinak na EU, studeni 2012., str. 2.

(16)  Presuda od 15. studenog 2011. u slučaju C-539/09, Komisija protiv Njemačke (SL C 25, 28.1.2012, str. 5.).

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/100

---

P7_TA(2013)0319

Integrirani okvir unutarnje kontrole

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o integriranom okviru unutarnje kontrole (2012/2291(INI))

(2016/C 075/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje br. 2/2004 Europskog revizorskog suda o modelu „jedinstvene revizije” (i prijedlog okvira unutarnje kontrole Zajednice) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje br. 2/2004 Europskog revizorskog suda o modelu „jedinstvene revizije” (i prijedlog okvira unutarnje kontrole Zajednice) (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o planu realizacije integriranog okvira unutarnje kontrole (COM(2005)0252), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o planu realizacije integriranog okvira unutarnje kontrole (COM(2005)0252),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o akcijskom planu Komisije za integrirani okvir unutarnje kontrole (COM(2006)0009), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o akcijskom planu Komisije za integrirani okvir unutarnje kontrole (COM(2006)0009),

| — | uzimajući o obzir prvo polugodišnje izvješće o pregledu rezultata za primjenu akcijskog plana Komisije za integrirani okvir unutarnje kontrole objavljeno 19. srpnja 2006. (SEC(2006)1009), u skladu sa zahtjevom Parlamenta u njegovoj rezoluciji o razrješnici za financijsku godinu 2004. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir prvo polugodišnje izvješće o pregledu rezultata za primjenu akcijskog plana Komisije za integrirani okvir unutarnje kontrole objavljeno 19. srpnja 2006. (SEC(2006)1009), u skladu sa zahtjevom Parlamenta u njegovoj rezoluciji o razrješnici za financijsku godinu 2004. (2),

| — | uzimajući o obzir Komisijino privremeno izvješće o napretku objavljeno u ožujku 2007. (COM(2007)0086), u kojem se navodi napredak te najavljuju neke dodatne aktivnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir Komisijino privremeno izvješće o napretku objavljeno u ožujku 2007. (COM(2007)0086), u kojem se navodi napredak te najavljuju neke dodatne aktivnosti,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije iz veljače 2008. (COM(2008)0110) i radni dokument osoblja Komisije koji joj je priložen (SEC(2008)0259), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije iz veljače 2008. (COM(2008)0110) i radni dokument osoblja Komisije koji joj je priložen (SEC(2008)0259),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije iz veljače 2009. o izvješću učinka akcijskog plana Komisije za integrirani okvir unutarnje kontrole (COM(2009)0043), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije iz veljače 2009. o izvješću učinka akcijskog plana Komisije za integrirani okvir unutarnje kontrole (COM(2009)0043),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A7-0189/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A7-0189/2013),

| A. | budući da je temeljem članka 317. UFEU-a Komisija odgovorna za izvršenje proračuna na temelju načela dobrog financijskog upravljanja u suradnji s državama članicama; |
| --- | --- |

A.

budući da je temeljem članka 317. UFEU-a Komisija odgovorna za izvršenje proračuna na temelju načela dobrog financijskog upravljanja u suradnji s državama članicama;

| B. | budući da u skladu s Ugovorom Komisija snosi konačnu odgovornost za izvršenje proračuna Unije iako je velika odgovornost i na državama članicama, s 80 % proračuna Unije koji su u sustavu zajedničkog upravljanja potrošile države članice; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s Ugovorom Komisija snosi konačnu odgovornost za izvršenje proračuna Unije iako je velika odgovornost i na državama članicama, s 80 % proračuna Unije koji su u sustavu zajedničkog upravljanja potrošile države članice;

| C. | budući da je načelo učinkovite unutarnje kontrole jedno od proračunskih načela navedenih u Financijskoj uredbi nakon njene izmjene Uredbom (EZ, Euratom) br. 1995/2006, u skladu s prijedlogom Komisije u gore navedenom akcijskom planu; |
| --- | --- |

C.

budući da je načelo učinkovite unutarnje kontrole jedno od proračunskih načela navedenih u Financijskoj uredbi nakon njene izmjene Uredbom (EZ, Euratom) br. 1995/2006, u skladu s prijedlogom Komisije u gore navedenom akcijskom planu;

| D. | budući da je najučinkovitiji način da Komisija pokaže svoju iskrenu predanost osiguranju transparentnosti i zdravog financijskog upravljanja to da, koliko može, podrži mjere kojima se jača kvaliteta financijskog upravljanja, s ciljem dobivanja pozitivne izjave o jamstvu (DAS (3)) od Europskog revizorskog suda (ERS); |
| --- | --- |

D.

budući da je najučinkovitiji način da Komisija pokaže svoju iskrenu predanost osiguranju transparentnosti i zdravog financijskog upravljanja to da, koliko može, podrži mjere kojima se jača kvaliteta financijskog upravljanja, s ciljem dobivanja pozitivne izjave o jamstvu (DAS (3)) od Europskog revizorskog suda (ERS);

| E. | budući da sve institucije i države članice moraju surađivati kako bi ponovo stekle povjerenje europskih građana u financijsku uspješnost Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da sve institucije i države članice moraju surađivati kako bi ponovo stekle povjerenje europskih građana u financijsku uspješnost Unije;

| F. | budući da je Komisija, u svrhu podrške strateškom cilju dobivanja pozitivne izjave o jamstvu od ERS-a, u siječnju 2006. usvojila akcijski plan za integrirani okvir unutarnje kontrole („akcijski plan”) na temelju preporuka ERS-a (4), rezolucije Parlamenta o razrješnici za financijsku godinu 2003. (5) i ECOFIN zaključaka od 8. studenoga 2005.; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija, u svrhu podrške strateškom cilju dobivanja pozitivne izjave o jamstvu od ERS-a, u siječnju 2006. usvojila akcijski plan za integrirani okvir unutarnje kontrole („akcijski plan”) na temelju preporuka ERS-a (4), rezolucije Parlamenta o razrješnici za financijsku godinu 2003. (5) i ECOFIN zaključaka od 8. studenoga 2005.;

| G. | budući da se akcijski plan usredotočio na „razlike” u Komisijinim strukturama kontrole u to vrijeme te je identificirao 16 područja za provedbu aktivnosti do kraja 2007. godine, uzimajući u obzir to da napredak financijskog upravljanja Unije mora pratiti detaljan nadzor kontrola u Komisiji i u državama članicama; |
| --- | --- |

G.

budući da se akcijski plan usredotočio na „razlike” u Komisijinim strukturama kontrole u to vrijeme te je identificirao 16 područja za provedbu aktivnosti do kraja 2007. godine, uzimajući u obzir to da napredak financijskog upravljanja Unije mora pratiti detaljan nadzor kontrola u Komisiji i u državama članicama;

Provedba akcijskog plana

| 1. | naglašava da se napredak postignut u ostvarenju ciljeva akcijskog plana mora mjeriti ne samo ostvarenjem svake aktivnosti nego i njenim učinkom na smanjenje broja pogrešaka u pratećim transakcijama; |
| --- | --- |

1.

naglašava da se napredak postignut u ostvarenju ciljeva akcijskog plana mora mjeriti ne samo ostvarenjem svake aktivnosti nego i njenim učinkom na smanjenje broja pogrešaka u pratećim transakcijama;

| 2. | primjećuje da je sama Komisija navela da je akcijski plan u potpunosti dovršen početkom 2009., iako se tri od šesnaest izvornih aktivnosti nije moglo provesti ili su razvijene na druge načine; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da je sama Komisija navela da je akcijski plan u potpunosti dovršen početkom 2009., iako se tri od šesnaest izvornih aktivnosti nije moglo provesti ili su razvijene na druge načine;

| 3. | posebno naglašava da članak 32. nove Financijske uredbe utvrđuje načelo učinkovite i djelotvorne unutarnje kontrole, te da članak 33. iste Uredbe propisuje da prilikom predstavljanja revidiranih ili novih prijedloga troškova Komisija mora procijeniti trošak i korist kontrolnih sustava kao i rizik od pogrešaka; |
| --- | --- |

3.

posebno naglašava da članak 32. nove Financijske uredbe utvrđuje načelo učinkovite i djelotvorne unutarnje kontrole, te da članak 33. iste Uredbe propisuje da prilikom predstavljanja revidiranih ili novih prijedloga troškova Komisija mora procijeniti trošak i korist kontrolnih sustava kao i rizik od pogrešaka;

| 4. | također navodi da je u pogledu koncepta „prihvatljive razine rizika” odlučeno dovršiti tu aktivnost definiranjem koncepta „preostalog rizika od pogrešaka”; |
| --- | --- |

4.

također navodi da je u pogledu koncepta „prihvatljive razine rizika” odlučeno dovršiti tu aktivnost definiranjem koncepta „preostalog rizika od pogrešaka”;

| 5. | žali zbog činjenice da pojednostavljenje zakonodavstva iz razdoblja 2007.-2013. nije bilo provedeno u željenoj mjeri; |
| --- | --- |

5.

žali zbog činjenice da pojednostavljenje zakonodavstva iz razdoblja 2007.-2013. nije bilo provedeno u željenoj mjeri;

| 6. | žali zbog činjenice da obveza koju je imala Komisija za postizanje potpuno pozitivne izjave o jamstvu nije ispunjena, i posebno naglašava da je u svom izvješću o izjavi o jamstvu za 2011. godinu Sud zaključio kako su pogreške materijalno utjecale na ukupna plaćanja te je ocijenio kako su nadzorni i kontrolni sustavi u pravilu samo djelomično učinkoviti; |
| --- | --- |

6.

žali zbog činjenice da obveza koju je imala Komisija za postizanje potpuno pozitivne izjave o jamstvu nije ispunjena, i posebno naglašava da je u svom izvješću o izjavi o jamstvu za 2011. godinu Sud zaključio kako su pogreške materijalno utjecale na ukupna plaćanja te je ocijenio kako su nadzorni i kontrolni sustavi u pravilu samo djelomično učinkoviti;

| 7. | primjećuje da je ukupna stopa pogrešaka u pratećim transakcijama narasla od 3,3 % na 3,7 % 2010. godine dosegnuvši 3,9 % 2011. tecon žali zbog promjene pozitivnog trenda koji se razvio proteklih godina i strahuje da će stopa pogrešaka rasti sljedećih godina; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da je ukupna stopa pogrešaka u pratećim transakcijama narasla od 3,3 % na 3,7 % 2010. godine dosegnuvši 3,9 % 2011. tecon žali zbog promjene pozitivnog trenda koji se razvio proteklih godina i strahuje da će stopa pogrešaka rasti sljedećih godina;

| 8. | primjećuje da je Komisija zadržala svoj cilj dobivanja pozitivne izjave o jamstvu, dok je Parlament u svojoj rezoluciji o razrješnici za 2011. duboko žalio zbog činjenice da su pogreške i dalje materijalno utjecale na plaćanja; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da je Komisija zadržala svoj cilj dobivanja pozitivne izjave o jamstvu, dok je Parlament u svojoj rezoluciji o razrješnici za 2011. duboko žalio zbog činjenice da su pogreške i dalje materijalno utjecale na plaćanja;

| 9. | poziva Komisiju na poduzimanje potrebnih koraka za postizanje trenda kontinuiranog smanjenja stope pogrešaka; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju na poduzimanje potrebnih koraka za postizanje trenda kontinuiranog smanjenja stope pogrešaka;

Što nije u redu?

| 10. | dijeli stajališta Europskog revizorskog suda i Komisije (6) o tome da program jedinstvene revizije ne funkcionira te da kontrolni sustavi koje su uspostavile države članice nisu potpuno funkcionalni; |
| --- | --- |

10.

dijeli stajališta Europskog revizorskog suda i Komisije (6) o tome da program jedinstvene revizije ne funkcionira te da kontrolni sustavi koje su uspostavile države članice nisu potpuno funkcionalni;

| 11. | podsjeća da su 2011. u području regionalne politike za preko 60 % pogrešaka koje je utvrdio Europski revizorski sud nadležna tijela država članica imale dostatne informacije za utvrđivanje i ispravak nekih pogrešaka prije traženja povrata sredstava od Komisije; |
| --- | --- |

11.

podsjeća da su 2011. u području regionalne politike za preko 60 % pogrešaka koje je utvrdio Europski revizorski sud nadležna tijela država članica imale dostatne informacije za utvrđivanje i ispravak nekih pogrešaka prije traženja povrata sredstava od Komisije;

| 12. | u tom pogledu dijeli stajalište Europskog revizorskog suda da su provjere na prvoj razini, to jest sustavi upravljanja i kontrole u državama članicama, nedostatne; rezultat je toga prilično težak teret smanjenja stope pogrešaka; |
| --- | --- |

12.

u tom pogledu dijeli stajalište Europskog revizorskog suda da su provjere na prvoj razini, to jest sustavi upravljanja i kontrole u državama članicama, nedostatne; rezultat je toga prilično težak teret smanjenja stope pogrešaka;

| 13. | primjećuje kako složena i nejasna pravila otežavaju provedbu i reviziju programa te je zabrinut da to može za posljedicu imati veliki broj pogrešaka te otvoriti mogućnost prijevarama; stoga je zabrinut da sve veća složenost propisa na nacionalnoj ili regionalnoj razini („pozlaćivanje zlata”) kao rezultat ima daljnje probleme za pravno izvršenje proračuna Unije i nepotrebno povećanje stope pogrešaka; |
| --- | --- |

13.

primjećuje kako složena i nejasna pravila otežavaju provedbu i reviziju programa te je zabrinut da to može za posljedicu imati veliki broj pogrešaka te otvoriti mogućnost prijevarama; stoga je zabrinut da sve veća složenost propisa na nacionalnoj ili regionalnoj razini („pozlaćivanje zlata”) kao rezultat ima daljnje probleme za pravno izvršenje proračuna Unije i nepotrebno povećanje stope pogrešaka;

| 14. | primjećuje da se Komisija ne može u potpunosti oslanjati na nalaze nacionalnih revizorskih tijela država članica; |
| --- | --- |

14.

primjećuje da se Komisija ne može u potpunosti oslanjati na nalaze nacionalnih revizorskih tijela država članica;

| 15. | primjećuje da postoji temeljna razlika između Europskog revizorskog suda koji u revizijama izjave o jamstvu primjenjuje godišnji pristup i Komisije koja u izvršavanju proračuna primjenjuje višegodišnji pristup; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da postoji temeljna razlika između Europskog revizorskog suda koji u revizijama izjave o jamstvu primjenjuje godišnji pristup i Komisije koja u izvršavanju proračuna primjenjuje višegodišnji pristup;

Što treba učiniti?

| 16. | poziva Komisiju na strogu primjenu članka 32. stavka 5. nove Financijske uredbe ako je razina pogrešaka kontinuirano visoka, te u kasnijoj fazi na utvrđivanje slabosti u kontrolnim sustavima, na analizu troškova i koristi mogućih korektivnih mjera te na poduzimanje ili predlaganje odgovarajućih aktivnosti za pojednostavljenje i unaprjeđenje kontrolnih sustava i na reviziju programa odnosno sustava isporuke; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju na strogu primjenu članka 32. stavka 5. nove Financijske uredbe ako je razina pogrešaka kontinuirano visoka, te u kasnijoj fazi na utvrđivanje slabosti u kontrolnim sustavima, na analizu troškova i koristi mogućih korektivnih mjera te na poduzimanje ili predlaganje odgovarajućih aktivnosti za pojednostavljenje i unaprjeđenje kontrolnih sustava i na reviziju programa odnosno sustava isporuke;

| 17. | poziva države članice na jačanje svojih nadzornih i kontrolnih sustava, a posebno na osiguranje pouzdanosti njihovih pokazatelja i statistike; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice na jačanje svojih nadzornih i kontrolnih sustava, a posebno na osiguranje pouzdanosti njihovih pokazatelja i statistike;

| 18. | zabrinuto primjećuje da je u regionalnoj politici 2010. i 2011. Europski revizorski sud utvrdio kako se Komisija ne može potpuno pouzdati u rad nacionalnih tijela niti od njih dobiti osiguranje, te poziva države članice na rješenje te situacije; |
| --- | --- |

18.

zabrinuto primjećuje da je u regionalnoj politici 2010. i 2011. Europski revizorski sud utvrdio kako se Komisija ne može potpuno pouzdati u rad nacionalnih tijela niti od njih dobiti osiguranje, te poziva države članice na rješenje te situacije;

| 19. | poziva države članice na preuzimanje potpune odgovornosti za svoje financijske izvještaje te na podnošenje pouzdanih podataka Komisiji korištenjem nacionalnih izjava o upravljanju potpisanih na odgovarajućoj političkoj razini; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice na preuzimanje potpune odgovornosti za svoje financijske izvještaje te na podnošenje pouzdanih podataka Komisiji korištenjem nacionalnih izjava o upravljanju potpisanih na odgovarajućoj političkoj razini;

| 20. | poziva Komisiju da motivira države članice na suradnju kako bi se sredstva poreznih obveznika koristila u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja ili uz odgovarajuće pogodnosti ili uz stroge sankcije odnosno obustave protoka sredstava te potvrđuje da bi se time obnovilo povjerenje europskih građana u EU i njene institucije; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da motivira države članice na suradnju kako bi se sredstva poreznih obveznika koristila u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja ili uz odgovarajuće pogodnosti ili uz stroge sankcije odnosno obustave protoka sredstava te potvrđuje da bi se time obnovilo povjerenje europskih građana u EU i njene institucije;

| 21. | poziva Komisiju na usklađivanje svih kontrolnih postupaka unutar svojih odjela; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju na usklađivanje svih kontrolnih postupaka unutar svojih odjela;

| 22. | zabrinuto primjećuje da bi slabosti u radu nacionalnih tijela koje je utvrdio Europski revizorski sud također mogle biti posljedica „sustavnog propusta i sukoba interesa same zajedničke uprave” (7) jer je potrebna učinkovitost nacionalnih revizorskih vlasti za dobivanje statusa jedinstvene revizije od Komisije, dok istovremeno objavljena stopa pogrešaka mora biti niža od 2 %, što može biti poticaj za neprijavljivanje svih nepravilnosti; |
| --- | --- |

22.

zabrinuto primjećuje da bi slabosti u radu nacionalnih tijela koje je utvrdio Europski revizorski sud također mogle biti posljedica „sustavnog propusta i sukoba interesa same zajedničke uprave” (7) jer je potrebna učinkovitost nacionalnih revizorskih vlasti za dobivanje statusa jedinstvene revizije od Komisije, dok istovremeno objavljena stopa pogrešaka mora biti niža od 2 %, što može biti poticaj za neprijavljivanje svih nepravilnosti;

| 23. | u skladu s time poziva Komisiju na veću strogost u potvrđivanju nacionalne uprave i revizorskih vlasti te na uspostavu odgovarajućih poticaja i učinkovitog sustava sankcija; |
| --- | --- |

23.

u skladu s time poziva Komisiju na veću strogost u potvrđivanju nacionalne uprave i revizorskih vlasti te na uspostavu odgovarajućih poticaja i učinkovitog sustava sankcija;

| 24. | stoga moli da se, u skladu s člankom 287. stavkom 3. UFEU-a, u odnosu na reviziju zajedničkog upravljanja ojača suradnja između nacionalnih revizijskih tijela i Europskog revizorskog suda; |
| --- | --- |

24.

stoga moli da se, u skladu s člankom 287. stavkom 3. UFEU-a, u odnosu na reviziju zajedničkog upravljanja ojača suradnja između nacionalnih revizijskih tijela i Europskog revizorskog suda;

| 25. | poziva odgovarajuće institucije EU-a da ocijene je li stopa pogrešaka od 2 % odgovarajuća i ostvariva u tim područjima politike EU-a; |
| --- | --- |

25.

poziva odgovarajuće institucije EU-a da ocijene je li stopa pogrešaka od 2 % odgovarajuća i ostvariva u tim područjima politike EU-a;

| 26. | u ovom kontekstu, izražava ozbiljne sumnje o korisnosti izjave o jamstvu budući da zbog složenosti izvršenja proračuna na području zajedničkog upravljanja postoji i zajednička odgovornost po pitanju zakonitosti i pravilnosti proračunske administracije između Komisije i država članica te između Komisije i regionalnih administracija, dok je politička odgovornost još uvijek samo na Komisiji; |
| --- | --- |

26.

u ovom kontekstu, izražava ozbiljne sumnje o korisnosti izjave o jamstvu budući da zbog složenosti izvršenja proračuna na području zajedničkog upravljanja postoji i zajednička odgovornost po pitanju zakonitosti i pravilnosti proračunske administracije između Komisije i država članica te između Komisije i regionalnih administracija, dok je politička odgovornost još uvijek samo na Komisiji;

| 27. | stoga ima mišljenje da bi, u kontekstu buduće revizije Ugovora o EU-u, koncept izjave o jamstvu trebao biti ponovno razmotren; |
| --- | --- |

27.

stoga ima mišljenje da bi, u kontekstu buduće revizije Ugovora o EU-u, koncept izjave o jamstvu trebao biti ponovno razmotren;

Daljnje aktivnosti za razrješnicu iz 2011. Komisiji

| 28. | ponavlja svoj poziv državama članicama na izdavanje nacionalnih izjava o upravljanju na odgovarajućoj političkoj razini i moli Komisiju za izradu predloška takve izjave; |
| --- | --- |

28.

ponavlja svoj poziv državama članicama na izdavanje nacionalnih izjava o upravljanju na odgovarajućoj političkoj razini i moli Komisiju za izradu predloška takve izjave;

| 29. | smatra da se načelo obavezne nacionalne izjave o upravljanju mora uključiti u međuinstitucionalni ugovor priložen odluci o višegodišnjem financijskom okviru; |
| --- | --- |

29.

smatra da se načelo obavezne nacionalne izjave o upravljanju mora uključiti u međuinstitucionalni ugovor priložen odluci o višegodišnjem financijskom okviru;

| 30. | izjavljuje da „sadašnje nepostojanje vjerodostojnog sustava nacionalnih izjava nastavlja potkopavati povjerenje i vjeru građana EU-a u europski novac i one koji njime upravljaju” (8); |
| --- | --- |

30.

izjavljuje da „sadašnje nepostojanje vjerodostojnog sustava nacionalnih izjava nastavlja potkopavati povjerenje i vjeru građana EU-a u europski novac i one koji njime upravljaju” (8);

| 31. | podsjeća da prve tri prioritetne aktivnosti koje je od Komisije zahtijevao Parlament prilikom davanja razrješnice za 2011. godinu imaju za cilj daljnji napredak u pogledu izjava o jamstvu; |
| --- | --- |

31.

podsjeća da prve tri prioritetne aktivnosti koje je od Komisije zahtijevao Parlament prilikom davanja razrješnice za 2011. godinu imaju za cilj daljnji napredak u pogledu izjava o jamstvu;

| 32. | posebno podsjeća da bi Komisija trebala svake godine usvojiti Komunikaciju za Europski parlament, Vijeće i Europski revizorski sud, s početkom u rujnu 2013. u svrhu objavljivanja svih nominalnih iznosa tijekom prethodne godine kroz financijske ispravke i vraćena sredstva za sve vrste upravljanja na razini Unije i država članica (9); |
| --- | --- |

32.

posebno podsjeća da bi Komisija trebala svake godine usvojiti Komunikaciju za Europski parlament, Vijeće i Europski revizorski sud, s početkom u rujnu 2013. u svrhu objavljivanja svih nominalnih iznosa tijekom prethodne godine kroz financijske ispravke i vraćena sredstva za sve vrste upravljanja na razini Unije i država članica (9);

| 33. | ustraje u tome da se tu Komunikaciju treba predati na vrijeme kako bi je Europski revizorski sud mogao pregledati prije objave svog godišnjeg izvješća; |
| --- | --- |

33.

ustraje u tome da se tu Komunikaciju treba predati na vrijeme kako bi je Europski revizorski sud mogao pregledati prije objave svog godišnjeg izvješća;

| 34. | ponavlja svoje ohrabrenje Komisiji da ostvari napredak u objavi detaljnijih i pouzdanijih podataka o povratu sredstava i financijskim ispravcima te da iznese podatke s maksimalno usklađenim podacima između godine u kojoj je plaćanje izvršeno, godine u kojoj je utvrđena pogreška u tom plaćanju te godine u kojoj je povrat sredstava ili financijski ispravak objavljen u bilješkama financijskih izvještaja (10); |
| --- | --- |

34.

ponavlja svoje ohrabrenje Komisiji da ostvari napredak u objavi detaljnijih i pouzdanijih podataka o povratu sredstava i financijskim ispravcima te da iznese podatke s maksimalno usklađenim podacima između godine u kojoj je plaćanje izvršeno, godine u kojoj je utvrđena pogreška u tom plaćanju te godine u kojoj je povrat sredstava ili financijski ispravak objavljen u bilješkama financijskih izvještaja (10);

| 35. | izjavljuje da bi sve aktivnosti koje se poduzima za smanjenje stope pogrešaka trebala pratiti nova kultura uspješnosti, dok Komisijine službe moraju u svom planu upravljanja definirati broj ciljeva i pokazatelja koji ispunjavaju uvjete Europskog revizorskog suda u pogledu relevantnosti, usporedivosti i pouzdanosti, a u svojim godišnjim izvješćima o aktivnostima te službe moraju mjeriti svoju uspješnost kroz sažetak ostvarenih rezultata kad pridonose osnovnim tipovima Komisijine politike, te ovu uspješnost na razini odjela treba dopuniti općim izvješćem o uspješnosti Komisije u izvješću o ocjeni u skladu s člankom 318. UFEU-a (11); |
| --- | --- |

35.

izjavljuje da bi sve aktivnosti koje se poduzima za smanjenje stope pogrešaka trebala pratiti nova kultura uspješnosti, dok Komisijine službe moraju u svom planu upravljanja definirati broj ciljeva i pokazatelja koji ispunjavaju uvjete Europskog revizorskog suda u pogledu relevantnosti, usporedivosti i pouzdanosti, a u svojim godišnjim izvješćima o aktivnostima te službe moraju mjeriti svoju uspješnost kroz sažetak ostvarenih rezultata kad pridonose osnovnim tipovima Komisijine politike, te ovu uspješnost na razini odjela treba dopuniti općim izvješćem o uspješnosti Komisije u izvješću o ocjeni u skladu s člankom 318. UFEU-a (11);

| 36. | podsjeća da Komisija mora izmijeniti strukturu gore navedenog izvješća o ocjeni razlikovanjem unutarnje i vanjske politike te se, u dijelu koji se odnosi na unutarnju politiku, usredotočiti na strategiju Europa 2020. koja predstavlja gospodarsku i socijalnu politiku Unije, a pritom Komisija mora naglasiti postignuti napredak u ostvarenju ključnih inicijativa; |
| --- | --- |

36.

podsjeća da Komisija mora izmijeniti strukturu gore navedenog izvješća o ocjeni razlikovanjem unutarnje i vanjske politike te se, u dijelu koji se odnosi na unutarnju politiku, usredotočiti na strategiju Europa 2020. koja predstavlja gospodarsku i socijalnu politiku Unije, a pritom Komisija mora naglasiti postignuti napredak u ostvarenju ključnih inicijativa;

| 37. | nadalje naglašava potrebu potpune integracije pokazatelja uspješnosti u svim prijedlozima za novu politiku i programe; |
| --- | --- |

37.

nadalje naglašava potrebu potpune integracije pokazatelja uspješnosti u svim prijedlozima za novu politiku i programe;

| 38. | traži da se usmjerenje koje je Parlament dao Komisiji u stavku 1. rezolucije priložene njegovoj odluci o razrješnici za 2011. o tome kako sastaviti izvješće o ocjeni u skladu s člankom 318. UFEU-a uključi u međuinstitucionalni sporazum priložen odluci o višegodišnjem financijskom okviru; |
| --- | --- |

38.

traži da se usmjerenje koje je Parlament dao Komisiji u stavku 1. rezolucije priložene njegovoj odluci o razrješnici za 2011. o tome kako sastaviti izvješće o ocjeni u skladu s člankom 318. UFEU-a uključi u međuinstitucionalni sporazum priložen odluci o višegodišnjem financijskom okviru;

Proračun na temelju uspješnosti

| 39. | dijeli stajalište Europskog revizorskog suda da nema smisla pokušati mjeriti uspješnost ako se proračun ne temelji na pokazateljima uspješnosti (12) te poziva na uspostavu modela javnog proračuna na temelju uspješnosti gdje svaku proračunsku stavku prate ciljevi i ishodi koje se mjeri pokazateljima uspješnosti; |
| --- | --- |

39.

dijeli stajalište Europskog revizorskog suda da nema smisla pokušati mjeriti uspješnost ako se proračun ne temelji na pokazateljima uspješnosti (12) te poziva na uspostavu modela javnog proračuna na temelju uspješnosti gdje svaku proračunsku stavku prate ciljevi i ishodi koje se mjeri pokazateljima uspješnosti;

| 40. | moli Komisiju da osnuje radnu skupinu koja se sastoji od predstavnika Komisije, Parlamenta, Vijeća i Europskog revizorskog suda zbog razmatranja potrebnih mjera koje treba poduzeti za uvođenje takvog proračuna na temelju uspješnosti te za pripremu akcijskog plana s odgovarajućim rokovima; |
| --- | --- |

40.

moli Komisiju da osnuje radnu skupinu koja se sastoji od predstavnika Komisije, Parlamenta, Vijeća i Europskog revizorskog suda zbog razmatranja potrebnih mjera koje treba poduzeti za uvođenje takvog proračuna na temelju uspješnosti te za pripremu akcijskog plana s odgovarajućim rokovima;

Pojednostavljenje

| 41. | poziva sve strane uključene u postupak odlučivanja o zakonodavstvu i programima nakon 2013. da uzmu u obzir potrebu poštovanja apsolutno nužnog pojednostavljenja kroz smanjenje broja programa i definiranje razmjernih te financijskih isplativih kontrola, kao i jednostavnija pravila prihvatljivosti i troškovnih metoda; |
| --- | --- |

41.

poziva sve strane uključene u postupak odlučivanja o zakonodavstvu i programima nakon 2013. da uzmu u obzir potrebu poštovanja apsolutno nužnog pojednostavljenja kroz smanjenje broja programa i definiranje razmjernih te financijskih isplativih kontrola, kao i jednostavnija pravila prihvatljivosti i troškovnih metoda;

o

o o

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Revizorskom sudu, vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

42.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Revizorskom sudu, vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 107, 30.4.2004., str. 1.

(2)  SL L 340, 6.12.2006., str. 3.

(3)  Skraćenica francuskog izraza „déclaration d’assurance”.

(4)  Mišljenje br. 2/2004 (mišljenje o „jedinstvenoj reviziji”).

(5)  SL L 196, 27.7.2005., str. 4.

(6)  Doprinos Kerestija Kaljulaida na saslušanju o integriranom okviru unutarnje kontrole koji je organizirao Odbor za proračunski nadzor 22. Travnja 2013.

(7)  Doprinos Kerestija Kaljulaida na saslušanju o integriranom okviru unutarnje kontrole koji je organizirao Odbor za proračunski nadzor 22. Travnja 2013.

(8)  Doprinos Julesa Muisa na istom saslušanju.

(9)  Rezolucija priložena odluci kojom se za 2011. daje razrješnica Komisiji, točka 1.a.(SL L 308, 16.11.2013., str.27.).

(10)  Rezolucija priložena odluci kojom se za 2011. daje razrješnica Komisiji, točka 61.

(11)  Rezolucija priložena odluci kojom se za 2011. daje razrješnica Komisiji, točke 1.ab, 1.ae i 1.af.

(12)  Doprinos Kerestija Kaljulaida na saslušanju o integriranom okviru unutarnje kontrole koji je organizirao Odbor za proračunski nadzor 22. travnja 2013.

---

Četvrtak, 4. srpnja 2013.

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/105

---

P7_TA(2013)0322

Program nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajne službe u raznim državama članicama i utjecaj na privatnost građana EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u raznim državama članicama i njihovu utjecaju na privatnost građana EU-a (2013/2682(RSP))

(2016/C 075/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji i članak 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji i članak 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe br. 108 od 28. siječnja 1981. za zaštitu pojedinaca pri automatskoj obradi osobnih podataka i dodatni protokol uz Konvenciju od 8. studenoga 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe br. 108 od 28. siječnja 1981. za zaštitu pojedinaca pri automatskoj obradi osobnih podataka i dodatni protokol uz Konvenciju od 8. studenoga 2001.,

| — | uzimajući u obzir zakonodavstvo EU-a o pravu na privatnost i zaštitu podataka, a naročito Direktivu 95/46/EZ o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, Okvirnu odluku 2008/977/JHA o zaštiti osobnih podataka obrađenih u sklopu policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, Direktivu 2002/58/EZ o privatnosti i elektroničkim komunikacijama te Uredbu (EZ) br. 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakonodavstvo EU-a o pravu na privatnost i zaštitu podataka, a naročito Direktivu 95/46/EZ o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, Okvirnu odluku 2008/977/JHA o zaštiti osobnih podataka obrađenih u sklopu policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, Direktivu 2002/58/EZ o privatnosti i elektroničkim komunikacijama te Uredbu (EZ) br. 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka,

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe i prijedlog direktive o reformi sustava zaštite podataka u EU-u koje je podnijela Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe i prijedlog direktive o reformi sustava zaštite podataka u EU-u koje je podnijela Komisija,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU-a i SAD-a kojim je dopuštena razmjena podataka u svrhu sprečavanja kriminalnih radnji i provođenja istrage o njima, Konvenciju o kibernetičkom kriminalu (CETS br. 185), Sporazum o sigurnoj luci između EU-a i SAD-a (2000/520/EC) i reviziju sustava sigurne luke koja je u tijeku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU-a i SAD-a kojim je dopuštena razmjena podataka u svrhu sprečavanja kriminalnih radnji i provođenja istrage o njima, Konvenciju o kibernetičkom kriminalu (CETS br. 185), Sporazum o sigurnoj luci između EU-a i SAD-a (2000/520/EC) i reviziju sustava sigurne luke koja je u tijeku,

| — | uzimajući u obzir američki Zakon o borbi protiv terorizma (Patriot Act), Zakon o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISA), uključujući i članak 702. Zakona o izmjenama Zakona o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISAAA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir američki Zakon o borbi protiv terorizma (Patriot Act), Zakon o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISA), uključujući i članak 702. Zakona o izmjenama Zakona o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISAAA),

| — | uzimajući u obzir aktualne pregovore o okvirnom sporazumu između EU-a i SAD-a o zaštiti osobnih podataka pri njihovu prijenosu i obradi u svrhe policijske i pravosudne suradnje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktualne pregovore o okvirnom sporazumu između EU-a i SAD-a o zaštiti osobnih podataka pri njihovu prijenosu i obradi u svrhe policijske i pravosudne suradnje,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o pravu na privatnost i na zaštitu podataka, osobito rezoluciju od 5. rujna 2001. o postojanju globalnog sustava nadzora privatne i poslovne komunikacije (sustav za nadzor Echelon) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o pravu na privatnost i na zaštitu podataka, osobito rezoluciju od 5. rujna 2001. o postojanju globalnog sustava nadzora privatne i poslovne komunikacije (sustav za nadzor Echelon) (1),

| — | uzimajući u obzir izjave predsjednika Europskog vijeća Hermana van Rompuya, predsjednika Europskog parlamenta Martina Schulza, potpredsjednice Komisije i povjerenice za pravosuđe, temeljna prava i građanstvo Viviane Reding te potpredsjednice Komisije i visoke predstavnice Unije za inozemne poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave predsjednika Europskog vijeća Hermana van Rompuya, predsjednika Europskog parlamenta Martina Schulza, potpredsjednice Komisije i povjerenice za pravosuđe, temeljna prava i građanstvo Viviane Reding te potpredsjednice Komisije i visoke predstavnice Unije za inozemne poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika

| A. | budući da se transatlantsko partnerstvo između EU-a i SAD-a mora temeljiti na uzajamnom povjerenju i poštovanju, odanoj i uzajamnoj suradnji, poštovanju temeljnih prava i vladavini prava; |
| --- | --- |

A.

budući da se transatlantsko partnerstvo između EU-a i SAD-a mora temeljiti na uzajamnom povjerenju i poštovanju, odanoj i uzajamnoj suradnji, poštovanju temeljnih prava i vladavini prava;

| B. | budući da su države članice obvezne poštovati temeljne prava i vrijednosti iz članka 2. Ugovora u EU-u i Povelje o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

B.

budući da su države članice obvezne poštovati temeljne prava i vrijednosti iz članka 2. Ugovora u EU-u i Povelje o temeljnim pravima;

| C. | budući da je poštovanje tih načela trenutno dovedeno u sumnju nakon što su u lipnju 2013. izvješća u međunarodnom tisku objavila dokaze da američke vlasti kroz programe kao što je PRISM u velikim razmjerima imaju pristup i obrađuju osobne podatke građana i stanovnika EU-a pri njihovu korištenju američkih internetskih pružatelja usluga; |
| --- | --- |

C.

budući da je poštovanje tih načela trenutno dovedeno u sumnju nakon što su u lipnju 2013. izvješća u međunarodnom tisku objavila dokaze da američke vlasti kroz programe kao što je PRISM u velikim razmjerima imaju pristup i obrađuju osobne podatke građana i stanovnika EU-a pri njihovu korištenju američkih internetskih pružatelja usluga;

| D. | budući da se ta sumnja ne odnosi samo na postupke vlasti SAD-a, već i na vlasti nekoliko država članica EU-a koje su, prema navodima međunarodnog tiska, surađivale u u programu PRISM i drugim sličnim programima ili dobile pristup kreiranim bazama podataka; |
| --- | --- |

D.

budući da se ta sumnja ne odnosi samo na postupke vlasti SAD-a, već i na vlasti nekoliko država članica EU-a koje su, prema navodima međunarodnog tiska, surađivale u u programu PRISM i drugim sličnim programima ili dobile pristup kreiranim bazama podataka;

| E. | nadalje, budući da nekoliko država članica ima programe nadzora koji su po naravi slični programu PRISM ili razmatra uvođenje takvih programa; |
| --- | --- |

E.

nadalje, budući da nekoliko država članica ima programe nadzora koji su po naravi slični programu PRISM ili razmatra uvođenje takvih programa;

| F. | budući da se naročito postavlja pitanje sukladnosti postupaka obavještajne agencije vlade Ujedinjene Kraljevine (GSHQ) sa zakonodavstvom EU-a jer se ona u okviru programa pod kodnim imenom TEMPORA priključila izravno na podzemne transatlantske optičke kablove kojima se odvija elektronička komunikacija; budući da druge države članice navodno pristupaju međunarodnim elektroničkim komunikacijama bez redovnog naloga, već temeljem posebnih sudskih odluka, dijele podatke s drugim državama (Švedska), a neke bi mogle unaprijediti svoje sposobnosti nadzora (Nizozemska, Njemačka); budući da je u drugim državama članicama izražena zabrinutost u vezi s ovlastima tajnih službi za presretanje (Poljska); |
| --- | --- |

F.

budući da se naročito postavlja pitanje sukladnosti postupaka obavještajne agencije vlade Ujedinjene Kraljevine (GSHQ) sa zakonodavstvom EU-a jer se ona u okviru programa pod kodnim imenom TEMPORA priključila izravno na podzemne transatlantske optičke kablove kojima se odvija elektronička komunikacija; budući da druge države članice navodno pristupaju međunarodnim elektroničkim komunikacijama bez redovnog naloga, već temeljem posebnih sudskih odluka, dijele podatke s drugim državama (Švedska), a neke bi mogle unaprijediti svoje sposobnosti nadzora (Nizozemska, Njemačka); budući da je u drugim državama članicama izražena zabrinutost u vezi s ovlastima tajnih službi za presretanje (Poljska);

| G. | budući da postoje naznake da su institucije EU-a te veleposlanstva i predstavništva EU-a i država članica bili predmetom nadzornih i špijunskih aktivnosti SAD-a; |
| --- | --- |

G.

budući da postoje naznake da su institucije EU-a te veleposlanstva i predstavništva EU-a i država članica bili predmetom nadzornih i špijunskih aktivnosti SAD-a;

| H. | budući da je povjerenica Reding američkom državnom odvjetniku, Ericu Holderu, napisala dopis u kojem izražava zabrinutost EU-a te traži pojašnjenje i objašnjenja u vezi s programom PRISM i drugim sličnim programima, koji uključuju prikupljanje i pretraživanje podataka i u vezi sa zakonima kojima se uporaba tih programa odobrava; budući da se još uvijek očekuje podroban odgovor od američkih vlasti, bez obzira na pregovore održane u okviru sastanka ministara pravosuđa EU-a i SAD-a u Dublinu 14. lipnja 2013.; |
| --- | --- |

H.

budući da je povjerenica Reding američkom državnom odvjetniku, Ericu Holderu, napisala dopis u kojem izražava zabrinutost EU-a te traži pojašnjenje i objašnjenja u vezi s programom PRISM i drugim sličnim programima, koji uključuju prikupljanje i pretraživanje podataka i u vezi sa zakonima kojima se uporaba tih programa odobrava; budući da se još uvijek očekuje podroban odgovor od američkih vlasti, bez obzira na pregovore održane u okviru sastanka ministara pravosuđa EU-a i SAD-a u Dublinu 14. lipnja 2013.;

| I. | budući da je prema Sporazumu o sigurnoj luci državama članicama i Komisiji povjerena zadaća jamčenja sigurnosti i integriteta osobnih podataka; budući da su, kako izvještava međunarodni tisak, svi poslovni subjekti uključeni u slučaj s programom PRISM strane u Sporazumu o sigurnoj luci; budući da je, u skladu s člankom 3. tog Sporazuma, dužnost Komisije da poništi ili suspendira Sporazum u slučaju nepoštovanja njegovih odredbi; |
| --- | --- |

I.

budući da je prema Sporazumu o sigurnoj luci državama članicama i Komisiji povjerena zadaća jamčenja sigurnosti i integriteta osobnih podataka; budući da su, kako izvještava međunarodni tisak, svi poslovni subjekti uključeni u slučaj s programom PRISM strane u Sporazumu o sigurnoj luci; budući da je, u skladu s člankom 3. tog Sporazuma, dužnost Komisije da poništi ili suspendira Sporazum u slučaju nepoštovanja njegovih odredbi;

| J. | budući da Sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU-a i SAD-a, kako su ga ratificirali Unija i američki Kongres, predviđa načine prikupljanja i razmjene informacija te traženja i pružanja pomoći pri pribavljanju dokaza u jednoj zemlji za pomoć u kaznenim istragama ili postupcima u drugoj zemlji; |
| --- | --- |

J.

budući da Sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU-a i SAD-a, kako su ga ratificirali Unija i američki Kongres, predviđa načine prikupljanja i razmjene informacija te traženja i pružanja pomoći pri pribavljanju dokaza u jednoj zemlji za pomoć u kaznenim istragama ili postupcima u drugoj zemlji;

| K. | budući da bi bilo tragično da nedavni navodi utječu na napore uložene u zaključivanje partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) koje svjedoči o predanosti daljnjem jačanju partnerstva između EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

K.

budući da bi bilo tragično da nedavni navodi utječu na napore uložene u zaključivanje partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) koje svjedoči o predanosti daljnjem jačanju partnerstva između EU-a i SAD-a;

| L. | budući da je 14. lipnja 2013. povjerenik Malmström najavio osnivanje transatlantske skupine stručnjaka; |
| --- | --- |

L.

budući da je 14. lipnja 2013. povjerenik Malmström najavio osnivanje transatlantske skupine stručnjaka;

| M. | budući da se povjerenica Reding pismeno obratila vlastima Ujedinjene Kraljevine kako bi izrazila zabrinutost zbog medijskih izvješća o programu Tempora i zatražila pojašnjenje njegova opsega i djelovanja; budući da su vlasti Ujedinjene Kraljevine branile nadzorne aktivnosti Stožera za komunikaciju vlade Ujedinjene Kraljevine (GCHQ) i potvrdile da djeluju u skladu sa strogim i zakonskim smjernicama; |
| --- | --- |

M.

budući da se povjerenica Reding pismeno obratila vlastima Ujedinjene Kraljevine kako bi izrazila zabrinutost zbog medijskih izvješća o programu Tempora i zatražila pojašnjenje njegova opsega i djelovanja; budući da su vlasti Ujedinjene Kraljevine branile nadzorne aktivnosti Stožera za komunikaciju vlade Ujedinjene Kraljevine (GCHQ) i potvrdile da djeluju u skladu sa strogim i zakonskim smjernicama;

| N. | budući da je u tijeku reforma zaštite podataka na razini EU-a, revizijom Direktive 95/46/EZ i njezinom zamjenom predloženom općom Uredbom o zaštiti podataka i Direktivom o zaštiti podataka, o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka; |
| --- | --- |

N.

budući da je u tijeku reforma zaštite podataka na razini EU-a, revizijom Direktive 95/46/EZ i njezinom zamjenom predloženom općom Uredbom o zaštiti podataka i Direktivom o zaštiti podataka, o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka;

| 1. | potvrđuje svoju potporu transatlantskim naporima u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala te izražava duboku zabrinutost zbog programa PRISM i sličnih programa budući da, u slučaju da trenutno dostupne informacije budu potvrđene, oni možda predstavljaju ozbiljno kršenje temeljnih prava građana i stanovnika EU-a na privatnost i zaštitu podataka, kao i prava na privatnost i obiteljski život, povjerljivost komunikacije, pretpostavku nedužnosti, slobodu izražavanja, slobodu informiranja i slobodu obavljanja poslovanja; |
| --- | --- |

1.

potvrđuje svoju potporu transatlantskim naporima u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala te izražava duboku zabrinutost zbog programa PRISM i sličnih programa budući da, u slučaju da trenutno dostupne informacije budu potvrđene, oni možda predstavljaju ozbiljno kršenje temeljnih prava građana i stanovnika EU-a na privatnost i zaštitu podataka, kao i prava na privatnost i obiteljski život, povjerljivost komunikacije, pretpostavku nedužnosti, slobodu izražavanja, slobodu informiranja i slobodu obavljanja poslovanja;

| 2. | snažno osuđuje špijuniranje predstavništava EU-a budući da bi, ako trenutno raspoložive informacije budu potvrđene, to predstavljalo ozbiljno kršenje Bečke konvencije o diplomatskim odnosima, uz to što bi moglo utjecati na transatlantske odnose; poziva vlasti SAD-a da smjesta objasne o čemu je riječ; |
| --- | --- |

2.

snažno osuđuje špijuniranje predstavništava EU-a budući da bi, ako trenutno raspoložive informacije budu potvrđene, to predstavljalo ozbiljno kršenje Bečke konvencije o diplomatskim odnosima, uz to što bi moglo utjecati na transatlantske odnose; poziva vlasti SAD-a da smjesta objasne o čemu je riječ;

| 3. | poziva vlasti SAD-a da bez nepotrebnih odgoda EU-u pruže podrobne informacije o programu PRISM i drugim sličnim programima koji uključuju prikupljanje podataka, posebno u odnosu na njihovu pravnu osnovanost, potrebu, proporcionalnost i sigurnosne mjere provedene u cilju zaštite temeljnih prava građana EU-a, kao što su ograničenje područja primjene i trajanja, uvjeti pristupa i neovisan nadzor, kako je predviđeno Konvencijom o kibernetičkom kriminalu i kako je to zatražila povjerenica Reding u svom dopisu od 10. lipnja 2013. državnom odvjetniku Ericu Holderu; poziva vlasti SAD-a da obustave ili ponovno razmotre sve zakone ili programe nadzora kojima se krši temeljno pravo građana EU-a na privatnost i zaštitu podataka, suverenost i nadležnost EU-a i njezinih država članica te Konvencija o kibernetičkom kriminalu; |
| --- | --- |

3.

poziva vlasti SAD-a da bez nepotrebnih odgoda EU-u pruže podrobne informacije o programu PRISM i drugim sličnim programima koji uključuju prikupljanje podataka, posebno u odnosu na njihovu pravnu osnovanost, potrebu, proporcionalnost i sigurnosne mjere provedene u cilju zaštite temeljnih prava građana EU-a, kao što su ograničenje područja primjene i trajanja, uvjeti pristupa i neovisan nadzor, kako je predviđeno Konvencijom o kibernetičkom kriminalu i kako je to zatražila povjerenica Reding u svom dopisu od 10. lipnja 2013. državnom odvjetniku Ericu Holderu; poziva vlasti SAD-a da obustave ili ponovno razmotre sve zakone ili programe nadzora kojima se krši temeljno pravo građana EU-a na privatnost i zaštitu podataka, suverenost i nadležnost EU-a i njezinih država članica te Konvencija o kibernetičkom kriminalu;

| 4. | poziva Komisiju, Vijeće i države članice da razmotre sve instrumente koji im stoje na raspolaganju u raspravama i pregovorima sa SAD-om, kako na političkoj tako i na stručnoj razini, kako bi se ostvarili prethodno navedeni ciljevi, uključujući moguću suspenziju sporazuma o popisu imena putnika (PNR) i sporazuma o programu praćenja financiranja terorizma (TFTP); |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju, Vijeće i države članice da razmotre sve instrumente koji im stoje na raspolaganju u raspravama i pregovorima sa SAD-om, kako na političkoj tako i na stručnoj razini, kako bi se ostvarili prethodno navedeni ciljevi, uključujući moguću suspenziju sporazuma o popisu imena putnika (PNR) i sporazuma o programu praćenja financiranja terorizma (TFTP);

| 5. | zahtijeva odgovarajuću razinu sigurnosnog odobrenja i pristup svim relevantnim dokumentima za transatlantsku skupinu stručnjaka, koju je najavio povjerenik Malmström, a u kojoj će sudjelovati i Parlament, kako bi mogla obaviti svoj posao pravilno i u zadanom roku; nadalje traži da Parlament bude primjereno zastupljen u navedenoj skupini stručnjaka; |
| --- | --- |

5.

zahtijeva odgovarajuću razinu sigurnosnog odobrenja i pristup svim relevantnim dokumentima za transatlantsku skupinu stručnjaka, koju je najavio povjerenik Malmström, a u kojoj će sudjelovati i Parlament, kako bi mogla obaviti svoj posao pravilno i u zadanom roku; nadalje traži da Parlament bude primjereno zastupljen u navedenoj skupini stručnjaka;

| 6. | poziva Komisiju i vlasti SAD-a da bez odgode nastave s pregovorima o okvirnom sporazumu o zaštiti osobnih podataka pri prijenosu i obradi u svrhe policijske i pravosudne suradnje; poziva Komisiju da se tijekom tih pregovora pobrine da navedeni sporazum zadovolji barem sljedeće kriterije:






  (a) | osigurati građanima EU-a pravo na informacije kada se njihovi podaci obrađuju u SAD-u; |
| --- | --- | --- |

6.

poziva Komisiju i vlasti SAD-a da bez odgode nastave s pregovorima o okvirnom sporazumu o zaštiti osobnih podataka pri prijenosu i obradi u svrhe policijske i pravosudne suradnje; poziva Komisiju da se tijekom tih pregovora pobrine da navedeni sporazum zadovolji barem sljedeće kriterije:

(a)

osigurati građanima EU-a pravo na informacije kada se njihovi podaci obrađuju u SAD-u;

| (b) | osigurati građanima EU-a jednak pristup pravosudnom sustavu SAD-a koji imaju građani SAD-a; |
| --- | --- |

(b)

osigurati građanima EU-a jednak pristup pravosudnom sustavu SAD-a koji imaju građani SAD-a;

| (c) | osigurati posebice pravo na pravnu zaštitu; |
| --- | --- |

(c)

osigurati posebice pravo na pravnu zaštitu;

| 7. | poziva Komisiju da osigura da standardi EU-a u vezi sa zaštitom podataka i pregovori o sadašnjem paketu EU-a o zaštiti podataka ne budu narušeni kao posljedica partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) sa SAD-om; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da osigura da standardi EU-a u vezi sa zaštitom podataka i pregovori o sadašnjem paketu EU-a o zaštiti podataka ne budu narušeni kao posljedica partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) sa SAD-om;

| 8. | poziva Komisiju da provede opsežnu reviziju Sporazuma o sigurnoj luci u svjetlu nedavnih otkrića, u skladu s člankom 3. Sporazuma; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da provede opsežnu reviziju Sporazuma o sigurnoj luci u svjetlu nedavnih otkrića, u skladu s člankom 3. Sporazuma;

| 9. | izražava duboku zabrinutost zbog otkrića koja se odnose na navodne programe nadzora koji se provode u državama članicama, bilo uz pomoć američke Agencije za nacionalnu sigurnost ili jednostrano; poziva sve države članice da pregledaju usklađenost takvih programa s primarnim i sekundarnim pravom EU-a, posebice s člankom 16. UFEU-a o zaštiti podataka, te s obvezama EU-a povezanih s temeljnim pravima koje proizlaze iz Europske konvencije o ljudskim pravima i ustavnim tradicijama zajedničkima državama članicama; |
| --- | --- |

9.

izražava duboku zabrinutost zbog otkrića koja se odnose na navodne programe nadzora koji se provode u državama članicama, bilo uz pomoć američke Agencije za nacionalnu sigurnost ili jednostrano; poziva sve države članice da pregledaju usklađenost takvih programa s primarnim i sekundarnim pravom EU-a, posebice s člankom 16. UFEU-a o zaštiti podataka, te s obvezama EU-a povezanih s temeljnim pravima koje proizlaze iz Europske konvencije o ljudskim pravima i ustavnim tradicijama zajedničkima državama članicama;

| 10. | naglašava da svi poslovni subjekti koji se bave djelatnošću pružanja usluga u EU-u moraju bez iznimke poštovati zakonodavstvo EU-a i da su odgovorni za eventualne prekršaje; |
| --- | --- |

10.

naglašava da svi poslovni subjekti koji se bave djelatnošću pružanja usluga u EU-u moraju bez iznimke poštovati zakonodavstvo EU-a i da su odgovorni za eventualne prekršaje;

| 11. | naglašava da bi poslovni subjekti koji su u nadležnosti trećih zemalja korisnicima koji se nalaze u EU-u trebali pružiti jasno i raspoznatljivo upozorenje koje se odnosi na mogućnost da tijela provedbe zakona i obavještajne službe obrađuju osobne podatke po tajnim nalozima; |
| --- | --- |

11.

naglašava da bi poslovni subjekti koji su u nadležnosti trećih zemalja korisnicima koji se nalaze u EU-u trebali pružiti jasno i raspoznatljivo upozorenje koje se odnosi na mogućnost da tijela provedbe zakona i obavještajne službe obrađuju osobne podatke po tajnim nalozima;

| 12. | žali zbog toga što je Komisija ispustila nekadašnji članak 42. iz verzije Uredbe o zaštiti podataka koja je procurila u javnost; poziva Komisiju da razjasni zašto je donijela takvu odluku; poziva Vijeće da slijedi pristup Parlamenta i ponovno umetne takvu odredbu; |
| --- | --- |

12.

žali zbog toga što je Komisija ispustila nekadašnji članak 42. iz verzije Uredbe o zaštiti podataka koja je procurila u javnost; poziva Komisiju da razjasni zašto je donijela takvu odluku; poziva Vijeće da slijedi pristup Parlamenta i ponovno umetne takvu odredbu;

| 13. | naglašava da u demokratskim i otvorenim državama koje se temelje na vladavini prava građani imaju pravo znati za ozbiljna kršenja svojih temeljnih prava i osuditi ih, uključujući i slučajeve u koje je upletena njihova vlada; naglašava potrebu za uspostavom postupaka kojima se zviždačima omogućava otkrivanje ozbiljnih slučajeva kršenja temeljnih prava te potrebu za pružanjem potrebne zaštite takvim ljudima, uključujući na međunarodnoj razini; izražava svoju stalnu podršku istraživačkom novinarstvu i slobodi medija; |
| --- | --- |

13.

naglašava da u demokratskim i otvorenim državama koje se temelje na vladavini prava građani imaju pravo znati za ozbiljna kršenja svojih temeljnih prava i osuditi ih, uključujući i slučajeve u koje je upletena njihova vlada; naglašava potrebu za uspostavom postupaka kojima se zviždačima omogućava otkrivanje ozbiljnih slučajeva kršenja temeljnih prava te potrebu za pružanjem potrebne zaštite takvim ljudima, uključujući na međunarodnoj razini; izražava svoju stalnu podršku istraživačkom novinarstvu i slobodi medija;

| 14. | poziva Vijeće da hitno ubrza svoje aktivnosti na cijelom paketu o zaštiti podataka, a naročito na predloženoj Direktivi o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

14.

poziva Vijeće da hitno ubrza svoje aktivnosti na cijelom paketu o zaštiti podataka, a naročito na predloženoj Direktivi o zaštiti podataka;

| 15. | ističe potrebu za uspostavom europske verzije zajedničkih parlamentarno-sudskih nadzornih i istražnih odbora za obavještajne službe koji već postoje u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

15.

ističe potrebu za uspostavom europske verzije zajedničkih parlamentarno-sudskih nadzornih i istražnih odbora za obavještajne službe koji već postoje u nekim državama članicama;

| 16. | daje upute Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da provede temeljitu istragu o tom pitanju u suradnji s nacionalnim parlamentima i skupinom stručnjaka iz EU-a i SAD-a koju je osnovala Komisija te da podnese izvješće do kraja godine, i to:






  (a) | prikupljanjem svih relevantnih informacija i dokaza iz američkih i europskih izvora (utvrđivanje činjenica); |
| --- | --- | --- |

16.

daje upute Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da provede temeljitu istragu o tom pitanju u suradnji s nacionalnim parlamentima i skupinom stručnjaka iz EU-a i SAD-a koju je osnovala Komisija te da podnese izvješće do kraja godine, i to:

(a)

prikupljanjem svih relevantnih informacija i dokaza iz američkih i europskih izvora (utvrđivanje činjenica);

| (b) | istraživanjem navodnih nadzornih aktivnosti vlasti SAD-a, kao i onih koje su provodile određene države članice (određivanje odgovornosti); |
| --- | --- |

(b)

istraživanjem navodnih nadzornih aktivnosti vlasti SAD-a, kao i onih koje su provodile određene države članice (određivanje odgovornosti);

| (c) | procjenom utjecaja programâ nadzora kad je riječ o: temeljnim pravima građana EU-a (posebice pravu na poštovanje privatnog života i komunikacije, slobodi izražavanja, pretpostavci nedužnosti i pravu na učinkovit pravni lijek); stvarnoj zaštiti podataka u EU-u i za građane EU-a izvan granica EU-a, s posebnim naglaskom na djelotvornost zakonodavstva EU-a kad je riječ o izvanteritorijalnim mehanizmima; sigurnosti EU-a u doba računarstva u oblaku; dodanoj vrijednosti i proporcionalnosti takvih programa u odnosu na borbu protiv terorizma; vanjskoj dimenziji područja slobode, sigurnosti i pravde (procjenom valjanosti odluka o prikladnosti za prijenose iz EU-a u treće zemlje, npr. prijenosa provedenih u okviru Sporazuma o sigurnoj luci, međunarodnih sporazuma i ostalih pravnih instrumenata kojima se pruža pravna pomoć i suradnja) (analiza štete i rizika); |
| --- | --- |

(c)

procjenom utjecaja programâ nadzora kad je riječ o: temeljnim pravima građana EU-a (posebice pravu na poštovanje privatnog života i komunikacije, slobodi izražavanja, pretpostavci nedužnosti i pravu na učinkovit pravni lijek); stvarnoj zaštiti podataka u EU-u i za građane EU-a izvan granica EU-a, s posebnim naglaskom na djelotvornost zakonodavstva EU-a kad je riječ o izvanteritorijalnim mehanizmima; sigurnosti EU-a u doba računarstva u oblaku; dodanoj vrijednosti i proporcionalnosti takvih programa u odnosu na borbu protiv terorizma; vanjskoj dimenziji područja slobode, sigurnosti i pravde (procjenom valjanosti odluka o prikladnosti za prijenose iz EU-a u treće zemlje, npr. prijenosa provedenih u okviru Sporazuma o sigurnoj luci, međunarodnih sporazuma i ostalih pravnih instrumenata kojima se pruža pravna pomoć i suradnja) (analiza štete i rizika);

| (d) | istraživanjem najprimjerenijih mehanizama pravne zaštite u slučaju potvrđenih kršenja (administrativni i sudski pravni lijek te programi kompenzacije); |
| --- | --- |

(d)

istraživanjem najprimjerenijih mehanizama pravne zaštite u slučaju potvrđenih kršenja (administrativni i sudski pravni lijek te programi kompenzacije);

| (e) | iznošenjem prijedloga kojima je cilj spriječiti daljnja kršenja i osigurati uvjerljivu i visoku razinu zaštite osobnih podataka građana EU-a odgovarajućim sredstvima, posebice donošenjem pravog paketa za zaštitu podataka (preporuke za politiku i izradu zakona); |
| --- | --- |

(e)

iznošenjem prijedloga kojima je cilj spriječiti daljnja kršenja i osigurati uvjerljivu i visoku razinu zaštite osobnih podataka građana EU-a odgovarajućim sredstvima, posebice donošenjem pravog paketa za zaštitu podataka (preporuke za politiku i izradu zakona);

| (f) | izdavanjem preporuka kojima je cilj veća informatička sigurnost u institucijama, tijelima i agencijama EU-a, i to detaljnim internim sigurnosnim pravilima za komunikacijske sustave, kako bi se spriječili neovlašten pristup i otkrivanje ili gubitak informacija i osobnih podataka i riješile posljedice istih (rješavanje posljedica povreda sigurnosti); |
| --- | --- |

(f)

izdavanjem preporuka kojima je cilj veća informatička sigurnost u institucijama, tijelima i agencijama EU-a, i to detaljnim internim sigurnosnim pravilima za komunikacijske sustave, kako bi se spriječili neovlašten pristup i otkrivanje ili gubitak informacija i osobnih podataka i riješile posljedice istih (rješavanje posljedica povreda sigurnosti);

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Vijeću Europe, parlamentima država članica, predsjedniku SAD-a, Senatu i Zastupničkom domu SAD-a te ministru domovinske sigurnosti i ministru pravosuđa SAD-a. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Vijeću Europe, parlamentima država članica, predsjedniku SAD-a, Senatu i Zastupničkom domu SAD-a te ministru domovinske sigurnosti i ministru pravosuđa SAD-a.

---

(1)  SL C 72 E, 21.3.2002., str. 221.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/109

---

P7_TA(2013)0323

Praktične pripreme za održavanje europskih izbora 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o unapređenju praktičnih rješenja za održavanje izbora za Europski parlament 2014. (2013/2102(INI))

(2016/C 075/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 10. i članak 17. stavak 7. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. i članak 17. stavak 7. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 22. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 22. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 11., članak 12. stavak 2. i članak 39. Povelje o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11., članak 12. stavak 2. i članak 39. Povelje o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Akt o izboru zastupnika Europskog parlamenta neposrednim općim izborima koji je priložen Odluci Vijeća od 20. rujna 1976., s njezinim izmjenama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akt o izboru zastupnika Europskog parlamenta neposrednim općim izborima koji je priložen Odluci Vijeća od 20. rujna 1976., s njezinim izmjenama (1),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju 11. priloženu Ugovoru iz Lisabona o članku 17. stavku 6. i stavku 7. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju 11. priloženu Ugovoru iz Lisabona o članku 17. stavku 6. i stavku 7. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 93/109/EZ i Direktivu 2013/1/EU kojom je ona izmijenjena, a kojima se utvrđuju detaljna pravila za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije s boravištem u državi članici čiji nisu državljani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 93/109/EZ i Direktivu 2013/1/EU kojom je ona izmijenjena, a kojima se utvrđuju detaljna pravila za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije s boravištem u državi članici čiji nisu državljani,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. pod nazivom „Pripreme za izbore za Europski parlament 2014.: povećanje demokratičnosti i učinkovitosti provedbe izbora” (COM(2013)0126), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. ožujka 2013. pod nazivom „Pripreme za izbore za Europski parlament 2014.: povećanje demokratičnosti i učinkovitosti provedbe izbora” (COM(2013)0126),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 12. ožujka 2013. o povećanju demokratičnosti i učinkovitosti provedbe izbora za Europski parlament upućenu državama članicama te europskim nacionalnim političkim strankama (C(2013)1303), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 12. ožujka 2013. o povećanju demokratičnosti i učinkovitosti provedbe izbora za Europski parlament upućenu državama članicama te europskim nacionalnim političkim strankama (C(2013)1303),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o izborima za Europski parlament 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o izborima za Europski parlament 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2013. o sastavu Parlamenta s obzirom na izbore 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2013. o sastavu Parlamenta s obzirom na izbore 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir članak 41., članak 48. i članak 105. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 41., članak 48. i članak 105. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A7-0219/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A7-0219/2013),

| A. | budući da je dogovoreno da dani izbora budu odgođeni na 22. do 25. svibnja 2014. te da, stoga, konstitutivna sjednica Parlamenta u novom sazivu bude održana 1. srpnja 2014.; |
| --- | --- |

A.

budući da je dogovoreno da dani izbora budu odgođeni na 22. do 25. svibnja 2014. te da, stoga, konstitutivna sjednica Parlamenta u novom sazivu bude održana 1. srpnja 2014.;

| B. | budući da su građani neposredno predstavljeni na razini Unije u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

B.

budući da su građani neposredno predstavljeni na razini Unije u Europskom parlamentu;

| C. | budući da svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije;

| D. | budući da su političke stranke na europskoj razini subjekti europskog političkog života; budući da one doprinose stvaranju europske političke svijesti i izražavanju volje građana Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da su političke stranke na europskoj razini subjekti europskog političkog života; budući da one doprinose stvaranju europske političke svijesti i izražavanju volje građana Unije;

| E. | budući da će izbori 2014. biti prvi koji se održavaju nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona kojim se znatno proširuju ovlasti Europskog parlamenta, uključujući njegovu ulogu u izboru predsjednika Komisije, te će, u skladu s tim, predstavljati važnu priliku za povećanje transparentnosti izbora i jačanje njihove europske dimenzije; |
| --- | --- |

E.

budući da će izbori 2014. biti prvi koji se održavaju nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona kojim se znatno proširuju ovlasti Europskog parlamenta, uključujući njegovu ulogu u izboru predsjednika Komisije, te će, u skladu s tim, predstavljati važnu priliku za povećanje transparentnosti izbora i jačanje njihove europske dimenzije;

| F. | budući da se čini da su glavne europske političke stranke spremne imenovati svoje kandidate za mjesto predsjednika Komisije u očekivanju da će ti kandidati imati vodeću ulogu u kampanji za parlamentarne izbore, prije svega osobno predstavljajući političke programe svojih stranaka u svim državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da se čini da su glavne europske političke stranke spremne imenovati svoje kandidate za mjesto predsjednika Komisije u očekivanju da će ti kandidati imati vodeću ulogu u kampanji za parlamentarne izbore, prije svega osobno predstavljajući političke programe svojih stranaka u svim državama članicama EU-a;

| G. | budući da su unutarstranačka demokracija i visoki standardi otvorenosti i integriteta političkih stranaka važan temelj za jačanje povjerenja javnosti u politički sustav; |
| --- | --- |

G.

budući da su unutarstranačka demokracija i visoki standardi otvorenosti i integriteta političkih stranaka važan temelj za jačanje povjerenja javnosti u politički sustav;

| H. | budući da rješenje sadašnje krize upravljanja u EU-u zahtijeva veću demokratsku legitimnost procesa integracije; |
| --- | --- |

H.

budući da rješenje sadašnje krize upravljanja u EU-u zahtijeva veću demokratsku legitimnost procesa integracije;

| I. | budući da građani Unije imaju aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament čak i kad imaju boravište u državi članici koja nije njihova matična država; |
| --- | --- |

I.

budući da građani Unije imaju aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament čak i kad imaju boravište u državi članici koja nije njihova matična država;

| J. | budući da su izborne kampanje i dalje usmjerene prvenstveno na nacionalna pitanja potiskujući raspravu o specifično europskim pitanjima u drugi plan, što negativno utječe na izlazak na izbore za Europski parlament; |
| --- | --- |

J.

budući da su izborne kampanje i dalje usmjerene prvenstveno na nacionalna pitanja potiskujući raspravu o specifično europskim pitanjima u drugi plan, što negativno utječe na izlazak na izbore za Europski parlament;

| K. | budući da bi izlaznost na izborima vjerojatno bila povećana dinamičnom političkom kampanjom u kojoj se političke stranke i njihovi kandidatu natječu za glasove i zastupnička mjesta na temelju alternativnih programa čiji je predmet europska dimenzija politike; |
| --- | --- |

K.

budući da bi izlaznost na izborima vjerojatno bila povećana dinamičnom političkom kampanjom u kojoj se političke stranke i njihovi kandidatu natječu za glasove i zastupnička mjesta na temelju alternativnih programa čiji je predmet europska dimenzija politike;

| L. | budući da su istraživanja javnog mišljenja u više navrata ukazala na činjenicu da bi velika većina građana bila raspoložena glasovati kad bi građani bili bolje obaviješteni o Europskom parlamentu, političkim strankama, njihovim programima i kandidatima; budući da se stoga sve medije potiče da izborima posvete najveću moguću pozornost; |
| --- | --- |

L.

budući da su istraživanja javnog mišljenja u više navrata ukazala na činjenicu da bi velika većina građana bila raspoložena glasovati kad bi građani bili bolje obaviješteni o Europskom parlamentu, političkim strankama, njihovim programima i kandidatima; budući da se stoga sve medije potiče da izborima posvete najveću moguću pozornost;

| M. | budući da predsjednika Europske komisije bira Parlament na prijedlog Europskog vijeća, koje mora uzeti u obzir rezultate izbora i savjetovati se s Parlamentom u novom sazivu prije nego imenuje kandidata/kandidate; |
| --- | --- |

M.

budući da predsjednika Europske komisije bira Parlament na prijedlog Europskog vijeća, koje mora uzeti u obzir rezultate izbora i savjetovati se s Parlamentom u novom sazivu prije nego imenuje kandidata/kandidate;

| N. | budući da detaljna pravila u vezi sa savjetovanjem između Parlamenta i Europskog vijeća o izboru predsjednika Komisije mogu, u skladu s Deklaracijom 11. koja je priložena Ugovoru iz Lisabona, biti utvrđena „zajedničkim dogovorom”; |
| --- | --- |

N.

budući da detaljna pravila u vezi sa savjetovanjem između Parlamenta i Europskog vijeća o izboru predsjednika Komisije mogu, u skladu s Deklaracijom 11. koja je priložena Ugovoru iz Lisabona, biti utvrđena „zajedničkim dogovorom”;

| 1. | poziva političke stranke da poduzmu potrebne mjere kako bi imena kandidata za zastupnike u Europskom parlamentu bila objavljena barem šest tjedana prije početka izbora; |
| --- | --- |

1.

poziva političke stranke da poduzmu potrebne mjere kako bi imena kandidata za zastupnike u Europskom parlamentu bila objavljena barem šest tjedana prije početka izbora;

| 2. | očekuje od kandidata da se obvežu, ako budu izabrani, prihvatiti svoj zastupnički mandat u Europskom parlamentu osim ako nisu imenovani na funkciju koja to onemogućuje u skladu s člankom 7. Akta o neposrednim izborima za Europski parlament (1976.); |
| --- | --- |

2.

očekuje od kandidata da se obvežu, ako budu izabrani, prihvatiti svoj zastupnički mandat u Europskom parlamentu osim ako nisu imenovani na funkciju koja to onemogućuje u skladu s člankom 7. Akta o neposrednim izborima za Europski parlament (1976.);

| 3. | poziva države članice i političke stranke da se zalažu za veći udio žena na kandidacijskim listama i da, u najvećoj mogućoj mjeri, potiču sastavljanje lista koje osiguravaju jednaku zastupljenost; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice i političke stranke da se zalažu za veći udio žena na kandidacijskim listama i da, u najvećoj mogućoj mjeri, potiču sastavljanje lista koje osiguravaju jednaku zastupljenost;

| 4. | apelira na države članice i političke stranke da osiguraju da na glasačkim listićima budu vidljiva imena i, ako je moguće, znakovi europskih političkih stranaka; |
| --- | --- |

4.

apelira na države članice i političke stranke da osiguraju da na glasačkim listićima budu vidljiva imena i, ako je moguće, znakovi europskih političkih stranaka;

| 5. | moli europske političke stranke da imenuju svoje kandidate za mjesto predsjednika Komisije dovoljno vremena prije izbora kako bi oni mogli širom Europe pokrenuti snažnu kampanju usredotočenu na europska pitanja utemeljena na stranačkoj platformi i programu njihovog kandidata za mjesto predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

5.

moli europske političke stranke da imenuju svoje kandidate za mjesto predsjednika Komisije dovoljno vremena prije izbora kako bi oni mogli širom Europe pokrenuti snažnu kampanju usredotočenu na europska pitanja utemeljena na stranačkoj platformi i programu njihovog kandidata za mjesto predsjednika Komisije;

| 6. | inzistira da političke stranke na svim razinama usvoje demokratske i transparentne postupke odabira kandidata za zastupnike u Europskom parlamentu i za mjesto predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

6.

inzistira da političke stranke na svim razinama usvoje demokratske i transparentne postupke odabira kandidata za zastupnike u Europskom parlamentu i za mjesto predsjednika Komisije;

| 7. | poziva nacionalne političke stranke da prije i za vrijeme izborne kampanje obavještavaju građane o svojoj pridruženosti nekoj europskoj političkoj stranci i o svojoj podršci kandidatu za mjesto predsjednika Komisije te njegovom ili njezinom političkom programu; |
| --- | --- |

7.

poziva nacionalne političke stranke da prije i za vrijeme izborne kampanje obavještavaju građane o svojoj pridruženosti nekoj europskoj političkoj stranci i o svojoj podršci kandidatu za mjesto predsjednika Komisije te njegovom ili njezinom političkom programu;

| 8. | potiče države članice da dopuste emitiranje političkih sadržaja europskih političkih stranaka; |
| --- | --- |

8.

potiče države članice da dopuste emitiranje političkih sadržaja europskih političkih stranaka;

| 9. | apelira na europske političke stranke da održavaju javne rasprave među imenovanim kandidatima za mjesto predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

9.

apelira na europske političke stranke da održavaju javne rasprave među imenovanim kandidatima za mjesto predsjednika Komisije;

| 10. | preporučuje da države članice poduzmu sve potrebne korake kako bi uspješno provele dogovorene mjere u cilju pomoći građanima koji žele ostvariti svoje aktivno ili pasivno biračko pravo u državama izvan svoje matične države; |
| --- | --- |

10.

preporučuje da države članice poduzmu sve potrebne korake kako bi uspješno provele dogovorene mjere u cilju pomoći građanima koji žele ostvariti svoje aktivno ili pasivno biračko pravo u državama izvan svoje matične države;

| 11. | poziva države članice da organiziraju javnu kampanju kojom će ohrabriti građane da izađu na birališta kako bi se zaustavio pad stope izlaska na izbore; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice da organiziraju javnu kampanju kojom će ohrabriti građane da izađu na birališta kako bi se zaustavio pad stope izlaska na izbore;

| 12. | potiče nacionalne političke stranke da na svoje kandidacijske liste uvrste građane EU-a s boravištem u državi članici koja nije njihova matična država; |
| --- | --- |

12.

potiče nacionalne političke stranke da na svoje kandidacijske liste uvrste građane EU-a s boravištem u državi članici koja nije njihova matična država;

| 13. | inzistira da se, u skladu s člankom 10. stavkom 2. Akta o neposrednim izborima za Europski parlament, ni u jednoj državi članici ne objavljuju službeni rezultati prije zatvaranja birališta u državi članici čiji glasači glasuju posljednji, tj. u nedjelju 25. svibnja 2014.; |
| --- | --- |

13.

inzistira da se, u skladu s člankom 10. stavkom 2. Akta o neposrednim izborima za Europski parlament, ni u jednoj državi članici ne objavljuju službeni rezultati prije zatvaranja birališta u državi članici čiji glasači glasuju posljednji, tj. u nedjelju 25. svibnja 2014.;

| 14. | predlaže da se detaljna pravila za savjetovanje između Parlamenta i Europskog Vijeća o izboru novog predsjednika Komisije utvrde zajedničkim dogovorom, i to dovoljno vremena prije izbora; |
| --- | --- |

14.

predlaže da se detaljna pravila za savjetovanje između Parlamenta i Europskog Vijeća o izboru novog predsjednika Komisije utvrde zajedničkim dogovorom, i to dovoljno vremena prije izbora;

| 15. | očekuje da će se, u okviru tog procesa, prvo razmatrati kandidat za predsjednika Komisije kojeg predloži europska politička stranka koja osvoji najviše mjesta u Parlamentu kako bi se zajamčila njegova/njezina sposobnost da osigura podršku potrebne apsolutne većine u Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

očekuje da će se, u okviru tog procesa, prvo razmatrati kandidat za predsjednika Komisije kojeg predloži europska politička stranka koja osvoji najviše mjesta u Parlamentu kako bi se zajamčila njegova/njezina sposobnost da osigura podršku potrebne apsolutne većine u Parlamentu;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima država članica i europskim političkim strankama. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima država članica i europskim političkim strankama.

---

(1)  Odluka Vijeća 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom (SL L 278, 8.10.1976., str. 1.), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća 93/81/Euratom, EZUČ, EEC (SL L 33, 9.2.1993., str. 15.) i Odlukom Vijeća 2002/772/EZ, Euratom (SL L 283, 21.10.2002., str. 1.).

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0462.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0082.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/111

---

P7_TA(2013)0324

Izvoz oružja: provedba zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (2013/2657(RSP))

(2016/C 075/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko stajalište EU-a 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kontrole izvoza vojne tehnologije i opreme (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko stajalište EU-a 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kontrole izvoza vojne tehnologije i opreme (1),

| — | uzimajući u obzir tekući postupak revizije Zajedničkog stajališta koji provodi Radna skupina Vijeća za izvoz konvencionalnog oružja (COARM) i koji u skladu s člankom 15. Zajedničkog stajališta treba revidirati tri godine od dana donošenja; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekući postupak revizije Zajedničkog stajališta koji provodi Radna skupina Vijeća za izvoz konvencionalnog oružja (COARM) i koji u skladu s člankom 15. Zajedničkog stajališta treba revidirati tri godine od dana donošenja;

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. kojom se pojednostavljuju uvjeti prijenosa obrambenih sredstava unutar Zajednice (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. kojom se pojednostavljuju uvjeti prijenosa obrambenih sredstava unutar Zajednice (2),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2002/589/ZVSP od 12. srpnja 2002. o doprinosu Europske unije u borbi protiv destabilizirajućeg gomilanja i širenja malog i lakog oružja i stavljanju izvan snage Zajedničke akcije 1999/34/ZVSP (3) te uzimajući u obzir strategiju EU-a za borbu protiv nezakonitog gomilanja i trgovine malim i lakim oružjem i njihovim streljivom, koje je Europsko vijeće donijelo 15. i 16. prosinca 2005. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2002/589/ZVSP od 12. srpnja 2002. o doprinosu Europske unije u borbi protiv destabilizirajućeg gomilanja i širenja malog i lakog oružja i stavljanju izvan snage Zajedničke akcije 1999/34/ZVSP (3) te uzimajući u obzir strategiju EU-a za borbu protiv nezakonitog gomilanja i trgovine malim i lakim oružjem i njihovim streljivom, koje je Europsko vijeće donijelo 15. i 16. prosinca 2005. (4),

| — | uzimajući u obzir trinaesto (5) i četrnaesto godišnje (6) izvješće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir trinaesto (5) i četrnaesto godišnje (6) izvješće,

| — | uzimajući u obzir međunarodni Ugovor Ujedinjenih naroda o trgovini oružjem kojim se uspostavljaju obvezujući zajednički standardi u globalnoj trgovini konvencionalnim oružjem; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodni Ugovor Ujedinjenih naroda o trgovini oružjem kojim se uspostavljaju obvezujući zajednički standardi u globalnoj trgovini konvencionalnim oružjem;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2012. o pregovorima o Ugovoru UN-a o trgovini oružjem (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2012. o pregovorima o Ugovoru UN-a o trgovini oružjem (7),

| — | uzimajući u obzir članak 42. Ugovora o Europskoj uniji i članak 346. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 42. Ugovora o Europskoj uniji i članak 346. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da izvoz oružja može imati učinak ne samo na sigurnost nego i na razvoj, zbog čega je važno ojačati politiku kontrole izvoza Europske unije za vojnu tehnologiju i opremu; |
| --- | --- |

A.

budući da izvoz oružja može imati učinak ne samo na sigurnost nego i na razvoj, zbog čega je važno ojačati politiku kontrole izvoza Europske unije za vojnu tehnologiju i opremu;

| B. | budući da je Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP pravno obvezujući okvir kojim se određuje osam kriterija, i budući da bi njihovo neispunjavanje trebalo dovesti do odbijanja izdavanja dozvole za izvoz (kriteriji 1. do 4.) ili bi se takav postupak barem trebao razmatrati (kriteriji 5. do 8.) |
| --- | --- |

B.

budući da je Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP pravno obvezujući okvir kojim se određuje osam kriterija, i budući da bi njihovo neispunjavanje trebalo dovesti do odbijanja izdavanja dozvole za izvoz (kriteriji 1. do 4.) ili bi se takav postupak barem trebao razmatrati (kriteriji 5. do 8.)

| C. | budući da su u okviru članka 3. Zajedničkog stajališta pomoću osam kriterija određeni samo minimalni standardi i ne dovode se u pitanje strože mjere kontrole naoružanja u državama članicama; budući da je odluka o tome hoće li se u skladu s kriterijima izdati dozvole za izvoz oružja ili ne, u nadležnosti pojedinačne države članice; |
| --- | --- |

C.

budući da su u okviru članka 3. Zajedničkog stajališta pomoću osam kriterija određeni samo minimalni standardi i ne dovode se u pitanje strože mjere kontrole naoružanja u državama članicama; budući da je odluka o tome hoće li se u skladu s kriterijima izdati dozvole za izvoz oružja ili ne, u nadležnosti pojedinačne države članice;

| D. | budući da se člankom 10. Zajedničkog stajališta jasno utvrđuje da države članice, po potrebi, mogu također uzeti u obzir učinak predloženog izvoza na svoje gospodarske, socijalne, trgovačke i industrijske interese, i budući da ti faktori ne smiju utjecati na primjenu osam kriterija; |
| --- | --- |

D.

budući da se člankom 10. Zajedničkog stajališta jasno utvrđuje da države članice, po potrebi, mogu također uzeti u obzir učinak predloženog izvoza na svoje gospodarske, socijalne, trgovačke i industrijske interese, i budući da ti faktori ne smiju utjecati na primjenu osam kriterija;

| E. | budući da su, prema Štokholmskom međunarodnom institutu za mirovna istraživanja (SIPRI), države članice EU-a kao cjelina drugi najveći izvoznik oružja na svijetu, tek neznatno iza Sjedinjenih Američkih Država i budući da se rastući udio oružja dostavlja državama izvan EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da su, prema Štokholmskom međunarodnom institutu za mirovna istraživanja (SIPRI), države članice EU-a kao cjelina drugi najveći izvoznik oružja na svijetu, tek neznatno iza Sjedinjenih Američkih Država i budući da se rastući udio oružja dostavlja državama izvan EU-a;

| F. | budući da su glavna odredišta izvan EU-a za prijenos oružja od strane država članica Bliski istok, Sjeverna Amerika i Azija; budući da su glavne države primateljice Saudijska Arabija, Sjedinjene Američke Države i Ujedinjeni Arapski Emirati; |
| --- | --- |

F.

budući da su glavna odredišta izvan EU-a za prijenos oružja od strane država članica Bliski istok, Sjeverna Amerika i Azija; budući da su glavne države primateljice Saudijska Arabija, Sjedinjene Američke Države i Ujedinjeni Arapski Emirati;

| G. | budući da europska industrija pokušava nadomjestiti europsku obrambenu potražnju koja se smanjuje traženjem pristupa tržištima trećih zemalja, i budući da to podupiru mnogi političari i političke stranke kao doprinos jačanju europske obrambene industrije, tehnološkog stručnog znanja, sigurnosti opskrbe i pripremljenosti; budući da istraživanje i razvoj u obrambenoj industriji imaju značajan učinak prelijevanja i upotrebljavaju se u brojnim civilnim područjima; |
| --- | --- |

G.

budući da europska industrija pokušava nadomjestiti europsku obrambenu potražnju koja se smanjuje traženjem pristupa tržištima trećih zemalja, i budući da to podupiru mnogi političari i političke stranke kao doprinos jačanju europske obrambene industrije, tehnološkog stručnog znanja, sigurnosti opskrbe i pripremljenosti; budući da istraživanje i razvoj u obrambenoj industriji imaju značajan učinak prelijevanja i upotrebljavaju se u brojnim civilnim područjima;

| H. | budući da je ostvaren znatan napredak u postizanju sporazuma između država članica u vezi s primjenom i tumačenjem osam kriterija zajedničkog stajališta, poglavito zahvaljujući Vodiču za tumačenje zajedničkog stajališta, koji je sastavila skupina COARM, u kojem su navedene detaljne definicije najboljih praksi o primjeni kriterija; |
| --- | --- |

H.

budući da je ostvaren znatan napredak u postizanju sporazuma između država članica u vezi s primjenom i tumačenjem osam kriterija zajedničkog stajališta, poglavito zahvaljujući Vodiču za tumačenje zajedničkog stajališta, koji je sastavila skupina COARM, u kojem su navedene detaljne definicije najboljih praksi o primjeni kriterija;

| 1. | pozdravlja činjenicu da EU ima zakonski obvezujući okvir, jedinstven u svijetu, pomoću kojeg se nadzor izvoza oružja poboljšava, te obuhvaća i krizne regije i zemlje poznate po statistikama o upitnom poštovanju ljudskih prava, i pozdravlja činjenicu da su europske zemlje te treće zemlje izvan Europe pristupile sustavu nadzora izvoza oružja na temelju zajedničkog stajališta; napominje, međutim, da se osam kriterija primjenjuje i tumači uz primjenu različite razine strogosti u državama članicama EU-a; stoga poziva na uniformirano tumačenje i provedbu zajedničkog stajališta uz poštovanje svih njegovih obveza i žali zbog toga što EU-a još nema razvijenu zajedničku politiku o prijenosu oružja u treće zemlje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja činjenicu da EU ima zakonski obvezujući okvir, jedinstven u svijetu, pomoću kojeg se nadzor izvoza oružja poboljšava, te obuhvaća i krizne regije i zemlje poznate po statistikama o upitnom poštovanju ljudskih prava, i pozdravlja činjenicu da su europske zemlje te treće zemlje izvan Europe pristupile sustavu nadzora izvoza oružja na temelju zajedničkog stajališta; napominje, međutim, da se osam kriterija primjenjuje i tumači uz primjenu različite razine strogosti u državama članicama EU-a; stoga poziva na uniformirano tumačenje i provedbu zajedničkog stajališta uz poštovanje svih njegovih obveza i žali zbog toga što EU-a još nema razvijenu zajedničku politiku o prijenosu oružja u treće zemlje;

| 2. | ustraje na tome da zajednička vanjska i sigurnosna politika EU-a i zajedničko stajalište moraju biti usklađeni; smatra da je zadaća država članica i Visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da osiguraju usklađenost zajedničkog stajališta i vanjske politike; |
| --- | --- |

2.

ustraje na tome da zajednička vanjska i sigurnosna politika EU-a i zajedničko stajalište moraju biti usklađeni; smatra da je zadaća država članica i Visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da osiguraju usklađenost zajedničkog stajališta i vanjske politike;

| 3. | ističe pravo država članica na postupanje u skladu s vlastitim nacionalnim politikama, uz istovremeno potpuno poštovanje međunarodnog prava i sporazuma te zajednički dogovorenih pravila i kriterija, te da se to poštovanje nadgleda u skladu s nacionalnim propisima; |
| --- | --- |

3.

ističe pravo država članica na postupanje u skladu s vlastitim nacionalnim politikama, uz istovremeno potpuno poštovanje međunarodnog prava i sporazuma te zajednički dogovorenih pravila i kriterija, te da se to poštovanje nadgleda u skladu s nacionalnim propisima;

| 4. | smatra da Europski parlament, nacionalni parlamenti ili posebna parlamentarna tijela moraju osigurati učinkovitu primjenu i provedbu dogovorenih standarda zajedničkog stajališta na nacionalnoj razini i onoj EU-a, kao i uspostavu transparentnog i pouzdanog nadzornog sustava; |
| --- | --- |

4.

smatra da Europski parlament, nacionalni parlamenti ili posebna parlamentarna tijela moraju osigurati učinkovitu primjenu i provedbu dogovorenih standarda zajedničkog stajališta na nacionalnoj razini i onoj EU-a, kao i uspostavu transparentnog i pouzdanog nadzornog sustava;

| 5. | smatra da jezik Vodiča za tumačenje zajedničkog stajališta mora biti precizniji i manje podložan tumačenjima te da bi ga se po potrebi trebalo nastaviti ažurirati; |
| --- | --- |

5.

smatra da jezik Vodiča za tumačenje zajedničkog stajališta mora biti precizniji i manje podložan tumačenjima te da bi ga se po potrebi trebalo nastaviti ažurirati;

| 6. | poziva na bolju primjenu kriterija zajedničkog stajališta prije predlaganja novih; |
| --- | --- |

6.

poziva na bolju primjenu kriterija zajedničkog stajališta prije predlaganja novih;

| 7. | prepoznaje koherentnu i dosljednu ulogu država članica EU-a u potpori međunarodnog postupka donošenja obvezujućih pravila o međunarodnoj trgovini oružjem; poziva EU i države članice da svoje napore usmjere na one zemlje koje nisu obvezane međunarodnim sporazumima; |
| --- | --- |

7.

prepoznaje koherentnu i dosljednu ulogu država članica EU-a u potpori međunarodnog postupka donošenja obvezujućih pravila o međunarodnoj trgovini oružjem; poziva EU i države članice da svoje napore usmjere na one zemlje koje nisu obvezane međunarodnim sporazumima;

| 8. | napominje da je izvoz oružja država članica transparentniji zbog godišnjih izvješća skupine COARM; žali, međutim, što podaci nisu potpuni i variraju zbog različitih načina njihova prikupljanja te postupaka njihova podnošenja u pojedinim državama članicama; podsjeća države članice na potpuno godišnje podnošenje informacija o prijenosima oružja skupini COARM, kako je to dogovoreno i utvrđeno zajedničkim stajalištem; |
| --- | --- |

8.

napominje da je izvoz oružja država članica transparentniji zbog godišnjih izvješća skupine COARM; žali, međutim, što podaci nisu potpuni i variraju zbog različitih načina njihova prikupljanja te postupaka njihova podnošenja u pojedinim državama članicama; podsjeća države članice na potpuno godišnje podnošenje informacija o prijenosima oružja skupini COARM, kako je to dogovoreno i utvrđeno zajedničkim stajalištem;

| 9. | poziva na analizu provedbe zajedničkog stajališta u nacionalnim sustavima; smatra da se kapaciteti skupine COARM pri provedbi analize izvoza oružja trebaju pojačati; |
| --- | --- |

9.

poziva na analizu provedbe zajedničkog stajališta u nacionalnim sustavima; smatra da se kapaciteti skupine COARM pri provedbi analize izvoza oružja trebaju pojačati;

| 10. | smatra da zajedničko stajalište treba biti dopunjeno redovito ažuriranim i javno dostupnim popisom kojim se pruža uvid u informacije o tome u kolikoj je mjeri izvoz u određene zemlje u skladu s osam kriterija; |
| --- | --- |

10.

smatra da zajedničko stajalište treba biti dopunjeno redovito ažuriranim i javno dostupnim popisom kojim se pruža uvid u informacije o tome u kolikoj je mjeri izvoz u određene zemlje u skladu s osam kriterija;

| 11. | smatra da bi se trebao uspostaviti poboljšani sustav redovite i ažurirane razmjene informacija među državama članicama o prijenosima oružja u zemlje za koje je prije bio uveden embargo na oružje; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi se trebao uspostaviti poboljšani sustav redovite i ažurirane razmjene informacija među državama članicama o prijenosima oružja u zemlje za koje je prije bio uveden embargo na oružje;

| 12. | poziva na godišnju raspravu u Europskom parlamentu, kao i na godišnje izvješće o provedbi zajedničkog stajališta u svrhu osiguravanja prikladnog stupnja parlamentarnog nadzora i transparentnosti na europskoj razini; |
| --- | --- |

12.

poziva na godišnju raspravu u Europskom parlamentu, kao i na godišnje izvješće o provedbi zajedničkog stajališta u svrhu osiguravanja prikladnog stupnja parlamentarnog nadzora i transparentnosti na europskoj razini;

| 13. | pozdravlja sklapanje pravno obvezujućeg sporazuma o međunarodnoj trgovini konvencionalnim oružjem, pod okriljem Ujedinjenih naroda, kojim će se kroz veću transparentnost i pouzdanost stvoriti učinkovit sustav međunarodne kontrole oružja i uspostaviti viši međunarodni standardi, što će neodgovornu i nezakonitu upotrebu konvencionalnog oružja učiniti težom; prepoznaje koherentnu i dosljednu ulogu Europske unije i njezinih država članica u potpori međunarodnog postupka donošenja obvezujućih pravila o međunarodnoj trgovini oružjem; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja sklapanje pravno obvezujućeg sporazuma o međunarodnoj trgovini konvencionalnim oružjem, pod okriljem Ujedinjenih naroda, kojim će se kroz veću transparentnost i pouzdanost stvoriti učinkovit sustav međunarodne kontrole oružja i uspostaviti viši međunarodni standardi, što će neodgovornu i nezakonitu upotrebu konvencionalnog oružja učiniti težom; prepoznaje koherentnu i dosljednu ulogu Europske unije i njezinih država članica u potpori međunarodnog postupka donošenja obvezujućih pravila o međunarodnoj trgovini oružjem;

| 14. | ističe važnost učinkovite i vjerodostojne provedbe sporazuma o trgovini oružjem te ohrabruje države članice da svoje napore usmjere na korake prema njegovom univerzalnom potpisivanju i ranom stupanju na snagu; |
| --- | --- |

14.

ističe važnost učinkovite i vjerodostojne provedbe sporazuma o trgovini oružjem te ohrabruje države članice da svoje napore usmjere na korake prema njegovom univerzalnom potpisivanju i ranom stupanju na snagu;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

---

(1)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

(2)  SL L 146, 10.6.2009., str. 1.

(3)  SL L 191, 19.07.2002., str. 1.

(4)  Vijeće Europske unije, 05319/2006, 13.1.2006.

(5)  SL C 382, 30.12.2011., str.1.

(6)  SL C 386, 14.12.2012., str.1.

(7)  P7_TA(2012)0251.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/114 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/114

---

P7_TA(2013)0325

Otvaranje pregovora o plurilateralnom sporazumu u sektoru usluga

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o početku pregovora o višestranom sporazumu u sektoru usluga (2013/2583(RSP))

(2016/C 075/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodno izvješće o uslugama, posebno Rezoluciju od 4. rujna 2008. o trgovini uslugama (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodno izvješće o uslugama, posebno Rezoluciju od 4. rujna 2008. o trgovini uslugama (1)

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju Razvojnog plana iz Dohe (DDA) i o budućnosti Svjetske trgovinske organizacije (WTO), a osobito one od 16. prosinca 2009. o perspektivi Razvojnog plana iz Dohe nakon 7. Ministarske konferencije WTO-a (2) i od 14. rujna 2011. o stanju pregovora o Razvojnom planu iz Dohe (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju Razvojnog plana iz Dohe (DDA) i o budućnosti Svjetske trgovinske organizacije (WTO), a osobito one od 16. prosinca 2009. o perspektivi Razvojnog plana iz Dohe nakon 7. Ministarske konferencije WTO-a (2) i od 14. rujna 2011. o stanju pregovora o Razvojnom planu iz Dohe (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2011. o preprekama trgovini i ulaganju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2011. o preprekama trgovini i ulaganju (4),

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o uslugama od općeg interesa i Povelju o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o uslugama od općeg interesa i Povelju o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opći sporazum o trgovini uslugama (GATS) koji je stupio na snagu 1. siječnja 1995.; uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2003. o Općem sporazumu o trgovini uslugama (GATS) unutar WTO-a, uključujući kulturnu raznolikost (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći sporazum o trgovini uslugama (GATS) koji je stupio na snagu 1. siječnja 1995.; uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2003. o Općem sporazumu o trgovini uslugama (GATS) unutar WTO-a, uključujući kulturnu raznolikost (5),

| — | uzimajući u obzir nacrte pregovaračkih smjernica za višestrani sporazum o trgovini uslugama, koje je Komisija predala 15. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrte pregovaračkih smjernica za višestrani sporazum o trgovini uslugama, koje je Komisija predala 15. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod naslovom „Trgovina, rast i globalna pitanja – trgovinska politika kao ključna komponenta strategije Europa 2020” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod naslovom „Trgovina, rast i globalna pitanja – trgovinska politika kao ključna komponenta strategije Europa 2020” (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom vijeću naslovljeno „Izvješće o preprekama trgovini i ulaganju 2012.” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom vijeću naslovljeno „Izvješće o preprekama trgovini i ulaganju 2012.” (7),

| — | uzimajući u obzir izvješće predsjednika Vijeća WTO-a za trgovinu uslugama od 21. travnja 2011. , veleposlanika Fernanda de Mateoa, Odboru WTO-a za trgovinske pregovore o posebnom zasjedanju o trgovini uslugama (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće predsjednika Vijeća WTO-a za trgovinu uslugama od 21. travnja 2011. , veleposlanika Fernanda de Mateoa, Odboru WTO-a za trgovinske pregovore o posebnom zasjedanju o trgovini uslugama (8),

| — | uzimajući u obzir izjavu skupine „Really Good Friends of Services” (RGF) od 5. srpnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu skupine „Really Good Friends of Services” (RGF) od 5. srpnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da usluge predstavljaju blizu tri četvrtine BDP-a i zapošljavanja EU-a te su ključne za održavanje i poboljšanje njegove konkurentnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da usluge predstavljaju blizu tri četvrtine BDP-a i zapošljavanja EU-a te su ključne za održavanje i poboljšanje njegove konkurentnosti;

| B. | budući da usluge predstavljaju 28 % izvoza EU-a u 2011. i više od polovice njegovih izravnih stranih ulaganja u treće zemlje od 2011. nadalje; |
| --- | --- |

B.

budući da usluge predstavljaju 28 % izvoza EU-a u 2011. i više od polovice njegovih izravnih stranih ulaganja u treće zemlje od 2011. nadalje;

| C. | budući da EU igra važnu ulogu u trgovini uslugama kao najveći izvoznik usluga u cijelome svijetu, što predstavlja 25,65 % ukupnog svjetskog izvoza usluga od 2011. nadalje; |
| --- | --- |

C.

budući da EU igra važnu ulogu u trgovini uslugama kao najveći izvoznik usluga u cijelome svijetu, što predstavlja 25,65 % ukupnog svjetskog izvoza usluga od 2011. nadalje;

| D. | budući da bi sve države trebale biti u mogućnosti da razviju, održavaju i uređuju javne usluge od općeg interesa; |
| --- | --- |

D.

budući da bi sve države trebale biti u mogućnosti da razviju, održavaju i uređuju javne usluge od općeg interesa;

| E. | budući da je 129 država članica WTO-a potvrdilo svoje obveze u okviru GATS-a, ali većina njih još uvijek to nije učinila za sve sektore; |
| --- | --- |

E.

budući da je 129 država članica WTO-a potvrdilo svoje obveze u okviru GATS-a, ali većina njih još uvijek to nije učinila za sve sektore;

| F. | budući da je trenutna gospodarska i financijska situacija više no ikad naglasila temeljnu ulogu javnih usluga u Europskoj uniji; budući da u područjima poput zdravstvene zaštite, brige za djecu, brige za starije osobe, pomoći za osobe s invaliditetom i socijalnog stanovanja, ove usluge pružaju temeljnu sigurnosnu mrežu građanima i pomažu primicati socijalnu povezanost: budući da javne usluge na području obrazovanja, osposobljavanja i usluga zapošljavanja igraju ključnu ulogu u strategiji za rast i zapošljavanje; |
| --- | --- |

F.

budući da je trenutna gospodarska i financijska situacija više no ikad naglasila temeljnu ulogu javnih usluga u Europskoj uniji; budući da u područjima poput zdravstvene zaštite, brige za djecu, brige za starije osobe, pomoći za osobe s invaliditetom i socijalnog stanovanja, ove usluge pružaju temeljnu sigurnosnu mrežu građanima i pomažu primicati socijalnu povezanost: budući da javne usluge na području obrazovanja, osposobljavanja i usluga zapošljavanja igraju ključnu ulogu u strategiji za rast i zapošljavanje;

| G. | budući da je na 6. ministarskoj konferenciji WTO-a održanoj u Hong Kongu 2005. jedva 30 zemalja predložilo nove ponude usluga, a multilateralni pregovori o uslugama jedva da su napredovali od srpnja 2008.; |
| --- | --- |

G.

budući da je na 6. ministarskoj konferenciji WTO-a održanoj u Hong Kongu 2005. jedva 30 zemalja predložilo nove ponude usluga, a multilateralni pregovori o uslugama jedva da su napredovali od srpnja 2008.;

| H. | budući da su na početku ekonomske krize 2008. i 2009. uvedene nove mjere zaštite kojima je cilj ograničiti trgovinu uslugama; |
| --- | --- |

H.

budući da su na početku ekonomske krize 2008. i 2009. uvedene nove mjere zaštite kojima je cilj ograničiti trgovinu uslugama;

| I. | budući da su uvodni razgovori među članovima skupine RGF o obliku i strukturi Sporazuma o trgovini uslugama (TISA) održani 2012.; |
| --- | --- |

I.

budući da su uvodni razgovori među članovima skupine RGF o obliku i strukturi Sporazuma o trgovini uslugama (TISA) održani 2012.;

| J. | budući da je od 21 države članice WTO-a (1) koje pregovaraju s EU-om njih većina članica OECD-a i da predstavljaju 70 % svjetske prekogranične trgovine uslugama (bez trgovine uslugama unutar EU-a) i 58 % trgovine komercijalnim uslugama; budući da strane u tim pregovorima još uvijek ne uključuju niti jednu od država BRIC-a (Brazil, Rusija, Indija i Kina), udruženja naroda jugoistočne Azije (ASEAN) ili afričkih, karipskih i pacifičkih država; |
| --- | --- |

J.

budući da je od 21 države članice WTO-a (1) koje pregovaraju s EU-om njih većina članica OECD-a i da predstavljaju 70 % svjetske prekogranične trgovine uslugama (bez trgovine uslugama unutar EU-a) i 58 % trgovine komercijalnim uslugama; budući da strane u tim pregovorima još uvijek ne uključuju niti jednu od država BRIC-a (Brazil, Rusija, Indija i Kina), udruženja naroda jugoistočne Azije (ASEAN) ili afričkih, karipskih i pacifičkih država;

| K. | budući da je Komisija 15. veljače 2013. podnijela nacrt pregovaračkih smjernica Vijeću i 18. ožujka 2013. dobila zaduženje da sudjeluje u pregovorima o Sporazumu TISA; |
| --- | --- |

K.

budući da je Komisija 15. veljače 2013. podnijela nacrt pregovaračkih smjernica Vijeću i 18. ožujka 2013. dobila zaduženje da sudjeluje u pregovorima o Sporazumu TISA;

| 1. | smatra da multilateralni trgovinski sustav kojeg predstavlja WTO ostaje najučinkovitiji okvir za postizanje otvorene i poštene trgovine diljem svijeta; slaže se, međutim, da su zbog zastoja potvrđenog na 8. ministarskoj konferenciji WTO-a održanoj u prosincu 2011. potrebne nove bilateralne i plurilateralne inicijative koje će dati poticaj trgovinskim pregovorima u Ženevi; naglašava, međutim, potrebu da se sve nove inicijative i dalje oslanjaju na okvire WTO-a; |
| --- | --- |

1.

smatra da multilateralni trgovinski sustav kojeg predstavlja WTO ostaje najučinkovitiji okvir za postizanje otvorene i poštene trgovine diljem svijeta; slaže se, međutim, da su zbog zastoja potvrđenog na 8. ministarskoj konferenciji WTO-a održanoj u prosincu 2011. potrebne nove bilateralne i plurilateralne inicijative koje će dati poticaj trgovinskim pregovorima u Ženevi; naglašava, međutim, potrebu da se sve nove inicijative i dalje oslanjaju na okvire WTO-a;

| 2. | žali što je tek djelomična pozornost posvećena trgovini uslugama od samog početka Kruga pregovora u Dohi; naglašava da usluge predstavljaju osovinu gospodarstva i trgovine u 21. stoljeću budući da pojava globalnih lanaca vrijednosti ovisi o pružanju usluga; ističe važnost usluga od općeg interesa za pružanje temeljnih sigurnosnih mreža za građane i promicanje socijalne povezanosti na općinskoj, regionalnoj i državnoj razini te na razini EU-a; |
| --- | --- |

2.

žali što je tek djelomična pozornost posvećena trgovini uslugama od samog početka Kruga pregovora u Dohi; naglašava da usluge predstavljaju osovinu gospodarstva i trgovine u 21. stoljeću budući da pojava globalnih lanaca vrijednosti ovisi o pružanju usluga; ističe važnost usluga od općeg interesa za pružanje temeljnih sigurnosnih mreža za građane i promicanje socijalne povezanosti na općinskoj, regionalnoj i državnoj razini te na razini EU-a;

| 3. | žali činjenicu da je popis specifičnih obveza GATS-a za članstvo u WTO-u zastario i ne odražava trenutnu razinu prepreka trgovini u tim zemljama, posebno u onima u kojima je ostvarena autonomna liberalizacija te činjenicu da članstvo u WTO-u i dalje pokazuje različite i nejasne razine liberalizacije i pravila u svojim obvezama na području trgovine uslugama; |
| --- | --- |

3.

žali činjenicu da je popis specifičnih obveza GATS-a za članstvo u WTO-u zastario i ne odražava trenutnu razinu prepreka trgovini u tim zemljama, posebno u onima u kojima je ostvarena autonomna liberalizacija te činjenicu da članstvo u WTO-u i dalje pokazuje različite i nejasne razine liberalizacije i pravila u svojim obvezama na području trgovine uslugama;

| 4. | pozdravlja otvaranje pregovora o Sporazumu TISA i sudjelovanje EU-a u tim pregovorima od samog početka s ciljem promicanja svojih interesa i obrane svojih stavova o obliku i strukturi Sporazuma; vjeruje da sudjelovanje EU-a može potaknuti usklađenost između Sporazuma TISA i multilateralnog sustava te pridonijeti očuvanju prikladnog parlamentarnog nadzora tijeka pregovora; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja otvaranje pregovora o Sporazumu TISA i sudjelovanje EU-a u tim pregovorima od samog početka s ciljem promicanja svojih interesa i obrane svojih stavova o obliku i strukturi Sporazuma; vjeruje da sudjelovanje EU-a može potaknuti usklađenost između Sporazuma TISA i multilateralnog sustava te pridonijeti očuvanju prikladnog parlamentarnog nadzora tijeka pregovora;

| 5. | žali što je Vijeće odobrilo mandat bez uzimanja u obzir mišljenja Parlamenta; |
| --- | --- |

5.

žali što je Vijeće odobrilo mandat bez uzimanja u obzir mišljenja Parlamenta;

| 6. | podsjeća Komisiju na njenu obvezu da odmah i u cijelosti obavještava Parlament u svim fazama pregovora (prije i nakon krugova pregovora); |
| --- | --- |

6.

podsjeća Komisiju na njenu obvezu da odmah i u cijelosti obavještava Parlament u svim fazama pregovora (prije i nakon krugova pregovora);

| 7. | poziva Komisiju da osigura da se pregovori o Sporazumu TISA provedu u skladu s pravilima WTO-a o transparentnosti te da se o njima obavijesti cijelo članstvo WTO-a na vrijeme i na posve informativan način; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da osigura da se pregovori o Sporazumu TISA provedu u skladu s pravilima WTO-a o transparentnosti te da se o njima obavijesti cijelo članstvo WTO-a na vrijeme i na posve informativan način;

| 8. | vjeruje da kritična masa koja bi omogućila širenje prednosti budućeg Sporazuma o trgovini uslugama (TISA) na sveukupno članstvo u WMO-u nije postignuta te da se klauzula GATS-a o najpovlaštenijoj naciji (2) stoga ne bi trebala primjenjivati na taj Sporazum. |
| --- | --- |

8.

vjeruje da kritična masa koja bi omogućila širenje prednosti budućeg Sporazuma o trgovini uslugama (TISA) na sveukupno članstvo u WMO-u nije postignuta te da se klauzula GATS-a o najpovlaštenijoj naciji (2) stoga ne bi trebala primjenjivati na taj Sporazum.

| 9. | međutim sa zabrinutošću utvrđuje da strane u pregovorima ne uključuju tržišta u razvoju (osim Turske), posebno zemlje BRIC-a, gdje su prisutni rast na području trgovine i ulaganja u usluge i gdje su prepreke, naročito stranim ulaganjima, najznačajnije; stoga poziva Kinu i druga gospodarstva u razvoju da se pridruže pregovorima; |
| --- | --- |

9.

međutim sa zabrinutošću utvrđuje da strane u pregovorima ne uključuju tržišta u razvoju (osim Turske), posebno zemlje BRIC-a, gdje su prisutni rast na području trgovine i ulaganja u usluge i gdje su prepreke, naročito stranim ulaganjima, najznačajnije; stoga poziva Kinu i druga gospodarstva u razvoju da se pridruže pregovorima;

| 10. | smatra da ostavljanje otvorene mogućnosti sudjelovanja drugih zemalja, uključujući gospodarstva u razvoju, u tim pregovorima ne bi trebalo utjecati na spuštanje razine ambicije tog Sporazuma, budući da samo visoki stupanj liberalizacije i približavanje pravila mogu uvjeriti te zemlje da se pridruže pregovorima; |
| --- | --- |

10.

smatra da ostavljanje otvorene mogućnosti sudjelovanja drugih zemalja, uključujući gospodarstva u razvoju, u tim pregovorima ne bi trebalo utjecati na spuštanje razine ambicije tog Sporazuma, budući da samo visoki stupanj liberalizacije i približavanje pravila mogu uvjeriti te zemlje da se pridruže pregovorima;

| 11. | preporuča, kako bi se mogućnost pristupa novih potpisnica Sporazumu o trgovini uslugama ostavila otvorenom, da se njegov oblik i struktura zasnivaju na GATS-u, uključujući i pojam pozitivnog popisa obveza te da se iz GATS-a preuzmu temeljne definicije i načela, zajedno s propisima o nacionalnom postupanju, pristupu tržištu i pravilima; |
| --- | --- |

11.

preporuča, kako bi se mogućnost pristupa novih potpisnica Sporazumu o trgovini uslugama ostavila otvorenom, da se njegov oblik i struktura zasnivaju na GATS-u, uključujući i pojam pozitivnog popisa obveza te da se iz GATS-a preuzmu temeljne definicije i načela, zajedno s propisima o nacionalnom postupanju, pristupu tržištu i pravilima;

| 12. | poziva Komisiju da oblikuje početnu ponudu na sličan način kao i svoju posljednju ponudu popisa GATS-a te da se u pregovorima o obvezama za pristup tržištu usmjeri na sljedeće ciljeve:






  — | osiguravanje bolje jednakosti prilika smanjivanjem neravnoteža u obvezama navedenih u GATS-u među stranama, sektorima i načinima; |
| --- | --- | --- |

12.

poziva Komisiju da oblikuje početnu ponudu na sličan način kao i svoju posljednju ponudu popisa GATS-a te da se u pregovorima o obvezama za pristup tržištu usmjeri na sljedeće ciljeve:

—

osiguravanje bolje jednakosti prilika smanjivanjem neravnoteža u obvezama navedenih u GATS-u među stranama, sektorima i načinima;

| — | promicanje ambicioznog plana za ofenzivne interese EU-a, posebno u vezi usluga za poduzeća, za sektor informatičko-komunikacijskih tehnologija, financijskih i pravnih usluga, usluga morskog i zračnog prijevoza, ekoloških usluga, turizma i izgradnje; zalaganje za interese EU-a na tržištima trećih zemalja, uz uključivanje bonitetnog izuzeća GATS-a u Sporazum o trgovini uslugama kojim se dopušta zemljama sudionicama da primjene nacionalne uredbe o financijskim tržištima i proizvodima za bonitetne potrebe; pozivanje na uključivanje bonitetnog izuzeća GATS-a za financijske usluge u Sporazum o trgovini uslugama što bi ugovornim stranama omogućilo poduzeti mjere opreza, bez obzira na bilo koju drugu odredbu Sporazuma; |
| --- | --- |

—

promicanje ambicioznog plana za ofenzivne interese EU-a, posebno u vezi usluga za poduzeća, za sektor informatičko-komunikacijskih tehnologija, financijskih i pravnih usluga, usluga morskog i zračnog prijevoza, ekoloških usluga, turizma i izgradnje; zalaganje za interese EU-a na tržištima trećih zemalja, uz uključivanje bonitetnog izuzeća GATS-a u Sporazum o trgovini uslugama kojim se dopušta zemljama sudionicama da primjene nacionalne uredbe o financijskim tržištima i proizvodima za bonitetne potrebe; pozivanje na uključivanje bonitetnog izuzeća GATS-a za financijske usluge u Sporazum o trgovini uslugama što bi ugovornim stranama omogućilo poduzeti mjere opreza, bez obzira na bilo koju drugu odredbu Sporazuma;

| — | zagovaranje europske osjetljivosti što se tiče javnih usluga i usluga od općeg interesa (prema definiciji iz Ugovora o EU-u) na područjima javnog obrazovanja, javnog zdravlja, opskrbe vodom i upravljanja otpadom te nastavak neobvezivanja na područjima audiovizualnih i kulturnih usluga, kao što je i slučaj u okviru GATS-a i bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

—

zagovaranje europske osjetljivosti što se tiče javnih usluga i usluga od općeg interesa (prema definiciji iz Ugovora o EU-u) na područjima javnog obrazovanja, javnog zdravlja, opskrbe vodom i upravljanja otpadom te nastavak neobvezivanja na područjima audiovizualnih i kulturnih usluga, kao što je i slučaj u okviru GATS-a i bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini;

| — | sprečavanje obveza i propisa u vezi s financijskim uslugama koji bi bili oprečni nedavnim mjerama za reguliranje financijskih tržišta i proizvoda; |
| --- | --- |

—

sprečavanje obveza i propisa u vezi s financijskim uslugama koji bi bili oprečni nedavnim mjerama za reguliranje financijskih tržišta i proizvoda;

| — | zauzimanje pažljivog pristupa prema ponudama izmijenjenima u okviru načina 4., imajući na umu da EU ima ofenzivne interese u visoko kvalificiranoj radnoj snazi i da bi EU trebao ponovno potvrditi Sporazumom TISA da privremeno kretanje fizičkih osoba u svrhu pružanja usluga u okviru načina 4. mora poštovati nacionalna prava rada i socijalna prava te kolektivne ugovore i da, kao i prema GATS-u, niti jedna strana neće biti spriječena u primjenjivanju mjera kako bi regulirala ulazak fizičkih osoba na svoj teritorij, pod uvjetom da takve mjere ne poništavaju koristi koje proizlaze iz obveza ugovornih strana; |
| --- | --- |

—

zauzimanje pažljivog pristupa prema ponudama izmijenjenima u okviru načina 4., imajući na umu da EU ima ofenzivne interese u visoko kvalificiranoj radnoj snazi i da bi EU trebao ponovno potvrditi Sporazumom TISA da privremeno kretanje fizičkih osoba u svrhu pružanja usluga u okviru načina 4. mora poštovati nacionalna prava rada i socijalna prava te kolektivne ugovore i da, kao i prema GATS-u, niti jedna strana neće biti spriječena u primjenjivanju mjera kako bi regulirala ulazak fizičkih osoba na svoj teritorij, pod uvjetom da takve mjere ne poništavaju koristi koje proizlaze iz obveza ugovornih strana;

| — | zadržavanje neutralnosti u vezi javnog ili privatnog vlasništva gospodarskih subjekata na koje se primjenjuju obveze; |
| --- | --- |

—

zadržavanje neutralnosti u vezi javnog ili privatnog vlasništva gospodarskih subjekata na koje se primjenjuju obveze;

| — | osiguravanje potpune usklađenosti svake liberalizacije protoka podataka sa zakonodavstvom Europske unije (acquis communautaire) što se tiče privatnosti i zaštite podataka; |
| --- | --- |

—

osiguravanje potpune usklađenosti svake liberalizacije protoka podataka sa zakonodavstvom Europske unije (acquis communautaire) što se tiče privatnosti i zaštite podataka;

| 13. | primjećuje da je EU već zaključio, ili još uvijek o njima pregovara, bilateralne trgovinske sporazume s nekima od partnera u pregovorima oko Sporazuma o trgovini uslugama (uključujući Japan i uskoro SAD) koji sadrže snažna poglavlja o uslugama u kojima su bilateralna pitanja specifična za državu bolje obrađena; vjeruje da je u pogledu pristupa tržištu u tim pregovorima EU ovisan o drugim partnerima (npr. Australiji, Novom Zelandu, Meksiku, Republici Kini na Tajvanu i Turskoj); |
| --- | --- |

13.

primjećuje da je EU već zaključio, ili još uvijek o njima pregovara, bilateralne trgovinske sporazume s nekima od partnera u pregovorima oko Sporazuma o trgovini uslugama (uključujući Japan i uskoro SAD) koji sadrže snažna poglavlja o uslugama u kojima su bilateralna pitanja specifična za državu bolje obrađena; vjeruje da je u pogledu pristupa tržištu u tim pregovorima EU ovisan o drugim partnerima (npr. Australiji, Novom Zelandu, Meksiku, Republici Kini na Tajvanu i Turskoj);

| 14. | naglašava da bi uključivanje načela mirovanja i zapora u popis specifičnih obveza trebalo omogućiti da obveze strana budu vezane uz trenutne razine te dovesti do daljnjeg postupnog otvaranja; |
| --- | --- |

14.

naglašava da bi uključivanje načela mirovanja i zapora u popis specifičnih obveza trebalo omogućiti da obveze strana budu vezane uz trenutne razine te dovesti do daljnjeg postupnog otvaranja;

| 15. | vjeruje da bi Sporazum o trgovini uslugama trebao navoditi snažnije regulatorne obveze za transparentnost, tržišno natjecanje, zahtjeve za dozvole i posebne sektorske propise, bez obzira na prava država da usvoje propisno opravdane uredbe zbog javne politike (3) |
| --- | --- |

15.

vjeruje da bi Sporazum o trgovini uslugama trebao navoditi snažnije regulatorne obveze za transparentnost, tržišno natjecanje, zahtjeve za dozvole i posebne sektorske propise, bez obzira na prava država da usvoje propisno opravdane uredbe zbog javne politike (3)

| 16. | smatra neophodnim za EU i države članice da zadrže mogućnost očuvanja i razvijanja vlastitih kulturnih i audiovizualnih politika i to u kontekstu postojećih zakona, standarda i sporazuma; pozdravlja stoga činjenicu što je Vijeće isključilo kulturne i audiovizualne usluge iz pregovaračkog mandata; |
| --- | --- |

16.

smatra neophodnim za EU i države članice da zadrže mogućnost očuvanja i razvijanja vlastitih kulturnih i audiovizualnih politika i to u kontekstu postojećih zakona, standarda i sporazuma; pozdravlja stoga činjenicu što je Vijeće isključilo kulturne i audiovizualne usluge iz pregovaračkog mandata;

| 17. | naglašava da ovi pregovori predstavljaju mogućnost poboljšavanja pravila o javnoj nabavi (4) i naknadama (5) u sektoru usluga, na čemu su zastali pregovori o Sporazumu GATS; |
| --- | --- |

17.

naglašava da ovi pregovori predstavljaju mogućnost poboljšavanja pravila o javnoj nabavi (4) i naknadama (5) u sektoru usluga, na čemu su zastali pregovori o Sporazumu GATS;

| 18. | smatra da bi Sporazum TISA trebao uključiti klauzulu o pristupanju kojom bi se definirali uvjeti i postupci za pristup svih članica WTO-a Sporazumu te specifični mehanizmi o rješavanju sporova, bez ugrožavanja mogućnosti upotrebe općih mehanizama WTO-a o rješavanju sporova; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi Sporazum TISA trebao uključiti klauzulu o pristupanju kojom bi se definirali uvjeti i postupci za pristup svih članica WTO-a Sporazumu te specifični mehanizmi o rješavanju sporova, bez ugrožavanja mogućnosti upotrebe općih mehanizama WTO-a o rješavanju sporova;

| 19. | primjećuje da je pregovarački mandat EU-a predložila Komisija te da ga je Vijeće usvojilo bez procjene učinka; zahtijeva od Komisije da nastavi s namjerama za pripremu procjene učinka održivosti te da to obavezno učini u dogovoru s relevantnim zainteresiranim stranama što se tiče socijalnih, ekoloških i drugih pitanja; zahtjeva od Komisije da objavi procjenu učinka održivosti te da se njeni zaključci uzimaju u obzir u pregovorima; |
| --- | --- |

19.

primjećuje da je pregovarački mandat EU-a predložila Komisija te da ga je Vijeće usvojilo bez procjene učinka; zahtijeva od Komisije da nastavi s namjerama za pripremu procjene učinka održivosti te da to obavezno učini u dogovoru s relevantnim zainteresiranim stranama što se tiče socijalnih, ekoloških i drugih pitanja; zahtjeva od Komisije da objavi procjenu učinka održivosti te da se njeni zaključci uzimaju u obzir u pregovorima;

| 20. | smatra da je razdoblje od dvije godine za zaključivanje tih pregovora vrlo ambiciozno, naglašava da bi kvaliteta trebala biti važnija od vremena i ustraje u tome da pregovori moraju biti transparentni i omogućiti dovoljno prostora i vremena za utemeljenu javnu i parlamentarnu raspravu; |
| --- | --- |

20.

smatra da je razdoblje od dvije godine za zaključivanje tih pregovora vrlo ambiciozno, naglašava da bi kvaliteta trebala biti važnija od vremena i ustraje u tome da pregovori moraju biti transparentni i omogućiti dovoljno prostora i vremena za utemeljenu javnu i parlamentarnu raspravu;

| 21. | nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

21.

nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću.

---

(1)  SL C 295 E, 4.12.2009., str. 67.

(2)  SL C 286 E, 22.10.2010., str. 1.

(3)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 84.

(4)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 1.

(5)  SL C 61 E, 10.3.2004., str. 289

(6)  COM(2010)0612.

(7)  COM(2012)0070.

(8)  TN/S/36.

(1)  Australija, Čile, Hong Kong, Izrael, Japan, Kanada, Kina, Kolumbija, Kostarika, Meksiko, Norveška, Novi Zeland, Pakistan, Panama, Paragvaj, Peru, Republika Kina na Tajvanu, Republika Koreja, SAD, Švicarska i Turska.

(2)  Članak 2. GATS-a.

(3)  Članci 14. i 14. a GATS-a.

(4)  Članak 13. GATS-a.

(5)  Članak 15. GATS-a.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/118 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/118

---

P7_TA(2013)0326

Povećanje norveških carina na poljoprivredne proizvode

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o povećanju norveških carina na poljoprivredne proizvode (2013/2547(RSP))

(2016/C 075/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 19. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 19. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u),

| — | uzimajući u obzir Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Norveške u vezi s dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode postignut na temelju članka 19. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Bilateralni sporazum) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Norveške u vezi s dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode postignut na temelju članka 19. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Bilateralni sporazum) (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište od 13. rujna 2011. o nacrtu odluke Vijeća o zaključcima Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Norveške u vezi s dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode postignut na temelju članka 19. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište od 13. rujna 2011. o nacrtu odluke Vijeća o zaključcima Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Kraljevine Norveške u vezi s dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode postignut na temelju članka 19. Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (2),

| — | uzimajući u obzir pismo ministra trgovine i industrije Norveške povjereniku Komisije za unutarnje tržište i usluge od 9. ožujka 2011. u vezi s Aktom o jedinstvenom tržištu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo ministra trgovine i industrije Norveške povjereniku Komisije za unutarnje tržište i usluge od 9. ožujka 2011. u vezi s Aktom o jedinstvenom tržištu,

| — | uzimajući u obzir zaključke 28. sastanka Vijeća EGP-a od 26. studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke 28. sastanka Vijeća EGP-a od 26. studenog 2012.,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o „značajnom povećanju norveških carina na poljoprivredne proizvode” (O-000048/2013 – B7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o „značajnom povećanju norveških carina na poljoprivredne proizvode” (O-000048/2013 – B7-0210/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| A. | budući da u skladu s člankom 19. Sporazuma o EGP-u „Ugovorne strane obvezuju se nastaviti s naporima s ciljem postizanja postupne liberalizacije trgovine poljoprivrednim proizvodima”; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s člankom 19. Sporazuma o EGP-u „Ugovorne strane obvezuju se nastaviti s naporima s ciljem postizanja postupne liberalizacije trgovine poljoprivrednim proizvodima”;

| B. | budući da Sporazum o EGP-u predviđa osnovu uživanja jednakog pristupa unutarnjem tržištu za Norvešku i budući da strane Sporazuma smatraju da je obostrano koristan; |
| --- | --- |

B.

budući da Sporazum o EGP-u predviđa osnovu uživanja jednakog pristupa unutarnjem tržištu za Norvešku i budući da strane Sporazuma smatraju da je obostrano koristan;

| C. | budući da su gospodarski i politički odnosi između EU-a i Norveške općenito izvrsni; budući da bi se nove razlike između partnera trebale rješavati u obliku dijaloga; |
| --- | --- |

C.

budući da su gospodarski i politički odnosi između EU-a i Norveške općenito izvrsni; budući da bi se nove razlike između partnera trebale rješavati u obliku dijaloga;

| D. | budući da se Bilateralnim sporazumom na snazi od siječnja 2012. obnovio povlašten, uzajaman i obostrano koristan pravni okvir za trgovinske povlastice za poljoprivredne proizvode, uključujući meso i mliječne proizvode; |
| --- | --- |

D.

budući da se Bilateralnim sporazumom na snazi od siječnja 2012. obnovio povlašten, uzajaman i obostrano koristan pravni okvir za trgovinske povlastice za poljoprivredne proizvode, uključujući meso i mliječne proizvode;

| E. | budući da su tim sporazumom EU i Kraljevina Norveška proširile međusobnu liberalizaciju trgovine poljoprivrednim proizvodima odobravanjem bescarinskog pristupa, uspostavom carinskih kvota i smanjenjem uvoznih carina za širok raspon poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

E.

budući da su tim sporazumom EU i Kraljevina Norveška proširile međusobnu liberalizaciju trgovine poljoprivrednim proizvodima odobravanjem bescarinskog pristupa, uspostavom carinskih kvota i smanjenjem uvoznih carina za širok raspon poljoprivrednih proizvoda;

| F. | budući da su se od 1. siječnja 2013. europski izvoznici određenih sireva te janjetine i govedine na norveškom tržištu suočili s carinama ad valorem od 277 %, 429 % odnosno 344 %; budući da je toj mjeri prethodio namet od novih 72 % uvoznih carina na cvjetove hortenzije (Hydrangea); |
| --- | --- |

F.

budući da su se od 1. siječnja 2013. europski izvoznici određenih sireva te janjetine i govedine na norveškom tržištu suočili s carinama ad valorem od 277 %, 429 % odnosno 344 %; budući da je toj mjeri prethodio namet od novih 72 % uvoznih carina na cvjetove hortenzije (Hydrangea);

| G. | budući da se te mjere, iako dozvoljene prema obvezama Norveške u okviru WTO-a, protive slovu i duhu Bilateralnog sporazuma, posebno njegova članka 10. kojim se navodi „Strane će poduzimati korake kako bi osigurale da koristi koje odobravaju jedna drugoj neće biti ugrožene drugim restriktivnim uvoznim mjerama”; |
| --- | --- |

G.

budući da se te mjere, iako dozvoljene prema obvezama Norveške u okviru WTO-a, protive slovu i duhu Bilateralnog sporazuma, posebno njegova članka 10. kojim se navodi „Strane će poduzimati korake kako bi osigurale da koristi koje odobravaju jedna drugoj neće biti ugrožene drugim restriktivnim uvoznim mjerama”;

| H. | budući da pokazatelji gospodarskog rasta, zapošljavanja i inflacije ne pokazuju negativan učinak svjetske gospodarske i financijske krize na norveško gospodarstvo; |
| --- | --- |

H.

budući da pokazatelji gospodarskog rasta, zapošljavanja i inflacije ne pokazuju negativan učinak svjetske gospodarske i financijske krize na norveško gospodarstvo;

| 1. | ne odobrava nedavne mjere koje je nametnula norveška vlada koje smatra protekcionističkim i nepristupačnim za trgovinu te da jasno krše slovo i duh Bilateralnog sporazuma; |
| --- | --- |

1.

ne odobrava nedavne mjere koje je nametnula norveška vlada koje smatra protekcionističkim i nepristupačnim za trgovinu te da jasno krše slovo i duh Bilateralnog sporazuma;

| 2. | ističe da je te mjere predložila norveška vlada bez ikakvog prethodnog savjetovanja s partnerima u EU-u, što bi bilo prikladno u kontekstu snažnih bilateralnih odnosa koji postoje između EU-a i Norveške; |
| --- | --- |

2.

ističe da je te mjere predložila norveška vlada bez ikakvog prethodnog savjetovanja s partnerima u EU-u, što bi bilo prikladno u kontekstu snažnih bilateralnih odnosa koji postoje između EU-a i Norveške;

| 3. | propituje gospodarsku logiku koja stoji iza tih mjera koje bi mogle imati učinak smanjenja trgovine time čineći štetu svim uključenim stranama, a posebno norveškim potrošačima te na duge staze i norveškim poljoprivrednicima; poziva Komisiju da ocjeni potencijalne negativne učinke povećanih carina za izvoznike i poljoprivrednike EU-a; |
| --- | --- |

3.

propituje gospodarsku logiku koja stoji iza tih mjera koje bi mogle imati učinak smanjenja trgovine time čineći štetu svim uključenim stranama, a posebno norveškim potrošačima te na duge staze i norveškim poljoprivrednicima; poziva Komisiju da ocjeni potencijalne negativne učinke povećanih carina za izvoznike i poljoprivrednike EU-a;

| 4. | potiče norvešku vladu i parlament da povuku te mjere; |
| --- | --- |

4.

potiče norvešku vladu i parlament da povuku te mjere;

| 5. | poziva norvešku vladu i Komisiju da prime na znanje nedavne ambiciozne korake Islanda prema liberalizaciji trgovine poljoprivrednim proizvodima s Unijom; potiče norvešku vladu da slijedi njihov primjer; |
| --- | --- |

5.

poziva norvešku vladu i Komisiju da prime na znanje nedavne ambiciozne korake Islanda prema liberalizaciji trgovine poljoprivrednim proizvodima s Unijom; potiče norvešku vladu da slijedi njihov primjer;

| 6. | poziva norvešku vladu da prihvati reviziju Protokola 3. Sporazuma o EGP-u u vezi s trgovinom obrađenim poljoprivrednim proizvodima kako bi ocijenili smatraju li carine na prethodno spomenute proizvode poštenim i opravdanim; |
| --- | --- |

6.

poziva norvešku vladu da prihvati reviziju Protokola 3. Sporazuma o EGP-u u vezi s trgovinom obrađenim poljoprivrednim proizvodima kako bi ocijenili smatraju li carine na prethodno spomenute proizvode poštenim i opravdanim;

| 7. | poziva Komisiju da nastavi pregovore s norveškim vlastima kako bi pronašli obostrano zadovoljavajuće rješenje u vezi s uvozom/izvozom poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da nastavi pregovore s norveškim vlastima kako bi pronašli obostrano zadovoljavajuće rješenje u vezi s uvozom/izvozom poljoprivrednih proizvoda;

| 8. | apelira na Komisiju da, ako budu potrebne, odredi mjere koje treba poduzeti ako Norveška odbije preinačiti odluku, posebno s ciljem zaštite radnih mjesta i proizvodnje poljoprivrednog sektora Unije; |
| --- | --- |

8.

apelira na Komisiju da, ako budu potrebne, odredi mjere koje treba poduzeti ako Norveška odbije preinačiti odluku, posebno s ciljem zaštite radnih mjesta i proizvodnje poljoprivrednog sektora Unije;

| 9. | poziva Komisiju da uzme u obzir mogućnost predlaganja daljnjeg djelovanja u slučaju nedostatka suradnje s ciljem postizanja da se mjere povuku; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da uzme u obzir mogućnost predlaganja daljnjeg djelovanja u slučaju nedostatka suradnje s ciljem postizanja da se mjere povuku;

| 10. | podsjeća na izričitu obvezu koju je Norveška preuzela prema unutarnjem tržištu, posebno u kontekstu nedavnih inicijativa kao što je Akt o jedinstvenom tržištu I. i II.; ukazuje na to da je norveška vlada prepoznala da je učinkovito jedinstveno tržište temelj za budući rast i stvaranje radnih mjesta te da se trenutnom krizom ne bi trebalo koristiti kao izlikom za okretanje protekcionističkim mjerama koje narušavaju trgovinu; |
| --- | --- |

10.

podsjeća na izričitu obvezu koju je Norveška preuzela prema unutarnjem tržištu, posebno u kontekstu nedavnih inicijativa kao što je Akt o jedinstvenom tržištu I. i II.; ukazuje na to da je norveška vlada prepoznala da je učinkovito jedinstveno tržište temelj za budući rast i stvaranje radnih mjesta te da se trenutnom krizom ne bi trebalo koristiti kao izlikom za okretanje protekcionističkim mjerama koje narušavaju trgovinu;

| 11. | izražava nadu da će Norveška nastaviti biti sastavni dio unutarnjeg tržišta i da neće izricati daljnje dezintegracijske jednostrane mjere; |
| --- | --- |

11.

izražava nadu da će Norveška nastaviti biti sastavni dio unutarnjeg tržišta i da neće izricati daljnje dezintegracijske jednostrane mjere;

| 12. | nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, norveškoj vladi i parlamentu te institucijama Europskog gospodarskog područja. |
| --- | --- |

12.

nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, norveškoj vladi i parlamentu te institucijama Europskog gospodarskog područja.

---

(1)  SL L 327, 9.12.2011., str. 2.

(2)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 168.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/120

---

P7_TA(2013)0327

Ostvarivanje jedinstvenog digitalnog tržišta

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. i članak 6. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. i članak 6. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 9., 12., 14., 26., članak 114. stavak 3. i članak 169. stavak 1. Ugovora u funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 9., 12., 14., 26., članak 114. stavak 3. i članak 169. stavak 1. Ugovora u funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača naslovljeno „Nova strategija za Europsku politiku zaštite potrošača” usvojeno 25. travnja 2013. (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača naslovljeno „Nova strategija za Europsku politiku zaštite potrošača” usvojeno 25. travnja 2013. (A7-0163/2013),

| — | uzimajući u obzir radni dokument osoblja Komisije od 23. travnja 2013. naslovljen „Akcijski plan za elektroničku trgovinu za razdoblje 2012. – 2015. – stanje stvari 2013.” (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument osoblja Komisije od 23. travnja 2013. naslovljen „Akcijski plan za elektroničku trgovinu za razdoblje 2012. – 2015. – stanje stvari 2013.” (SWD(2013)0153),

| — | uzimajući u obzir pregled stanja unutarnjega tržišta br. 26. Europske komisije od 18. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled stanja unutarnjega tržišta br. 26. Europske komisije od 18. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument osoblja Komisije od 7. prosinca 2012. naslovljen „Pregled stanja potrošačkih tržišta: tržišta koja rade za potrošače – osmo izdanje, drugi dio – studeni 2012.” (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument osoblja Komisije od 7. prosinca 2012. naslovljen „Pregled stanja potrošačkih tržišta: tržišta koja rade za potrošače – osmo izdanje, drugi dio – studeni 2012.” (SWD(2012)0432),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. prosinca 2012.„O sadržaju na jedinstvenom digitalnom tržištu” (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. prosinca 2012.„O sadržaju na jedinstvenom digitalnom tržištu” (COM(2012)0789),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. travnja 2013. upućeno Europskom parlamentu i Vijeću o funkcioniranju Memoranduma o razumijevanju o prodaji krivotvorene robe preko Interneta (COM(2013)0209), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. travnja 2013. upućeno Europskom parlamentu i Vijeću o funkcioniranju Memoranduma o razumijevanju o prodaji krivotvorene robe preko Interneta (COM(2013)0209),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o ostvarenju jedinstvenog digitalnog tržišta (1)

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 6. travnja 2011. o jedinstvenom tržištu za Europljane (2), o jedinstvenom tržištu za poduzeća i rast (3) i o upravljanju i partnerstvu na jedinstvenom tržištu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 6. travnja 2011. o jedinstvenom tržištu za Europljane (2), o jedinstvenom tržištu za poduzeća i rast (3) i o upravljanju i partnerstvu na jedinstvenom tržištu (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. listopada 2010. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Prema Aktu o jedinstvenom tržištu: za visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo – 50 prijedloga za unaprjeđenje našega rada, poslovanja i uzajamne razmjene” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. listopada 2010. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Prema Aktu o jedinstvenom tržištu: za visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo – 50 prijedloga za unaprjeđenje našega rada, poslovanja i uzajamne razmjene” (COM(2010)0608),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Akt o jedinstvenom tržištu II” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Akt o jedinstvenom tržištu II” (COM(2012)0573),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Akt o jedinstvenom tržištu: dvanaest instrumenata za poticanje rasta i jačanja povjerenja” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Akt o jedinstvenom tržištu: dvanaest instrumenata za poticanje rasta i jačanja povjerenja” (COM(2011)0206),

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 4. lipnja 2012. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjere za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 4. lipnja 2012. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjere za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (COM(2012)0238),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2012. o strategiji za jačanje prava ugroženih potrošača (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2012. o strategiji za jačanje prava ugroženih potrošača (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2012. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Europska strategija za potrošače: poticanje povjerenja i rasta” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2012. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Europska strategija za potrošače: poticanje povjerenja i rasta” (COM(2012)0225),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. svibnja 2012. naslovljenu „Europska strategija za bolji Internet za djecu” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. svibnja 2012. naslovljenu „Europska strategija za bolji Internet za djecu” (COM(2012)0196),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. travnja 2012. pod nazivom „Strategija za e-javnu nabavu” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. travnja 2012. pod nazivom „Strategija za e-javnu nabavu” (COM(2012)0179),

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 25. siječnja 2012. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 25. siječnja 2012. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (COM(2012)0011),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 29. studenog 2012. naslovljenu „Integrirano tržište dostave paketa u svrhu rasta elektroničke trgovine u EU-u” (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 29. studenog 2012. naslovljenu „Integrirano tržište dostave paketa u svrhu rasta elektroničke trgovine u EU-u” (COM(2012)0698),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Skladan okvir za uspostavu povjerenja u jedinstveno digitalno tržište za elektroničku trgovinu i mrežne usluge” COM(2011)0942, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Skladan okvir za uspostavu povjerenja u jedinstveno digitalno tržište za elektroničku trgovinu i mrežne usluge” COM(2011)0942,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenog 2011. o novoj strategiji za politiku zaštite potrošača (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenog 2011. o novoj strategiji za politiku zaštite potrošača (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7),

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 9. studenog 2011. o programu zaštite potrošača za 2014. – 2020. (COM(2011)0707) i pripadajuće dokumente (SEC(2011)1320 i SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 9. studenog 2011. o programu zaštite potrošača za 2014. – 2020. (COM(2011)0707) i pripadajuće dokumente (SEC(2011)1320 i SEC(2011)1321),

| — | uzimajući u obzir prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2012. o lakšem pristupu internetskim stranicama tijela javnog sektora (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2012. o lakšem pristupu internetskim stranicama tijela javnog sektora (COM(2012)0721),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europsku strategiju za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europsku strategiju za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (8),

| — | uzimajući u obzir prijedlog direktive od 7. veljače 2013. o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine mrežne i informacijske sigurnosti u cijeloj Uniji (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog direktive od 7. veljače 2013. o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine mrežne i informacijske sigurnosti u cijeloj Uniji (COM(2013)0048),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. veljače 2013. naslovljenu „Strategija Europske unije za internetsku sigurnost: otvoren, siguran i pouzdan internetski prostor” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. veljače 2013. naslovljenu „Strategija Europske unije za internetsku sigurnost: otvoren, siguran i pouzdan internetski prostor” (JOIN(2013)0001),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. rujna 2012. naslovljenu „Ostvarivanje potencijala računalstva u oblaku u Europi” (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. rujna 2012. naslovljenu „Ostvarivanje potencijala računalstva u oblaku u Europi” (COM(2012)0529),

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenog 2011. o osnivanju instrumenta za povezivanje Europe (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenog 2011. o osnivanju instrumenta za povezivanje Europe (COM(2011)0665),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2010. o utjecaju oglašavanja na ponašanje potrošača (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2010. o utjecaju oglašavanja na ponašanje potrošača (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. rujna 2010. o dovršavanju unutarnjeg tržišta za elektroničku trgovinu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. rujna 2010. o dovršavanju unutarnjeg tržišta za elektroničku trgovinu (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/45/EU od 13. srpnja 2010. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u vezi s pravilima o izdavanju računa (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/45/EU od 13. srpnja 2010. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u vezi s pravilima o izdavanju računa (11),

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije o Googleu (spojeni predmeti C-236/08 do C-238/08, presuda od 23. ožujka 2010.) i BergSpechteu (predmet C-278/08, presuda od 25. ožujka 2010.) u kojima se definira pojam „uobičajeno obaviještenog i u razumnoj mjeri pažljivog korisnika Interneta” kao standardnog korisnika Interneta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije o Googleu (spojeni predmeti C-236/08 do C-238/08, presuda od 23. ožujka 2010.) i BergSpechteu (predmet C-278/08, presuda od 25. ožujka 2010.) u kojima se definira pojam „uobičajeno obaviještenog i u razumnoj mjeri pažljivog korisnika Interneta” kao standardnog korisnika Interneta,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o usklađivanju pojedinih odredaba, utvrđenih zakonima, propisima ili administrativnim mjerama država članica, koje se odnose na pružanje audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o usklađivanju pojedinih odredaba, utvrđenih zakonima, propisima ili administrativnim mjerama država članica, koje se odnose na pružanje audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (12),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Montijevo izvješće od 9. svibnja 2010. o novoj strategiji za jedinstveno tržište, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Montijevo izvješće od 9. svibnja 2010. o novoj strategiji za jedinstveno tržište,

| — | uzimajući u obzir analitičko izvješće pod nazivom „Stavovi o prekograničnoj prodaji i zaštiti potrošača” koje je Komisija objavila u ožujku 2010. (Flash Eurobarometer br. 282), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analitičko izvješće pod nazivom „Stavovi o prekograničnoj prodaji i zaštiti potrošača” koje je Komisija objavila u ožujku 2010. (Flash Eurobarometer br. 282),

| — | uzimajući u obzir studiju „Procjena prekogranične elektroničke trgovine u EU-u s tajnim kupcima” koju je uime Opće uprave SANCO Europske komisije proveo institut YouGovPsychonomics i objavio 20. listopada 2009. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju „Procjena prekogranične elektroničke trgovine u EU-u s tajnim kupcima” koju je uime Opće uprave SANCO Europske komisije proveo institut YouGovPsychonomics i objavio 20. listopada 2009.

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2009. o provođenju pravne stečevine na području zaštite potrošača (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2009. o provođenju pravne stečevine na području zaštite potrošača (COM(2009)0330),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. srpnja 2009. o primjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (Uredba o suradnji na području zaštite potrošača) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. srpnja 2009. o primjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (Uredba o suradnji na području zaštite potrošača) (COM(2009)0336),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. siječnja 2009. o prenošenju, primjeni i provedbi Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i Direktive 2006/114/EZ o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. siječnja 2009. o prenošenju, primjeni i provedbi Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i Direktive 2006/114/EZ o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju (13),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (14),

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| A. | budući da je ostvarenje cjelokupnog potencijala jedinstvenog digitalnog tržišta ključno za pretvaranje Europske unije u konkurentnije i dinamičnije gospodarstvo koje se temelji na znanju, u korist njezinih građana i poduzeća; budući da EU mora djelovati sada da bi zadržao svoju globalnu konkurentsku prednost, posebno u odnosu na sektore koji brzo rastu kao što su internetske platforme i industrija softverskih aplikacija. |
| --- | --- |

A.

budući da je ostvarenje cjelokupnog potencijala jedinstvenog digitalnog tržišta ključno za pretvaranje Europske unije u konkurentnije i dinamičnije gospodarstvo koje se temelji na znanju, u korist njezinih građana i poduzeća; budući da EU mora djelovati sada da bi zadržao svoju globalnu konkurentsku prednost, posebno u odnosu na sektore koji brzo rastu kao što su internetske platforme i industrija softverskih aplikacija.

| B. | budući da je neprekidna mrežna povezivost, koja se zasniva na nesmetanom pristupu širokopojasnim internetskim mrežama velike brzine, općem i jednakom pristupu internetskim uslugama za sve građane i raspoloživosti spektra za bežične širokopojasne usluge, temeljni preduvjet za razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta; budući da novi tehnološki razvoj, poput mobilnih uređaja i aplikacija te novih generacija mobilnih standarda, zahtijeva pouzdane i brze infrastrukturne mreže da bi građanima i poduzećima donio korist; |
| --- | --- |

B.

budući da je neprekidna mrežna povezivost, koja se zasniva na nesmetanom pristupu širokopojasnim internetskim mrežama velike brzine, općem i jednakom pristupu internetskim uslugama za sve građane i raspoloživosti spektra za bežične širokopojasne usluge, temeljni preduvjet za razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta; budući da novi tehnološki razvoj, poput mobilnih uređaja i aplikacija te novih generacija mobilnih standarda, zahtijeva pouzdane i brze infrastrukturne mreže da bi građanima i poduzećima donio korist;

| C. | budući da su aplikacije za velike količine podataka (tzv. big data) od sve veće važnosti za konkurentnost gospodarstva Unije s očekivanim globalnim prihodima od 16 milijardi eura i očekivanim stvaranjem dodatnih 4,4 milijuna radnih mjesta na svjetskoj razini do 2016. |
| --- | --- |

C.

budući da su aplikacije za velike količine podataka (tzv. big data) od sve veće važnosti za konkurentnost gospodarstva Unije s očekivanim globalnim prihodima od 16 milijardi eura i očekivanim stvaranjem dodatnih 4,4 milijuna radnih mjesta na svjetskoj razini do 2016.

| D. | budući da računalstvo u oblaku ima veliki gospodarski, socijalni i kulturni potencijal u pogledu uštede troškova, dijeljenja sadržaja i informacija, poboljšanja konkurentnosti, pristupa informacijama, inovacijama i stvaranju radnih mjesta; budući da je u ovom kontekstu od iznimne važnosti stvaranje neprekinutih usluga e-uprave koje su dostupne preko više uređaja; |
| --- | --- |

D.

budući da računalstvo u oblaku ima veliki gospodarski, socijalni i kulturni potencijal u pogledu uštede troškova, dijeljenja sadržaja i informacija, poboljšanja konkurentnosti, pristupa informacijama, inovacijama i stvaranju radnih mjesta; budući da je u ovom kontekstu od iznimne važnosti stvaranje neprekinutih usluga e-uprave koje su dostupne preko više uređaja;

| E. | budući da gospodarstvo Unije doživljava znatne strukturne promjene, što utječe na njezinu globalnu konkurentnost i tržišta rada; budući da se u godišnjem pregledu rasta za 2013. poziva na odlučne mjere kojima bi se stvorila radna mjesta; budući da su dinamična i uključiva tržišta rada nužna za oporavak i konkurentnost gospodarstva EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da gospodarstvo Unije doživljava znatne strukturne promjene, što utječe na njezinu globalnu konkurentnost i tržišta rada; budući da se u godišnjem pregledu rasta za 2013. poziva na odlučne mjere kojima bi se stvorila radna mjesta; budući da su dinamična i uključiva tržišta rada nužna za oporavak i konkurentnost gospodarstva EU-a;

| F. | budući da društveni mediji, sadržaj koji stvaraju korisnici, tzv. kultura remiksa i suradnja korisnika imaju sve veću ulogu u digitalnom gospodarstvu; budući da su korisnici sve voljniji platiti za visokokvalitetni profesionalni digitalni sadržaj, pod uvjetom da je pristupačan, dostupan na više uređaja i da se može koristiti preko granice; |
| --- | --- |

F.

budući da društveni mediji, sadržaj koji stvaraju korisnici, tzv. kultura remiksa i suradnja korisnika imaju sve veću ulogu u digitalnom gospodarstvu; budući da su korisnici sve voljniji platiti za visokokvalitetni profesionalni digitalni sadržaj, pod uvjetom da je pristupačan, dostupan na više uređaja i da se može koristiti preko granice;

| G. | budući da bi pristup sadržaju po prihvatljivim cijenama, sigurnim i pouzdanim sustavima plaćanja, trebao povećati povjerenje potrošača kada pristupaju prekograničnim uslugama; |
| --- | --- |

G.

budući da bi pristup sadržaju po prihvatljivim cijenama, sigurnim i pouzdanim sustavima plaćanja, trebao povećati povjerenje potrošača kada pristupaju prekograničnim uslugama;

| H. | budući da mala i srednja poduzeća čine 99 % poduzeća EU-a i predstavljaju 85 % zaposlenosti u EU-u; budući da su stoga mala i srednja poduzeća pokretačka snaga gospodarstva EU-a s primarnom odgovornošću za stvaranje bogatstva, zapošljavanje i rast, kao i inovacije te istraživanja i razvoj; |
| --- | --- |

H.

budući da mala i srednja poduzeća čine 99 % poduzeća EU-a i predstavljaju 85 % zaposlenosti u EU-u; budući da su stoga mala i srednja poduzeća pokretačka snaga gospodarstva EU-a s primarnom odgovornošću za stvaranje bogatstva, zapošljavanje i rast, kao i inovacije te istraživanja i razvoj;

| I. | budući da građani EU-a kao potrošači imaju ključnu ulogu u postizanju ciljeva pametnog, uključivog i održivog rasta iz strategije Europa 2020. i budući da bi se uloga potrošača trebala prepoznati kao dio gospodarske politike EU-a; budući da je nužno uspostaviti pravu ravnotežu poboljšavanjem konkurentnosti poduzeća u Uniji, a istovremeno štititi interese potrošača; |
| --- | --- |

I.

budući da građani EU-a kao potrošači imaju ključnu ulogu u postizanju ciljeva pametnog, uključivog i održivog rasta iz strategije Europa 2020. i budući da bi se uloga potrošača trebala prepoznati kao dio gospodarske politike EU-a; budući da je nužno uspostaviti pravu ravnotežu poboljšavanjem konkurentnosti poduzeća u Uniji, a istovremeno štititi interese potrošača;

| J. | budući da fragmentacija jedinstvenog digitalnog tržišta ugrožava izbor potrošača; budući da je nužno poticati povjerenje potrošača u tržište i poznavanje svojih prava, s posebnom usmjerenošću na druge potrošače u osjetljivim situacijama; budući da je nužno bolje zaštititi potrošače u Uniji u pogledu proizvoda i usluga koji mogu ugroziti njihovo zdravlje ili sigurnost; |
| --- | --- |

J.

budući da fragmentacija jedinstvenog digitalnog tržišta ugrožava izbor potrošača; budući da je nužno poticati povjerenje potrošača u tržište i poznavanje svojih prava, s posebnom usmjerenošću na druge potrošače u osjetljivim situacijama; budući da je nužno bolje zaštititi potrošače u Uniji u pogledu proizvoda i usluga koji mogu ugroziti njihovo zdravlje ili sigurnost;

| K. | budući da provjera internetskih stranica koje prodaju digitalni sadržaj, kao što su preuzimanje igrica, video isječaka ili glazbe, koju Komisija obavlja u cijelom EU-u, pokazuje da više od 75 % tih internetskih stranica ne ispunjava pravila o zaštiti potrošača; budući da se Direktivom o pravima potrošača (2011/83/EU) prvi put utvrđuju posebna pravila za digitalni sadržaj; budući da bi trebalo poticati Komisiju da nastavi s uključivanjem takvih pravila kada revidira postojeće zakonodavstvo Unije na području zaštite potrošača ili kada predlaže novo zakonodavstvo na tom području; |
| --- | --- |

K.

budući da provjera internetskih stranica koje prodaju digitalni sadržaj, kao što su preuzimanje igrica, video isječaka ili glazbe, koju Komisija obavlja u cijelom EU-u, pokazuje da više od 75 % tih internetskih stranica ne ispunjava pravila o zaštiti potrošača; budući da se Direktivom o pravima potrošača (2011/83/EU) prvi put utvrđuju posebna pravila za digitalni sadržaj; budući da bi trebalo poticati Komisiju da nastavi s uključivanjem takvih pravila kada revidira postojeće zakonodavstvo Unije na području zaštite potrošača ili kada predlaže novo zakonodavstvo na tom području;

| L. | budući da 15 % radno sposobnog stanovništva Unije (80 milijuna ljudi) ima smanjenu funkcionalnu sposobnost ili invaliditet; budući da broj internetskih stranica koje pružaju usluge e-uprave i internetskih stranica javnog sektora sve brže raste; budući da se tržište EU-a za proizvode i usluge koji se odnose na mrežnu dostupnost procjenjuje na 2 milijarde eura; budući da je to tržište i dalje u velikoj mjeri fragmentirano i nerazvijeno, na štetu ne samo potencijalnih potrošača, već i cjelokupnog gospodarstva; |
| --- | --- |

L.

budući da 15 % radno sposobnog stanovništva Unije (80 milijuna ljudi) ima smanjenu funkcionalnu sposobnost ili invaliditet; budući da broj internetskih stranica koje pružaju usluge e-uprave i internetskih stranica javnog sektora sve brže raste; budući da se tržište EU-a za proizvode i usluge koji se odnose na mrežnu dostupnost procjenjuje na 2 milijarde eura; budući da je to tržište i dalje u velikoj mjeri fragmentirano i nerazvijeno, na štetu ne samo potencijalnih potrošača, već i cjelokupnog gospodarstva;

| M. | budući da potrošači nisu homogena skupina, s obzirom na to da pokazuju bitne razlike u pogledu digitalne pismenosti, osviještenosti o pravima potrošača, upornosti i spremnosti traženja pravne zaštite; budući da se trebaju uzeti u obzir nediskriminacija i dostupnost da bi se prevladao digitalni jaz; |
| --- | --- |

M.

budući da potrošači nisu homogena skupina, s obzirom na to da pokazuju bitne razlike u pogledu digitalne pismenosti, osviještenosti o pravima potrošača, upornosti i spremnosti traženja pravne zaštite; budući da se trebaju uzeti u obzir nediskriminacija i dostupnost da bi se prevladao digitalni jaz;

Iskorištavanje potpunog potencijala jedinstvenog digitalnog tržišta;

| 1. | naglašava da bi oslobađanje jedinstvenog tržišta preko Direktive o uslugama i jedinstvenog digitalnog tržišta moglo pridonijeti gospodarstvu EU-a s 800 milijardi eura (15), što je gotovo 4 200 eura po kućanstvu (16); poziva države članice i Komisiju da se obvežu razvoju jedinstvenog digitalnog tržišta kao općeg političkog prioriteta te da predstave holistički pristup i ambicioznu strategiju koja bi obuhvaćala i zakonodavne i političke inicijative kako bi se uzeli u obzir novi i nadolazeći razvoji, čime bi jedinstveno digitalno tržište postalo stvarnost na terenu; naglašava da će to zahtijevati političko vodstvo, odlučnost, određivanje prioriteta i javno financiranje na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini; posebno naglašava da je snažno vodstvo svih institucija EU-a i jasno političko vlasništvo država članica potrebno kako bi se u potpunosti i djelotvorno primijenile i provele direktive i uredbe koje se odnose na jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

1.

naglašava da bi oslobađanje jedinstvenog tržišta preko Direktive o uslugama i jedinstvenog digitalnog tržišta moglo pridonijeti gospodarstvu EU-a s 800 milijardi eura (15), što je gotovo 4 200 eura po kućanstvu (16); poziva države članice i Komisiju da se obvežu razvoju jedinstvenog digitalnog tržišta kao općeg političkog prioriteta te da predstave holistički pristup i ambicioznu strategiju koja bi obuhvaćala i zakonodavne i političke inicijative kako bi se uzeli u obzir novi i nadolazeći razvoji, čime bi jedinstveno digitalno tržište postalo stvarnost na terenu; naglašava da će to zahtijevati političko vodstvo, odlučnost, određivanje prioriteta i javno financiranje na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini; posebno naglašava da je snažno vodstvo svih institucija EU-a i jasno političko vlasništvo država članica potrebno kako bi se u potpunosti i djelotvorno primijenile i provele direktive i uredbe koje se odnose na jedinstveno tržište;

| 2. | poziva Komisiju da hitno riješi postojeća ograničenja za jedinstveno digitalno tržište, uključujući pojednostavljenjem pravnog okvira za PDV, osiguravanjem pristupa sigurnom paneuropskom e-plaćanju, e-ispostavljanju računa i uslugama dostave te pregledavanjem prava intelektualnog vlasništva kako bi se poboljšao pristup digitalnom sadržaju diljem EU-a; naglašava važnost utvrđivanja jednakih pravila za slobodno kretanje robe i usluga, i fizički i digitalno; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da hitno riješi postojeća ograničenja za jedinstveno digitalno tržište, uključujući pojednostavljenjem pravnog okvira za PDV, osiguravanjem pristupa sigurnom paneuropskom e-plaćanju, e-ispostavljanju računa i uslugama dostave te pregledavanjem prava intelektualnog vlasništva kako bi se poboljšao pristup digitalnom sadržaju diljem EU-a; naglašava važnost utvrđivanja jednakih pravila za slobodno kretanje robe i usluga, i fizički i digitalno;

| 3. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju upravljanje jedinstvenim digitalnim tržištem, osiguravajući neutralnost i učinkovitu i pametnu upotrebu informacijsko-komunikacijskih tehnologija kako bi se smanjio administrativni teret građana i poduzeća; poziva Komisiju da ojača postojeće alate za upravljanje te da predstavi usklađen pristup unapređenju njihove upotrebe, uključujući Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI), mrežu Solvit, portal Your Europe i jedinstvene kontaktne točke (PSC) utvrđene Direktivom o uslugama; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju i države članice da ojačaju upravljanje jedinstvenim digitalnim tržištem, osiguravajući neutralnost i učinkovitu i pametnu upotrebu informacijsko-komunikacijskih tehnologija kako bi se smanjio administrativni teret građana i poduzeća; poziva Komisiju da ojača postojeće alate za upravljanje te da predstavi usklađen pristup unapređenju njihove upotrebe, uključujući Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI), mrežu Solvit, portal Your Europe i jedinstvene kontaktne točke (PSC) utvrđene Direktivom o uslugama;

| 4. | naglašava važnost europske strategije računalstva u oblaku, s obzirom na njegov potencijal za konkurentnost EU-a, rast i stvaranje radnih mjesta; naglašava da računalstvo u oblaku, s obzirom na to da uključuje minimalne ulazne troškove i niske zahtjeve za infrastrukturu, predstavlja priliku da industrija informacijske tehnologije EU-a, a posebno mala i srednja poduzeća, preuzme vodstvo u područjima kao što su korištenje vanjskih usluga, nove digitalne usluge i podatkovni centri; |
| --- | --- |

4.

naglašava važnost europske strategije računalstva u oblaku, s obzirom na njegov potencijal za konkurentnost EU-a, rast i stvaranje radnih mjesta; naglašava da računalstvo u oblaku, s obzirom na to da uključuje minimalne ulazne troškove i niske zahtjeve za infrastrukturu, predstavlja priliku da industrija informacijske tehnologije EU-a, a posebno mala i srednja poduzeća, preuzme vodstvo u područjima kao što su korištenje vanjskih usluga, nove digitalne usluge i podatkovni centri;

| 5. | prepoznaje da su tzv. velike količine podataka i znanje poticaj za buduće gospodarstvo EU-a; pozdravlja predloženi paket za zaštitu podataka kao način povećanja povjerenja i transparentnosti; naglašava potrebu da se imaju na umu izazovi koji proizlaze iz globalizacije i upotrebe novih tehnologija te važnost osiguravanja da modernizirani sustavi EU-a za zaštitu podataka povećaju prava građana, čime EU postaje prethodnik i predvodnik trendova na području zaštite podataka, jačajući unutarnje tržište i stvarajući jednaka pravila igre za sva aktivna poduzeća u EU-u; |
| --- | --- |

5.

prepoznaje da su tzv. velike količine podataka i znanje poticaj za buduće gospodarstvo EU-a; pozdravlja predloženi paket za zaštitu podataka kao način povećanja povjerenja i transparentnosti; naglašava potrebu da se imaju na umu izazovi koji proizlaze iz globalizacije i upotrebe novih tehnologija te važnost osiguravanja da modernizirani sustavi EU-a za zaštitu podataka povećaju prava građana, čime EU postaje prethodnik i predvodnik trendova na području zaštite podataka, jačajući unutarnje tržište i stvarajući jednaka pravila igre za sva aktivna poduzeća u EU-u;

| 6. | naglašava potrebu za poticanjem novih, visokokvalitetnih usluga e-uprave usvajanjem inovativnih tehnoloških rješenja, kao što su e-javna nabava, olakšavajući time neprekinutu dostavu informacija i pružanje usluga; naglašava važnost nacrta uredbe koji je predložila Komisija o elektroničkoj identifikaciji i elektroničkim uslugama povjere, s obzirom na njegov doprinos jedinstvenom digitalnom tržištu preko stvaranja odgovarajućih uvjeta za uzajamno priznavanje ključnih čimbenika preko granica i visoke razine sigurnosti za njih, na primjer elektroničkom identifikacijom, elektroničkim dokumentima, elektroničkim potpisima i elektroničkim pružanjem usluga, i za interoperabilne usluge e-uprave u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu za poticanjem novih, visokokvalitetnih usluga e-uprave usvajanjem inovativnih tehnoloških rješenja, kao što su e-javna nabava, olakšavajući time neprekinutu dostavu informacija i pružanje usluga; naglašava važnost nacrta uredbe koji je predložila Komisija o elektroničkoj identifikaciji i elektroničkim uslugama povjere, s obzirom na njegov doprinos jedinstvenom digitalnom tržištu preko stvaranja odgovarajućih uvjeta za uzajamno priznavanje ključnih čimbenika preko granica i visoke razine sigurnosti za njih, na primjer elektroničkom identifikacijom, elektroničkim dokumentima, elektroničkim potpisima i elektroničkim pružanjem usluga, i za interoperabilne usluge e-uprave u cijeloj Uniji;

| 7. | smatra da su potrebni dodatni naporu u pogledu ponovne upotrebe informacija javnog sektora i promicanja e-uprave; |
| --- | --- |

7.

smatra da su potrebni dodatni naporu u pogledu ponovne upotrebe informacija javnog sektora i promicanja e-uprave;

| 8. | naglašava važnost poticanja inovacija i ulaganja u e-vještine; naglašava važnu ulogu malih i srednjih poduzeća u rješavanju nezaposlenosti, posebno nezaposlenosti mladih; poziva na bolji pristup financiranju preko programa financiranja kao što su Obzor 2020. i COSME te na razvoj novih instrumenata ulaganja i jamstva; posebno primjećuje da EU mora vratiti svoju vodeću ulogu na globalnoj razini na području mobilne tehnologije i pametnih uređaja; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost poticanja inovacija i ulaganja u e-vještine; naglašava važnu ulogu malih i srednjih poduzeća u rješavanju nezaposlenosti, posebno nezaposlenosti mladih; poziva na bolji pristup financiranju preko programa financiranja kao što su Obzor 2020. i COSME te na razvoj novih instrumenata ulaganja i jamstva; posebno primjećuje da EU mora vratiti svoju vodeću ulogu na globalnoj razini na području mobilne tehnologije i pametnih uređaja;

| 9. | naglašava potrebu za poticanjem velikih ulaganja u fiksne i mobilne mreže kako bi EU predvodio globalni tehnološki razvoj omogućujući svojim građanima i poduzećima iskorištavanje prilika koje im nudi digitalna revolucija; |
| --- | --- |

9.

naglašava potrebu za poticanjem velikih ulaganja u fiksne i mobilne mreže kako bi EU predvodio globalni tehnološki razvoj omogućujući svojim građanima i poduzećima iskorištavanje prilika koje im nudi digitalna revolucija;

| 10. | duboko žali zbog činjenice da mnoge države članice nisu poštovale rok, 1. siječnja 2013., za raspodjelu spektra „digitalnih dividendi” u pojasu od 800 MHz mobilnim širokopojasnim uslugama, kao što je određeno programom politike radijskog spektra; naglašava da to kašnjenje ometa uvođenje mreža 4G na tržište EU-a; stoga poziva države članice da poduzmu potrebne korake kako bi osigurale da pojas od 800 MHz postane dostupan mobilnim širokopojasnim uslugama, a Komisiju da iskoristi svoje potpune ovlasti da osigura brzu provedbu; |
| --- | --- |

10.

duboko žali zbog činjenice da mnoge države članice nisu poštovale rok, 1. siječnja 2013., za raspodjelu spektra „digitalnih dividendi” u pojasu od 800 MHz mobilnim širokopojasnim uslugama, kao što je određeno programom politike radijskog spektra; naglašava da to kašnjenje ometa uvođenje mreža 4G na tržište EU-a; stoga poziva države članice da poduzmu potrebne korake kako bi osigurale da pojas od 800 MHz postane dostupan mobilnim širokopojasnim uslugama, a Komisiju da iskoristi svoje potpune ovlasti da osigura brzu provedbu;

| 11. | pozdravlja namjeru Komisije da predstavi novi telekomunikacijski paket kako bi riješila fragmentaciju telekomunikacijskog tržišta, uključujući mjere za uklanjanje tarifa za roaming u skoroj budućnosti; naglašava potrebu za proaktivnim pristupom naknadama za roaming kako bi se stvorilo stvarno jedinstveno digitalno tržište koje također obuhvaća upotrebu mobilnih uređaja; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja namjeru Komisije da predstavi novi telekomunikacijski paket kako bi riješila fragmentaciju telekomunikacijskog tržišta, uključujući mjere za uklanjanje tarifa za roaming u skoroj budućnosti; naglašava potrebu za proaktivnim pristupom naknadama za roaming kako bi se stvorilo stvarno jedinstveno digitalno tržište koje također obuhvaća upotrebu mobilnih uređaja;

Investiranje u ljudski kapital – rješavanje pomanjkanja sposobnosti

| 12. | sa zabrinutošću primjećuje da stopa zaposlenosti u EU-u pada; poziva na ponovno usmjeravanje pozornosti u politike stvaranja radnih mjesta u područjima s visokim potencijalom za rast kao što su zeleno gospodarstvo, zdravstvene usluge i sektor ICT-a; vjeruje da stvaranje jedinstvenog digitalnog tržišta može pomoći u savladavanju razlika između država članica i regija u pogledu zaposlenosti, socijalne uključenosti i borbe protiv siromaštva; |
| --- | --- |

12.

sa zabrinutošću primjećuje da stopa zaposlenosti u EU-u pada; poziva na ponovno usmjeravanje pozornosti u politike stvaranja radnih mjesta u područjima s visokim potencijalom za rast kao što su zeleno gospodarstvo, zdravstvene usluge i sektor ICT-a; vjeruje da stvaranje jedinstvenog digitalnog tržišta može pomoći u savladavanju razlika između država članica i regija u pogledu zaposlenosti, socijalne uključenosti i borbe protiv siromaštva;

| 13. | naglašava da bi jedinstveno digitalno tržište trebalo ljudima pomagati da tijekom starenja ostanu radno aktivni i zdravi i istovremeno poboljšati ravnotežu između posla i privatnog života; naglašava da alati ICT-a mogu osigurati održive i uspješne sustave zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

13.

naglašava da bi jedinstveno digitalno tržište trebalo ljudima pomagati da tijekom starenja ostanu radno aktivni i zdravi i istovremeno poboljšati ravnotežu između posla i privatnog života; naglašava da alati ICT-a mogu osigurati održive i uspješne sustave zdravstvene zaštite;

| 14. | priznaje da se europsko tržište rada bitno mijenja te da će za poslove sutrašnjice biti potrebne nove vještine; poziva države članice da poduzmu potrebna ulaganja u ljudski kapital i održivo stvaranje poslova, među ostalim, tako da dobro upotrebljavaju sredstva EU-a, na primjer iz Europskog socijalnog fonda; poziva Komisiju i države članice da za prioritet postave digitalnu pismenost i e-vještine u okviru vodeće inicijative „Nove vještine za nove poslove”; |
| --- | --- |

14.

priznaje da se europsko tržište rada bitno mijenja te da će za poslove sutrašnjice biti potrebne nove vještine; poziva države članice da poduzmu potrebna ulaganja u ljudski kapital i održivo stvaranje poslova, među ostalim, tako da dobro upotrebljavaju sredstva EU-a, na primjer iz Europskog socijalnog fonda; poziva Komisiju i države članice da za prioritet postave digitalnu pismenost i e-vještine u okviru vodeće inicijative „Nove vještine za nove poslove”;

| 15. | naglašava da treba poboljšati vještine u okviru medijske i digitalne pismenosti, posebno među djecom i maloljetnicima kako bi postigli pravo jedinstveno digitalno tržište i ostvarili potencijal za rast tog dinamičnog sektora; posebno primjećuje važnost rješavanja očekivanog manjka u osiguranju stručnjaka s područja ICT-a; pozdravlja „veliku koaliciju za digitalna radna mjesta” i naglašava važnost usklađivanja edukacije na području ICT-a s poslovnim zahtjevima; |
| --- | --- |

15.

naglašava da treba poboljšati vještine u okviru medijske i digitalne pismenosti, posebno među djecom i maloljetnicima kako bi postigli pravo jedinstveno digitalno tržište i ostvarili potencijal za rast tog dinamičnog sektora; posebno primjećuje važnost rješavanja očekivanog manjka u osiguranju stručnjaka s područja ICT-a; pozdravlja „veliku koaliciju za digitalna radna mjesta” i naglašava važnost usklađivanja edukacije na području ICT-a s poslovnim zahtjevima;

| 16. | naglašava da i dalje treba poticati uporabu Europskog portala za mobilnost i zapošljavanje (EURES); podupire uporabu EURES-a od strane država članica, i za savjetovanje radnika i tražitelja posla o njihovom pravu na slobodno kretanje i kao instrumenta zapošljavanja koji je posebno usredotočen na posredovanje potreba poslodavaca kako bi se učinkovito doprinijelo oporavku i dugoročnom rastu; |
| --- | --- |

16.

naglašava da i dalje treba poticati uporabu Europskog portala za mobilnost i zapošljavanje (EURES); podupire uporabu EURES-a od strane država članica, i za savjetovanje radnika i tražitelja posla o njihovom pravu na slobodno kretanje i kao instrumenta zapošljavanja koji je posebno usredotočen na posredovanje potreba poslodavaca kako bi se učinkovito doprinijelo oporavku i dugoročnom rastu;

Pouzdanje, sigurnost i povjerenje potrošača

| 17. | pozdravlja donošenje Kodeksa o internetskim pravima u EU-u; poziva Komisiju i države članice da o tom Kodeksu obavijeste širu javnost kako bi se postigao željeni učinak; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja donošenje Kodeksa o internetskim pravima u EU-u; poziva Komisiju i države članice da o tom Kodeksu obavijeste širu javnost kako bi se postigao željeni učinak;

| 18. | naglašava da je rastući brzi razvoj elektroničke trgovine veoma važan za potrošače jer nudi širi izbor, posebno onima koji žive u manje dostupnim, udaljenim područjima i onima s ograničenom mobilnošću koji inače sigurno ne bi imali pristup tako širokom izboru robe i usluga; |
| --- | --- |

18.

naglašava da je rastući brzi razvoj elektroničke trgovine veoma važan za potrošače jer nudi širi izbor, posebno onima koji žive u manje dostupnim, udaljenim područjima i onima s ograničenom mobilnošću koji inače sigurno ne bi imali pristup tako širokom izboru robe i usluga;

| 19. | naglašava da je važno potrošačima osigurati potpuni pristup jedinstvenom digitalnom tržištu bez obzira na njihovo boravište ili nacionalnost; poziva Komisiju da poduzme mjere za borbu protiv nejednakog postupanja prema potrošačima na jedinstvenom tržištu zbog postojećih prekograničnih ograničenja koja primjenjuju poduzetnici pri prodaji na daljinu; |
| --- | --- |

19.

naglašava da je važno potrošačima osigurati potpuni pristup jedinstvenom digitalnom tržištu bez obzira na njihovo boravište ili nacionalnost; poziva Komisiju da poduzme mjere za borbu protiv nejednakog postupanja prema potrošačima na jedinstvenom tržištu zbog postojećih prekograničnih ograničenja koja primjenjuju poduzetnici pri prodaji na daljinu;

| 20. | naglašava da povjerenje potrošača je bitno za domaću i prekograničnu elektroničku trgovinu; naglašava da treba osigurati kvalitetu, sigurnost, sljedivost i izvornost proizvoda, spriječiti kaznene ili nepoštene prakse i poštovati pravila o zaštiti osobnih podataka; |
| --- | --- |

20.

naglašava da povjerenje potrošača je bitno za domaću i prekograničnu elektroničku trgovinu; naglašava da treba osigurati kvalitetu, sigurnost, sljedivost i izvornost proizvoda, spriječiti kaznene ili nepoštene prakse i poštovati pravila o zaštiti osobnih podataka;

| 21. | naglašava ulogu jedinstvenog digitalnog tržišta u stvaranju sigurnog i djelujućeg jedinstvenog tržišta robe i usluga; naglašava, s tim u vezi, da treba promicati učinkovito i usklađeno upravljanje rizikom u okviru prijedloga o Općoj sigurnosti proizvoda i nadzoru tržišta; |
| --- | --- |

21.

naglašava ulogu jedinstvenog digitalnog tržišta u stvaranju sigurnog i djelujućeg jedinstvenog tržišta robe i usluga; naglašava, s tim u vezi, da treba promicati učinkovito i usklađeno upravljanje rizikom u okviru prijedloga o Općoj sigurnosti proizvoda i nadzoru tržišta;

| 22. | naglašava važnost rane provedbe odredaba Direktive o internetskom rješavanju sporova tako da potrošači imaju jednostavan pristup učinkovitom rješavanju problema internetom; poziva Komisiju da osigura primjereno financiranje platforme za internetsko rješavanje sporova; |
| --- | --- |

22.

naglašava važnost rane provedbe odredaba Direktive o internetskom rješavanju sporova tako da potrošači imaju jednostavan pristup učinkovitom rješavanju problema internetom; poziva Komisiju da osigura primjereno financiranje platforme za internetsko rješavanje sporova;

| 23. | naglašava važnost oznaka za učinkovito funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta, i za poduzetnike i za potrošače; poziva na usvajanje standarda za oznake povjerenja za europske usluge na temelju visoko kvalitetnih standarda kako bi pomogli konsolidaciji tržišta EU-a; |
| --- | --- |

23.

naglašava važnost oznaka za učinkovito funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta, i za poduzetnike i za potrošače; poziva na usvajanje standarda za oznake povjerenja za europske usluge na temelju visoko kvalitetnih standarda kako bi pomogli konsolidaciji tržišta EU-a;

| 24. | poziva Komisiju da donese smjernice EU-a o minimalnim standardima za usporedbu internetskih stranica, utemeljene na ključnim principima transparentnosti, nepristranosti, kvalitetnih informacija, učinkovite pravne zaštite, cjelovitosti i pristupačnosti korisnicima; predlaže da te smjernice prati akreditacijska shema za cijelu EU te učinkovite mjere nadzora i provedbe; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da donese smjernice EU-a o minimalnim standardima za usporedbu internetskih stranica, utemeljene na ključnim principima transparentnosti, nepristranosti, kvalitetnih informacija, učinkovite pravne zaštite, cjelovitosti i pristupačnosti korisnicima; predlaže da te smjernice prati akreditacijska shema za cijelu EU te učinkovite mjere nadzora i provedbe;

| 25. | očekuje da će Komisija pri reviziji Direktive o paket-aranžmanima u cijelosti proučiti učinak elektroničke trgovine i digitalnih tržišta na ponašanje potrošača u turističkom sektoru EU-a i da će ojačati napore za poboljšanje kvalitete, sadržaja i pouzdanosti informacija za turiste; |
| --- | --- |

25.

očekuje da će Komisija pri reviziji Direktive o paket-aranžmanima u cijelosti proučiti učinak elektroničke trgovine i digitalnih tržišta na ponašanje potrošača u turističkom sektoru EU-a i da će ojačati napore za poboljšanje kvalitete, sadržaja i pouzdanosti informacija za turiste;

| 26. | naglašava da bi računalni sustavi putnicima morali omogućiti da jasno razlikuju između obveznih operativnih troškova uključenih u cijenu karte i izbornih elemenata koje mogu rezervirati, kako bi cijene za potrošače koji internetom rezerviraju karte, bile preglednije; |
| --- | --- |

26.

naglašava da bi računalni sustavi putnicima morali omogućiti da jasno razlikuju između obveznih operativnih troškova uključenih u cijenu karte i izbornih elemenata koje mogu rezervirati, kako bi cijene za potrošače koji internetom rezerviraju karte, bile preglednije;

| 27. | poziva Komisiju da budno prati, i koristi svu svoju nadležnost da bi jamčila, pravilnu provedbu i primjenu ključnih odredaba Direktive o nepoštenim poslovnim praksama u pogledu moderniziranih pravila za borbu protiv nepoštenih poslovnih praksi, uključujući i internetske, posebno potencijalne zlouporabe tržišne moći u područjima kao što su bihevioralno oglašavanje, politike prilagođenih cijena i usluge pretrage interneta; pozdravlja Komunikaciju Komisije pod naslovom „Zaštita poduzetnika od zavaravajuće marketinške prakse i osiguravanje učinkovite provedbe: revizija Direktive 2006/114/EZ o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju” (COM(2012)0702); |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da budno prati, i koristi svu svoju nadležnost da bi jamčila, pravilnu provedbu i primjenu ključnih odredaba Direktive o nepoštenim poslovnim praksama u pogledu moderniziranih pravila za borbu protiv nepoštenih poslovnih praksi, uključujući i internetske, posebno potencijalne zlouporabe tržišne moći u područjima kao što su bihevioralno oglašavanje, politike prilagođenih cijena i usluge pretrage interneta; pozdravlja Komunikaciju Komisije pod naslovom „Zaštita poduzetnika od zavaravajuće marketinške prakse i osiguravanje učinkovite provedbe: revizija Direktive 2006/114/EZ o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju” (COM(2012)0702);

| 28. | poziva Komisiju da rješava nepoštene uvjete u ugovorima o zračnom prijevozu, osigura tješnji nadzor internetskih stranica i obavještava nacionalna provedbena tijela o primjerima neprimjerene uporabe postojećih pravila; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da rješava nepoštene uvjete u ugovorima o zračnom prijevozu, osigura tješnji nadzor internetskih stranica i obavještava nacionalna provedbena tijela o primjerima neprimjerene uporabe postojećih pravila;

| 29. | poziva Komisiju da razvije standardizirane elektronske obrasce za podnošenje pritužbi putnika u vezi s svim načinima prijevoza i da promiče smjernice za promptno rješavanje takvih pritužbi pojednostavljenim postupcima; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da razvije standardizirane elektronske obrasce za podnošenje pritužbi putnika u vezi s svim načinima prijevoza i da promiče smjernice za promptno rješavanje takvih pritužbi pojednostavljenim postupcima;

| 30. | naglašava da je potrebno raditi u smjeru pouzdanih usluga u oblaku; poziva na donošenje jasnih i transparentnih modela ugovora koji uključuju pitanja kao što su čuvanje podataka nakon prestanka ugovora, razotkrivanje i integritet podataka, njihova lokacija i prijenos, vlasništvo nad podacima i neposredna i posredna odgovornost; |
| --- | --- |

30.

naglašava da je potrebno raditi u smjeru pouzdanih usluga u oblaku; poziva na donošenje jasnih i transparentnih modela ugovora koji uključuju pitanja kao što su čuvanje podataka nakon prestanka ugovora, razotkrivanje i integritet podataka, njihova lokacija i prijenos, vlasništvo nad podacima i neposredna i posredna odgovornost;

| 31. | naglašava brojna pravna pitanja i izazove povezane s uporabom računalstva u oblaku, kao što su teškoće s utvrđivanjem važećeg zakonodavstva, pitanja sukladnosti i odgovornosti, zaštita podataka (uključujući pravo na privatnost), prenosivost podataka i provedba autorskih prava i drugih prava intelektualnog vlasništva; smatra da je od iznimnog značaja da su posljedice računalstva u oblaku jasne i predvidljive u svim relevantnim pravnim područjima; |
| --- | --- |

31.

naglašava brojna pravna pitanja i izazove povezane s uporabom računalstva u oblaku, kao što su teškoće s utvrđivanjem važećeg zakonodavstva, pitanja sukladnosti i odgovornosti, zaštita podataka (uključujući pravo na privatnost), prenosivost podataka i provedba autorskih prava i drugih prava intelektualnog vlasništva; smatra da je od iznimnog značaja da su posljedice računalstva u oblaku jasne i predvidljive u svim relevantnim pravnim područjima;

| 32. | naglašava da je od ključne važnosti provedba prava potrošača pri internetskim transakcijama; primjećuje da su akcije čišćenja koje usklađuje Komisija i koje istovremeno provode relevantne nacionalne vlasti uz pomoć zajedničkih akcija dokazale kako su koristan alat za nadzor primjene postojećeg zakonodavstva o jedinstvenom tržištu u državama članicama i potiče Komisiju da ponudi širu uporabu takvih akcija i razmotri mogućnost njihovog usklađivanja također i na području izvan interneta; poziva Komisiju da ojača mrežu sudjelovanja u području zaštite potrošača; |
| --- | --- |

32.

naglašava da je od ključne važnosti provedba prava potrošača pri internetskim transakcijama; primjećuje da su akcije čišćenja koje usklađuje Komisija i koje istovremeno provode relevantne nacionalne vlasti uz pomoć zajedničkih akcija dokazale kako su koristan alat za nadzor primjene postojećeg zakonodavstva o jedinstvenom tržištu u državama članicama i potiče Komisiju da ponudi širu uporabu takvih akcija i razmotri mogućnost njihovog usklađivanja također i na području izvan interneta; poziva Komisiju da ojača mrežu sudjelovanja u području zaštite potrošača;

| 33. | naglašava da su dostupne, pristupačne i visokokvalitetne dostavne usluge ključni element pri internetskoj kupovini robe i da se najučinkovitije promiču uz pomoć slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja; primjećuje, da mnogi potrošači nisu skloni internetskoj kupovini, posebno prekograničnoj zbog nesigurnosti u pogledu s konačnom dostavom, troškovima ili pouzdanošću; pozdravlja stoga javna savjetovanja koja je pokrenula Komisija radi utvrđivanja mogućih nedostataka i poduzimanja odgovarajućih akcija kako bi ih riješila na način koji će poduzetnicima i potrošačima omogućiti da iskoriste sve prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

33.

naglašava da su dostupne, pristupačne i visokokvalitetne dostavne usluge ključni element pri internetskoj kupovini robe i da se najučinkovitije promiču uz pomoć slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja; primjećuje, da mnogi potrošači nisu skloni internetskoj kupovini, posebno prekograničnoj zbog nesigurnosti u pogledu s konačnom dostavom, troškovima ili pouzdanošću; pozdravlja stoga javna savjetovanja koja je pokrenula Komisija radi utvrđivanja mogućih nedostataka i poduzimanja odgovarajućih akcija kako bi ih riješila na način koji će poduzetnicima i potrošačima omogućiti da iskoriste sve prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta;

| 34. | poziva Komisiju da pripremi revidirani prijedlog Direktive o uslugama platnog prometa i zakonodavni prijedlog multilateralnih međubankovnih provizija kako bi se postigla standardizacija i interoperabilnost pri utvrđivanju kartičnog, internetskog i mobilnog plaćanja u EU-u i riješio problem netransparentnih i pretjeranih naknada povezanih s plaćanjem; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da pripremi revidirani prijedlog Direktive o uslugama platnog prometa i zakonodavni prijedlog multilateralnih međubankovnih provizija kako bi se postigla standardizacija i interoperabilnost pri utvrđivanju kartičnog, internetskog i mobilnog plaćanja u EU-u i riješio problem netransparentnih i pretjeranih naknada povezanih s plaćanjem;

| 35. | naglašava da je visoka razina sigurnosti interneta i informacija ključna kako bi se jamčilo funkcioniranje jedinstvenog tržišta i povjerenje potrošača u jedinstveno digitalno tržište; primjećuje nejednak razvoj računalnih vještina i sposobnosti reakcije na prijetnje i napade te da u Uniji ne postoji usklađen pristup računalnoj sigurnosti; poziva na usredotočene napore i tješnju suradnju jer internet ima globalnu prirodu, a sustavi mreže i informatički sustavi širom Unije međusobno su veoma dobro povezani; |
| --- | --- |

35.

naglašava da je visoka razina sigurnosti interneta i informacija ključna kako bi se jamčilo funkcioniranje jedinstvenog tržišta i povjerenje potrošača u jedinstveno digitalno tržište; primjećuje nejednak razvoj računalnih vještina i sposobnosti reakcije na prijetnje i napade te da u Uniji ne postoji usklađen pristup računalnoj sigurnosti; poziva na usredotočene napore i tješnju suradnju jer internet ima globalnu prirodu, a sustavi mreže i informatički sustavi širom Unije međusobno su veoma dobro povezani;

| 36. | naglašava da je dostupnost internetskih stranica tijela javne uprave važan dio digitalne agende kojom se osigurava nediskriminacija i stvaraju poslovne mogućnosti; poziva Komisiju da ambicioznije pristupi pregovorima koji su u tijeku o toj temi i pripremi neriješenu zakonodavnu inicijativu u obliku europskog akta o dostupnosti kojim bi se nadišao javni sektor; |
| --- | --- |

36.

naglašava da je dostupnost internetskih stranica tijela javne uprave važan dio digitalne agende kojom se osigurava nediskriminacija i stvaraju poslovne mogućnosti; poziva Komisiju da ambicioznije pristupi pregovorima koji su u tijeku o toj temi i pripremi neriješenu zakonodavnu inicijativu u obliku europskog akta o dostupnosti kojim bi se nadišao javni sektor;

Stvaranje povoljne poslovne okoline

| 37. | naglašava važnost stvaranja povoljne opće digitalne poslovne okoline; primjećuje da je potrebno pojednostaviti pravni okvir za PDV i izbjeći dvojno oporezivanje; poziva države članice da do 2015. uspostave mini punktove za sve na jednom mjestu za telekomunikacije, televizijski prijenos i elektronske usluge; poziva Komisiju da čim prije proširi područje djelovanja punktova sve na jednom mjestu; |
| --- | --- |

37.

naglašava važnost stvaranja povoljne opće digitalne poslovne okoline; primjećuje da je potrebno pojednostaviti pravni okvir za PDV i izbjeći dvojno oporezivanje; poziva države članice da do 2015. uspostave mini punktove za sve na jednom mjestu za telekomunikacije, televizijski prijenos i elektronske usluge; poziva Komisiju da čim prije proširi područje djelovanja punktova sve na jednom mjestu;

| 38. | poziva Komisiju da pojasni primjenu članka 20. stavka 2. Direktive o uslugama koja se bavi diskriminacijom potrošača EU-a iz razloga mjesta boravka ili nacionalnost, te posebno iz razloga vrsta poslovnih praksi koje bi se prema toj Direktivi smatrale da predstavljaju neutemeljenu diskriminaciju; naglašava da je potrebno ukloniti prepreke koje su s tim povezane, uključujući razdrobljenost zakonodavstva i proizlazeću pravnu nesigurnost u okviru primjene zakonodavstva o pravima potrošača, kojim se poduzetnicima omogućuje širenje u okviru jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da pojasni primjenu članka 20. stavka 2. Direktive o uslugama koja se bavi diskriminacijom potrošača EU-a iz razloga mjesta boravka ili nacionalnost, te posebno iz razloga vrsta poslovnih praksi koje bi se prema toj Direktivi smatrale da predstavljaju neutemeljenu diskriminaciju; naglašava da je potrebno ukloniti prepreke koje su s tim povezane, uključujući razdrobljenost zakonodavstva i proizlazeću pravnu nesigurnost u okviru primjene zakonodavstva o pravima potrošača, kojim se poduzetnicima omogućuje širenje u okviru jedinstvenog tržišta;

| 39. | smatra da je prijedlog zajedničkog europskog prodajnog prava inovativna inicijativa od ključne važnosti za potrošače i poduzetnike na unutarnjem tržištu; vjeruje da bi jedinstveni neobvezujući paket pravila koja bi važila u cijelom EU-u bio od posebne koristi rapidno rastućem internetskom sektoru; smatra da prijedlog ima zanimljivi potencijal u pogledu računalstva u oblaku i digitalnim sadržajem; |
| --- | --- |

39.

smatra da je prijedlog zajedničkog europskog prodajnog prava inovativna inicijativa od ključne važnosti za potrošače i poduzetnike na unutarnjem tržištu; vjeruje da bi jedinstveni neobvezujući paket pravila koja bi važila u cijelom EU-u bio od posebne koristi rapidno rastućem internetskom sektoru; smatra da prijedlog ima zanimljivi potencijal u pogledu računalstva u oblaku i digitalnim sadržajem;

| 40. | poziva Komisiju da nastavi napore za prilagodbu okvira za ugovorno pravo novim izazovima koje donosi jedinstveno digitalno tržište; posebno smatra da je priprema standardnih ugovornih uvjeta za cijelu EU koji će biti lako dostupni poduzetnicima i potrošačima ključna za to područje; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da nastavi napore za prilagodbu okvira za ugovorno pravo novim izazovima koje donosi jedinstveno digitalno tržište; posebno smatra da je priprema standardnih ugovornih uvjeta za cijelu EU koji će biti lako dostupni poduzetnicima i potrošačima ključna za to područje;

| 41. | poziva Komisiju da pažljivo prati tijek tržišnog natjecanja na jedinstvenom digitalnom tržištu i da odmah rješava svaku zlouporabu vladajućeg položaja; naglašava da je posebno potrebno pratiti ispravnu primjenu smjernica za sporazume o selektivnoj distribuciji i osigurati da ispunjavaju namjenu u digitalnom kontekstu; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da pažljivo prati tijek tržišnog natjecanja na jedinstvenom digitalnom tržištu i da odmah rješava svaku zlouporabu vladajućeg položaja; naglašava da je posebno potrebno pratiti ispravnu primjenu smjernica za sporazume o selektivnoj distribuciji i osigurati da ispunjavaju namjenu u digitalnom kontekstu;

| 42. | poziva Komisiju da promiče pristup rizičnom kapitalu i klasterima ICT-a kako bi u prvi plan stavila inovativne predkomercijalne projekte, i da brine za inovacije u ranim fazama na tržištima ICT-a; naglašava potencijal javno privatnih partnerstva i dolazećih novih propisa o javnoj nabavi u pogledu sklapanja inovativnih partnerstva; potiče rano donošenje internetskih alata javne nabave kao sredstva kojim se mogu iskoristiti prednosti dolazeće reforme javne nabave; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju da promiče pristup rizičnom kapitalu i klasterima ICT-a kako bi u prvi plan stavila inovativne predkomercijalne projekte, i da brine za inovacije u ranim fazama na tržištima ICT-a; naglašava potencijal javno privatnih partnerstva i dolazećih novih propisa o javnoj nabavi u pogledu sklapanja inovativnih partnerstva; potiče rano donošenje internetskih alata javne nabave kao sredstva kojim se mogu iskoristiti prednosti dolazeće reforme javne nabave;

| 43. | naglašava važnost mrežne neutralnosti i neometanog pristupa malih i srednjih poduzetnika u sektor ICT-a; poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi poboljšala tu situaciju; poziva Komisiju da čim prije pripremi zakonodavni prijedlog koji će se smanjiti troškovi roaminga širom EU-a; |
| --- | --- |

43.

naglašava važnost mrežne neutralnosti i neometanog pristupa malih i srednjih poduzetnika u sektor ICT-a; poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi poboljšala tu situaciju; poziva Komisiju da čim prije pripremi zakonodavni prijedlog koji će se smanjiti troškovi roaminga širom EU-a;

Privlačne legalne ponude digitalnog sadržaja

| 44. | potiče Komisiju da nastavi svoje napore u području prava intelektualnog vlasništva kako bi oblikovala moderan okvir autorskih prava za jedinstveno digitalno tržište; poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere kojima će poticati razvoj legalnog sadržaja koji će biti dostupan na cijelom jedinstvenom digitalnom tržištu; naglašava da bi se revidiran i dostupan režim prava intelektualnog vlasništva morao temeljiti na poticanju inovacija, novim modelima usluga i sadržajima koje su u sudjelovanju pripremili korisnici kako bi se u EU-u poticao razvoj konkurentnog tržišta ICT-a i istovremeno osiguralo da se imatelje prava zaštiti i odgovarajuće plati; |
| --- | --- |

44.

potiče Komisiju da nastavi svoje napore u području prava intelektualnog vlasništva kako bi oblikovala moderan okvir autorskih prava za jedinstveno digitalno tržište; poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere kojima će poticati razvoj legalnog sadržaja koji će biti dostupan na cijelom jedinstvenom digitalnom tržištu; naglašava da bi se revidiran i dostupan režim prava intelektualnog vlasništva morao temeljiti na poticanju inovacija, novim modelima usluga i sadržajima koje su u sudjelovanju pripremili korisnici kako bi se u EU-u poticao razvoj konkurentnog tržišta ICT-a i istovremeno osiguralo da se imatelje prava zaštiti i odgovarajuće plati;

| 45. | primjećuje da je Unija već postigla određen napredak u smanjenju učinka teritorijalnosti autorskih prava, posebno prijedlogom direktive Komisije o kolektivom upravljanu pravima i izdavanju licence za više teritorija u internetskom glazbenom sektoru koji trenutno proučava zakonodavac; vjeruje da je potrebna veća preglednost, bolje upravljanje i veća odgovornost društava za kolektivno upravljanje pravima; smatra da bi se predloženom direktivom potaknulo izdavanje licenci za više teritorija i omogućila izdavanje licenci za prava internetske uporabe; |
| --- | --- |

45.

primjećuje da je Unija već postigla određen napredak u smanjenju učinka teritorijalnosti autorskih prava, posebno prijedlogom direktive Komisije o kolektivom upravljanu pravima i izdavanju licence za više teritorija u internetskom glazbenom sektoru koji trenutno proučava zakonodavac; vjeruje da je potrebna veća preglednost, bolje upravljanje i veća odgovornost društava za kolektivno upravljanje pravima; smatra da bi se predloženom direktivom potaknulo izdavanje licenci za više teritorija i omogućila izdavanje licenci za prava internetske uporabe;

| 46. | naglašava da bi pri trenutnom dijalogu Komisije o „Licencama za Europu” i reviziji zakonodavnog okvira za prava intelektualnog vlasništva trebali biti uključeni svi značajni segmenti društva; poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi osigurala primjerenu zastupljenost civilnog društva i organizacija za zaštitu potrošača; poziva Komisiju da do 2014. pripremi ambiciozni strateški odgovor kojim će se obuhvatiti praktična tržišna rješenja i politička, po potrebi i zakonodavni odgovor; poziva Komisiju da obavještava Parlament o rezultatu tog postupka; |
| --- | --- |

46.

naglašava da bi pri trenutnom dijalogu Komisije o „Licencama za Europu” i reviziji zakonodavnog okvira za prava intelektualnog vlasništva trebali biti uključeni svi značajni segmenti društva; poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi osigurala primjerenu zastupljenost civilnog društva i organizacija za zaštitu potrošača; poziva Komisiju da do 2014. pripremi ambiciozni strateški odgovor kojim će se obuhvatiti praktična tržišna rješenja i politička, po potrebi i zakonodavni odgovor; poziva Komisiju da obavještava Parlament o rezultatu tog postupka;

| 47. | poziva Komisiju da pripremi mjere za poticanje prekograničnog kruženja i prenosivosti audiovizualnih sadržaja, uključujući i platforme za video na zahtjev; poziva Komisiju i države članice da pripreme mjere potpore audiovizualne industrije EU-a kako bi premostile trenutne prepreke za jedinstveno digitalno tržište u tom sektoru; smatra da bi se tim mjerama trebala povećati potražnja potrošača za nenacionalnim europskim filmovima, olakšati prekogranična distribucija, uključujući potporu za stavljanje podnaslova i sinkronizaciju audiovizualnih djela, i smanjiti troškovi transakcije povezani s upravljanjem pravima; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da pripremi mjere za poticanje prekograničnog kruženja i prenosivosti audiovizualnih sadržaja, uključujući i platforme za video na zahtjev; poziva Komisiju i države članice da pripreme mjere potpore audiovizualne industrije EU-a kako bi premostile trenutne prepreke za jedinstveno digitalno tržište u tom sektoru; smatra da bi se tim mjerama trebala povećati potražnja potrošača za nenacionalnim europskim filmovima, olakšati prekogranična distribucija, uključujući potporu za stavljanje podnaslova i sinkronizaciju audiovizualnih djela, i smanjiti troškovi transakcije povezani s upravljanjem pravima;

| 48. | smatra da bi kulturni i stvaralački sadržaji, posebno audiovizualna djela i novi prekogranični sadržaji trebali biti dostupniji širom Unije, posebno starijim osobama i osobama s invalidnošću kako bi se poticalo sudjelovanje u društvenom i kulturnom životu Unije; |
| --- | --- |

48.

smatra da bi kulturni i stvaralački sadržaji, posebno audiovizualna djela i novi prekogranični sadržaji trebali biti dostupniji širom Unije, posebno starijim osobama i osobama s invalidnošću kako bi se poticalo sudjelovanje u društvenom i kulturnom životu Unije;

| 49. | naglašava važnost EU-a i drugih usluga ili platformi u poticanju digitalizacije ii internetskog pristupa kulturnoj baštini i sadržajima Unije; |
| --- | --- |

49.

naglašava važnost EU-a i drugih usluga ili platformi u poticanju digitalizacije ii internetskog pristupa kulturnoj baštini i sadržajima Unije;

| 50. | pozdravlja rast elektroničkog tržišta za knjige u Europi i vjeruje da može donijeti značajne koristi potrošačima i poduzetnicima; naglašava da je značajno osigurati da potrošači ne nailaze na zapreke i prepreke kad žele nabaviti knjige preko teritorijalnih granica ili preko platformi ili uređaja; naglašava da je važno osigurati interoperabilnost između različitih uređaja i sustava za e-knjige; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja rast elektroničkog tržišta za knjige u Europi i vjeruje da može donijeti značajne koristi potrošačima i poduzetnicima; naglašava da je značajno osigurati da potrošači ne nailaze na zapreke i prepreke kad žele nabaviti knjige preko teritorijalnih granica ili preko platformi ili uređaja; naglašava da je važno osigurati interoperabilnost između različitih uređaja i sustava za e-knjige;

| 51. | poziva Komisiju da pripremi prijedlog za usklađivanje stopa PDV-a koji se primjenjuju na robu i usluge slične prirode; poziva na dinamičnu definiciju „e-knjige” za cijelu EU u svjetlu prijelaza na načelo „država boravka potrošača” kako bi se osigurala pravna sigurnost; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da pripremi prijedlog za usklađivanje stopa PDV-a koji se primjenjuju na robu i usluge slične prirode; poziva na dinamičnu definiciju „e-knjige” za cijelu EU u svjetlu prijelaza na načelo „država boravka potrošača” kako bi se osigurala pravna sigurnost;

| 52. | poziva Komisiju da pripremi prijedlog kojim će se utvrditi da se stope PDV-a upotrebljavaju jednako za stvaralačke, znanstvene i obrazovne sadržaje bez obzira na način na koji je korisnik pristupio do njih; vjeruje da bi se smanjena stopa PDV-a koja važi za sadržaje koji se distribuiraju u fizičkom obliku trebala primjenjivati i na digitalni oblik čime bi se povećala privlačnost digitalnih platformi i poticale usluge za inovativne sadržaje i nove načine kojima bi korisnici pristupali internetskom sadržaju; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da pripremi prijedlog kojim će se utvrditi da se stope PDV-a upotrebljavaju jednako za stvaralačke, znanstvene i obrazovne sadržaje bez obzira na način na koji je korisnik pristupio do njih; vjeruje da bi se smanjena stopa PDV-a koja važi za sadržaje koji se distribuiraju u fizičkom obliku trebala primjenjivati i na digitalni oblik čime bi se povećala privlačnost digitalnih platformi i poticale usluge za inovativne sadržaje i nove načine kojima bi korisnici pristupali internetskom sadržaju;

| 53. | pozdravlja namjeru Komisije da pripremi konkretan prijedlog kojim bi pojasnila djelovanje postupaka obavještavanja i funkcioniranja, utvrdila jasno tumačenje tih postupaka i smjernice za njih; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja namjeru Komisije da pripremi konkretan prijedlog kojim bi pojasnila djelovanje postupaka obavještavanja i funkcioniranja, utvrdila jasno tumačenje tih postupaka i smjernice za njih;

Ususret pametnim i interoperabilnim uslugama mobilnosti u EU-u

| 54. | poziva na daljnju uporabu sustava pametne mobilnosti razvijenih kroz istraživanja koja financira EU kao što su sustav upravljanja zračnim prometom za budućnost (SESAR), europski sustav za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) i željeznički informacijski sustavi, sustavi pomorskog nadzora (SafeSeaNet), riječne informacijske usluge (RIS), inteligentni prometni sustavi (ITS) i interoperabilna i međusobno povezana rješenja za sljedeće generacije sustava upravljanja multimodlanog prometa; |
| --- | --- |

54.

poziva na daljnju uporabu sustava pametne mobilnosti razvijenih kroz istraživanja koja financira EU kao što su sustav upravljanja zračnim prometom za budućnost (SESAR), europski sustav za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) i željeznički informacijski sustavi, sustavi pomorskog nadzora (SafeSeaNet), riječne informacijske usluge (RIS), inteligentni prometni sustavi (ITS) i interoperabilna i međusobno povezana rješenja za sljedeće generacije sustava upravljanja multimodlanog prometa;

| 55. | naglašava da bi u mrežu TNT širom trebalo uvesti alate informacijske tehnologije kako bi se pojednostavili administrativni postupci, omogućilo praćenje tereta i optimizirali redovi vožnje i tokovi prometa; |
| --- | --- |

55.

naglašava da bi u mrežu TNT širom trebalo uvesti alate informacijske tehnologije kako bi se pojednostavili administrativni postupci, omogućilo praćenje tereta i optimizirali redovi vožnje i tokovi prometa;

Međunarodna dimenzija jedinstvenog digitalnog tržišta

| 56. | smatra da je potrebna veća globalna suradnja kako bi se očuvala i modernizirala prava intelektualnog vlasništva u budućnosti jer je to ključno za inovacije, zapošljavanje i otvorenu svjetsku trgovinu; |
| --- | --- |

56.

smatra da je potrebna veća globalna suradnja kako bi se očuvala i modernizirala prava intelektualnog vlasništva u budućnosti jer je to ključno za inovacije, zapošljavanje i otvorenu svjetsku trgovinu;

| 57. | pozdravlja nedavne inicijative Komisije, ali naglašava da je potrebno doraditi zakonodavni okvir za jačanje autorskih prava u digitalnoj okolini koja mora biti prilagođena sadašnjim zahtjevima tako da se sporazumi s trgovačkim partnerima mogu sklopiti na temelju modernog europskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja nedavne inicijative Komisije, ali naglašava da je potrebno doraditi zakonodavni okvir za jačanje autorskih prava u digitalnoj okolini koja mora biti prilagođena sadašnjim zahtjevima tako da se sporazumi s trgovačkim partnerima mogu sklopiti na temelju modernog europskog zakonodavstva;

| 58. | primjećuje da se elektronska trgovina razvila izvan tradicionalnih i standardnih regulatornih okvira; naglašava važnost povećane međunarodne suradnje u Međunarodnoj trgovačkoj organizaciji (WTO) i Svjetskoj organizaciji za intelektualno vlasništvo (WIPO) za zaštitu i osiguranje razvoja globalnog digitalnog tržišta; poziva na reviziju i ažuriranje trenutnog Sporazuma o trgovini proizvodima informacijske tehnologije (ITA) u WTO-u i poziva EU da istraži mogućnosti sklapanja Međunarodnog sporazuma o digitalnom gospodarstvu (IDEA); |
| --- | --- |

58.

primjećuje da se elektronska trgovina razvila izvan tradicionalnih i standardnih regulatornih okvira; naglašava važnost povećane međunarodne suradnje u Međunarodnoj trgovačkoj organizaciji (WTO) i Svjetskoj organizaciji za intelektualno vlasništvo (WIPO) za zaštitu i osiguranje razvoja globalnog digitalnog tržišta; poziva na reviziju i ažuriranje trenutnog Sporazuma o trgovini proizvodima informacijske tehnologije (ITA) u WTO-u i poziva EU da istraži mogućnosti sklapanja Međunarodnog sporazuma o digitalnom gospodarstvu (IDEA);

| 59. | smatra da je ograničavanje dostupa poduzećima EU-a digitalnim tržištima i internetskim potrošačima, koje se, među ostalim, provodi masovnom državnom cenzurom il ograničavanjem pristupa tržištu za europske pružatelje internetskih usluga u trećim zemljama, trgovinska barijera; poziva Komisiju i vijeće da u sve buduće trgovinske sporazume uključe zaštitni mehanizam, posebno one koje sadrže odredbe koje utječu na internetske usluge i internetske zajednice korisnika koji dijele informacije kako bi se osiguralo da treće strane od poduzetnika ICT-a iz EU-a neće zahtijevati da se ograniči pristup internetskim stranicama, ukloni sadržaj koji su objavili korisnici ili posredovati osobne informacije kao što su IP adresa, tako da time krše temeljna prava i slobode; uz to poziva Vijeće i Komisiju da razviju strategiju za osporavanje mjera trećih država kojima se ograničava pristup poduzetnika iz EU-a globalnom internetskom tržištu; |
| --- | --- |

59.

smatra da je ograničavanje dostupa poduzećima EU-a digitalnim tržištima i internetskim potrošačima, koje se, među ostalim, provodi masovnom državnom cenzurom il ograničavanjem pristupa tržištu za europske pružatelje internetskih usluga u trećim zemljama, trgovinska barijera; poziva Komisiju i vijeće da u sve buduće trgovinske sporazume uključe zaštitni mehanizam, posebno one koje sadrže odredbe koje utječu na internetske usluge i internetske zajednice korisnika koji dijele informacije kako bi se osiguralo da treće strane od poduzetnika ICT-a iz EU-a neće zahtijevati da se ograniči pristup internetskim stranicama, ukloni sadržaj koji su objavili korisnici ili posredovati osobne informacije kao što su IP adresa, tako da time krše temeljna prava i slobode; uz to poziva Vijeće i Komisiju da razviju strategiju za osporavanje mjera trećih država kojima se ograničava pristup poduzetnika iz EU-a globalnom internetskom tržištu;

o

o o

| 60. | nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

60.

nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0468.

(2)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 59.

(3)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 70.

(4)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 51.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0209.

(6)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 25.

(7)  SL L 304, 22.11.2011., str. 64.

(8)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 9.

(9)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 58.

(10)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 1.

(11)  SL L 189, 22.7.2010., str. 1.

(12)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

(13)  SL C 46 E, 24.2.2010., str. 26.

(14)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.

(15)  Ministarstvo poslovnih inovacija i vještina Ujedinjene Kraljevine, dokument Economics Paper br. 11.: „Gospodarske posljedice ostvarenja jedinstvenog tržišta za Ujedinjenu Kraljevinu i EU”, veljača 2011.

(16)  Ministarstvo poslovnih inovacija i vještina Ujedinjene Kraljevine, dokument Economics Paper br. 11.: „Gospodarske posljedice ostvarenja jedinstvenog tržišta za Ujedinjenu Kraljevinu i EU”, veljača 2011. i podaci Eurostata o BDP-u EU-a za 2010. i broj kućanstava u EU-u.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/130

---

P7_TA(2013)0328

Utjecaj krize na pristup najosjetljivijih skupina zdravstvenoj skrbi

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup ranjivih skupina skrbi (2013/2044(INI))

(2016/C 075/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 3., i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 9., 151., 153. i 168., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 3., i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 9., 151., 153. i 168.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1., 21., 23., 24., 25., 34. i 35., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1., 21., 23., 24., 25., 34. i 35.,

| — | uzimajući u obzir revidiranu Socijalnu povelju, a posebno njezine članke 30. (o pravu na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti) i 16. (o pravu obitelji na socijalnu, pravnu i ekonomsku zaštitu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Socijalnu povelju, a posebno njezine članke 30. (o pravu na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti) i 16. (o pravu obitelji na socijalnu, pravnu i ekonomsku zaštitu),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1081/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom socijalnom fondu kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1081/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom socijalnom fondu kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1784/1999 (2),

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog uredbe o Europskom socijalnom fondu od 6. listopada 2011. kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog uredbe o Europskom socijalnom fondu od 6. listopada 2011. kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Solidarnost u zdravstvu: smanjenje zdravstvenih nejednakosti u EU-u” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Solidarnost u zdravstvu: smanjenje zdravstvenih nejednakosti u EU-u” (COM(2009)0567),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.: obnovljeno opredjeljenje za Europu bez barijera” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.: obnovljeno opredjeljenje za Europu bez barijera” (COM(2010)0636),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma protiv siromaštva i društvene isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma protiv siromaštva i društvene isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (COM(2011)0173),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Ostvarivanje strateškog provedbenog plana Europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje” (COM (2012)0083), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Ostvarivanje strateškog provedbenog plana Europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje” (COM (2012)0083),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2012.”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. listopada 2008. o promicanju socijalne uključenosti i suzbijanju siromaštva, uključujući siromaštvo djece, u EU-u (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. listopada 2008. o promicanju socijalne uključenosti i suzbijanju siromaštva, uključujući siromaštvo djece, u EU-u (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. svibnja 2009. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. svibnja 2009. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. lipnja 2010. o EU-u 2020. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. lipnja 2010. o EU-u 2020. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. lipnja 2010. o rodnim aspektima ekonomske i financijske krize (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. lipnja 2010. o rodnim aspektima ekonomske i financijske krize (7),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. srpnja 2010. o promicanju pristupa mladih tržištu rada te jačanju položaja vježbenika, stažista i pripravnika (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. srpnja 2010. o promicanju pristupa mladih tržištu rada te jačanju položaja vježbenika, stažista i pripravnika (8),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. listopada 2010. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (srednjoročno izvješće) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. listopada 2010. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (srednjoročno izvješće) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. srpnja 2011. o Programu distribucije hrane najugroženijim osobama u Uniji (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. srpnja 2011. o Programu distribucije hrane najugroženijim osobama u Uniji (10),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2011. o Strategiji EU-a za uključivanje Roma (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. ožujka 2011. o Strategiji EU-a za uključivanje Roma (11),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. ožujka 2011. o smanjenju zdravstvenih nejednakosti u EU-u (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. ožujka 2011. o smanjenju zdravstvenih nejednakosti u EU-u (12),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a na području beskućništva (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a na području beskućništva (13),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europsku strategiju za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europsku strategiju za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (14),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. veljače 2013. o Europskom semestru za koordinaciju ekonomskih politika: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2013. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. veljače 2013. o Europskom semestru za koordinaciju ekonomskih politika: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2013. (15),

| — | uzimajući u obzir svoje izjave od 22. travnja 2008. o ukidanju beskućništva (16) na ulicama i od 16. prosinca 2010. o strategiji EU-a na području (17) beskućništva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje izjave od 22. travnja 2008. o ukidanju beskućništva (16) na ulicama i od 16. prosinca 2010. o strategiji EU-a na području (17) beskućništva,

| — | uzimajući u obzir izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2011., „Migranti u nezakonitom položaju: pristup zdravstvenoj zaštiti u deset država članica Europske unije (18)” i „Temeljna prava migranata u nezakonitom položaju u Europskoj uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2011., „Migranti u nezakonitom položaju: pristup zdravstvenoj zaštiti u deset država članica Europske unije (18)” i „Temeljna prava migranata u nezakonitom položaju u Europskoj uniji”,

| — | uzimajući u obzir treće izvješće Odbora za socijalnu zaštitu iz ožujka 2012. naslovljeno „Socijalne posljedice ekonomske krize i fiskalna konsolidacija u tijeku”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treće izvješće Odbora za socijalnu zaštitu iz ožujka 2012. naslovljeno „Socijalne posljedice ekonomske krize i fiskalna konsolidacija u tijeku”,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Liječnici svijeta naslovljeno „Pristup ranjivih skupina zdravstvenoj zaštiti u Europskoj uniji 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Liječnici svijeta naslovljeno „Pristup ranjivih skupina zdravstvenoj zaštiti u Europskoj uniji 2012.”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofonda „Treći europski pregled kvalitete života – kvaliteta života u Europi: posljedice krize” (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofonda „Treći europski pregled kvalitete života – kvaliteta života u Europi: posljedice krize” (19),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofonda „Službe za savjetovanje o otplati dugova kućanstava u Europskoj uniji” (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofonda „Službe za savjetovanje o otplati dugova kućanstava u Europskoj uniji” (20),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofonda „Životni uvjeti Roma: ispodprosječno stanovanje i zdravlje” (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofonda „Životni uvjeti Roma: ispodprosječno stanovanje i zdravlje” (21),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofonda „Aktivno uključivanje mladih s invaliditetom ili zdravstvenim problemima” (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofonda „Aktivno uključivanje mladih s invaliditetom ili zdravstvenim problemima” (22),

| — | uzimajući u obzir izvješće OECD-a naslovljeno „Ukratko o zdravlju – Europa 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OECD-a naslovljeno „Ukratko o zdravlju – Europa 2012.”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Međunarodne organizacije rada „Socijalna sigurnost za sve – razmatranje nejednakosti u pristupu ranjivih skupina zdravstvenoj zaštiti u zemljama Europe i Srednje Azije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Međunarodne organizacije rada „Socijalna sigurnost za sve – razmatranje nejednakosti u pristupu ranjivih skupina zdravstvenoj zaštiti u zemljama Europe i Srednje Azije”,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0221/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0221/2013),

| A. | budući da se sve osobe rađaju slobodne, s jednakim dostojanstvom i pravima, a države članice imaju odgovornost promicati i jamčiti ta prava svojim ustavima i sustavima javnog zdravstva; budući da širom EU-a postoji nejednakost među spolovima u pristupu zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenim posljedicama; |
| --- | --- |

A.

budući da se sve osobe rađaju slobodne, s jednakim dostojanstvom i pravima, a države članice imaju odgovornost promicati i jamčiti ta prava svojim ustavima i sustavima javnog zdravstva; budući da širom EU-a postoji nejednakost među spolovima u pristupu zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenim posljedicama;

| B. | budući da bi temeljne vrijednosti EU-a trebalo poštovati čak i u kriznoj situaciji, a pristup skrbi, zdravstvenoj zaštiti i socijalnoj pomoći trebalo bi smatrati osnovnim pravom svih u EU-u; budući da su naprotiv zdravstvene i socijalne usluge te usluge skrbi u većini država članica smanjene zbog provedbe politike štednje, čime se dovodi u pitanje jednakost pristupa uslugama i njihova kvaliteta; |
| --- | --- |

B.

budući da bi temeljne vrijednosti EU-a trebalo poštovati čak i u kriznoj situaciji, a pristup skrbi, zdravstvenoj zaštiti i socijalnoj pomoći trebalo bi smatrati osnovnim pravom svih u EU-u; budući da su naprotiv zdravstvene i socijalne usluge te usluge skrbi u većini država članica smanjene zbog provedbe politike štednje, čime se dovodi u pitanje jednakost pristupa uslugama i njihova kvaliteta;

| C. | budući da se zdravstveni sustavi širom EU-a suočavaju sa znatnim problemima, uključujući ustrajnu krizu javnog duga u eurozoni, čiji je rezultat pritisak na javne financije, sve starije stanovništvo, promjenljivu prirodu zdravstvenih usluga te sve veće zdravstvene troškove, što jasno ukazuje na hitnu potrebu za reformom; |
| --- | --- |

C.

budući da se zdravstveni sustavi širom EU-a suočavaju sa znatnim problemima, uključujući ustrajnu krizu javnog duga u eurozoni, čiji je rezultat pritisak na javne financije, sve starije stanovništvo, promjenljivu prirodu zdravstvenih usluga te sve veće zdravstvene troškove, što jasno ukazuje na hitnu potrebu za reformom;

| D. | budući da EU ima najnapredniji sustav socijalne zaštite u svijetu s najvišim doprinosima za socijalne pogodnosti građana; naglašava da održavanje i daljnji razvoj europskog socijalnog modela mora biti politički prioritet; |
| --- | --- |

D.

budući da EU ima najnapredniji sustav socijalne zaštite u svijetu s najvišim doprinosima za socijalne pogodnosti građana; naglašava da održavanje i daljnji razvoj europskog socijalnog modela mora biti politički prioritet;

| E. | budući da Svjetska zdravstvena organizacija u Povelji iz Tallina navodi da je zdravlje ključni čimbenik koji doprinosi ekonomskom razvoju i bogatstvu; |
| --- | --- |

E.

budući da Svjetska zdravstvena organizacija u Povelji iz Tallina navodi da je zdravlje ključni čimbenik koji doprinosi ekonomskom razvoju i bogatstvu;

| F. | budući da nejednakost sve više raste u nizu država članica jer najsiromašniji i najugroženiji u tim državama postaju još siromašnijima; budući da je 2011. oko 24,4 % stanovništva EU-a bilo u opasnosti od siromaštva ili isključenosti; budući da se zdravstvena situacija osoba s niskim primanjima na temelju vlastite ocjene pogoršala, uz sve veću zdravstvenu nejednakost u usporedbi s 25 % stanovništva s najvišim primanjima; |
| --- | --- |

F.

budući da nejednakost sve više raste u nizu država članica jer najsiromašniji i najugroženiji u tim državama postaju još siromašnijima; budući da je 2011. oko 24,4 % stanovništva EU-a bilo u opasnosti od siromaštva ili isključenosti; budući da se zdravstvena situacija osoba s niskim primanjima na temelju vlastite ocjene pogoršala, uz sve veću zdravstvenu nejednakost u usporedbi s 25 % stanovništva s najvišim primanjima;

| G. | budući da stope dugoročne nezaposlenosti rastu, zbog čega mnogi građani ostaju bez osiguranja, čime se ograničava njihov pristup zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

G.

budući da stope dugoročne nezaposlenosti rastu, zbog čega mnogi građani ostaju bez osiguranja, čime se ograničava njihov pristup zdravstvenim uslugama;

| H. | budući da su najranjivije skupine nesrazmjerno pogođene trenutnom krizom jer trpe dvostruke posljedice gubitka primanja i slabijih usluga skrbi; |
| --- | --- |

H.

budući da su najranjivije skupine nesrazmjerno pogođene trenutnom krizom jer trpe dvostruke posljedice gubitka primanja i slabijih usluga skrbi;

| I. | budući da se „kronično siromašni”, često dugoročno nezaposleni ili zaposleni s niskim primanjima, samci koji žive sami s djecom i koji su nezaposleni ili rade nekoliko sati te starije osobe u srednjoj i istočnoj Europi dosljedno smatraju najranjivijim skupinama; |
| --- | --- |

I.

budući da se „kronično siromašni”, često dugoročno nezaposleni ili zaposleni s niskim primanjima, samci koji žive sami s djecom i koji su nezaposleni ili rade nekoliko sati te starije osobe u srednjoj i istočnoj Europi dosljedno smatraju najranjivijim skupinama;

| J. | budući da najnovije studije potvrđuju pojavu nove skupine ranjivih osoba koje su prije bile relativno imućne, no sad su ugrožene zbog visine osobnog duga: osobe iz nove skupine ugroženih možda teško preživljavaju te počinju izbjegavati plaćanje računa i otplaćivanje dugova ili ne mogu više plaćati nužne usluge skrbi i u strahu su da će morati napustiti svoj smještaj; |
| --- | --- |

J.

budući da najnovije studije potvrđuju pojavu nove skupine ranjivih osoba koje su prije bile relativno imućne, no sad su ugrožene zbog visine osobnog duga: osobe iz nove skupine ugroženih možda teško preživljavaju te počinju izbjegavati plaćanje računa i otplaćivanje dugova ili ne mogu više plaćati nužne usluge skrbi i u strahu su da će morati napustiti svoj smještaj;

| K. | budući da javne usluge, koje su u u javnom vlasništvu i kojima se javno upravlja uz demokratsko sudjelovanje njihovih korisnika, imaju važnu ulogu na područjima bitnima za socijalnu skrb, uključujući zdravstvo, obrazovanje, pravosuđe, vodoopskrbu, stanovanje, prijevoz i skrb za djecu i stare osobe; |
| --- | --- |

K.

budući da javne usluge, koje su u u javnom vlasništvu i kojima se javno upravlja uz demokratsko sudjelovanje njihovih korisnika, imaju važnu ulogu na područjima bitnima za socijalnu skrb, uključujući zdravstvo, obrazovanje, pravosuđe, vodoopskrbu, stanovanje, prijevoz i skrb za djecu i stare osobe;

| L. | budući da rascjepkanost zdravstvenih sustava može prouzročiti situaciju u kojoj mnogi pacijenti nemaju nužnu liječničku skrb, dok drugi imaju skrb koja je možda nepotrebna ili čak štetna; |
| --- | --- |

L.

budući da rascjepkanost zdravstvenih sustava može prouzročiti situaciju u kojoj mnogi pacijenti nemaju nužnu liječničku skrb, dok drugi imaju skrb koja je možda nepotrebna ili čak štetna;

| M. | budući da je kriza povećala rizik od dugoročne isključenosti s tržišta rada, posebno mladih koji su najranjiviji kad je riječ o posljedicama za njihov budući rad i zaradu; |
| --- | --- |

M.

budući da je kriza povećala rizik od dugoročne isključenosti s tržišta rada, posebno mladih koji su najranjiviji kad je riječ o posljedicama za njihov budući rad i zaradu;

| N. | budući da sve više osoba u EU-u radi i nakon zakonske dobne granice za umirovljenje, djelomično zbog financijske potrebe, jer su drugi izvori primanja za kućanstva nakon umirovljenja postali nesigurni; |
| --- | --- |

N.

budući da sve više osoba u EU-u radi i nakon zakonske dobne granice za umirovljenje, djelomično zbog financijske potrebe, jer su drugi izvori primanja za kućanstva nakon umirovljenja postali nesigurni;

| O. | budući da troškovi usluga za korisnike u nekim državama članicama rastu, što znači da si mnoge osobe više ne mogu priuštiti odgovarajuću razinu usluga kako bi zadovoljile svoje potrebe, a rezultat toga je gubitak neovisnosti, dodatni stres u obiteljskom ili radnom okruženju ili mogući štetni utjecaji na zdravlje koji dovode do njihove socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

O.

budući da troškovi usluga za korisnike u nekim državama članicama rastu, što znači da si mnoge osobe više ne mogu priuštiti odgovarajuću razinu usluga kako bi zadovoljile svoje potrebe, a rezultat toga je gubitak neovisnosti, dodatni stres u obiteljskom ili radnom okruženju ili mogući štetni utjecaji na zdravlje koji dovode do njihove socijalne isključenosti;

| P. | budući da zdravstveni sustavi mogu (nehotično) stvoriti prepreke u pristupu zdravstvenoj zaštiti ili pružati usluge zdravstvene zaštite različite kvalitete osobama koje imaju više od jedne zajedničke značajke zaštićenih skupina, kao što su spol, starosna dob ili pripadnost manjinskoj skupini; |
| --- | --- |

P.

budući da zdravstveni sustavi mogu (nehotično) stvoriti prepreke u pristupu zdravstvenoj zaštiti ili pružati usluge zdravstvene zaštite različite kvalitete osobama koje imaju više od jedne zajedničke značajke zaštićenih skupina, kao što su spol, starosna dob ili pripadnost manjinskoj skupini;

| Q. | budući da se neki sustavi socijalnog osiguranja mijenjaju kako bi se određenim skupinama oduzeo ili ograničio pristup zdravstvenoj zaštiti i povratu troškova određenih postupaka liječenja i lijekova (23), čime se stvaraju dodatni rizici za osobno i javno zdravlje, kao i za dugoročnu održivost tih sustava; |
| --- | --- |

Q.

budući da se neki sustavi socijalnog osiguranja mijenjaju kako bi se određenim skupinama oduzeo ili ograničio pristup zdravstvenoj zaštiti i povratu troškova određenih postupaka liječenja i lijekova (23), čime se stvaraju dodatni rizici za osobno i javno zdravlje, kao i za dugoročnu održivost tih sustava;

| R. | budući da se procjenjuje da najveći dio usluga skrbi u EU-u trenutno pružaju neslužbeni neplaćeni njegovatelji; budući da je taj veliki broj njegovatelja ugrožen zbog niza demografskih promjena i sve većeg tereta skrbi; |
| --- | --- |

R.

budući da se procjenjuje da najveći dio usluga skrbi u EU-u trenutno pružaju neslužbeni neplaćeni njegovatelji; budući da je taj veliki broj njegovatelja ugrožen zbog niza demografskih promjena i sve većeg tereta skrbi;

| S. | budući da je niz usluga podrške u kući i ustanovama te drugih usluga podrške zajednice, uključujući osobnu pomoć, ugrađen u članke 19. i 26. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

S.

budući da je niz usluga podrške u kući i ustanovama te drugih usluga podrške zajednice, uključujući osobnu pomoć, ugrađen u članke 19. i 26. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom;

| T. | budući da su razlozi davanja djece u alternativne oblike skrbi složeni i višedimenzionalni, no često se čini da su izravno ili neizravno povezani sa siromaštvom i socijalnom isključenošću; |
| --- | --- |

T.

budući da su razlozi davanja djece u alternativne oblike skrbi složeni i višedimenzionalni, no često se čini da su izravno ili neizravno povezani sa siromaštvom i socijalnom isključenošću;

| U. | budući da nedostatak točnih i dostupnih informacija može doprinijeti nemogućnosti pristupa ranjivih skupina nužnoj skrbi na koju imaju pravo; |
| --- | --- |

U.

budući da nedostatak točnih i dostupnih informacija može doprinijeti nemogućnosti pristupa ranjivih skupina nužnoj skrbi na koju imaju pravo;

| V. | budući da izvješća upućuju na sve veće poteškoće nekih građana EU-a i drugih građana s određenim pravima u ostvarivanju njihova prava pristupa skrbi kad se nalaze u situaciji koja zahtijeva prekogranične usluge; |
| --- | --- |

V.

budući da izvješća upućuju na sve veće poteškoće nekih građana EU-a i drugih građana s određenim pravima u ostvarivanju njihova prava pristupa skrbi kad se nalaze u situaciji koja zahtijeva prekogranične usluge;

| W. | budući da problemi na području medicinske demografije (niske razine usluga skrbi u nekim geografskim područjima) u određenom broju država članica ranjivim skupinama otežavaju pristup skrbi; |
| --- | --- |

W.

budući da problemi na području medicinske demografije (niske razine usluga skrbi u nekim geografskim područjima) u određenom broju država članica ranjivim skupinama otežavaju pristup skrbi;

| X. | budući da raste broj izvješća o sve većoj socijalnoj podjeli i agresivnosti čija su posljedica verbalni i fizički napadi na manjine i ranjive osobe; budući da bi takve incidente trebalo detaljno prijaviti; |
| --- | --- |

X.

budući da raste broj izvješća o sve većoj socijalnoj podjeli i agresivnosti čija su posljedica verbalni i fizički napadi na manjine i ranjive osobe; budući da bi takve incidente trebalo detaljno prijaviti;

| Y. | budući da u nekim državama članicama nazadovanje u politici koja se odnosi na osobe s invaliditetom, poteškoćama u učenju ili psihičkom bolešću dovodi do odmicanja od pristupa utemeljenog na pravu na uključenost, čiji je cilj potpuna uključenost u zajednicu, i približavanja institucionalnom i segregacijskom pristupu iz prošlosti; |
| --- | --- |

Y.

budući da u nekim državama članicama nazadovanje u politici koja se odnosi na osobe s invaliditetom, poteškoćama u učenju ili psihičkom bolešću dovodi do odmicanja od pristupa utemeljenog na pravu na uključenost, čiji je cilj potpuna uključenost u zajednicu, i približavanja institucionalnom i segregacijskom pristupu iz prošlosti;

| Z. | naglašava veliki potencijal sektora zdravstva i socijalne skrbi za zapošljavanje širom EU-a; |
| --- | --- |

Z.

naglašava veliki potencijal sektora zdravstva i socijalne skrbi za zapošljavanje širom EU-a;

| AA. | budući da su mnogi poslovi na području zdravstva i skrbi u nekim državama članicama i dalje loše plaćeni, da se za njih često ne nude službeni ugovori i druga radnička prava te da nisu privlačni zbog visokog rizika od fizičkog i emocionalnog stresa, opasnosti od profesionalnog izgaranja i nedostatka mogućnosti napredovanja u karijeri; budući da taj sektor nudi vrlo malo obuke i da su u njemu, štoviše, uglavnom zaposlene starije osobe, žene i migranti; budući da usluge skrbi u EU-u često pružaju neslužbeni neplaćeni njegovatelji koje se i same može smatrati ranjivom skupinom zbog sve većeg pritiska da pružaju modernije usluge skrbi na višoj tehničkoj razini; budući da određenom broju država članica nedostaju kvalitetne usluge skrbi dostupne svima bez obzira na primanja; |
| --- | --- |

AA.

budući da su mnogi poslovi na području zdravstva i skrbi u nekim državama članicama i dalje loše plaćeni, da se za njih često ne nude službeni ugovori i druga radnička prava te da nisu privlačni zbog visokog rizika od fizičkog i emocionalnog stresa, opasnosti od profesionalnog izgaranja i nedostatka mogućnosti napredovanja u karijeri; budući da taj sektor nudi vrlo malo obuke i da su u njemu, štoviše, uglavnom zaposlene starije osobe, žene i migranti; budući da usluge skrbi u EU-u često pružaju neslužbeni neplaćeni njegovatelji koje se i same može smatrati ranjivom skupinom zbog sve većeg pritiska da pružaju modernije usluge skrbi na višoj tehničkoj razini; budući da određenom broju država članica nedostaju kvalitetne usluge skrbi dostupne svima bez obzira na primanja;

| AB. | budući da prelazak s institucionalne skrbi na oblike skrbi u zajednici zahtijeva bolju podršku u stanovanju kako bi se ranjivim osobama omogućilo da žive neovisno; |
| --- | --- |

AB.

budući da prelazak s institucionalne skrbi na oblike skrbi u zajednici zahtijeva bolju podršku u stanovanju kako bi se ranjivim osobama omogućilo da žive neovisno;

| AC. | budući da su mladi koji napuštaju ustanove za skrb kako bi započeli neovisan život posebno izloženi siromaštvu i socijalnoj isključenosti; |
| --- | --- |

AC.

budući da su mladi koji napuštaju ustanove za skrb kako bi započeli neovisan život posebno izloženi siromaštvu i socijalnoj isključenosti;

| AD. | budući da se sve veći broj starih osoba mora svrstati u ranjivu skupinu; |
| --- | --- |

AD.

budući da se sve veći broj starih osoba mora svrstati u ranjivu skupinu;

| AE. | budući da siromašni građani EU-a koji su državljani drugih država članica i trećih zemalja i koji su obuhvaćeni sustavom socijalnog osiguranja druge države članice također mogu naići na velike poteškoće u pristupu skrbi; |
| --- | --- |

AE.

budući da siromašni građani EU-a koji su državljani drugih država članica i trećih zemalja i koji su obuhvaćeni sustavom socijalnog osiguranja druge države članice također mogu naići na velike poteškoće u pristupu skrbi;

| AF. | budući da sve osobe imaju pravo na životni standard koji njima i njihovim obiteljima omogućuje zdravlje i blagostanje; |
| --- | --- |

AF.

budući da sve osobe imaju pravo na životni standard koji njima i njihovim obiteljima omogućuje zdravlje i blagostanje;

| AG. | budući da je važno naglasiti značaj civilnog društva i njegovih organizacija, koji imaju presudnu ulogu u uspostavljanju kontakta s isključenim skupinama; |
| --- | --- |

AG.

budući da je važno naglasiti značaj civilnog društva i njegovih organizacija, koji imaju presudnu ulogu u uspostavljanju kontakta s isključenim skupinama;

| AH. | budući da zdravstvena zaštita ima važan utjecaj na kvalitetu, duljinu i dostojanstvo ljudskog života; |
| --- | --- |

AH.

budući da zdravstvena zaštita ima važan utjecaj na kvalitetu, duljinu i dostojanstvo ljudskog života;

| AI. | budući da u EU-u u određenoj godini ima oko 10 % preranih poroda (gestacijska dob od 37 tjedana) i budući da majke prerano rođenih beba često nemaju pristup zdravstvenim uslugama nužnog standarda, što je činjenica koja se još više osjeća u pogledu ravnoteže između posla i privatnog života; |
| --- | --- |

AI.

budući da u EU-u u određenoj godini ima oko 10 % preranih poroda (gestacijska dob od 37 tjedana) i budući da majke prerano rođenih beba često nemaju pristup zdravstvenim uslugama nužnog standarda, što je činjenica koja se još više osjeća u pogledu ravnoteže između posla i privatnog života;

| AJ. | budući da je loše zdravlje posljedica siromaštva, neodgovarajućeg obrazovanja i niske razine socijalne uključenosti; budući da su glavne prepreke za zdravstvenu zaštitu ranjivih skupina nedostatak znanja o zdravstvenom sustavu i njegova razumijevanja, administrativni problemi, nedostatak znanja o sprečavanju bolesti i nepostojanje fizičkog pristupa uslugama; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je loše zdravlje posljedica siromaštva, neodgovarajućeg obrazovanja i niske razine socijalne uključenosti; budući da su glavne prepreke za zdravstvenu zaštitu ranjivih skupina nedostatak znanja o zdravstvenom sustavu i njegova razumijevanja, administrativni problemi, nedostatak znanja o sprečavanju bolesti i nepostojanje fizičkog pristupa uslugama;

| 1. | poziva Komisiju da od država članica traži dostavljanje informacija o mjerama štednje koje se provode i provođenje procjena o njihovim socijalnim posljedicama te da u preporuke za pojedine države uključi preporuke koje se odnose na srednjoročne i dugoročne socijalne i ekonomske posljedice tih mjera; poziva Komisiju da izrađuje redovite sažetke izvješća o tim procjenama i da ih dostavlja Parlamentu; traži da se Europski semestar ne usredotočuje samo na financijsku održivost sustava socijalnog osiguranja nego da se uzmu u obzir i mogući utjecaji na dostupnost i kvalitetu usluga skrbi; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisiju da od država članica traži dostavljanje informacija o mjerama štednje koje se provode i provođenje procjena o njihovim socijalnim posljedicama te da u preporuke za pojedine države uključi preporuke koje se odnose na srednjoročne i dugoročne socijalne i ekonomske posljedice tih mjera; poziva Komisiju da izrađuje redovite sažetke izvješća o tim procjenama i da ih dostavlja Parlamentu; traži da se Europski semestar ne usredotočuje samo na financijsku održivost sustava socijalnog osiguranja nego da se uzmu u obzir i mogući utjecaji na dostupnost i kvalitetu usluga skrbi;

| 2. | poziva Komisiju i države članice da ohrabruju i promiču socijalna ulaganja u socijalne usluge kao što su zdravstveni i socijalni sektor te sektor skrbi, sektori koji su nužni u pogledu demografskih promjena i socijalnih posljedica krize te u kojima postoji velik potencijal za stvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju i države članice da ohrabruju i promiču socijalna ulaganja u socijalne usluge kao što su zdravstveni i socijalni sektor te sektor skrbi, sektori koji su nužni u pogledu demografskih promjena i socijalnih posljedica krize te u kojima postoji velik potencijal za stvaranje radnih mjesta;

| 3. | uvjeren je da bi se u okviru nužnih reformi trebalo pozabaviti kvalitetom i učinkovitošću zdravstvene zaštite, da bi trebalo poboljšati pristup pravim uslugama skrbi u pravo vrijeme i na pravom mjestu te čuvati zdravlje ljudi i u najvećoj mogućoj mjeri osigurati sprečavanje općih komplikacija koje se mogu izbjeći tijekom bolesti; |
| --- | --- |

3.

uvjeren je da bi se u okviru nužnih reformi trebalo pozabaviti kvalitetom i učinkovitošću zdravstvene zaštite, da bi trebalo poboljšati pristup pravim uslugama skrbi u pravo vrijeme i na pravom mjestu te čuvati zdravlje ljudi i u najvećoj mogućoj mjeri osigurati sprečavanje općih komplikacija koje se mogu izbjeći tijekom bolesti;

| 4. | podsjeća da su se države članice dogovorile da će prihvatiti pristup kojim se obilježava prelazak s kurativnih mjera kojima se liječe simptomi isključenosti i lošeg zdravlja na preventivne mjere „kao strategiju za poboljšanje kvalitete života i smanjivanje tereta kroničnih bolesti, slabosti i invaliditeta” (24); u tom pogledu naglašava dugoročne troškove nepoduzimanja mjera; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da su se države članice dogovorile da će prihvatiti pristup kojim se obilježava prelazak s kurativnih mjera kojima se liječe simptomi isključenosti i lošeg zdravlja na preventivne mjere „kao strategiju za poboljšanje kvalitete života i smanjivanje tereta kroničnih bolesti, slabosti i invaliditeta” (24); u tom pogledu naglašava dugoročne troškove nepoduzimanja mjera;

| 5. | smatra da je ostavljanje ranjivih pojedinaca bez pristupa zdravstvenoj zaštiti ili uslugama skrbi pogrešna politika budući da to može imati dugoročan negativan utjecaj na troškove zdravstvene zaštite te na zdravlje pojedinaca i javno zdravlje; |
| --- | --- |

5.

smatra da je ostavljanje ranjivih pojedinaca bez pristupa zdravstvenoj zaštiti ili uslugama skrbi pogrešna politika budući da to može imati dugoročan negativan utjecaj na troškove zdravstvene zaštite te na zdravlje pojedinaca i javno zdravlje;

| 6. | smatra da mnoge kratkoročne mjere za smanjivanje troškova koje se trenutno provode, kao što je uvođenje unaprijed plativih naknada za zdravstvenu zaštitu, viši izravni gotovinski troškovi ili isključivanje ranjivih skupina iz pristupa skrbi, nisu u cijelosti procijenjene u pogledu njihovih širih socijalnih i ekonomskih posljedica ili mogućih diskriminacijskih učinaka i dugoročnih posljedica, uključujući opasnosti za javno zdravlje i moguće posljedice koje se odnose na životni vijek; naglašava činjenicu da takve mjere imaju nesrazmjeran negativan utjecaj na ranjive skupine; |
| --- | --- |

6.

smatra da mnoge kratkoročne mjere za smanjivanje troškova koje se trenutno provode, kao što je uvođenje unaprijed plativih naknada za zdravstvenu zaštitu, viši izravni gotovinski troškovi ili isključivanje ranjivih skupina iz pristupa skrbi, nisu u cijelosti procijenjene u pogledu njihovih širih socijalnih i ekonomskih posljedica ili mogućih diskriminacijskih učinaka i dugoročnih posljedica, uključujući opasnosti za javno zdravlje i moguće posljedice koje se odnose na životni vijek; naglašava činjenicu da takve mjere imaju nesrazmjeran negativan utjecaj na ranjive skupine;

| 7. | smatra da je žalosno to što socijalna stigma povezana s nekim bolestima odvraća pojedince od traženja nužne skrbi, što također može dovesti do neliječenja npr. prenosivih bolesti, a to predstavlja rizik za javno zdravlje; |
| --- | --- |

7.

smatra da je žalosno to što socijalna stigma povezana s nekim bolestima odvraća pojedince od traženja nužne skrbi, što također može dovesti do neliječenja npr. prenosivih bolesti, a to predstavlja rizik za javno zdravlje;

| 8. | izražava žaljenje zbog nesrazmjernog utjecaja praksi uhićenja i obveze prijavljivanja država članica povezanih s provedbom zakona o imigraciji na mogućnost migranata bez dokumenata da dobiju liječničku pomoć (25); |
| --- | --- |

8.

izražava žaljenje zbog nesrazmjernog utjecaja praksi uhićenja i obveze prijavljivanja država članica povezanih s provedbom zakona o imigraciji na mogućnost migranata bez dokumenata da dobiju liječničku pomoć (25);

| 9. | prepoznaje da postoji bliska povezanost niza ranjivosti, iskustva institucionalne skrbi, nepostojanja pristupa kvalitetnoj skrbi u zajednici i beskućništva koje je njihov rezultat; podsjeća na to da zdravstvene usluge i usluge skrbi mogu imati važnu ulogu u sprečavanju i rješavanju problema siromaštva i socijalne isključenosti, uključujući ekstremne oblike kao što je beskućništvo; naglašava da su skupine koje obilježava nekoliko faktora ranjivosti, kao što su Romi, osobe bez valjane dozvole boravka ili beskućnici, izložene čak i većem riziku od izostavljanja iz programa sprečavanja rizika, liječničkih pregleda i liječenja; |
| --- | --- |

9.

prepoznaje da postoji bliska povezanost niza ranjivosti, iskustva institucionalne skrbi, nepostojanja pristupa kvalitetnoj skrbi u zajednici i beskućništva koje je njihov rezultat; podsjeća na to da zdravstvene usluge i usluge skrbi mogu imati važnu ulogu u sprečavanju i rješavanju problema siromaštva i socijalne isključenosti, uključujući ekstremne oblike kao što je beskućništvo; naglašava da su skupine koje obilježava nekoliko faktora ranjivosti, kao što su Romi, osobe bez valjane dozvole boravka ili beskućnici, izložene čak i većem riziku od izostavljanja iz programa sprečavanja rizika, liječničkih pregleda i liječenja;

| 10. | upozorava na dugotrajne negativne učinke rezanja sredstava za preventivne mjere za skrb u kriznim vremenima; smatra da bi preventivne mjere, ako ih treba smanjiti, trebale barem biti vraćene na prethodnu razinu kako bi se sačuvao kontinuitet i kako se ne bi uništila infrastruktura; naglašava da gospodarska i financijska kriza i takozvane politike štednje nametnute nekim državama članicama ne bi trebale biti uzrok neinvestiranja u nacionalne zdravstvene usluge, s obzirom na njihovu važnost i temeljni značaj, već nasuprot, da bi napori trebali biti usmjereni na objedinjavanje tih usluga kako bi se ispunile potrebe društva, posebno njegovih najranjivijih skupina; |
| --- | --- |

10.

upozorava na dugotrajne negativne učinke rezanja sredstava za preventivne mjere za skrb u kriznim vremenima; smatra da bi preventivne mjere, ako ih treba smanjiti, trebale barem biti vraćene na prethodnu razinu kako bi se sačuvao kontinuitet i kako se ne bi uništila infrastruktura; naglašava da gospodarska i financijska kriza i takozvane politike štednje nametnute nekim državama članicama ne bi trebale biti uzrok neinvestiranja u nacionalne zdravstvene usluge, s obzirom na njihovu važnost i temeljni značaj, već nasuprot, da bi napori trebali biti usmjereni na objedinjavanje tih usluga kako bi se ispunile potrebe društva, posebno njegovih najranjivijih skupina;

| 11. | smatra da se mjerama štednje ni pod kojim uvjetima ne bi smjelo lišti građane pristupa osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama ili inovacijama i kvaliteti u pružanju socijalnih usluga te da se ne bi smjelo unazaditi pozitivna kretanja u razvoju politike; |
| --- | --- |

11.

smatra da se mjerama štednje ni pod kojim uvjetima ne bi smjelo lišti građane pristupa osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama ili inovacijama i kvaliteti u pružanju socijalnih usluga te da se ne bi smjelo unazaditi pozitivna kretanja u razvoju politike;

| 12. | poziva države članice da promiču zapošljavanje u uslugama socijalne skrbi i da rade na većoj privlačnosti sektora kao ostvarive mogućnosti karijere za mlade osobe; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice da promiču zapošljavanje u uslugama socijalne skrbi i da rade na većoj privlačnosti sektora kao ostvarive mogućnosti karijere za mlade osobe;

| 13. | naglašava da je u porastu broj građana EU-a koji žive u državi EU-a različitoj od njihove i koji nemaju zdravstveno osiguranje, iz razloga kao što su nezaposlenost ili činjenica da više nemaju dozvolu boravka; naglašava činjenicu da građani EU-a koji su pokriveni zdravstvenim osiguranjem u drugoj državi EU-a često imaju teškoće u pristupu usluzi jer trebaju platiti unaprijed; |
| --- | --- |

13.

naglašava da je u porastu broj građana EU-a koji žive u državi EU-a različitoj od njihove i koji nemaju zdravstveno osiguranje, iz razloga kao što su nezaposlenost ili činjenica da više nemaju dozvolu boravka; naglašava činjenicu da građani EU-a koji su pokriveni zdravstvenim osiguranjem u drugoj državi EU-a često imaju teškoće u pristupu usluzi jer trebaju platiti unaprijed;

| 14. | zabrinut je da su osobe s invaliditetom širom EU-a nerazmjerno zahvaćene rezovima u javnoj potrošnji što rezultira gubitkom usluga potpore koje im omogućavaju da samostalno žive u zajednici; |
| --- | --- |

14.

zabrinut je da su osobe s invaliditetom širom EU-a nerazmjerno zahvaćene rezovima u javnoj potrošnji što rezultira gubitkom usluga potpore koje im omogućavaju da samostalno žive u zajednici;

| 15. | smatra da to vodi povećanju broja osoba koje dugotrajno žive u ustanovama i daljnjoj socijalnoj isključenosti osoba s invaliditetom u EU-u što je izravno kršenje obveza EU-a prema Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.; |
| --- | --- |

15.

smatra da to vodi povećanju broja osoba koje dugotrajno žive u ustanovama i daljnjoj socijalnoj isključenosti osoba s invaliditetom u EU-u što je izravno kršenje obveza EU-a prema Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.;

| 16. | naglašava da skrb namijenjena osobama s invaliditetom treba biti pružena na dostupan način, ne samo u pogledu infrastrukture, nego i u pogledu komunikacije koja je posebno važna u slučaju osoba s intelektualnim teškoćama (teškoće u učenju); naglašava potrebu za poticanjem izobrazbe osoba koje pružaju skrb i liječnika opće prakse kako bi na dostupan način pružili skrb; |
| --- | --- |

16.

naglašava da skrb namijenjena osobama s invaliditetom treba biti pružena na dostupan način, ne samo u pogledu infrastrukture, nego i u pogledu komunikacije koja je posebno važna u slučaju osoba s intelektualnim teškoćama (teškoće u učenju); naglašava potrebu za poticanjem izobrazbe osoba koje pružaju skrb i liječnika opće prakse kako bi na dostupan način pružili skrb;

| 17. | smatra da rezovi u uslugama skrbi i potpore za mlade osobe i druge ranjive skupine ugrožavaju postojeće politike EU-a o aktivnom uključivanju; naglašava da visoke stope nezaposlenih mladih osoba stvaraju dodatni pritisak na sve vrste socijalnih usluga i da bi mogla pomoći ciljana akcija; |
| --- | --- |

17.

smatra da rezovi u uslugama skrbi i potpore za mlade osobe i druge ranjive skupine ugrožavaju postojeće politike EU-a o aktivnom uključivanju; naglašava da visoke stope nezaposlenih mladih osoba stvaraju dodatni pritisak na sve vrste socijalnih usluga i da bi mogla pomoći ciljana akcija;

| 18. | primjećuje da se, zbog rasta nezaposlenosti i dugotrajne nezaposlenosti uslijed krize, velikom dijelu naših sugrađana, dugotrajno nezaposlenih i osoba koje uzdržavaju, uskraćuje pristup sustavu javnog zdravstva, socijalnog osiguranja i zdravstvene zaštite; poziva države članice, posebno one s najvišim stopama nezaposlenosti, da se učinkovito i brzo pozabave tim glavnim problemom tako da donesu potrebne mjere: |
| --- | --- |

18.

primjećuje da se, zbog rasta nezaposlenosti i dugotrajne nezaposlenosti uslijed krize, velikom dijelu naših sugrađana, dugotrajno nezaposlenih i osoba koje uzdržavaju, uskraćuje pristup sustavu javnog zdravstva, socijalnog osiguranja i zdravstvene zaštite; poziva države članice, posebno one s najvišim stopama nezaposlenosti, da se učinkovito i brzo pozabave tim glavnim problemom tako da donesu potrebne mjere:

| 19. | pozdravlja preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti”; prepoznaje važnost i troškovnu učinkovitost ulaganja u djecu u ranoj dobi, u pogledu razvijanja njihovog punog potencijala; prepoznaje da je ulaganje u visoko kvalitetne socijalne usluge od iznimne važnosti za razvoj odgovarajućih i učinkovitih usluga zaštite djece i za stvaranje sveobuhvatnih strategija prevencije; ponovno podsjeća na važnost donošenja perspektive za životni ciklus i promidžbe zdravlja, prevencije i rane dijagnoze; naglašava da je nedavna pandemija ospica pokazala važnost besplatnog cijepljenja djece za javno zdravstvo; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje ciklusa prikraćenosti”; prepoznaje važnost i troškovnu učinkovitost ulaganja u djecu u ranoj dobi, u pogledu razvijanja njihovog punog potencijala; prepoznaje da je ulaganje u visoko kvalitetne socijalne usluge od iznimne važnosti za razvoj odgovarajućih i učinkovitih usluga zaštite djece i za stvaranje sveobuhvatnih strategija prevencije; ponovno podsjeća na važnost donošenja perspektive za životni ciklus i promidžbe zdravlja, prevencije i rane dijagnoze; naglašava da je nedavna pandemija ospica pokazala važnost besplatnog cijepljenja djece za javno zdravstvo;

| 20. | prepoznaje golem socijani i gospodarski doprinos članova obitelji koji su njegovatelj i dobrovoljci (neslužbena skrb), te povećane odgovornosti koju su dobili zbog smanjenja usluga ili povećanja njihovih troškova; smatra da mjere štednje ne bi smjele voditi daljnjem preopterećenju neslužbenih njegovatelja; naglašava važnost priznavanja strukovnog znanja njegovatelja i jamstva za visokokvalitetni rad; poziva na prikladnu potporu i pomoć članovima obitelji koji su njegovatelji u pogledu usklađivanja skrbi i karijere te smatra da se vrijeme provedeno kao njegovatelj mora uračunati u pravo na mirovinu; naglašava da se naviše skrbi u EU-u pruža na neslužbenoj osnovi, tj. da je pružaju članovi obitelji i dobrobvoljci, te poziva Komisiju, države članice i socijalne partnere da povise vrijednost tog doprinosa i financijsku naknadu za njega; |
| --- | --- |

20.

prepoznaje golem socijani i gospodarski doprinos članova obitelji koji su njegovatelj i dobrovoljci (neslužbena skrb), te povećane odgovornosti koju su dobili zbog smanjenja usluga ili povećanja njihovih troškova; smatra da mjere štednje ne bi smjele voditi daljnjem preopterećenju neslužbenih njegovatelja; naglašava važnost priznavanja strukovnog znanja njegovatelja i jamstva za visokokvalitetni rad; poziva na prikladnu potporu i pomoć članovima obitelji koji su njegovatelji u pogledu usklađivanja skrbi i karijere te smatra da se vrijeme provedeno kao njegovatelj mora uračunati u pravo na mirovinu; naglašava da se naviše skrbi u EU-u pruža na neslužbenoj osnovi, tj. da je pružaju članovi obitelji i dobrobvoljci, te poziva Komisiju, države članice i socijalne partnere da povise vrijednost tog doprinosa i financijsku naknadu za njega;

| 21. | prepoznaje da je sve više žena uključeno u plaćeni posao (iako zarađuju 18 % manje od muškaraca), a istovremeno su žene još relativno često njegovateljice (78 % svih pružatelja skrbi su žene), i da to dovodi u pitanje zadovoljavajuću ravnotežu između posla i privatnog života; vjeruje da su općenito mogućnosti fleksibilnog rada važne za pomoć osobama da usklade rad i skrb; zabrinut je zbog negativnog učinka smanjenja usluga ili povećanja njihovih troškova na razinu nezaposelnosti među ženama, ravnotežu između posla i privatnog života, jednakost spolova i zdravo starenje; |
| --- | --- |

21.

prepoznaje da je sve više žena uključeno u plaćeni posao (iako zarađuju 18 % manje od muškaraca), a istovremeno su žene još relativno često njegovateljice (78 % svih pružatelja skrbi su žene), i da to dovodi u pitanje zadovoljavajuću ravnotežu između posla i privatnog života; vjeruje da su općenito mogućnosti fleksibilnog rada važne za pomoć osobama da usklade rad i skrb; zabrinut je zbog negativnog učinka smanjenja usluga ili povećanja njihovih troškova na razinu nezaposelnosti među ženama, ravnotežu između posla i privatnog života, jednakost spolova i zdravo starenje;

| 22. | podsjeća da je EU u sektoru skrbi prepoznala područje mogućeg rasta zaposlenosti, a da je Parlament prepoznao potrebu za boljim plaćanjem i izobrazbom kako bi ga učinio privlačnijim pri izboru zvanja i poboljšao kvalitetu usluge; ukazuje na manjak radnika u dijelovima zdravstvenog sektora i sektora pružanja skrbi, te poziva države članice da među mladim osobama promiču izobrazbu za pružanje skrbi i mjere izobrazbe koje njegovateljima i pružateljima usluga mogu pomoći da bolje razumiju potrebe primatelja skrbi; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da je EU u sektoru skrbi prepoznala područje mogućeg rasta zaposlenosti, a da je Parlament prepoznao potrebu za boljim plaćanjem i izobrazbom kako bi ga učinio privlačnijim pri izboru zvanja i poboljšao kvalitetu usluge; ukazuje na manjak radnika u dijelovima zdravstvenog sektora i sektora pružanja skrbi, te poziva države članice da među mladim osobama promiču izobrazbu za pružanje skrbi i mjere izobrazbe koje njegovateljima i pružateljima usluga mogu pomoći da bolje razumiju potrebe primatelja skrbi;

| 23. | naglašava sve veću važnost mobilnog pružanja usluga kako bi usluge ponudili onima koji ih trebaju, i u urbanim i u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

23.

naglašava sve veću važnost mobilnog pružanja usluga kako bi usluge ponudili onima koji ih trebaju, i u urbanim i u ruralnim područjima;

| 24. | naglašava dragocjen doprinos dobrovoljaca za skrb starijih osoba kojima je ona potrebna i, po potrebi, pojedinaca koji žive sami; |
| --- | --- |

24.

naglašava dragocjen doprinos dobrovoljaca za skrb starijih osoba kojima je ona potrebna i, po potrebi, pojedinaca koji žive sami;

| 25. | cijeni činjenicu da je Europsko inovacijsko partnerstvo za aktivno i zdravo starenje izabrano za suočavanje s izazovima koji su rezultat demografskog starenja; to uključuje cilj povećanja zdravog životnog vijeka građana EU-a za dvije godine do 2020.; u Europi će također nastojati pobijediti na tri razine i to:






  (i) | poboljšanjem zdravlja i kvalitete života starijih osoba, |
| --- | --- | --- |

25.

cijeni činjenicu da je Europsko inovacijsko partnerstvo za aktivno i zdravo starenje izabrano za suočavanje s izazovima koji su rezultat demografskog starenja; to uključuje cilj povećanja zdravog životnog vijeka građana EU-a za dvije godine do 2020.; u Europi će također nastojati pobijediti na tri razine i to:

(i)

poboljšanjem zdravlja i kvalitete života starijih osoba,

| (ii) | poboljšanjem održivosti i učinkovitosti sustava skrbi, i |
| --- | --- |

(ii)

poboljšanjem održivosti i učinkovitosti sustava skrbi, i

| (iii) | stvaranjem mogućnosti rasta i tržišnih mogućnosti za poduzetnike; |
| --- | --- |

(iii)

stvaranjem mogućnosti rasta i tržišnih mogućnosti za poduzetnike;

| 26. | prepoznaje rad trećeg sektora i dobrovoljnih organizacija, no smatra da to ne bi smjelo zamijeniti odgovornost države za pružanje visoko kvalitetnih, učinkovitih, pouzdanih i dostupnih usluga kojima svi imaju pristup kao javnom dobru, uz financijsku potporu iz javnih sredstava; |
| --- | --- |

26.

prepoznaje rad trećeg sektora i dobrovoljnih organizacija, no smatra da to ne bi smjelo zamijeniti odgovornost države za pružanje visoko kvalitetnih, učinkovitih, pouzdanih i dostupnih usluga kojima svi imaju pristup kao javnom dobru, uz financijsku potporu iz javnih sredstava;

| 27. | ističe Europski okvir za kvalitetu dugotrajne skrbi kojim se utvrđuju načela i smjernice za dostojanstvo i zdravlje starijih osoba kojima treba skrb i objavljen je kao dio projekta Komisije naslovljenog WeDO (26); |
| --- | --- |

27.

ističe Europski okvir za kvalitetu dugotrajne skrbi kojim se utvrđuju načela i smjernice za dostojanstvo i zdravlje starijih osoba kojima treba skrb i objavljen je kao dio projekta Komisije naslovljenog WeDO (26);

| 28. | poziva države članice da poboljšaju zdravstvenu pismenost i osiguraju ranjivim grupama koje često nailaze na teškoće u pristupu uslugama koje trebaju odgovarajuće informacije o dostupnim uslugama; jednako je važno uključiti primatelje skrbi i njegovatelje u postupak donošenja odluka koje na njih utječu; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice da poboljšaju zdravstvenu pismenost i osiguraju ranjivim grupama koje često nailaze na teškoće u pristupu uslugama koje trebaju odgovarajuće informacije o dostupnim uslugama; jednako je važno uključiti primatelje skrbi i njegovatelje u postupak donošenja odluka koje na njih utječu;

Preporuke

| 29. | poziva Komisiju da pribavi usporedive i aktualne podatke o pristupu skrbi u obliku temeljne analize; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da pribavi usporedive i aktualne podatke o pristupu skrbi u obliku temeljne analize;

| 30. | poziva Komisiju i države članice da, u suradnji sa svim relevantnim zainteresiranim subjektima, nadziru razmjere i da se u nacionalnim planovima za reforme bave državnim politikama koje su u suprotnosti s ciljem smanjenja siromaštva do 2020.; poziva države članice da se posebno usredotoče na najranjivije skupine, da uklone prepreke za pristup, povećaju i ojačaju njihovu uporabu i poboljšaju preventivne mjere u ranom stadiju kako bi se vratile na pristup temeljen na pravima i spriječile dugotrajnu štetu i troškove koji proizlaze iz nedjelovanja; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju i države članice da, u suradnji sa svim relevantnim zainteresiranim subjektima, nadziru razmjere i da se u nacionalnim planovima za reforme bave državnim politikama koje su u suprotnosti s ciljem smanjenja siromaštva do 2020.; poziva države članice da se posebno usredotoče na najranjivije skupine, da uklone prepreke za pristup, povećaju i ojačaju njihovu uporabu i poboljšaju preventivne mjere u ranom stadiju kako bi se vratile na pristup temeljen na pravima i spriječile dugotrajnu štetu i troškove koji proizlaze iz nedjelovanja;

| 31. | poziva Komisiju, socijalne partnere i države članice da djeluju na temelju rezultata analize jakih strana i slabosti inicijative „2012. – Europska godina aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju, socijalne partnere i države članice da djeluju na temelju rezultata analize jakih strana i slabosti inicijative „2012. – Europska godina aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti;

| 32. | poziva države članice da surađuju u pronalaženju načina za provedbu maksimalnog broja programa radi poboljšanja zdravstvenih standarda među najranjivijim skupinama, posebno djecom i mladim osobama, u kontekstu mobilnosti, što je priznato kao temeljno pravo u EU-u; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da surađuju u pronalaženju načina za provedbu maksimalnog broja programa radi poboljšanja zdravstvenih standarda među najranjivijim skupinama, posebno djecom i mladim osobama, u kontekstu mobilnosti, što je priznato kao temeljno pravo u EU-u;

| 33. | poziva Komisiju da ispita napetosti koje mogu nastati između prava na socijalnu zaštitu prema Uredbi (EZ) br. 883/2004 (27) i primjene Direktive 2004/38/EZ (28) kako bi se preporučila bilo koja promjena koja je možda potrebna za smanjenje jaza u području koje pokrivaju; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da ispita napetosti koje mogu nastati između prava na socijalnu zaštitu prema Uredbi (EZ) br. 883/2004 (27) i primjene Direktive 2004/38/EZ (28) kako bi se preporučila bilo koja promjena koja je možda potrebna za smanjenje jaza u području koje pokrivaju;

| 34. | poziva Komisiju i sve države članice da utvrde prioritete, smanje jaz između muškaraca i žena, da ženama osiguraju učinkovit pristup zdravstvenim uslugama i planiranju obitelji, te da obrate posebnu pozornost drugim ranjivim skupinama i skupinama u nepovoljnijem položaju, kojima treba socijalna i zdravstvena zaštita; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju i sve države članice da utvrde prioritete, smanje jaz između muškaraca i žena, da ženama osiguraju učinkovit pristup zdravstvenim uslugama i planiranju obitelji, te da obrate posebnu pozornost drugim ranjivim skupinama i skupinama u nepovoljnijem položaju, kojima treba socijalna i zdravstvena zaštita;

| 35. | poziva Komisiju da u sporazume s državama koje primaju financijsku pomoć uključi jamstva za zaštitu skrbi i socijalnih usluga te sustava socijalne zaštite; poziva Komisiju i države članice da razviju uporabu novih tehnologija kao što je telemedicina kako bi se olakšao pristup skrbi; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da u sporazume s državama koje primaju financijsku pomoć uključi jamstva za zaštitu skrbi i socijalnih usluga te sustava socijalne zaštite; poziva Komisiju i države članice da razviju uporabu novih tehnologija kao što je telemedicina kako bi se olakšao pristup skrbi;

| 36. | poziva Komisiju da promiče jednak pristup ranom obrazovanju djece i skrbi za njih, te osigura adekvatnu financijsku poptoru za te usluge; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da promiče jednak pristup ranom obrazovanju djece i skrbi za njih, te osigura adekvatnu financijsku poptoru za te usluge;

| 37. | poziva države članice da za djecu s invaliditetom osiguraju usluge u zajednici; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice da za djecu s invaliditetom osiguraju usluge u zajednici;

| 38. | poziva države članice da utvrde i uklone smetnje i prepreke povezane s pristupom osoba s invaliditetom javnom prijevozu, uslugama i informacijama; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice da utvrde i uklone smetnje i prepreke povezane s pristupom osoba s invaliditetom javnom prijevozu, uslugama i informacijama;

| 39. | poziva Komisiju i države članice da utvrde prioritete radi smanjenja jaza i osiguraju učinkovit pristup ranjivih grupa uključujući i siromašne žene, migrante i Rome zdravstvenim uslugama u području socijalne i zdravstvene zaštite, tako da osiguraju pristupačnost, dostupnost i kvalitetu zdravstvene zaštite, učinkovitu i djelotvornu organizaciju te adekvatno financiranje u svim geografskim područjima; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju i države članice da utvrde prioritete radi smanjenja jaza i osiguraju učinkovit pristup ranjivih grupa uključujući i siromašne žene, migrante i Rome zdravstvenim uslugama u području socijalne i zdravstvene zaštite, tako da osiguraju pristupačnost, dostupnost i kvalitetu zdravstvene zaštite, učinkovitu i djelotvornu organizaciju te adekvatno financiranje u svim geografskim područjima;

| 40. | poziva države članice da donesu mjere za promidžbu zdravlja i prevenciju bolesti tako da se jamči besplatna, univerzalna i kvalitetna zdravstvena zaštita za skupine u najnepovoljnijem položaju, pri čemu bi se posebna pozornost posvetila osiguranju primarne zdravstvene zaštite, preventivne medicine i pristupa dijagnozi, liječenju i rehabilitaciji; poziva da se osiguraju sredstva potrebna za borbu protiv glavnih problema u javnom zdravstvu s kojima se suočavaju žene te da se jamči pravo na spolno i reproduktivno zdravlje, zdravstvene usluge za žene koje su žrtve nasilja, te pravo na zdravstvenu zaštitu za malu djecu; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice da donesu mjere za promidžbu zdravlja i prevenciju bolesti tako da se jamči besplatna, univerzalna i kvalitetna zdravstvena zaštita za skupine u najnepovoljnijem položaju, pri čemu bi se posebna pozornost posvetila osiguranju primarne zdravstvene zaštite, preventivne medicine i pristupa dijagnozi, liječenju i rehabilitaciji; poziva da se osiguraju sredstva potrebna za borbu protiv glavnih problema u javnom zdravstvu s kojima se suočavaju žene te da se jamči pravo na spolno i reproduktivno zdravlje, zdravstvene usluge za žene koje su žrtve nasilja, te pravo na zdravstvenu zaštitu za malu djecu;

| 41. | poziva države članice da, u suradnji s Komisijom, temeljitije razmisle o vezi između fizičkog i mentalnog zdravlja na jednoj strani te nezaposlenosti i nesigurnosti zaposlenja na drugoj, što je tijekom krize otkriveno kao glavna pojava, kako bi se ispravno planiralo sprječavanje i rješavanje štetnih posljedica te vrste; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice da, u suradnji s Komisijom, temeljitije razmisle o vezi između fizičkog i mentalnog zdravlja na jednoj strani te nezaposlenosti i nesigurnosti zaposlenja na drugoj, što je tijekom krize otkriveno kao glavna pojava, kako bi se ispravno planiralo sprječavanje i rješavanje štetnih posljedica te vrste;

| 42. | strogo preporuča da države članice ojačaju svoje zdravstvene usluge povezane s prevencijom i primarnom zaštitom te se pri tom usredotoče na poboljšanje zdravlja žena i njihovog pristupa skrbi, posebno žena koje žive u područjima udaljenim od urbanih središta, te na mjere za skupine u najnepovoljnijem položaju – djeci i mladima, starijima, osobama s invaliditetom, nezaposlenima i beskućnicima – i svima jamče pravo na redovne zdravstvene preglede; |
| --- | --- |

42.

strogo preporuča da države članice ojačaju svoje zdravstvene usluge povezane s prevencijom i primarnom zaštitom te se pri tom usredotoče na poboljšanje zdravlja žena i njihovog pristupa skrbi, posebno žena koje žive u područjima udaljenim od urbanih središta, te na mjere za skupine u najnepovoljnijem položaju – djeci i mladima, starijima, osobama s invaliditetom, nezaposlenima i beskućnicima – i svima jamče pravo na redovne zdravstvene preglede;

| 43. | poziva Komisiju i države članice da kao prioritet u području javnog zdravstva u europkske i nacionalne strategije za javno zdravstvo uključe majčinstvo i neonatlanu skrb, posebno u slučaju prerano rođene djece; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju i države članice da kao prioritet u području javnog zdravstva u europkske i nacionalne strategije za javno zdravstvo uključe majčinstvo i neonatlanu skrb, posebno u slučaju prerano rođene djece;

| 44. | poziva Komisiju i države članice da organiziraju potrebno obrazovanje i stalne tečajeve usavršavanja za sve stručne zdravstvene djelatnike koji rade u odjelima skrbi prije začeća, u rodilištima te odjelima neonatalne skrbi s ciljem sprečavanja preranog rođenja i smanjenja broja kroničnih bolesti od kojih obolijevaju prerano rođena djeca; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju i države članice da organiziraju potrebno obrazovanje i stalne tečajeve usavršavanja za sve stručne zdravstvene djelatnike koji rade u odjelima skrbi prije začeća, u rodilištima te odjelima neonatalne skrbi s ciljem sprečavanja preranog rođenja i smanjenja broja kroničnih bolesti od kojih obolijevaju prerano rođena djeca;

| 45. | poziva države članice da osiguraju primjerenu pomoć ženama tijekom i nakon trudnoće i dojenja, tako da im po potrebi pruže bespatne usluge skrbi/savjetovanja i odgovarajuću prehranu, posebno onima kojima zbog nedavne gospodarske krize prijeti siromaštvo i socijalna isključenost; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice da osiguraju primjerenu pomoć ženama tijekom i nakon trudnoće i dojenja, tako da im po potrebi pruže bespatne usluge skrbi/savjetovanja i odgovarajuću prehranu, posebno onima kojima zbog nedavne gospodarske krize prijeti siromaštvo i socijalna isključenost;

| 46. | poziva države članice da razviju primjerene strukture kojima bi ljudima omogućili zdravstveno-socijalne obilaske, da bi dobili bolji uvid u uvjete života najsiromašnijih; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice da razviju primjerene strukture kojima bi ljudima omogućili zdravstveno-socijalne obilaske, da bi dobili bolji uvid u uvjete života najsiromašnijih;

| 47. | poziva države članice da osiguraju dostupne i jasne informacije o pravima migranata na svim relevantnim jezicima, uključujući romski; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice da osiguraju dostupne i jasne informacije o pravima migranata na svim relevantnim jezicima, uključujući romski;

| 48. | poziva države članice da poduzmu akcije protiv zločina iz mržnje i promiču politike protiv diskriminacije, tako da po potrebi jačaju nacionalna tijela za borbu protiv diskriminacije i promiču izobrazbu pri tijelima vlasti; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice da poduzmu akcije protiv zločina iz mržnje i promiču politike protiv diskriminacije, tako da po potrebi jačaju nacionalna tijela za borbu protiv diskriminacije i promiču izobrazbu pri tijelima vlasti;

| 49. | poziva države članice da provedu članak 19. UFEU-a i donesu direktivu o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili vjerovanje, invalidnost, dob ili spolnu orjentaciju kako bi zabranile diskriminaciju koja se temelji na vjeri ili vjerovanju, invalidnosti, dobi ili spolnoj orjentaciji (29) te da pretvore u stvarnost načelo jednakog postupanja u područjima socijalne zaštite, uključujući socijalno osiguranje i zdravstvenu zaštitu, obrazovanje, pristup robi i uslugama, te obskrbu tom robom i uslugama, koje su javnosti dostupne na tržištu, uključujući stanovanje; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice da provedu članak 19. UFEU-a i donesu direktivu o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili vjerovanje, invalidnost, dob ili spolnu orjentaciju kako bi zabranile diskriminaciju koja se temelji na vjeri ili vjerovanju, invalidnosti, dobi ili spolnoj orjentaciji (29) te da pretvore u stvarnost načelo jednakog postupanja u područjima socijalne zaštite, uključujući socijalno osiguranje i zdravstvenu zaštitu, obrazovanje, pristup robi i uslugama, te obskrbu tom robom i uslugama, koje su javnosti dostupne na tržištu, uključujući stanovanje;

| 50. | poziva države članice da provedu procjene učinka kako bi osigurale da su poduzete mjere koje mogu imati učinak na najranjivije u skladu s načelima utvrđenim u Povelji europske unije o temeljim pravima i u skladu s Direktivom 2000/43/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (30); |
| --- | --- |

50.

poziva države članice da provedu procjene učinka kako bi osigurale da su poduzete mjere koje mogu imati učinak na najranjivije u skladu s načelima utvrđenim u Povelji europske unije o temeljim pravima i u skladu s Direktivom 2000/43/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (30);

| 51. | poziva države članice da sprječavaju beskućništvo, da osiguraju potrebnu skrb beskućnicima te da ne kriminaliziraju beskućništvo u nacionalnom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice da sprječavaju beskućništvo, da osiguraju potrebnu skrb beskućnicima te da ne kriminaliziraju beskućništvo u nacionalnom zakonodavstvu;

| 52. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju, da su sve politike i programi financiranja namjenjeni potpori socijalnih inovacija i/ili uslugama skrbi, usredotočeni na one usluge, koje najbolje ispunjavaju socijalne potrebe i poboljšavaju kvalitetu života, i da su oblikovani u tijesnoj suradnji s organizacijama koje štite ranjive skupine i predstavljaju ih; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju, da su sve politike i programi financiranja namjenjeni potpori socijalnih inovacija i/ili uslugama skrbi, usredotočeni na one usluge, koje najbolje ispunjavaju socijalne potrebe i poboljšavaju kvalitetu života, i da su oblikovani u tijesnoj suradnji s organizacijama koje štite ranjive skupine i predstavljaju ih;

| 53. | upozorava na opseg inicijative Parlamenta za socijalno poduzetništvo i naglašava važnost socijalnog gospodarstva koje zajedno sa socijalnim poduzetnišvom može učinkovito ojačati brzo rastuće područje zdravstva i socijalne skrbi; |
| --- | --- |

53.

upozorava na opseg inicijative Parlamenta za socijalno poduzetništvo i naglašava važnost socijalnog gospodarstva koje zajedno sa socijalnim poduzetnišvom može učinkovito ojačati brzo rastuće područje zdravstva i socijalne skrbi;

| 54. | poziva Komisiju i Vijeće da surađuju s Parlamentom kako bi utvrdili dodatna financijska sredstva za programe namijenjene ranjivim skupinama; poziva Komisiju da poduzme sve raspoložive mjere kako bi osigurala punu uporabu Europskog socijalnog fonda, Fonda za europsku pomoć najugroženijima i drugih relevantnih instrumenata za potrebe osoba koje su ranjive ili im prijeti isključenost te maksimalnu raspodjelu sredstava iz tih fondova, da podupre napore država članica kako bi ostvarile ciljeve strategije Europa 2020. i promicale inovacije i kvalitetu u sektorima zdravstva i skrbi; naglašava važnost povezanih instrumenata financiranja kao što su Program EU-a za socijalne promjene i inovacije i Europski fond za socijalno poduzetništvo; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju i Vijeće da surađuju s Parlamentom kako bi utvrdili dodatna financijska sredstva za programe namijenjene ranjivim skupinama; poziva Komisiju da poduzme sve raspoložive mjere kako bi osigurala punu uporabu Europskog socijalnog fonda, Fonda za europsku pomoć najugroženijima i drugih relevantnih instrumenata za potrebe osoba koje su ranjive ili im prijeti isključenost te maksimalnu raspodjelu sredstava iz tih fondova, da podupre napore država članica kako bi ostvarile ciljeve strategije Europa 2020. i promicale inovacije i kvalitetu u sektorima zdravstva i skrbi; naglašava važnost povezanih instrumenata financiranja kao što su Program EU-a za socijalne promjene i inovacije i Europski fond za socijalno poduzetništvo;

| 55. | poziva Komisiju da oblikuje paket ciljeva i subjektivnih pokazatelja za mjerenje i redovito objavljivanje materijalnih i nematerijalnih komponenti zdravlja, uključujući socijalne pokazatelje, kako bi dopunila pokazatelje europskog i nacionalnog BDP-a te pokazatelje nezaposlenosti čime bi se mjerio socijalni napredak, a ne samo gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisiju da oblikuje paket ciljeva i subjektivnih pokazatelja za mjerenje i redovito objavljivanje materijalnih i nematerijalnih komponenti zdravlja, uključujući socijalne pokazatelje, kako bi dopunila pokazatelje europskog i nacionalnog BDP-a te pokazatelje nezaposlenosti čime bi se mjerio socijalni napredak, a ne samo gospodarski razvoj;

| 56. | poziva Komisiju i države članice da izrijekom priznaju neprocjenjiv doprinos neslužbenih njegovatelja; poziva države članice da uspostave i zadrže ciljane mjere potpore za sektor njegovatelja i dobrovoljaca, kako bi se osigurale osobnije, kvalitetnije i troškovno učinkovitije mjere, tj. mjere kojima se omogućava usklađivanje posla i obiteljskog života, olakšava bolja suradnja i koordinacija među službenim i neslužbenim pružateljima skrbi te osiguravaju odgovarajuće politike socijalnog osiguranja i izobrazbe za njegovatelje; poziva Komisiju i države članice da oblikuju skladan okvir za sve vrste dopusta radi pružanja skrbi; poziva Komisiju da predloži direktivu o dopustu njegovatelja, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u Ugovorima; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisiju i države članice da izrijekom priznaju neprocjenjiv doprinos neslužbenih njegovatelja; poziva države članice da uspostave i zadrže ciljane mjere potpore za sektor njegovatelja i dobrovoljaca, kako bi se osigurale osobnije, kvalitetnije i troškovno učinkovitije mjere, tj. mjere kojima se omogućava usklađivanje posla i obiteljskog života, olakšava bolja suradnja i koordinacija među službenim i neslužbenim pružateljima skrbi te osiguravaju odgovarajuće politike socijalnog osiguranja i izobrazbe za njegovatelje; poziva Komisiju i države članice da oblikuju skladan okvir za sve vrste dopusta radi pružanja skrbi; poziva Komisiju da predloži direktivu o dopustu njegovatelja, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u Ugovorima;

| 57. | poziva države članice da utvrde detaljne i lako razumljive informacije o pravu na skrb na relevantnom jeziku u relevantnim oblicima te da omoguće njihovu široku dosupnost; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice da utvrde detaljne i lako razumljive informacije o pravu na skrb na relevantnom jeziku u relevantnim oblicima te da omoguće njihovu široku dosupnost;

| 58. | poziva Komisiju, države članice i socijalne partnere da sastave jasne definicije stručnih profila u sektoru skrbi kojima će se omogućiti precizno razgraničenje prava i dužnosti; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisiju, države članice i socijalne partnere da sastave jasne definicije stručnih profila u sektoru skrbi kojima će se omogućiti precizno razgraničenje prava i dužnosti;

| 59. | poziva države člance da uključe sve potencijalne aktere na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, uključujući socijalne partnere, u inicijative o prevenciji te zdravstvenim i socijalnim uslugama; |
| --- | --- |

59.

poziva države člance da uključe sve potencijalne aktere na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, uključujući socijalne partnere, u inicijative o prevenciji te zdravstvenim i socijalnim uslugama;

| 60. | poziva države članice da promiču programe izobrazbe koje zahtijeva sektor skrbi i potpore te da ponudi potporu onima koji bi se na tom području obrazovali; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice da promiču programe izobrazbe koje zahtijeva sektor skrbi i potpore te da ponudi potporu onima koji bi se na tom području obrazovali;

| 61. | poziva Komisiju da promiče kampanju s ciljem zapošljavanja mladih ljudi i poboljšanja javne slike sektora skrbi kao poslodavca; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisiju da promiče kampanju s ciljem zapošljavanja mladih ljudi i poboljšanja javne slike sektora skrbi kao poslodavca;

| 62. | poziva na poštovanje radnih prava svih djelatnika u sektoru skrbi, uključujući pravo na dostojan prihod i dostojne uvjete te pravo na pristupanje i formiranje sindikata s pravom kolektivnog pregovaranja; |
| --- | --- |

62.

poziva na poštovanje radnih prava svih djelatnika u sektoru skrbi, uključujući pravo na dostojan prihod i dostojne uvjete te pravo na pristupanje i formiranje sindikata s pravom kolektivnog pregovaranja;

| 63. | poziva države članice da podupru nacionalne, regionalne i lokalne vlasti pri osnivanju održivih shema financiranja usluga skrbi te pri stvaranju programa osposobljavanja i prekvalifikacije djelatnika uz pomoć financiranja Europskog socijalnog fonda; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice da podupru nacionalne, regionalne i lokalne vlasti pri osnivanju održivih shema financiranja usluga skrbi te pri stvaranju programa osposobljavanja i prekvalifikacije djelatnika uz pomoć financiranja Europskog socijalnog fonda;

| 64. | poziva socijalne partnere da razviju formalni socijalni dijalog o sektoru skrbi; |
| --- | --- |

64.

poziva socijalne partnere da razviju formalni socijalni dijalog o sektoru skrbi;

o

o o

| 65. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica. |
| --- | --- |

65.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL L 210, 31.7.2006., str. 12.

(3)  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 11.

(4)  SL C 212 E, 5.8.2010., str. 23.

(5)  SL C 76 E, 25.3.2013., str. 16.

(6)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 57.

(7)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 79.

(8)  SL C 351 E, 2.12.2011., str. 29.

(9)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 19.

(10)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 188.

(11)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 112.

(12)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 25.

(13)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 101.

(14)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 9.

(15)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0053.

(16)  SL C 259 E, 29.10.2009., str. 19.

(17)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 139

(18)  FRA: „Migranti u nezakonitom položaju: pristup zdravstvenoj skrbi u deset država članica Europske unije”, listopad 2011. – http://fra.europa.eu/en/publication/2012/migrants-irregular-situation-access-healthcare-10-european-union-member-states

(19)  Eurofound (2012), Treći europski pregled kvalitete života – kvaliteta života u Europi: posljedice krize, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm

(20)  Eurofound (2012.), Službe za savjetovanje o otplati dugova kućanstava u Europskoj uniji, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1189.htm

(21)  Eurofound (2012.), Životni uvjeti Roma: ispodprosječno stanovanje i zdravlje, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg – http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EF1202EN.pdf

(22)  Eurofound (2012.), Aktivno uključivanje mladih s invaliditetom ili zdravstvenim problemima, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg - http://www.eurofound.europa.eu/areas/socialcohesion/illnessdisabilityyoung.htm

(23)  Vidi, na primjer, članak 5. Španjolske kraljevske uredbe br. 16/2012 od 20. travnja 2012. koja je stupila na snagu 28. prosinca 2012. Dostupno na: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Admin/rdl16-2012.html#a5.

(24)  Zaključci Vijeća o zdravom i dostojanstvenom starenju, 2980. sastanak Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i zaštitu potrošača, studeni 2009.

(25)  U smjernicama FRA naslovljenima „Uhićenje migranata u nezakonitom položaju – pitanja temeljnih prava” državama članicama predlažu se ključna načela o praksi otkrivanja i prijavljivanja u zdravstvenim ustanovama i njihovoj blizini: http://fra.europa.eu/sites/default/files/document-on-apprehensions_1.pdf

(26)  WeDO, projekt koji podupire Europska komisija (2010. – 2012.), vodila je upravljačka skupina sastavljena od 18 partnerskih organizacija u 12 država članica. Zajednički interes svih partnerskih organizacija bio je i ostao poboljšanje kvalitete života starijih osoba kojima je potrebna skrb.

(27)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(28)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(29)  COM(2008)0426.

(30)  SL L 180, 19.7.2000., str.22.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/141

---

P7_TA(2013)0329

Pametna („smart”) televizija

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o hibridnoj televiziji (2012/2300(INI))

(2016/C 075/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 10. stavak 1. Europske konvencije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. stavak 1. Europske konvencije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Protokol o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama u prilogu Ugovoru iz Amsterdama, kojim se izmjenjuje Ugovor o Europskoj uniji, Ugovori o osnivanju Europskih zajednica i određeni povezani akti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama u prilogu Ugovoru iz Amsterdama, kojim se izmjenjuje Ugovor o Europskoj uniji, Ugovori o osnivanju Europskih zajednica i određeni povezani akti,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju različitosti kulturnih izričaja koju je usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO) 20. listopada 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju različitosti kulturnih izričaja koju je usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO) 20. listopada 2005.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o usklađivanju pojedinih odredaba, utvrđenih zakonima, propisima ili administrativnim mjerama država članica, koje se odnose na pružanje audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o usklađivanju pojedinih odredaba, utvrđenih zakonima, propisima ili administrativnim mjerama država članica, koje se odnose na pružanje audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (2) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (2) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o osnovnoj usluzi i pravima korisnika u svezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (Direktiva o osnovnoj usluzi) (4) izmijenjenu Direktivom 2009/136/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o osnovnoj usluzi i pravima korisnika u svezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (Direktiva o osnovnoj usluzi) (4) izmijenjenu Direktivom 2009/136/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o pristupu mrežama za elektroničku komunikaciju i pripadajućoj opremi i njihovoj međusobnoj povezanosti (Direktiva o pristupu) (6) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o pristupu mrežama za elektroničku komunikaciju i pripadajućoj opremi i njihovoj međusobnoj povezanosti (Direktiva o pristupu) (6) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009.

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o odobravanju mreža i usluga za elektroničku komunikaciju (Direktiva o odobravanju) (7) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o odobravanju mreža i usluga za elektroničku komunikaciju (Direktiva o odobravanju) (7) izmijenjenu Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009.

| — | uzimajući u obzir Direktivu 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka osiguravanja informacija u području tehničkih normi i propisa (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka osiguravanja informacija u području tehničkih normi i propisa (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o pojedinim pravnim aspektima usluga informatičkog društva na unutarnjem tržištu, posebice elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o pojedinim pravnim aspektima usluga informatičkog društva na unutarnjem tržištu, posebice elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u sektoru elektroničkih komunikacija (10), posljednji put izmijenjenu Direktivom 2009/136/EC Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u sektoru elektroničkih komunikacija (10), posljednji put izmijenjenu Direktivom 2009/136/EC Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2009.

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama na javne radiodifuzijske usluge (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama na javne radiodifuzijske usluge (11),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća 98/560/EZ, usvojenu 24. rujna 1998., o razvoju konkurentnosti europske industrije audiovizualnih i informacijskih službi promicanjem nacionalnih okvira namijenjenih za postizanje usporedive i učinkovite razine zaštite maloljetnika i ljudskog dostojanstva (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća 98/560/EZ, usvojenu 24. rujna 1998., o razvoju konkurentnosti europske industrije audiovizualnih i informacijskih službi promicanjem nacionalnih okvira namijenjenih za postizanje usporedive i učinkovite razine zaštite maloljetnika i ljudskog dostojanstva (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2010. o Internetu stvari (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2010. o Internetu stvari (13),

| — | uzimajući u obzir članak 48. i članak 119. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. i članak 119. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A7-0212/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A7-0212/2013),

| A. | budući da su televizori izvorno osmišljeni za prijem linearnih televizijskih signala, budući da audiovizualni sadržaji zbog svoje moći sugestije i u digitalnom okruženju privlače znatnu pozornost publike u odnosu na ponudu drugih elektroničkih medija te budući da stoga još uvijek imaju veliku važnost pri stvaranju osobnog i javnog mišljenja; |
| --- | --- |

A.

budući da su televizori izvorno osmišljeni za prijem linearnih televizijskih signala, budući da audiovizualni sadržaji zbog svoje moći sugestije i u digitalnom okruženju privlače znatnu pozornost publike u odnosu na ponudu drugih elektroničkih medija te budući da stoga još uvijek imaju veliku važnost pri stvaranju osobnog i javnog mišljenja;

| B. | budući da audiovizualne medijske usluge, koje su u jednakoj mjeri i kulturne usluge i gospodarske usluge, imaju izuzetno važnu ulogu u društvu i demokratskom uređenju kao nositelji identiteta, vrijednosti i stavova te stoga u sve konvergentnijem svijetu i dalje zahtijevaju posebno zakonsko uređenje; |
| --- | --- |

B.

budući da audiovizualne medijske usluge, koje su u jednakoj mjeri i kulturne usluge i gospodarske usluge, imaju izuzetno važnu ulogu u društvu i demokratskom uređenju kao nositelji identiteta, vrijednosti i stavova te stoga u sve konvergentnijem svijetu i dalje zahtijevaju posebno zakonsko uređenje;

| C. | budući da je dugoočekivana konvergencija tehničkih medija postala stvarnost, osobito na području radiodifuzije i interneta, i da europska kulturna i medijska politika te politika mreža moraju prilagoditi regulatorni okvir novim uvjetima i osigurati uspostavljanje i provođenje jedinstvene razine uređenja, kojim bi se obuhvatilo i nove tržišne subjekte iz Europske unije i trećih zemalja; |
| --- | --- |

C.

budući da je dugoočekivana konvergencija tehničkih medija postala stvarnost, osobito na području radiodifuzije i interneta, i da europska kulturna i medijska politika te politika mreža moraju prilagoditi regulatorni okvir novim uvjetima i osigurati uspostavljanje i provođenje jedinstvene razine uređenja, kojim bi se obuhvatilo i nove tržišne subjekte iz Europske unije i trećih zemalja;

| D. | budući da se internet u posljednjih 25 godina brzo razvijao i da se s pojavom pametnih uređaja mijenjaju navike i način gledanja televizije; |
| --- | --- |

D.

budući da se internet u posljednjih 25 godina brzo razvijao i da se s pojavom pametnih uređaja mijenjaju navike i način gledanja televizije;

| E. | budući da su, s istovremenim porastom upotrebe uređaja povezanih s internetom, tradicionalne usluge i dalje široko popularne; |
| --- | --- |

E.

budući da su, s istovremenim porastom upotrebe uređaja povezanih s internetom, tradicionalne usluge i dalje široko popularne;

| F. | budući da se linearne i nelinearne audiovizualne usluge i brojne druge komunikacijske usluge već mogu koristiti na jednom te istom zaslonu, te da ih se može kombinirati bez poteškoća i koristiti u isto vrijeme; |
| --- | --- |

F.

budući da se linearne i nelinearne audiovizualne usluge i brojne druge komunikacijske usluge već mogu koristiti na jednom te istom zaslonu, te da ih se može kombinirati bez poteškoća i koristiti u isto vrijeme;

| G. | budući da će zbog posebne društvene važnosti linearne televizije i medijskih usluga nezavisni regulatorni okvir za medije biti potrebni i u budućnosti jer je ovo jedini način da se u dovoljnoj mjeri ispoštuje ta važna uloga i osigura različitost mišljenja i medija u državama članicama; |
| --- | --- |

G.

budući da će zbog posebne društvene važnosti linearne televizije i medijskih usluga nezavisni regulatorni okvir za medije biti potrebni i u budućnosti jer je ovo jedini način da se u dovoljnoj mjeri ispoštuje ta važna uloga i osigura različitost mišljenja i medija u državama članicama;

| H. | budući da je pojava hibridne televizije uzdrmala tradicionalni lanac vrijednosti te je zbog toga nužno osmisliti novu strategiju; |
| --- | --- |

H.

budući da je pojava hibridne televizije uzdrmala tradicionalni lanac vrijednosti te je zbog toga nužno osmisliti novu strategiju;

| I. | budući da tehnološki napredak neizbježno dovodi do dijelom tek prividne veće autonomije korisnika te da je stoga sve važnije osigurati zaštitu izričitih prava i nepovredivost sadržaja; |
| --- | --- |

I.

budući da tehnološki napredak neizbježno dovodi do dijelom tek prividne veće autonomije korisnika te da je stoga sve važnije osigurati zaštitu izričitih prava i nepovredivost sadržaja;

| J. | budući da je sve više mogućnosti za širenje (interaktivnih) internetskih ponuda koje imaju koristi od mogućnosti dosega televizijskih ponuda, te budući da je sveobuhvatna širokopojasna opskrba preduvjet za povećanje interesa kupaca za hibridne sustave prijema; |
| --- | --- |

J.

budući da je sve više mogućnosti za širenje (interaktivnih) internetskih ponuda koje imaju koristi od mogućnosti dosega televizijskih ponuda, te budući da je sveobuhvatna širokopojasna opskrba preduvjet za povećanje interesa kupaca za hibridne sustave prijema;

| K. | budući da se u svjetlu sve veće konvergencije medija koncept „hibridne televizije” tumači na dinamičan, tehnološki neutralan i širokoobuhvatan način kako bi se pokrili svi uređaji, uključujući mobilne telefone, koji omogućavaju pristup linearnim i nelinearnim medijskim sadržajima, OTT uslugama i drugim aplikacijama na jednom te istom uređaju ili zaslonu, povezujući na taj način svijet radiodifuzije sa svijetom interneta; |
| --- | --- |

K.

budući da se u svjetlu sve veće konvergencije medija koncept „hibridne televizije” tumači na dinamičan, tehnološki neutralan i širokoobuhvatan način kako bi se pokrili svi uređaji, uključujući mobilne telefone, koji omogućavaju pristup linearnim i nelinearnim medijskim sadržajima, OTT uslugama i drugim aplikacijama na jednom te istom uređaju ili zaslonu, povezujući na taj način svijet radiodifuzije sa svijetom interneta;

| L. | budući da se u konvergentnom svijetu medija tržišno natjecanje manje vodi radi kapaciteta prijenosa, a više radi pozornosti gledatelja, budući da je zbog sve većeg broja usluga teže doprijeti do korisnika te da su pristup, brzo pronalaženje te popis usluga i preporuke usluga vjerojatno odlučujući za njihov uspjeh; |
| --- | --- |

L.

budući da se u konvergentnom svijetu medija tržišno natjecanje manje vodi radi kapaciteta prijenosa, a više radi pozornosti gledatelja, budući da je zbog sve većeg broja usluga teže doprijeti do korisnika te da su pristup, brzo pronalaženje te popis usluga i preporuke usluga vjerojatno odlučujući za njihov uspjeh;

| M. | budući da se trenutačne odredbe Direktive 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o usklađivanju određenih odredbi propisanih zakonima i drugim propisima u državama članicama u pogledu pružanja audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) temelje na načelu tehnološke neutralnosti, te budući da još uvijek ne odražavaju tekuće tehničko spajanje te posebno budući da bi stupnjevita direktiva prema kojoj se razlikuju televizijski program (uključujući emitiranje preko interneta i emitiranje uživo preko interneta) i audiovizualne medijske usluge na zahtjev u postojećem obliku mogla izgubiti na značenju; iako su informacijske i komunikacijske usluge koje su drugačije regulirane, kao i one koje ne potpadaju pod područje primjene Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, već pod područje primjene Direktive o elektroničkoj trgovini, ili, u slučaju ponuda van Europe ne potpadaju niti pod jednu od Direktiva o medijima EU-a, dostupne na istom uređaju, što može dovesti do nejednakih uvjeta tržišnog natjecanja i neprihvatljivih razlika u vezi sa zaštitom potrošača te se također postavljaju nova pitanja u vezi s pristupom, načinom obrade i pronalaženjem sadržaja bez obzira na vrstu medija; |
| --- | --- |

M.

budući da se trenutačne odredbe Direktive 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o usklađivanju određenih odredbi propisanih zakonima i drugim propisima u državama članicama u pogledu pružanja audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) temelje na načelu tehnološke neutralnosti, te budući da još uvijek ne odražavaju tekuće tehničko spajanje te posebno budući da bi stupnjevita direktiva prema kojoj se razlikuju televizijski program (uključujući emitiranje preko interneta i emitiranje uživo preko interneta) i audiovizualne medijske usluge na zahtjev u postojećem obliku mogla izgubiti na značenju; iako su informacijske i komunikacijske usluge koje su drugačije regulirane, kao i one koje ne potpadaju pod područje primjene Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, već pod područje primjene Direktive o elektroničkoj trgovini, ili, u slučaju ponuda van Europe ne potpadaju niti pod jednu od Direktiva o medijima EU-a, dostupne na istom uređaju, što može dovesti do nejednakih uvjeta tržišnog natjecanja i neprihvatljivih razlika u vezi sa zaštitom potrošača te se također postavljaju nova pitanja u vezi s pristupom, načinom obrade i pronalaženjem sadržaja bez obzira na vrstu medija;

| N. | budući da će se pružatelji ovih novih usluga izravno natjecati s tradicionalnim akterima na tom području tako što će pribavljati ekskluzivne sadržaje, i na europskom tržištu, i nuditi nove usluge; |
| --- | --- |

N.

budući da će se pružatelji ovih novih usluga izravno natjecati s tradicionalnim akterima na tom području tako što će pribavljati ekskluzivne sadržaje, i na europskom tržištu, i nuditi nove usluge;

| O. | budući da regulatorni ciljevi Direktive o audiovizualnim uslugama, osobito osiguravanje i promicanje raznolikosti mišljenja i medija, zaštita ljudskog dostojanstva i zaštita djece, poticanje pružatelja medijskih usluga da jamče dostupnost osobama oštećena vida i sluha, očuvanje poštenog tržišnog natjecanja, kao i uređenje oglašavanja na temelju kvalitete i sadržaja i dalje u načelu imaju važnu društvenu ulogu i regulatorne temelje, ali su istovremeno, zbog metoda korištenja koje omogućavaju hibridni prijemnici, sve očitije i granice učinkovitosti i mogućnost provedbe tih zaštitnih mjera; |
| --- | --- |

O.

budući da regulatorni ciljevi Direktive o audiovizualnim uslugama, osobito osiguravanje i promicanje raznolikosti mišljenja i medija, zaštita ljudskog dostojanstva i zaštita djece, poticanje pružatelja medijskih usluga da jamče dostupnost osobama oštećena vida i sluha, očuvanje poštenog tržišnog natjecanja, kao i uređenje oglašavanja na temelju kvalitete i sadržaja i dalje u načelu imaju važnu društvenu ulogu i regulatorne temelje, ali su istovremeno, zbog metoda korištenja koje omogućavaju hibridni prijemnici, sve očitije i granice učinkovitosti i mogućnost provedbe tih zaštitnih mjera;

| P. | budući da se visokokvalitetne usluge hibridne televizije mogu pružati samo ako telekomunikacijski operateri osiguravaju dovoljno brz protok podataka između poslužnika i korisnika; |
| --- | --- |

P.

budući da se visokokvalitetne usluge hibridne televizije mogu pružati samo ako telekomunikacijski operateri osiguravaju dovoljno brz protok podataka između poslužnika i korisnika;

| Q. | budući da spektar mogućnosti koje nude hibridni uređaji dovodi u pitanje temeljna načela Direktive o audiovizualnim uslugama, poput obaveznog odvajanja oglašavanja i programa te pravila o oglašavanju tijekom prikazivanja programa; |
| --- | --- |

Q.

budući da spektar mogućnosti koje nude hibridni uređaji dovodi u pitanje temeljna načela Direktive o audiovizualnim uslugama, poput obaveznog odvajanja oglašavanja i programa te pravila o oglašavanju tijekom prikazivanja programa;

| R. | budući da samo slučajno postojanje velikog broja ponuda ne znači automatsko osiguranje navedenih regulatornih ciljeva te da je iz toga potrebno ocijeniti je li i dalje potreban poseban regulatorni okvir kako bi se postigli ti ciljevi te bi li se takvim okvirom unaprijed mogle spriječiti pogreške; |
| --- | --- |

R.

budući da samo slučajno postojanje velikog broja ponuda ne znači automatsko osiguranje navedenih regulatornih ciljeva te da je iz toga potrebno ocijeniti je li i dalje potreban poseban regulatorni okvir kako bi se postigli ti ciljevi te bi li se takvim okvirom unaprijed mogle spriječiti pogreške;

| S. | budući da hibridna televizija postaje sve ustaljeniji koncept i da bi se konvencionalna televizija i internet mogli sjediniti, baš kao što se dogodilo s mobilnom telefonijom i internetom prije nekoliko godina; |
| --- | --- |

S.

budući da hibridna televizija postaje sve ustaljeniji koncept i da bi se konvencionalna televizija i internet mogli sjediniti, baš kao što se dogodilo s mobilnom telefonijom i internetom prije nekoliko godina;

| T. | budući da bi trebalo poduprijeti sve mjere usmjerene k prilagodbi tržišta u cilju poticanja stvaranja i inovacije u Europi; |
| --- | --- |

T.

budući da bi trebalo poduprijeti sve mjere usmjerene k prilagodbi tržišta u cilju poticanja stvaranja i inovacije u Europi;

| U. | budući da će razvoj hibridnih sustava koji objedinjuju televiziju i internet omogućiti korisnicima da neselektivno pretražuju televizijske kanale i internetski sadržaj, uključujući i stranice s nezakonitom ponudom audiovizualnog sadržaja; |
| --- | --- |

U.

budući da će razvoj hibridnih sustava koji objedinjuju televiziju i internet omogućiti korisnicima da neselektivno pretražuju televizijske kanale i internetski sadržaj, uključujući i stranice s nezakonitom ponudom audiovizualnog sadržaja;

| V. | budući da se pokazalo da transparentnost i tržišno nadmetanje ne osiguravaju dovoljnu neutralnost interenta; |
| --- | --- |

V.

budući da se pokazalo da transparentnost i tržišno nadmetanje ne osiguravaju dovoljnu neutralnost interenta;

| W. | budući da načelo zemlje emitiranja iz izvorne Direktive o televiziji bez granica predstavlja prekretnicu za slobodu informiranja i razvoj zajedničkog tržišta usluga, s obzirom na to da su se države članice obvezale na poštovanje minimalne standarde kvalitete te da su uvele načelo zemlje podrijetla u vidu načela države emitiranja; |
| --- | --- |

W.

budući da načelo zemlje emitiranja iz izvorne Direktive o televiziji bez granica predstavlja prekretnicu za slobodu informiranja i razvoj zajedničkog tržišta usluga, s obzirom na to da su se države članice obvezale na poštovanje minimalne standarde kvalitete te da su uvele načelo zemlje podrijetla u vidu načela države emitiranja;

| 1. | poziva Komisiju da ocijeni u kojoj je mjeri potrebno revidirati Direktivu o audiovizualnim uslugama te ostale zahtjeve utvrđene u propisima o mrežama i medijima (npr. paket mjera za telekomunikacije) koji se odnose na pravila o mogućnostima pronalaženja i nediskriminirajućem pristupu platformama za pružatelje i tvorce sadržaja, kao i za korisnike i istovremeno proširiti koncept platformi te prilagoditi postojeće instrumente novim uvjetima; budući da bi na taj način trebalo osigurati da potrošači imaju korist od većeg izbora i boljeg pristupa audiovizualnim medijskim uslugama, a da pružatelji sadržaja pak imaju korist od većeg broja mogućnosti distribucije njihova sadržaja, pri čemu ostaju u kontaktu sa svojim korisnicima; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisiju da ocijeni u kojoj je mjeri potrebno revidirati Direktivu o audiovizualnim uslugama te ostale zahtjeve utvrđene u propisima o mrežama i medijima (npr. paket mjera za telekomunikacije) koji se odnose na pravila o mogućnostima pronalaženja i nediskriminirajućem pristupu platformama za pružatelje i tvorce sadržaja, kao i za korisnike i istovremeno proširiti koncept platformi te prilagoditi postojeće instrumente novim uvjetima; budući da bi na taj način trebalo osigurati da potrošači imaju korist od većeg izbora i boljeg pristupa audiovizualnim medijskim uslugama, a da pružatelji sadržaja pak imaju korist od većeg broja mogućnosti distribucije njihova sadržaja, pri čemu ostaju u kontaktu sa svojim korisnicima;

| 2. | smatra da regulatorne mjere za operatere platformi trebaju biti usmjerene ka tome da se njima osigura nediskriminirajući pristup platformama kako bi se radiotelevizijskim operaterima i ostalim, često manjim operaterima, omogućilo ravnopravno sudjelovanje na tržištu; |
| --- | --- |

2.

smatra da regulatorne mjere za operatere platformi trebaju biti usmjerene ka tome da se njima osigura nediskriminirajući pristup platformama kako bi se radiotelevizijskim operaterima i ostalim, često manjim operaterima, omogućilo ravnopravno sudjelovanje na tržištu;

| 3. | poziva Komisiju i države članice da pojam medijske usluge određen člankom 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama primijene na takav način da nužnost regulacije koju provode države članice više ovisi o društvenopolitičkim učincima i mogućnosti ponuda, posebno na njihovu važnost za stvaranje mišljenja i za raznolikost mišljenja te na uredničku odgovornost; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju i države članice da pojam medijske usluge određen člankom 1. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama primijene na takav način da nužnost regulacije koju provode države članice više ovisi o društvenopolitičkim učincima i mogućnosti ponuda, posebno na njihovu važnost za stvaranje mišljenja i za raznolikost mišljenja te na uredničku odgovornost;

| 4. | poziva Komisiju da razmotri, uzimajući u obzir različito područje primjene medijskih usluga za koje je utvrđena odgovornost uredništva te drugih sadržaja, je li potrebno tj. neophodno strože uređenje televizijskih platformi ili je dovoljna opća zabrana diskriminacije; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da razmotri, uzimajući u obzir različito područje primjene medijskih usluga za koje je utvrđena odgovornost uredništva te drugih sadržaja, je li potrebno tj. neophodno strože uređenje televizijskih platformi ili je dovoljna opća zabrana diskriminacije;

| 5. | poziva Komisiju, u kontekstu moguće revizije Direktive 2010/13/EU ili bilo kojeg budućeg pravnog propisa, da nastavi s naporima u cilju očuvanja slobode tiska; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju, u kontekstu moguće revizije Direktive 2010/13/EU ili bilo kojeg budućeg pravnog propisa, da nastavi s naporima u cilju očuvanja slobode tiska;

| 6. | poziva Komisiju da na temelju rezultata savjetodavnog postupka „Priprema za potpuno konvergirani audiovizualni svijet – rast, stvaranje i vrijednosti” zaključi koji su regulatorni mehanizmi u svjetlu konvergentnosti još uvijek potrebni i smisleni, a koji se možda trebaju nanovo razraditi radi stvaranja istih uvjeta tržišnog natjecanja za sve ponuđače sadržaja i usluga, imajući na umu naknadne minimalne uvjete i zadržavanje postojećih sveobuhvatnih regulatornih ciljeva kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje za ponuđače usluga te kako bi se korisniku osigurale najveće moguće prednosti i ravnopravan, potpuno transparentan i nediskriminirajuć izbor kvalitetne i raznolike ponude pri čemu se posebno treba pripaziti da se očuvaju besplatne i javne usluge; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da na temelju rezultata savjetodavnog postupka „Priprema za potpuno konvergirani audiovizualni svijet – rast, stvaranje i vrijednosti” zaključi koji su regulatorni mehanizmi u svjetlu konvergentnosti još uvijek potrebni i smisleni, a koji se možda trebaju nanovo razraditi radi stvaranja istih uvjeta tržišnog natjecanja za sve ponuđače sadržaja i usluga, imajući na umu naknadne minimalne uvjete i zadržavanje postojećih sveobuhvatnih regulatornih ciljeva kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje za ponuđače usluga te kako bi se korisniku osigurale najveće moguće prednosti i ravnopravan, potpuno transparentan i nediskriminirajuć izbor kvalitetne i raznolike ponude pri čemu se posebno treba pripaziti da se očuvaju besplatne i javne usluge;

| 7. | poziva Komisiju da, u slučaju revizije Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, osigura pošteno tržišno natjecanje svim pružateljima sadržaja; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da, u slučaju revizije Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, osigura pošteno tržišno natjecanje svim pružateljima sadržaja;

| 8. | naglašava da će se razvojnom strategijom novih aktera na tržištu povećati broj ponuda koje će se istovremeno odnositi na sadržaje koji su tradicionalno dostupni preko televizijskih programa te na internetsku ponudu; |
| --- | --- |

8.

naglašava da će se razvojnom strategijom novih aktera na tržištu povećati broj ponuda koje će se istovremeno odnositi na sadržaje koji su tradicionalno dostupni preko televizijskih programa te na internetsku ponudu;

| 9. | u tom kontekstu ističe da postoji opasnost od neravnoteže na području tržišnog natjecanja i to u korist novih aktera zbog njihove ekonomske moći i međunarodnog karaktera, a na štetu europskih tradicionalnih aktera. |
| --- | --- |

9.

u tom kontekstu ističe da postoji opasnost od neravnoteže na području tržišnog natjecanja i to u korist novih aktera zbog njihove ekonomske moći i međunarodnog karaktera, a na štetu europskih tradicionalnih aktera.

| 10. | ističe da bi trebalo razmotriti zadržavanje postupnog regulatornog okvira za medijske usluge, pri čemu se stupnjevanje ne bi trebalo temeljiti na razlikovanju linearnih i nelinearnih usluga, nego bi u prvom redu proizlazilo iz mogućeg učinka pojedine medijske usluge i odgovornosti uredništva za dotičnu uslugu, a državama članicama istovremeno bi trebalo zajamčiti primjerenu slobodu za donošenje takvih odluka; |
| --- | --- |

10.

ističe da bi trebalo razmotriti zadržavanje postupnog regulatornog okvira za medijske usluge, pri čemu se stupnjevanje ne bi trebalo temeljiti na razlikovanju linearnih i nelinearnih usluga, nego bi u prvom redu proizlazilo iz mogućeg učinka pojedine medijske usluge i odgovornosti uredništva za dotičnu uslugu, a državama članicama istovremeno bi trebalo zajamčiti primjerenu slobodu za donošenje takvih odluka;

| 11. | postavlja pitanje jesu li u okviru sve veće tehničke konvergencije odredbe utvrđene u Komunikaciji Komisije o primjeni pravila o državnim potporama na javne radiodifuzijske usluge, kojima se određuju složeni postupci za ocjenjivanje i analizu audiovizualnih usluga koje pružaju javni radio i televizija i koje nadilaze opseg uobičajenih radiodifuzijskih djelatnosti te su dostupne na novim platformama, i dalje primjerene, posebno s obzirom na to da je korisnicima sve teže odrediti je li radiodifuzijska usluga uobičajena tj. linearna ili je riječ o audiovizualnoj medijskoj usluzi na zahtjev ili o nekoj drugoj vrsti audiovizualne usluge. |
| --- | --- |

11.

postavlja pitanje jesu li u okviru sve veće tehničke konvergencije odredbe utvrđene u Komunikaciji Komisije o primjeni pravila o državnim potporama na javne radiodifuzijske usluge, kojima se određuju složeni postupci za ocjenjivanje i analizu audiovizualnih usluga koje pružaju javni radio i televizija i koje nadilaze opseg uobičajenih radiodifuzijskih djelatnosti te su dostupne na novim platformama, i dalje primjerene, posebno s obzirom na to da je korisnicima sve teže odrediti je li radiodifuzijska usluga uobičajena tj. linearna ili je riječ o audiovizualnoj medijskoj usluzi na zahtjev ili o nekoj drugoj vrsti audiovizualne usluge.

| 12. | poziva Komisiju da prati buduće izazove povezane s hibridnom televizijom, tj. s konkurentnosti unutar sektora, omogućujući veću fleksibilnost kvantitativnih pravila o oglašavanju te da sažme relevantne prednosti i nedostatke. |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da prati buduće izazove povezane s hibridnom televizijom, tj. s konkurentnosti unutar sektora, omogućujući veću fleksibilnost kvantitativnih pravila o oglašavanju te da sažme relevantne prednosti i nedostatke.

| 13. | ističe da u cilju jedinstvene europske zaštite potrošača, djece te mladih i manjina, treba razmotriti kvalitativna ograničenja na području audiovizualnih medijskih usluga te ih za sve oblike širenja sadržaja prilagoditi visokoj razini. |
| --- | --- |

13.

ističe da u cilju jedinstvene europske zaštite potrošača, djece te mladih i manjina, treba razmotriti kvalitativna ograničenja na području audiovizualnih medijskih usluga te ih za sve oblike širenja sadržaja prilagoditi visokoj razini.

| 14. | s tim u vezi poziva na zabranu narušavanja ljudskog dostojanstva, zabranu poticanja mržnje, na zaštitu od diskriminacije te na jedinstvenu primjenu slobodnog pristupa za sav medijski sadržaj; |
| --- | --- |

14.

s tim u vezi poziva na zabranu narušavanja ljudskog dostojanstva, zabranu poticanja mržnje, na zaštitu od diskriminacije te na jedinstvenu primjenu slobodnog pristupa za sav medijski sadržaj;

| 15. | s tim u vezi postavlja pitanje može li se načelo odvajanja oglašavanja i programskog sadržaja primjenjivati za sve vrste medija, odnosno može li se cilj pružanja zaštite na bolji način ostvariti postizanjem prepoznatljivosti oglašavanja i programskog sadržaja te njihova jasnog razlikovanja u svim vrstama medija; |
| --- | --- |

15.

s tim u vezi postavlja pitanje može li se načelo odvajanja oglašavanja i programskog sadržaja primjenjivati za sve vrste medija, odnosno može li se cilj pružanja zaštite na bolji način ostvariti postizanjem prepoznatljivosti oglašavanja i programskog sadržaja te njihova jasnog razlikovanja u svim vrstama medija;

| 16. | smatra da treba spriječiti uvođenje novih ili nadopunjavanje već postojećih zabrana oglašavanja ili drugih mjera koje zadiru u oglašavanje kao izvor financiranja kako bi se omogućilo korištenje novih modela poslovanja i u sektoru digitalne televizije; |
| --- | --- |

16.

smatra da treba spriječiti uvođenje novih ili nadopunjavanje već postojećih zabrana oglašavanja ili drugih mjera koje zadiru u oglašavanje kao izvor financiranja kako bi se omogućilo korištenje novih modela poslovanja i u sektoru digitalne televizije;

| 17. | naglašava da je za javni sektor važno da ne ovisi jedino o financijskim sredstvima od oglašavanja kako bi očuvao svoju nezavisnost te poziva države članice da podrže napore usmjerene k osiguravanju financijskih sredstava za dotični sektor; |
| --- | --- |

17.

naglašava da je za javni sektor važno da ne ovisi jedino o financijskim sredstvima od oglašavanja kako bi očuvao svoju nezavisnost te poziva države članice da podrže napore usmjerene k osiguravanju financijskih sredstava za dotični sektor;

| 18. | naglašava da nove strategije oglašavanja u kojima se koriste nove tehnologije kako bi se povećala njihova učinkovitost (snimke zaslona, oblikovanje profila potrošača, strategije višezaslonskog prikazivanja) potiču pitanja o zaštiti potrošača, njihove privatnosti i njihovih osobnih podataka; imajući to u vidu, ističe da postoji potreba za skupom dosljednih pravila koja bi se odnosila na spomenute strategije; |
| --- | --- |

18.

naglašava da nove strategije oglašavanja u kojima se koriste nove tehnologije kako bi se povećala njihova učinkovitost (snimke zaslona, oblikovanje profila potrošača, strategije višezaslonskog prikazivanja) potiču pitanja o zaštiti potrošača, njihove privatnosti i njihovih osobnih podataka; imajući to u vidu, ističe da postoji potreba za skupom dosljednih pravila koja bi se odnosila na spomenute strategije;

| 19. | potiče europski audiovizualni sektor na razvoj dosljednih, privlačnih usluga, posebice dostupnih na internetu, kako bi se obogatila ponuda europskih audiovizualnih sadržaja; |
| --- | --- |

19.

potiče europski audiovizualni sektor na razvoj dosljednih, privlačnih usluga, posebice dostupnih na internetu, kako bi se obogatila ponuda europskih audiovizualnih sadržaja;

| 20. | poziva Komisiju da provjeri može li se i kako pružateljima sadržaja odobriti dovoljno privilegiran položaj s obzirom na mogućnost pronalaženja na uređajima s primarnim zaslonom, kao što su televizori koje se može spojiti na Internet, kojima države članice dodjeljuje koncesije za javnu namjenu radiodifuzije ili koji doprinose ciljevima od javnog interesa, kao što su osiguravanje pluralizma medija i kulturnih različitosti ili koji se obvezuju da će obavljati zadaće koje doprinose kvaliteti i nezavisnosti izvještavanja te poticanju različitosti mišljenja. |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da provjeri može li se i kako pružateljima sadržaja odobriti dovoljno privilegiran položaj s obzirom na mogućnost pronalaženja na uređajima s primarnim zaslonom, kao što su televizori koje se može spojiti na Internet, kojima države članice dodjeljuje koncesije za javnu namjenu radiodifuzije ili koji doprinose ciljevima od javnog interesa, kao što su osiguravanje pluralizma medija i kulturnih različitosti ili koji se obvezuju da će obavljati zadaće koje doprinose kvaliteti i nezavisnosti izvještavanja te poticanju različitosti mišljenja.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da, kao nadopunu takvim nužnim odredbama, ispitaju u kolikoj je mjeri moguće pomoću promjene medijskih propisa u smjeru sustava poticaja i certificiranja te osnaživanja koregulatornih i samoregulatornih inicijativa na održiv način osigurati navedene regulatorne ciljeve Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, posebno u pogledu zaštite mladih i zaštite ljudskog dostojanstva, te pri tome i dalje jamčiti nužnu fleksibilnost radi slobodnog tržišnog natjecanja za ponuđače medijskih usluga; naglašava da se mogućim mjerama za koregulaciju i samoregulaciju mogu nadopuniti zakonodavne odredbe te da ih treba provoditi i ocjenjivati neovisno nadzorno tijelo; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju i države članice da, kao nadopunu takvim nužnim odredbama, ispitaju u kolikoj je mjeri moguće pomoću promjene medijskih propisa u smjeru sustava poticaja i certificiranja te osnaživanja koregulatornih i samoregulatornih inicijativa na održiv način osigurati navedene regulatorne ciljeve Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, posebno u pogledu zaštite mladih i zaštite ljudskog dostojanstva, te pri tome i dalje jamčiti nužnu fleksibilnost radi slobodnog tržišnog natjecanja za ponuđače medijskih usluga; naglašava da se mogućim mjerama za koregulaciju i samoregulaciju mogu nadopuniti zakonodavne odredbe te da ih treba provoditi i ocjenjivati neovisno nadzorno tijelo;

| 22. | zato, kako bi spriječio narušavanje konkurentnosti, preporuča upotrebu istih pravila za iste usluge, bez obzira na vrstu medija; |
| --- | --- |

22.

zato, kako bi spriječio narušavanje konkurentnosti, preporuča upotrebu istih pravila za iste usluge, bez obzira na vrstu medija;

| 23. | osim toga izražava zabrinutost zbog povećane razine konkurencije koja proizlazi iz prisutnosti međunarodnih aktera na koje se ne odnose europska pravila ni obaveze. |
| --- | --- |

23.

osim toga izražava zabrinutost zbog povećane razine konkurencije koja proizlazi iz prisutnosti međunarodnih aktera na koje se ne odnose europska pravila ni obaveze.

| 24. | poziva Komisiju da osigura da se tim platformama upravlja uzimajući u obzir tržišne uvjete i opće interese slobodnog tržišnog natjecanja u skladu s potražnjom potrošača na temelju otvorenih, interoperabilnih standarda, te da se spriječi zlouporaba ključnog položaja koji imaju jedan ili više pružatelja usluga; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da osigura da se tim platformama upravlja uzimajući u obzir tržišne uvjete i opće interese slobodnog tržišnog natjecanja u skladu s potražnjom potrošača na temelju otvorenih, interoperabilnih standarda, te da se spriječi zlouporaba ključnog položaja koji imaju jedan ili više pružatelja usluga;

| 25. | u tom kontekstu naglašava da je potrebno razmotriti razvoj regulatornog okvira, načine reguliranja hibridne televizije i sustava referenciranja sadržaja; |
| --- | --- |

25.

u tom kontekstu naglašava da je potrebno razmotriti razvoj regulatornog okvira, načine reguliranja hibridne televizije i sustava referenciranja sadržaja;

| 26. | poziva na uređenje platforme hibridne televizije kojom bi se zajamčio pristup sadržaju koji emitiraju televizijske kuće te njegova cjelovitost, transparentnost za potrošače i primjena osnovnog etičkog kodeksa (kojim su obuhvaćeni npr. zaštita maloljetnika i privatnog života. |
| --- | --- |

26.

poziva na uređenje platforme hibridne televizije kojom bi se zajamčio pristup sadržaju koji emitiraju televizijske kuće te njegova cjelovitost, transparentnost za potrošače i primjena osnovnog etičkog kodeksa (kojim su obuhvaćeni npr. zaštita maloljetnika i privatnog života.

| 27. | poziva Komisiju i države članice da unaprijede medijsku pismenost svih građana EU-a, posebno primjenom inicijativa i usklađenih mjera usmjerenih k boljem razumijevanju linearnih i nelinearnih medijskih usluga; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju i države članice da unaprijede medijsku pismenost svih građana EU-a, posebno primjenom inicijativa i usklađenih mjera usmjerenih k boljem razumijevanju linearnih i nelinearnih medijskih usluga;

| 28. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da će u prvom redu proizvođači uređaja i pružatelji usluga poduzeti mjere u cilju poboljšanja pristupa linearnim i nelinearnim medijskim uslugama za starije ljude i ljude s invaliditetom, pogotovo one s oštećenim sluhom ili vidom; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju da će u prvom redu proizvođači uređaja i pružatelji usluga poduzeti mjere u cilju poboljšanja pristupa linearnim i nelinearnim medijskim uslugama za starije ljude i ljude s invaliditetom, pogotovo one s oštećenim sluhom ili vidom;

| 29. | smatra da bi usluge na platformama i portalima trebale biti interoperabilne kako bi se trećoj strani pružila mogućnost da bez ograničenja proizvodi i stavlja na tržište vlastite aplikacije bez obzira na medij; |
| --- | --- |

29.

smatra da bi usluge na platformama i portalima trebale biti interoperabilne kako bi se trećoj strani pružila mogućnost da bez ograničenja proizvodi i stavlja na tržište vlastite aplikacije bez obzira na medij;

| 30. | poziva Komisiju da na pravno obvezujući način osigura da je u načelu sav sadržaj stavljen na raspolaganje na mrežama i na platformama jednake kvalitete; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da na pravno obvezujući način osigura da je u načelu sav sadržaj stavljen na raspolaganje na mrežama i na platformama jednake kvalitete;

| 31. | poziva Komisiju da provede pravno obvezujuće mjere kako bi osigurala da pružatelji internetskih usluga sve podatkovne pakete obrađuju na isti način prilikom njihova prosljeđivanja od operatera do korisnika, tj. da određenim paketima ne daju prednost primjerice na temelju podrijetla, sadržaja, namjene ili naknade za pruženu uslugu jer bio to bilo u suprotnosti s jamčenjem pristupa k uslugama za sve, propisima o zaštiti podataka, zabranom manipulacije podacima, načelom cjelovitosti sadržaja i uspostavom poštenih uvjeta tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da provede pravno obvezujuće mjere kako bi osigurala da pružatelji internetskih usluga sve podatkovne pakete obrađuju na isti način prilikom njihova prosljeđivanja od operatera do korisnika, tj. da određenim paketima ne daju prednost primjerice na temelju podrijetla, sadržaja, namjene ili naknade za pruženu uslugu jer bio to bilo u suprotnosti s jamčenjem pristupa k uslugama za sve, propisima o zaštiti podataka, zabranom manipulacije podacima, načelom cjelovitosti sadržaja i uspostavom poštenih uvjeta tržišnog natjecanja;

| 32. | upozorava na posljedice razlika među sustavima PDV-a na europskoj razini, koje će biti još i veće s dolaskom hibridne televizije; |
| --- | --- |

32.

upozorava na posljedice razlika među sustavima PDV-a na europskoj razini, koje će biti još i veće s dolaskom hibridne televizije;

| 33. | poziva Komisiju da izradi prijedlog pravnih propisa Unije kojima bi se zajamčila neutralnost interneta; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da izradi prijedlog pravnih propisa Unije kojima bi se zajamčila neutralnost interneta;

| 34. | poziva Komisiju da zakonski zaštiti cjelovitost linearnih i nelinearnih usluga na hibridnim platformama, i da u prvom redu zabrani pružateljima platformi i trećim stranama prekrivanje tih usluga drugim sadržajima ili uslugama ili njihovo širenje dodatnim sadržajem, osim ako za to nisu dobili izričit naputak korisnika ili odobrenje pružatelja sadržaja ako je riječ o sadržaju koji se ne smatra individualnom komunikacijom; ističe da je također potrebno spriječiti neovlašten zadiranje trećih strana u sadržaj ili radiodifuzijske signale pružatelja, kao i neovlašteno dekodiranje, korištenje ili širenje. |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da zakonski zaštiti cjelovitost linearnih i nelinearnih usluga na hibridnim platformama, i da u prvom redu zabrani pružateljima platformi i trećim stranama prekrivanje tih usluga drugim sadržajima ili uslugama ili njihovo širenje dodatnim sadržajem, osim ako za to nisu dobili izričit naputak korisnika ili odobrenje pružatelja sadržaja ako je riječ o sadržaju koji se ne smatra individualnom komunikacijom; ističe da je također potrebno spriječiti neovlašten zadiranje trećih strana u sadržaj ili radiodifuzijske signale pružatelja, kao i neovlašteno dekodiranje, korištenje ili širenje.

| 35. | poziva Komisiju da razmotri donošenje mjera kojima će se u obzir uzeti rizik upućivanja na neodobrene internetske stranice na portalima i internetskim pretražnicima. |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da razmotri donošenje mjera kojima će se u obzir uzeti rizik upućivanja na neodobrene internetske stranice na portalima i internetskim pretražnicima.

| 36. | poziva Komisiju da osigura da se razina zaštite audiovizualnih medijskih usluga uspostavljena posebnim regulatornim zahtjevima Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama ne dovede u pitanje neovlaštenim odobravanjem pristupa k drugim platformama; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da osigura da se razina zaštite audiovizualnih medijskih usluga uspostavljena posebnim regulatornim zahtjevima Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama ne dovede u pitanje neovlaštenim odobravanjem pristupa k drugim platformama;

| 37. | poziva Komisiju da osigura da aplikacije nikada ne počinju s radom automatski prilikom pristupa portalu, nego da ih uvijek pokreće korisnik, da se korisnik na prethodno korištenu uslugu vraća jednostavno tj. pritiskom na jednu tipku (npr. funkcija crvene tipke), što se korisnicima mora jasno objasniti, te da se nakon izlaska iz aplikacije mora ponovno prikazati prethodno korištena usluga u punoj audiovizualnoj kvaliteti; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju da osigura da aplikacije nikada ne počinju s radom automatski prilikom pristupa portalu, nego da ih uvijek pokreće korisnik, da se korisnik na prethodno korištenu uslugu vraća jednostavno tj. pritiskom na jednu tipku (npr. funkcija crvene tipke), što se korisnicima mora jasno objasniti, te da se nakon izlaska iz aplikacije mora ponovno prikazati prethodno korištena usluga u punoj audiovizualnoj kvaliteti;

| 38. | poziva Komisiju da osigura da pružatelj sadržaja može pravno djelovati protiv aplikacija na hibridnim platformama koje omogućuju ili potiču neovlašteno širenje sadržaja koji je pružatelj sadržaja stavio na raspolaganje; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da osigura da pružatelj sadržaja može pravno djelovati protiv aplikacija na hibridnim platformama koje omogućuju ili potiču neovlašteno širenje sadržaja koji je pružatelj sadržaja stavio na raspolaganje;

| 39. | poziva Komisiju da, gdje je to primjereno zbog zaštite autorskih prava, radi na uspostavljanju jednostavnih sustava za jamčenje prava koji bi omogućili prikazivanje potpunih i neizmijenjenih nelinearnih usluga, koje su pružatelji usluga stavili na raspolaganje, na trećim platformama; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da, gdje je to primjereno zbog zaštite autorskih prava, radi na uspostavljanju jednostavnih sustava za jamčenje prava koji bi omogućili prikazivanje potpunih i neizmijenjenih nelinearnih usluga, koje su pružatelji usluga stavili na raspolaganje, na trećim platformama;

| 40. | poziva Komisiju da osigura da se anonimno korištenje televizijskih i internetskih usluga uporabom hibridnih prijamnika, koji se prodaju u Europskoj uniji ili su onmo uvezeni, u načelu jamči i da je u potpunosti sukladno s pravilima EU-a o privatnosti i zaštiti podataka; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da osigura da se anonimno korištenje televizijskih i internetskih usluga uporabom hibridnih prijamnika, koji se prodaju u Europskoj uniji ili su onmo uvezeni, u načelu jamči i da je u potpunosti sukladno s pravilima EU-a o privatnosti i zaštiti podataka;

| 41. | poziva Komisiju da audiovizualne medijske usluge zbog njihove dvojake prirode i društvene važnosti isključi iz mjera liberalizacije koje su usvojene u sklopu međunarodnih sporazuma o trgovini te da istovremeno osigura da se koncept „audiovizualne medijske usluge” razvija na način da se u njemu ogledaju trenutačni procesi digitalizacije i konvergencije medija; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da audiovizualne medijske usluge zbog njihove dvojake prirode i društvene važnosti isključi iz mjera liberalizacije koje su usvojene u sklopu međunarodnih sporazuma o trgovini te da istovremeno osigura da se koncept „audiovizualne medijske usluge” razvija na način da se u njemu ogledaju trenutačni procesi digitalizacije i konvergencije medija;

| 42. | poziva Komisiju da osigura da buduće usluge hibridne televizije podliježu postojećim zakonima o zaštiti djece, o zabrani određenih vrsta oglašavanja zbog zdravstvenih razloga, o zabrani poticanja rasne mržnje, o odvajanju vijesti i oglašavanja, o transparentnosti vlasništva, o privatnosti itd. jer su ta pravila postala dio pravne stečevine te ih se ne može zaobići pod izgovorom tehnološkog napretka; u prvom redu poziva na to da se pružatelje usluga i pružatelje opreme za hibridnu televiziju obavijesti o tome da se primjenjuje zakon države u kojoj pružaju uslugu tj. opremu, a ne države u kojoj je sjedište poduzeća; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju da osigura da buduće usluge hibridne televizije podliježu postojećim zakonima o zaštiti djece, o zabrani određenih vrsta oglašavanja zbog zdravstvenih razloga, o zabrani poticanja rasne mržnje, o odvajanju vijesti i oglašavanja, o transparentnosti vlasništva, o privatnosti itd. jer su ta pravila postala dio pravne stečevine te ih se ne može zaobići pod izgovorom tehnološkog napretka; u prvom redu poziva na to da se pružatelje usluga i pružatelje opreme za hibridnu televiziju obavijesti o tome da se primjenjuje zakon države u kojoj pružaju uslugu tj. opremu, a ne države u kojoj je sjedište poduzeća;

| 43. | poziva države članice da tijekom pregovora o višegodišnjem financijskom okviru ponovno razmotre smanjivanje sredstava Opće uprave za komunikacijske mreže, sadržaj i tehnologiju (DG Connect, CNECT) s prvotno predložene 9,2 milijarde na 1 milijardu EUR kako bi se osigurala sredstva za daljnji razvoj telekomunikacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice da tijekom pregovora o višegodišnjem financijskom okviru ponovno razmotre smanjivanje sredstava Opće uprave za komunikacijske mreže, sadržaj i tehnologiju (DG Connect, CNECT) s prvotno predložene 9,2 milijarde na 1 milijardu EUR kako bi se osigurala sredstva za daljnji razvoj telekomunikacijske infrastrukture;

| 44. | poziva Komisiju da obrati pozornost na važna pitanja na području zaštite gledatelja i slušatelja, kao što je zaštita maloljetnika, te vjeruje da bi vodiči za interaktivnu digitalnu televiziju mogli poslužiti kao platforma za rješavanje tih pitanja; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da obrati pozornost na važna pitanja na području zaštite gledatelja i slušatelja, kao što je zaštita maloljetnika, te vjeruje da bi vodiči za interaktivnu digitalnu televiziju mogli poslužiti kao platforma za rješavanje tih pitanja;

| 45. | izražava žaljenje zbog činjenice da i dalje postoje područja u Europi s ograničenom internetskom infrastrukturom te podsjeća Komisiju da je važno da potrošači imaju pristup brzom interenetu kako bi se mogao iskoristiti potencijal hibridne televizije; |
| --- | --- |

45.

izražava žaljenje zbog činjenice da i dalje postoje područja u Europi s ograničenom internetskom infrastrukturom te podsjeća Komisiju da je važno da potrošači imaju pristup brzom interenetu kako bi se mogao iskoristiti potencijal hibridne televizije;

| 46. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te the governments and parliaments of the Member States. |
| --- | --- |

46.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te the governments and parliaments of the Member States.

---

(1)  SL L 95 od 15.4.2010., str. 1.

(2)  SL L 108, 24.4.2002., str. 33.

(3)  SL L 337, 18.12.2009., str. 37.

(4)  SL L 108, 24.4.2002., str. 51.

(5)  SL L 337, 18.12.2009., str. 11.

(6)  SL L 108, 24.4.2002., str. 7.

(7)  SL L 108, 24.4.2002., str. 21.

(8)  SL L 204, 21.7.1998., str.37.

(9)  SL L 178, 17.7.2000., str.1.

(10)  SL L 201, 31.7.2002., str.37.

(11)  SL C 257, 27.10. 2009., str. 1.

(12)  SL L 270, 7.10.1998., str.48.

(13)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 24.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/148 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/148

---

P7_TA(2013)0331

Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju u pogledu višegodišnjeg financijskog okvira, kako bi se uzele u obzir potrebe za rashodima koji proizlaze iz pristupanja Hrvatske Europskoj uniji

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju u pogledu višegodišnjeg financijskog okvira, kako bi se uzele u obzir potrebe za rashodima koje proizlaze iz pristupanja Hrvatske Europskoj uniji (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

(2016/C 075/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0157),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (1) (IIA od 17. svibnja 2006.), a posebno njegovu točku 29., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (1) (IIA od 17. svibnja 2006.), a posebno njegovu točku 29.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013. donesen 12. prosinca 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013. donesen 12. prosinca 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013. koji je Komisija usvojila 18. ožujka 2013. (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013. koji je Komisija usvojila 18. ožujka 2013. (COM(2013)0156),

| — | uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013 koje je Vijeće usvojilo 26. lipnja 2013. (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013 koje je Vijeće usvojilo 26. lipnja 2013. (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0247/2013),

| A. | budući da je Komisija u skladu s točkom 29. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. proračunskom tijelu osim izmjene proračuna br. 1/2013 podnijela i prijedlog za prilagođavanje višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se u proračun za 2013. mogle uključiti obveze i odobrena sredstva za plaćanja za pokrivanje rashoda vezanih uz pristupanje Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013., |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija u skladu s točkom 29. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. proračunskom tijelu osim izmjene proračuna br. 1/2013 podnijela i prijedlog za prilagođavanje višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se u proračun za 2013. mogle uključiti obveze i odobrena sredstva za plaćanja za pokrivanje rashoda vezanih uz pristupanje Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013.,

| B. | budući da predloženo povećanje od 666 milijuna eura u obvezama i 374 milijuna eura u plaćanjima odražava financijski paket dogovoren na pristupnoj konferenciji od 30. lipnja 2011. kojim se isključuje glava 5. jer su administrativni rashodi vezani uz pristupanje Hrvatske već uključeni u proračun za 2013., |
| --- | --- |

B.

budući da predloženo povećanje od 666 milijuna eura u obvezama i 374 milijuna eura u plaćanjima odražava financijski paket dogovoren na pristupnoj konferenciji od 30. lipnja 2011. kojim se isključuje glava 5. jer su administrativni rashodi vezani uz pristupanje Hrvatske već uključeni u proračun za 2013.,

| 1. | uzima na znanje prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006., kako ga je podnijela Komisija, i stajalište Vijeća o tom prijedlogu; |
| --- | --- |

1.

uzima na znanje prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006., kako ga je podnijela Komisija, i stajalište Vijeća o tom prijedlogu;

| 2. | naglašava da je ta izmjena isključivo tehničke prirode i posljedica jednoglasnog dogovora o Ugovoru o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji (Ugovor o pristupanju) kao 28. države članice Unije; naglašava da se iz tog razloga izmjena Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. koja prati izmjene proračuna br. 1/2013 držala odvojenom od tekuće političke međuinstitucionalne rasprave o tome kako riješiti pitanje dugovanja od 2012. i od pregovora o izmjenama proračuna br. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je ta izmjena isključivo tehničke prirode i posljedica jednoglasnog dogovora o Ugovoru o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji (Ugovor o pristupanju) kao 28. države članice Unije; naglašava da se iz tog razloga izmjena Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. koja prati izmjene proračuna br. 1/2013 držala odvojenom od tekuće političke međuinstitucionalne rasprave o tome kako riješiti pitanje dugovanja od 2012. i od pregovora o izmjenama proračuna br. 2/2013;

| 3. | podsjeća na to da u skladu s točkom 29. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. sredstva za financiranje pristupanja nove države članice Uniji moraju biti pokrivena prilagodbom financijskog okvira koji je izmjena gornjih granica za 2013. u obvezama i plaćanjima; |
| --- | --- |

3.

podsjeća na to da u skladu s točkom 29. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. sredstva za financiranje pristupanja nove države članice Uniji moraju biti pokrivena prilagodbom financijskog okvira koji je izmjena gornjih granica za 2013. u obvezama i plaćanjima;

| 4. | ponavlja svoje stajalište da se razdoblje od osam tjedana za obavještavanje nacionalnih parlamenata o nacrtima zakonodavnih akata iz članka 4. Protokola (br. 1) o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji ne primjenjuje za proračunska pitanja; stoga žali zbog toga što je Vijeće, unatoč vrlo uskom vremenskom okviru za stupanje na snagu ove prilagodbe i izmjene proračuna br. 1/2013, ipak dopustilo da ovo razdoblje istekne prije nego je usvojilo svoje stajalište, skraćujući time vrijeme za usvajanje u Parlamentu, kako je predviđeno Ugovorom; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svoje stajalište da se razdoblje od osam tjedana za obavještavanje nacionalnih parlamenata o nacrtima zakonodavnih akata iz članka 4. Protokola (br. 1) o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji ne primjenjuje za proračunska pitanja; stoga žali zbog toga što je Vijeće, unatoč vrlo uskom vremenskom okviru za stupanje na snagu ove prilagodbe i izmjene proračuna br. 1/2013, ipak dopustilo da ovo razdoblje istekne prije nego je usvojilo svoje stajalište, skraćujući time vrijeme za usvajanje u Parlamentu, kako je predviđeno Ugovorom;

| 5. | žali nadalje zbog poteškoća uz koje je Vijeće, i nakon što je istekao rok od osam tjedana, postiglo dogovor o ovoj izmjeni, što je dovelo do kašnjenja u dostupnosti financijskih sredstava za Hrvatsku koja su trebala biti dostupna od 1. srpnja 2013.; upozorava da to ne smije postati presedan za daljnja proširenja; |
| --- | --- |

5.

žali nadalje zbog poteškoća uz koje je Vijeće, i nakon što je istekao rok od osam tjedana, postiglo dogovor o ovoj izmjeni, što je dovelo do kašnjenja u dostupnosti financijskih sredstava za Hrvatsku koja su trebala biti dostupna od 1. srpnja 2013.; upozorava da to ne smije postati presedan za daljnja proširenja;

| 6. | pozdravlja činjenicu da se Vijeće na kraju uspjelo dogovoriti, bez ikakvih prebijanja, o reviziji gornjih granica za 2013. za zatražena plaćanja u iznosu od 374 milijuna EUR; smatra da je, s obzirom na ograničen iznos o kojem je riječ i trenutni manjak u odobrenim sredstvima za plaćanja u proračunu za 2013., ovo pravi način da se ispuni obveza koju su države članice preuzele pri potpisivanju Ugovora o pristupanju te da se poštuju odredbe točke 29. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006.; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da se Vijeće na kraju uspjelo dogovoriti, bez ikakvih prebijanja, o reviziji gornjih granica za 2013. za zatražena plaćanja u iznosu od 374 milijuna EUR; smatra da je, s obzirom na ograničen iznos o kojem je riječ i trenutni manjak u odobrenim sredstvima za plaćanja u proračunu za 2013., ovo pravi način da se ispuni obveza koju su države članice preuzele pri potpisivanju Ugovora o pristupanju te da se poštuju odredbe točke 29. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006.;

| 7. | ne odobrava međutim činjenicu da je s obzirom na izmjenu u obvezama Vijeće odlučilo zanemariti političku važnost usvajanja prijedloga Komisije kao takvog, birajući umjesto toga prebijanje odobrenih sredstava; smatra da je to stajalište u suprotnosti s duhom jednoglasne odluke donesene pri potpisivanju Ugovora o pristupanju, kao i s Međuinstitucionalnim sporazumom od 17. svibnja 2006.; ističe da takva odluka šalje pogrešan politički signal ne samo Hrvatskoj, već i drugim državama kandidatkinjama; naglašava da se ta odluka prihvaća samo zato što se odnosi na zadnjih šest mjeseci sadašnjeg VFO-a (2007.-2013.); ističe da to ne bi trebalo predstavljati presedan za buduća proširenja koja se mogu dogoditi tijekom sljedećeg VFO-a (2014.-2020.); |
| --- | --- |

7.

ne odobrava međutim činjenicu da je s obzirom na izmjenu u obvezama Vijeće odlučilo zanemariti političku važnost usvajanja prijedloga Komisije kao takvog, birajući umjesto toga prebijanje odobrenih sredstava; smatra da je to stajalište u suprotnosti s duhom jednoglasne odluke donesene pri potpisivanju Ugovora o pristupanju, kao i s Međuinstitucionalnim sporazumom od 17. svibnja 2006.; ističe da takva odluka šalje pogrešan politički signal ne samo Hrvatskoj, već i drugim državama kandidatkinjama; naglašava da se ta odluka prihvaća samo zato što se odnosi na zadnjih šest mjeseci sadašnjeg VFO-a (2007.-2013.); ističe da to ne bi trebalo predstavljati presedan za buduća proširenja koja se mogu dogoditi tijekom sljedećeg VFO-a (2014.-2020.);

| 8. | žali što je glava 5. određena kao glavni izvor za saldiranje u obvezama jer bi to moglo dovesti do nedostatka potrebnih sredstava za pokrivanje upitnih prilagodbi plaća u slučaju da odluka Suda bude donesena u 2013. godini; |
| --- | --- |

8.

žali što je glava 5. određena kao glavni izvor za saldiranje u obvezama jer bi to moglo dovesti do nedostatka potrebnih sredstava za pokrivanje upitnih prilagodbi plaća u slučaju da odluka Suda bude donesena u 2013. godini;

| 9. | s obzirom na političku važnost i pravnu hitnost osiguravanja potrebnih sredstava za Hrvatsku ipak odlučuje odobriti Odluku priloženu ovoj rezoluciji, kako ju je izmijenilo Vijeće; |
| --- | --- |

9.

s obzirom na političku važnost i pravnu hitnost osiguravanja potrebnih sredstava za Hrvatsku ipak odlučuje odobriti Odluku priloženu ovoj rezoluciji, kako ju je izmijenilo Vijeće;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše Odluku s predsjednikom Vijeća i pobrine se za njezino objavljivanje u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše Odluku s predsjednikom Vijeća i pobrine se za njezino objavljivanje u Službenom listu Europske unije;

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku, uključujući i njezin prilog, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

11.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku, uključujući i njezin prilog, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

(2)  SL L 66, 8.3.2013.

---

PRILOG

ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o izmjeni Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju s obzirom na višegodišnji financijski okvir, kako bi se uzeli u obzir zahtjevi za rashode koje proizlaze zbog pristupanja Hrvatske Europskoj uniji

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2013/419/EU)

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/150

---

P7_TA(2013)0332

Priprema programa rada Komisije za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prioritetima Europskog parlamenta za program rada Komisije za 2014. (2013/2679(RSP))

(2016/C 075/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o programu rada Komisije za 2013. (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o programu rada Komisije za 2013. (COM(2012)0629),

| — | uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Europa 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir posljednji Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1), posebno njegov Prilog 4., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posljednji Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1), posebno njegov Prilog 4.,

| — | uzimajući u obzir članak 35. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 35. stavkom 3. Poslovnika,

| A. | budući da dugotrajna kriza neće biti prevladana bez znatnog daljnjeg produbljivanja Europske integracije, a financijske, ekonomske i dužničke krize naglašavaju potrebu pojačanog demokratskog nadzora i odgovornosti; |
| --- | --- |

A.

budući da dugotrajna kriza neće biti prevladana bez znatnog daljnjeg produbljivanja Europske integracije, a financijske, ekonomske i dužničke krize naglašavaju potrebu pojačanog demokratskog nadzora i odgovornosti;

| B. | budući da Europska komisija treba iznijeti mjere za očuvanje i jačanje modela socijalne tržišne ekonomije s ciljem popravljanja štete od dugotrajne recesije, ponovnog ostvarivanja pune zaposlenosti i održivog razvoja; |
| --- | --- |

B.

budući da Europska komisija treba iznijeti mjere za očuvanje i jačanje modela socijalne tržišne ekonomije s ciljem popravljanja štete od dugotrajne recesije, ponovnog ostvarivanja pune zaposlenosti i održivog razvoja;

| C. | budući da krhkost bankarskog sustava, nastavak problema s dugovima i deficitom s kojima se suočavaju države članice, gubitak konkurentnosti europskog u svjetskom gospodarstvu, visoka nezaposlenost mladih i socijalne poteškoće koje proizlazi iz gospodarskog pada dovode EU pred neviđene izazove, |
| --- | --- |

C.

budući da krhkost bankarskog sustava, nastavak problema s dugovima i deficitom s kojima se suočavaju države članice, gubitak konkurentnosti europskog u svjetskom gospodarstvu, visoka nezaposlenost mladih i socijalne poteškoće koje proizlazi iz gospodarskog pada dovode EU pred neviđene izazove,

| D. | budući da proračunski odluke na razini Unije moraju biti usklađene s političkim prioritetima EU-a, ne samo kad je riječ o iznosima, već i o fleksibilnosti i uravnoteženosti; |
| --- | --- |

D.

budući da proračunski odluke na razini Unije moraju biti usklađene s političkim prioritetima EU-a, ne samo kad je riječ o iznosima, već i o fleksibilnosti i uravnoteženosti;

| E. | budući da Komisija ima ulogu promicati opće interese EU-a, poduzimati odgovarajuće inicijative u tom smislu, osigurati primjenu ugovora, nadgledati primjenu prava EU-a, izvršavati koordinacijske, izvršne i upravljačke zadaće te pokretati zakonodavne postupke, |
| --- | --- |

E.

budući da Komisija ima ulogu promicati opće interese EU-a, poduzimati odgovarajuće inicijative u tom smislu, osigurati primjenu ugovora, nadgledati primjenu prava EU-a, izvršavati koordinacijske, izvršne i upravljačke zadaće te pokretati zakonodavne postupke,

| F. | budući da na kraju aktualnog izbornog mandata sav nedovršeni posao propada, osim ako Parlament, Vijeće ili Komisija ne podnesu obrazloženi zahtjev da novoizabrani zastupnici Parlamenta ponovno razmatraju određena pitanja koja su ostvarila značajan napredak u redovnom zakonodavnom postupku; |
| --- | --- |

F.

budući da na kraju aktualnog izbornog mandata sav nedovršeni posao propada, osim ako Parlament, Vijeće ili Komisija ne podnesu obrazloženi zahtjev da novoizabrani zastupnici Parlamenta ponovno razmatraju određena pitanja koja su ostvarila značajan napredak u redovnom zakonodavnom postupku;

DIO 1.

| 1. | poziva na temeljitiji demokratski proces u području gospodarskog upravljanja, s većom uključenošću Parlamenta, koji će doprinijeti jačanju povjerenja građana u način na koji EU upravlja krizom; s tim u vezi smatra da Komisija treba obnašati svoju ulogu iz Ugovora koja nije spojiva s delegiranjem ovlasti donošenja odluka na području ekonomskog upravljanja EU-a na tijela bez odgovornosti; posebno vodi računa o poboljšavanju odgovornosti Komisije kada djeluje u svojstvu člana trojke; |
| --- | --- |

1.

poziva na temeljitiji demokratski proces u području gospodarskog upravljanja, s većom uključenošću Parlamenta, koji će doprinijeti jačanju povjerenja građana u način na koji EU upravlja krizom; s tim u vezi smatra da Komisija treba obnašati svoju ulogu iz Ugovora koja nije spojiva s delegiranjem ovlasti donošenja odluka na području ekonomskog upravljanja EU-a na tijela bez odgovornosti; posebno vodi računa o poboljšavanju odgovornosti Komisije kada djeluje u svojstvu člana trojke;

| 2. | smatra da nakon zaključivanja političkih pregovora o Višegodišnjem financijskom okviru (VF0) 2014. – 2020. Komisija treba prvenstveno osigurati neometano funkcioniranje novog financijskog okvira, uključujući nova pravila o fleksibilnosti usuglašena u okviru ovih pregovora; očekuje da će se nova Komisija u trenutku svojeg potvrđivanja službeno obvezati na vođenje revizije VFO-a do kraja 2016., čime će se novom Europskom parlamentu također omogući da ponovno ocijeni prioritete EU-a; |
| --- | --- |

2.

smatra da nakon zaključivanja političkih pregovora o Višegodišnjem financijskom okviru (VF0) 2014. – 2020. Komisija treba prvenstveno osigurati neometano funkcioniranje novog financijskog okvira, uključujući nova pravila o fleksibilnosti usuglašena u okviru ovih pregovora; očekuje da će se nova Komisija u trenutku svojeg potvrđivanja službeno obvezati na vođenje revizije VFO-a do kraja 2016., čime će se novom Europskom parlamentu također omogući da ponovno ocijeni prioritete EU-a;

| 3. | posebno je zabrinut zbog situacije s plaćanjima 2014. te potiče Komisije da predloži izmjene proračuna tijekom godine, kad god se pojavi potreba; |
| --- | --- |

3.

posebno je zabrinut zbog situacije s plaćanjima 2014. te potiče Komisije da predloži izmjene proračuna tijekom godine, kad god se pojavi potreba;

| 4. | naglašava važnost pitanja reforme sustava vlastitih sredstava EU-a; poziva Komisiju da osigura da se na visokoj razini sazove Skupina o vlastitim sredstvima i da počne raditi što je prije moguće kako bi osigurala da prvi skup utvrđenih činjenica bude dostupan do kraja 2014. kao što je predviđeno Zajedničkom deklaracijom o vlastitim sredstvima koja je usuglašena kao dio Sporazuma o VFO-u; |
| --- | --- |

4.

naglašava važnost pitanja reforme sustava vlastitih sredstava EU-a; poziva Komisiju da osigura da se na visokoj razini sazove Skupina o vlastitim sredstvima i da počne raditi što je prije moguće kako bi osigurala da prvi skup utvrđenih činjenica bude dostupan do kraja 2014. kao što je predviđeno Zajedničkom deklaracijom o vlastitim sredstvima koja je usuglašena kao dio Sporazuma o VFO-u;

| 5. | podsjeća da proračun EU-a treba odražavati prioritete politike Unije; naglašava da je proračun EU-a investicijski proračun sa snažnim učinkom financijske poluge; poziva Komisiju da brani proračun EU-a kako bi potakla strateška ulaganja preko europske dodane vrijednosti i oporavila europsku ekonomiju; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da proračun EU-a treba odražavati prioritete politike Unije; naglašava da je proračun EU-a investicijski proračun sa snažnim učinkom financijske poluge; poziva Komisiju da brani proračun EU-a kako bi potakla strateška ulaganja preko europske dodane vrijednosti i oporavila europsku ekonomiju;

| 6. | vjeruje da su radna mjesta najvažniji prioritet i da se sve dostupne pristojbe na europskoj razini moraju upotrijebiti u svrhu očuvanja postojećih radnih mjesta i stvaranja novih za mlade, posebno u područjima usluga, industrije i digitalne ekonomije; vjeruje, stoga, da će ulaganja usmjerena prema jačanju konkurentnosti EU-a imati ključnu ulogu u sljedećoj godini i godinama poslije nje; |
| --- | --- |

6.

vjeruje da su radna mjesta najvažniji prioritet i da se sve dostupne pristojbe na europskoj razini moraju upotrijebiti u svrhu očuvanja postojećih radnih mjesta i stvaranja novih za mlade, posebno u područjima usluga, industrije i digitalne ekonomije; vjeruje, stoga, da će ulaganja usmjerena prema jačanju konkurentnosti EU-a imati ključnu ulogu u sljedećoj godini i godinama poslije nje;

| 7. | pozdravlja obvezivanje Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013. na dovršavanje stvaranja istinske Ekonomske i monetarne unije koja uključuje sve elemente bankarske unije, učinkovitije koordinacije ekonomske politike, razvoj mehanizama financijske solidarnosti i jačanje socijalne dimenzije, ali žali zbog toga što napredak nije brže postignut; poziva Komisiju da predstavi komunikaciju o socijalnoj dimenziji EMU-a; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja obvezivanje Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013. na dovršavanje stvaranja istinske Ekonomske i monetarne unije koja uključuje sve elemente bankarske unije, učinkovitije koordinacije ekonomske politike, razvoj mehanizama financijske solidarnosti i jačanje socijalne dimenzije, ali žali zbog toga što napredak nije brže postignut; poziva Komisiju da predstavi komunikaciju o socijalnoj dimenziji EMU-a;

| 8. | ustraje na ranom dovršenju svih zakonodavnih akata neophodnih za uspostavu jedinstvenog nadzornog mehanizma pod nadležnošću Europske središnje banke; |
| --- | --- |

8.

ustraje na ranom dovršenju svih zakonodavnih akata neophodnih za uspostavu jedinstvenog nadzornog mehanizma pod nadležnošću Europske središnje banke;

| 9. | podržava strategiju rasta Europa 2020., čiji je cilj uvesti pravi politički okvir za poticanje poduzetništva, otvaranje radnih mjesta, podizanje životnog standarda i razvoj održive ekonomije; |
| --- | --- |

9.

podržava strategiju rasta Europa 2020., čiji je cilj uvesti pravi politički okvir za poticanje poduzetništva, otvaranje radnih mjesta, podizanje životnog standarda i razvoj održive ekonomije;

| 10. | naglašava potrebu poboljšanja makroekonomskog okvira za industriju, unapređivanjem pristupa kapitalu, osiguravanjem bolje infrastrukture, zaštitom vlasničkih prava i davanjem podrške posebno malim i srednjim poduzetnicima te socijalnom gospodarstvu kako bi porasla njihova konkurentnost i pristup novim tržištima; |
| --- | --- |

10.

naglašava potrebu poboljšanja makroekonomskog okvira za industriju, unapređivanjem pristupa kapitalu, osiguravanjem bolje infrastrukture, zaštitom vlasničkih prava i davanjem podrške posebno malim i srednjim poduzetnicima te socijalnom gospodarstvu kako bi porasla njihova konkurentnost i pristup novim tržištima;

| 11. | poziva na djelovanje kako bi se dovršio sadašnji program rada Komisije prije isteka njezinog mandata, a osobito u odnosu na jedinstveno tržište usluga, digitalni program, unutarnje tržište energije te produženje čvrstih sporazuma o slobodnoj i pravednoj trgovini; |
| --- | --- |

11.

poziva na djelovanje kako bi se dovršio sadašnji program rada Komisije prije isteka njezinog mandata, a osobito u odnosu na jedinstveno tržište usluga, digitalni program, unutarnje tržište energije te produženje čvrstih sporazuma o slobodnoj i pravednoj trgovini;

| 12. | potiče Komisiju da pojača i učvrsti svoje napore u zaštiti financijskih interesa EU-a, da iznese prijedlog o osnivanju Ureda europskog državnog odvjetništva i da završi odgođenu reformu Europskog ureda za borbu protiv prijevara; |
| --- | --- |

12.

potiče Komisiju da pojača i učvrsti svoje napore u zaštiti financijskih interesa EU-a, da iznese prijedlog o osnivanju Ureda europskog državnog odvjetništva i da završi odgođenu reformu Europskog ureda za borbu protiv prijevara;

| 13. | predlaže uključivanje u intenzivne pregovore s Vijećem i Komisijom prije kraja svog mandata kako bi dovršili što više predmeta, u potpunosti poštujući zakonodavne postupke utvrđene Ugovorom iz Lisabona; ponavlja da ne može prihvatiti dodatne međuvladine elemente koji se odnose na EMU; |
| --- | --- |

13.

predlaže uključivanje u intenzivne pregovore s Vijećem i Komisijom prije kraja svog mandata kako bi dovršili što više predmeta, u potpunosti poštujući zakonodavne postupke utvrđene Ugovorom iz Lisabona; ponavlja da ne može prihvatiti dodatne međuvladine elemente koji se odnose na EMU;

| 14. | poziva Komisiju da uzme u obzir stajališta Parlamenta o pojedinim sektorima koja su navedena u Prilogu 2. ove Rezolucije; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da uzme u obzir stajališta Parlamenta o pojedinim sektorima koja su navedena u Prilogu 2. ove Rezolucije;

DIO 2.

Primjena

| 15. | poziva Komisiju da poboljša usklađenost svojeg zakonodavnog programa, podigne kvalitetu izrade zakonodavnih nacrta, ojača procjenu utjecaja nacrta zakona, predloži, kad je to moguće, korištenje korelacijskih tablica u cilju boljeg prenošenja prava EU-a te podupre Parlament u pregovorima s Vijećem o korištenju delegiranih i provedbenih akata koji mogu prouzročiti značajne zastoje u zakonodavnom procesu; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da poboljša usklađenost svojeg zakonodavnog programa, podigne kvalitetu izrade zakonodavnih nacrta, ojača procjenu utjecaja nacrta zakona, predloži, kad je to moguće, korištenje korelacijskih tablica u cilju boljeg prenošenja prava EU-a te podupre Parlament u pregovorima s Vijećem o korištenju delegiranih i provedbenih akata koji mogu prouzročiti značajne zastoje u zakonodavnom procesu;

| 16. | potiče Komisiju da predloži uvođenje propisnih izjava o nacionalnom upravljanju koje bi bile potpisane na odgovarajućoj političkoj razini i obuhvaćale fondove EU-a pod zajedničkom upravom; naglašava potrebu održavanja strogog i vjerodostojnog nadzora pomnim kontroliranjem financiranja, te potrebu nadzora isplativosti financiranja i administracije EU-a, osiguravajući time troškovnu učinkovitost rada EU-a, ali i to da se prihodi prikupljaju u skladu s primjenjivim pravilima; |
| --- | --- |

16.

potiče Komisiju da predloži uvođenje propisnih izjava o nacionalnom upravljanju koje bi bile potpisane na odgovarajućoj političkoj razini i obuhvaćale fondove EU-a pod zajedničkom upravom; naglašava potrebu održavanja strogog i vjerodostojnog nadzora pomnim kontroliranjem financiranja, te potrebu nadzora isplativosti financiranja i administracije EU-a, osiguravajući time troškovnu učinkovitost rada EU-a, ali i to da se prihodi prikupljaju u skladu s primjenjivim pravilima;

| 17. | vjeruje da treba poboljšati i osuvremeniti suradnju među institucijama EU-a kako bi postala djelotvornija i omogućila veći demokratski nadzor izvršnih sila na razini EU-a; upozorava da se Međuinstitucionalni sporazum iz 2010. mora revidirati; poziva na bolju usklađenost s Vijećem, kao što je predviđeno Ugovorom iz Lisabona; naglašava da metoda Zajednice koja omogućava javne rasprave demokratskim uključenjem Parlamenta uvijek mora imati prednost; čak upozorava da složeno zakonodavstvo, posebno u području financijskih usluga, jamči dovoljno veliku javnu i parlamentarnu raspravu; |
| --- | --- |

17.

vjeruje da treba poboljšati i osuvremeniti suradnju među institucijama EU-a kako bi postala djelotvornija i omogućila veći demokratski nadzor izvršnih sila na razini EU-a; upozorava da se Međuinstitucionalni sporazum iz 2010. mora revidirati; poziva na bolju usklađenost s Vijećem, kao što je predviđeno Ugovorom iz Lisabona; naglašava da metoda Zajednice koja omogućava javne rasprave demokratskim uključenjem Parlamenta uvijek mora imati prednost; čak upozorava da složeno zakonodavstvo, posebno u području financijskih usluga, jamči dovoljno veliku javnu i parlamentarnu raspravu;

| 18. | izražava žaljenje zbog neuspjeha u prijenosu nekoliko najavljenih ciljeva u praksu, i u kvantitativnom i u kvalitativnom smislu, unatoč uzastopnim obećanjima Komisije; poziva Komisiju da s dvama suzakonodavcima započne intenzivni dijalog o ispunjavanju obećanja i o donošenju preostalih najavljenih zakonodavnih prijedloga; |
| --- | --- |

18.

izražava žaljenje zbog neuspjeha u prijenosu nekoliko najavljenih ciljeva u praksu, i u kvantitativnom i u kvalitativnom smislu, unatoč uzastopnim obećanjima Komisije; poziva Komisiju da s dvama suzakonodavcima započne intenzivni dijalog o ispunjavanju obećanja i o donošenju preostalih najavljenih zakonodavnih prijedloga;

| 19. | potiče Komisiju da olakša brzo zaključenje trijaloga o Statutu europske političke stranke prije izbora za Europski parlament; |
| --- | --- |

19.

potiče Komisiju da olakša brzo zaključenje trijaloga o Statutu europske političke stranke prije izbora za Europski parlament;

Jedinstveno tržište

| 20. | podsjeća da jedinstveno tržište ima ključnu ulogu kao pokretač integracije u EU-u, gospodarskog rasta i zapošljavanja te kao stup realnog gospodarstva EU-a; stoga poziva Komisiju da se usredotoči na upravljanje jedinstvenim tržištem kako bi usmjerila donošenje i provedbu zakonodavnih i političkih prioriteta te razvila redovito ocjenjivanje integracije jedinstvenog tržišta – na temelju izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta koje se prilaže godišnjim pregledima rasta i preporuka za svaku državu posebno – u okviru europskog semestra; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da jedinstveno tržište ima ključnu ulogu kao pokretač integracije u EU-u, gospodarskog rasta i zapošljavanja te kao stup realnog gospodarstva EU-a; stoga poziva Komisiju da se usredotoči na upravljanje jedinstvenim tržištem kako bi usmjerila donošenje i provedbu zakonodavnih i političkih prioriteta te razvila redovito ocjenjivanje integracije jedinstvenog tržišta – na temelju izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta koje se prilaže godišnjim pregledima rasta i preporuka za svaku državu posebno – u okviru europskog semestra;

| 21. | poziva Komisiju da se i dalje usredotočuje na poboljšano upravljanje jedinstvenim tržištem, ponovno pokaže odlučnost za administrativno pojednostavljenje, posveti odgovarajuću pažnju razmatranju razmjernosti predloženih mjera te prati napredak radi pune primjene pravne stečevine o jedinstvenom tržištu, posebno u uslužnom sektoru; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da se i dalje usredotočuje na poboljšano upravljanje jedinstvenim tržištem, ponovno pokaže odlučnost za administrativno pojednostavljenje, posveti odgovarajuću pažnju razmatranju razmjernosti predloženih mjera te prati napredak radi pune primjene pravne stečevine o jedinstvenom tržištu, posebno u uslužnom sektoru;

| 22. | pozdravlja prijedloge Komisije iz Akta o jedinstvenom tržištu II. s prioritetnim mjerama koje bi potakle rast, zapošljavanje i pobudile povjerenje u jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja prijedloge Komisije iz Akta o jedinstvenom tržištu II. s prioritetnim mjerama koje bi potakle rast, zapošljavanje i pobudile povjerenje u jedinstveno tržište;

| 23. | poziva na punu primjenu Direktive o uslugama; poziva Komisiju da pomogne državama članicama u promicanju pristupa jedinstvenom tržištu za usluge; poziva Komisiju da pregleda postojeće restriktivne prakse kao što je „ispitivanje gospodarskih potreba”; |
| --- | --- |

23.

poziva na punu primjenu Direktive o uslugama; poziva Komisiju da pomogne državama članicama u promicanju pristupa jedinstvenom tržištu za usluge; poziva Komisiju da pregleda postojeće restriktivne prakse kao što je „ispitivanje gospodarskih potreba”;

| 24. | poziva Komisiju da pažljivo i strogo nadzire primjenu i provedbu Potrošačkog dnevnog reda, zaštitu potrošača i povjerenje u jedinstveno tržište; s obzirom na to da je povjerenje potrošača temelj uspješnog jedinstvenog tržišta, poziva Komisiju da aktivno i zajedno s državama članicama ustraje na brzoj provedbi Direktive o pravima potrošača, Direktive o alternativnom rješavanju sporova i Uredbe o internetskom rješavanju sporova te da revidira djelovanje Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da pažljivo i strogo nadzire primjenu i provedbu Potrošačkog dnevnog reda, zaštitu potrošača i povjerenje u jedinstveno tržište; s obzirom na to da je povjerenje potrošača temelj uspješnog jedinstvenog tržišta, poziva Komisiju da aktivno i zajedno s državama članicama ustraje na brzoj provedbi Direktive o pravima potrošača, Direktive o alternativnom rješavanju sporova i Uredbe o internetskom rješavanju sporova te da revidira djelovanje Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi;

| 25. | pozdravlja novu Uredbu o sigurnosti potrošačkih proizvoda, kojom se jamči zdravlje i sigurnost potrošača, ali i olakšava trgovanje robom, posebno malim i srednjim poduzetnicima; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja novu Uredbu o sigurnosti potrošačkih proizvoda, kojom se jamči zdravlje i sigurnost potrošača, ali i olakšava trgovanje robom, posebno malim i srednjim poduzetnicima;

| 26. | potiče Komisiju da provede Modernizirani carinski zakonik potpunim razvijanjem usklađenih praksi e-carine; |
| --- | --- |

26.

potiče Komisiju da provede Modernizirani carinski zakonik potpunim razvijanjem usklađenih praksi e-carine;

| 27. | poziva Komisiju na sustavniji pristup u procjeni učinaka njezinih prijedloga na male i srednje poduzetnike na koje se Europa oslanja kao izvore mnogih novih radnih mjesta; u tom pogledu, potiče Komisiju da aktivno obeshrabruje „kovanje u zvijezde” prava EU-a na nacionalnoj razini, čime se narušava ravnopravno natjecanje na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju na sustavniji pristup u procjeni učinaka njezinih prijedloga na male i srednje poduzetnike na koje se Europa oslanja kao izvore mnogih novih radnih mjesta; u tom pogledu, potiče Komisiju da aktivno obeshrabruje „kovanje u zvijezde” prava EU-a na nacionalnoj razini, čime se narušava ravnopravno natjecanje na jedinstvenom tržištu;

| 28. | ističe važnost provođenja mjera kako bi se malim i srednjim poduzetnicima (MSP) poboljšao pristup; poziva Komisiju da pojača i provede mjere predviđene akcijskim planom za poduzetništvo te da ubrza usvajanje inicijative o poduzetništvu; poziva na brzo pokretanje instrumenta za pružanje mogućnosti financiranja malih i srednjih poduzetnika u sklopu budućih programa COSME i Obzor 2020., a koji uključuje Europski investicijski fond i Europsku investicijsku banku, kako bi se olakšala javna i privatna ulaganja sredstava u inovativna i održiva nova poslovanja, uključujući mala i srednja poduzetništva usmjerena na rast; |
| --- | --- |

28.

ističe važnost provođenja mjera kako bi se malim i srednjim poduzetnicima (MSP) poboljšao pristup; poziva Komisiju da pojača i provede mjere predviđene akcijskim planom za poduzetništvo te da ubrza usvajanje inicijative o poduzetništvu; poziva na brzo pokretanje instrumenta za pružanje mogućnosti financiranja malih i srednjih poduzetnika u sklopu budućih programa COSME i Obzor 2020., a koji uključuje Europski investicijski fond i Europsku investicijsku banku, kako bi se olakšala javna i privatna ulaganja sredstava u inovativna i održiva nova poslovanja, uključujući mala i srednja poduzetništva usmjerena na rast;

| 29. | traži da Komisija podupre sporazum između triju institucija koji ih obvezuje da se drže bolje izrade zakona, uključujući države članice koje bi sve Komisija trebala poticati da provode vlastita ispitivanja srednjih i malih poduzetnika i jedinstvenog tržišta; u tom pogledu primjećuje da bi Vijeće trebalo osnovati vlastiti odjel za procjenu učinka koji bi izradio procjenu učinka na njegove izmjene; naglašava važnost provjera primjerenosti u programu boljeg upravljanja; |
| --- | --- |

29.

traži da Komisija podupre sporazum između triju institucija koji ih obvezuje da se drže bolje izrade zakona, uključujući države članice koje bi sve Komisija trebala poticati da provode vlastita ispitivanja srednjih i malih poduzetnika i jedinstvenog tržišta; u tom pogledu primjećuje da bi Vijeće trebalo osnovati vlastiti odjel za procjenu učinka koji bi izradio procjenu učinka na njegove izmjene; naglašava važnost provjera primjerenosti u programu boljeg upravljanja;

| 30. | poziva Komisiju da promiče interese malih, srednjih i mikro poduzetnika na način da osigura lakši pristup europskom jedinstvenom tržištu; pozdravlja mjere koje je Komisija već poduzela kako bi smanjila regulatorno opterećenje malih, srednjih i mikro poduzetnika koje proizlazi iz zakonodavstva EU-a,; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da promiče interese malih, srednjih i mikro poduzetnika na način da osigura lakši pristup europskom jedinstvenom tržištu; pozdravlja mjere koje je Komisija već poduzela kako bi smanjila regulatorno opterećenje malih, srednjih i mikro poduzetnika koje proizlazi iz zakonodavstva EU-a,;

| 31. | poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o boljem upravljanju jedinstvenim tržištem koji bi se temeljio na pripadajućem izvješću o zakonodavnoj inicijativi, s ciljem ključnog doprinosa koji jedinstveno tržište može dati rastu u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o boljem upravljanju jedinstvenim tržištem koji bi se temeljio na pripadajućem izvješću o zakonodavnoj inicijativi, s ciljem ključnog doprinosa koji jedinstveno tržište može dati rastu u Europskoj uniji;

| 32. | pozdravlja politički dogovor o javnoj nabavi i koncesijskom paketu; poziva Komisiju i države članice da započnu brzu i sveobuhvatnu provedbu svojih novih odredbi; posebno poziva na razvoj komunikacijske strategije i strategije obuke kako bi se promicale nove vještine i sposobnosti u inovativnoj nabavi koja se temelji na rezultatima; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja politički dogovor o javnoj nabavi i koncesijskom paketu; poziva Komisiju i države članice da započnu brzu i sveobuhvatnu provedbu svojih novih odredbi; posebno poziva na razvoj komunikacijske strategije i strategije obuke kako bi se promicale nove vještine i sposobnosti u inovativnoj nabavi koja se temelji na rezultatima;

| 33. | upozorava da je Vijeće potvrdilo sporazum o reforomama Direktive o uzajmnom priznavanju stručnih kvalifikacija; poziva na poticanje rane provedbe novih odredbi i novih profesija kako bi se uspostavili okviri europskih kvalifikacija; |
| --- | --- |

33.

upozorava da je Vijeće potvrdilo sporazum o reforomama Direktive o uzajmnom priznavanju stručnih kvalifikacija; poziva na poticanje rane provedbe novih odredbi i novih profesija kako bi se uspostavili okviri europskih kvalifikacija;

| 34. | pozdravlja prijedlog Komisije o otkrivanju nefinancijskih podataka i poziva Komisiju da blisko surađuje s Parlamentom i Vijećem radi zaključenja sporazuma do početka 2014. godine; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja prijedlog Komisije o otkrivanju nefinancijskih podataka i poziva Komisiju da blisko surađuje s Parlamentom i Vijećem radi zaključenja sporazuma do početka 2014. godine;

| 35. | ponavlja svoj zahtjev za prijedlogom 14. Direktive o pravu društava koja se odnosi na prekogranični prijenos sjedišta društava; |
| --- | --- |

35.

ponavlja svoj zahtjev za prijedlogom 14. Direktive o pravu društava koja se odnosi na prekogranični prijenos sjedišta društava;

| 36. | poziva na oživljavanje europske industrije u cilju stvaranja radnih mjesta, davanja potpore održivom rastu i poboljšanja radnih uvjeta svih Europljana; |
| --- | --- |

36.

poziva na oživljavanje europske industrije u cilju stvaranja radnih mjesta, davanja potpore održivom rastu i poboljšanja radnih uvjeta svih Europljana;

| 37. | traži od Komisije da promiče novu inicijativu jedinstvenog tržišta donoseći prijedloge za razvoj, završetak i provedbu jedinstvenog digitalnog tržišta, poput novog strateškog okvira koji obuhvaća dostupnost i prenosivost digitalnog sadržaja unutar granica EU-a, uključujući inicijative za jačanje povjerenja potrošača i mjere za pojednostavljivanje internetskog plaćanja i poboljšanje digitalnih rezultata i infrastrukture; |
| --- | --- |

37.

traži od Komisije da promiče novu inicijativu jedinstvenog tržišta donoseći prijedloge za razvoj, završetak i provedbu jedinstvenog digitalnog tržišta, poput novog strateškog okvira koji obuhvaća dostupnost i prenosivost digitalnog sadržaja unutar granica EU-a, uključujući inicijative za jačanje povjerenja potrošača i mjere za pojednostavljivanje internetskog plaćanja i poboljšanje digitalnih rezultata i infrastrukture;

| 38. | Poziva Komisiju da nastavi s radom na reformi autorskih prava kako bi se osigurala njezina primjenjivost u području interneta; ponavlja da je potrebno završiti reformu prava industrijskog vlasništva kako bi se potaknuli rast i stvaranje radnih mjesta u Europi; |
| --- | --- |

38.

Poziva Komisiju da nastavi s radom na reformi autorskih prava kako bi se osigurala njezina primjenjivost u području interneta; ponavlja da je potrebno završiti reformu prava industrijskog vlasništva kako bi se potaknuli rast i stvaranje radnih mjesta u Europi;

| 39. | smatra da je za stabilnost gospodarstva EU-a i povratak održivom gospodarskom rastu ključno uspješno uspostaviti bankarsku uniju osnivanjem jedinstvenog nadzornog mehanizma, zajedno s jedinstvenim sanacijskim mehanizmom za banke i okvirom EU-a za nacionalne sustave depozitnih jamstava; traži od Komisije, u okviru toga, da smjesta predstavi sve potrebne prijedloge, zajedno s regulatornim tehničkim standardima potrebnima za pravilnu provedbu paketa CRD 4; |
| --- | --- |

39.

smatra da je za stabilnost gospodarstva EU-a i povratak održivom gospodarskom rastu ključno uspješno uspostaviti bankarsku uniju osnivanjem jedinstvenog nadzornog mehanizma, zajedno s jedinstvenim sanacijskim mehanizmom za banke i okvirom EU-a za nacionalne sustave depozitnih jamstava; traži od Komisije, u okviru toga, da smjesta predstavi sve potrebne prijedloge, zajedno s regulatornim tehničkim standardima potrebnima za pravilnu provedbu paketa CRD 4;

| 40. | naglašava da se u interesu što bržeg daljnjeg poboljšanja učinkovitosti i otpornosti financijskih tržišta EU-a, neusvojeni prijedlozi Komisije o financijskim uslugama moraju što brže usvojiti kako bi se izbjegle odgode kod stupanja na snagu odgovarajućeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

40.

naglašava da se u interesu što bržeg daljnjeg poboljšanja učinkovitosti i otpornosti financijskih tržišta EU-a, neusvojeni prijedlozi Komisije o financijskim uslugama moraju što brže usvojiti kako bi se izbjegle odgode kod stupanja na snagu odgovarajućeg zakonodavstva;

| 41. | poziva Komisiju da čim prije usvoji svoje prijedloge o nacrtu uredbe o osnivanju jedinstvenog sanacijskog mehanizma i o slijeđenju preporuka o strukturnoj bankovnoj reformi; naglašava da je važno da suzakonodavci brzo razmotre ove prijedloge kako bi oni mogli čim prije stupiti na snagu; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da čim prije usvoji svoje prijedloge o nacrtu uredbe o osnivanju jedinstvenog sanacijskog mehanizma i o slijeđenju preporuka o strukturnoj bankovnoj reformi; naglašava da je važno da suzakonodavci brzo razmotre ove prijedloge kako bi oni mogli čim prije stupiti na snagu;

| 42. | naglašava da su istraživanje i inovacija presudni za konkurentnost EU-a osnivanjem programa za istraživanje i inovacije, pojednostavljivanjem postupaka, udruživanjem i koordiniranjem sredstava na svim važnim razinama (EU/država članica/regija), te sinergijom europskih programa, te poziva Komisiju da provede ova načela; |
| --- | --- |

42.

naglašava da su istraživanje i inovacija presudni za konkurentnost EU-a osnivanjem programa za istraživanje i inovacije, pojednostavljivanjem postupaka, udruživanjem i koordiniranjem sredstava na svim važnim razinama (EU/država članica/regija), te sinergijom europskih programa, te poziva Komisiju da provede ova načela;

| 43. | primjećuje da sporazum o Obzoru 2020. omogućuje nesmetan prelazak sa 7. okvirnog programa (FP7) i osigurava kontinuitet ključnih istraživanja i inovacijskih politika u EU-u, područja koja su u okviru prošlih programa bila zakinuta time što su Vijeće i Parlament sporazume sklapali u zadnji trenutak; |
| --- | --- |

43.

primjećuje da sporazum o Obzoru 2020. omogućuje nesmetan prelazak sa 7. okvirnog programa (FP7) i osigurava kontinuitet ključnih istraživanja i inovacijskih politika u EU-u, područja koja su u okviru prošlih programa bila zakinuta time što su Vijeće i Parlament sporazume sklapali u zadnji trenutak;

| 44. | poziva Komisiju da predstavi odgovarajući prijedlog zajedničke definicije EU-a o tome što su porezne oaze te da uvede crnu listu trećih zemalja i sudskih nadležnosti koje ne surađuju; poziva države članice da nastave djelovati na provedbi preporuka Komisije o mjerama namijenjenima poticanju trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda odgovornog upravljanja u pitanjima poreza i agresivnog poreznog planiranja te na poduzimanje potrebnih mjera jačanja borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da predstavi odgovarajući prijedlog zajedničke definicije EU-a o tome što su porezne oaze te da uvede crnu listu trećih zemalja i sudskih nadležnosti koje ne surađuju; poziva države članice da nastave djelovati na provedbi preporuka Komisije o mjerama namijenjenima poticanju trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda odgovornog upravljanja u pitanjima poreza i agresivnog poreznog planiranja te na poduzimanje potrebnih mjera jačanja borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza;

Klima, okoliš, energija i prijevoz

| 45. | ustraje na potrebi provođenja plana za Europu koja učinkovito koristi resurse kako bi se stvorio poticaj za razvoj zelene ekonomije, poticanje biološke raznolikosti i borbe protiv klimatskih promjena uključujući integraciju mjera za učinkovito korištenje resursa u europski semestar, kao što je predviđeno strategijom Europa 2020.; |
| --- | --- |

45.

ustraje na potrebi provođenja plana za Europu koja učinkovito koristi resurse kako bi se stvorio poticaj za razvoj zelene ekonomije, poticanje biološke raznolikosti i borbe protiv klimatskih promjena uključujući integraciju mjera za učinkovito korištenje resursa u europski semestar, kao što je predviđeno strategijom Europa 2020.;

| 46. | poziva Komisiju da bez odlaganja iznese prijedloge za rješavanje strukturnih slabosti sadašnjeg sustava trgovanja emisijama; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju da bez odlaganja iznese prijedloge za rješavanje strukturnih slabosti sadašnjeg sustava trgovanja emisijama;

| 47. | očekuje od Komisije da bez odlaganja podnese zakonodavne prijedloge revizije zakonodavstva o kvaliteti zraka kako bi omogućila poboljšanu zaštitu od negativnih učinaka onečišćenja zraka na ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

47.

očekuje od Komisije da bez odlaganja podnese zakonodavne prijedloge revizije zakonodavstva o kvaliteti zraka kako bi omogućila poboljšanu zaštitu od negativnih učinaka onečišćenja zraka na ljudsko zdravlje;

| 48. | naglašava da je ostvarenje sveobuhvatnog klimatskog cilja UN-a u 2015. koji je skladu s ciljem EU-a od 2 oC od najveće važnosti te smatra da će odluke o klimatsko-energetskom političkom okviru EU-a u 2014. biti nužne za davanje zamaha međunarodnim pregovorima u svrhu ostvarenja tog cilja; |
| --- | --- |

48.

naglašava da je ostvarenje sveobuhvatnog klimatskog cilja UN-a u 2015. koji je skladu s ciljem EU-a od 2 oC od najveće važnosti te smatra da će odluke o klimatsko-energetskom političkom okviru EU-a u 2014. biti nužne za davanje zamaha međunarodnim pregovorima u svrhu ostvarenja tog cilja;

| 49. | poziva Komisiju da ubrza reviziju higijenskog paketa s obzirom na nedavne događaje u vezi s prijevarama povezanim s mesnim proizvodima u EU-u; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da ubrza reviziju higijenskog paketa s obzirom na nedavne događaje u vezi s prijevarama povezanim s mesnim proizvodima u EU-u;

| 50. | traži od Komisije da podnese cjelovit izvještaj o politici i zakonodavstvu EU-a u vezi s gospodarenjem otpadom, uključujući ciljeve pravne stečevine u vezi s gospodarenjem otpadom i preusmjeravanjem otpada u sklopu Direktive o odlagalištima; |
| --- | --- |

50.

traži od Komisije da podnese cjelovit izvještaj o politici i zakonodavstvu EU-a u vezi s gospodarenjem otpadom, uključujući ciljeve pravne stečevine u vezi s gospodarenjem otpadom i preusmjeravanjem otpada u sklopu Direktive o odlagalištima;

| 51. | poziva Komisiju da predstavi detaljan akcijski plan mjera kojima bi se ostvarilo potpuno integrirano i međusobno povezano jedinstveno tržište energije; naglašava da potrošačima treba osigurati transparentne i usporedive cijene energije; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da predstavi detaljan akcijski plan mjera kojima bi se ostvarilo potpuno integrirano i međusobno povezano jedinstveno tržište energije; naglašava da potrošačima treba osigurati transparentne i usporedive cijene energije;

| 52. | ističe još jednom da su energetska učinkovitost i štednja najjeftiniji način smanjenja energetskih troškova i uvoza fosilnih goriva i da bi stoga trebali biti u središtu svih predloženih mjera energetske politike; |
| --- | --- |

52.

ističe još jednom da su energetska učinkovitost i štednja najjeftiniji način smanjenja energetskih troškova i uvoza fosilnih goriva i da bi stoga trebali biti u središtu svih predloženih mjera energetske politike;

| 53. | naglašava potrebu za dovršavanjem slobodnog, liberalnog jedinstvenog tržišta za sve vrste prometa, uključujući daljnju liberalizaciju tržišta prijevoza tereta kako bi se jednostavnom provedbom jasnih pravila o slobodnom i poštenom tržišnom natjecanju zajamčilo slobodno kretanje robe i usluga, kao i smanjen obim administrativnih opterećenja za male i srednje poduzetnike; svejedno potiče Komisiju da do kraja 2013. sastavi izvješće o stanju na tržištu cestovnog prometa EU-a te da prije podnošenja zakonodavnih prijedloga provede sve potrebne analize; |
| --- | --- |

53.

naglašava potrebu za dovršavanjem slobodnog, liberalnog jedinstvenog tržišta za sve vrste prometa, uključujući daljnju liberalizaciju tržišta prijevoza tereta kako bi se jednostavnom provedbom jasnih pravila o slobodnom i poštenom tržišnom natjecanju zajamčilo slobodno kretanje robe i usluga, kao i smanjen obim administrativnih opterećenja za male i srednje poduzetnike; svejedno potiče Komisiju da do kraja 2013. sastavi izvješće o stanju na tržištu cestovnog prometa EU-a te da prije podnošenja zakonodavnih prijedloga provede sve potrebne analize;

| 54. | smatra Jedinstveno europsko nebo (SES), osmišljeno prije više od 10 godina, vrlo važnim projektom; pribojava se da će, ako Europska unija sljedećih godina ne bude djelovala, središnji zračni prostor Europe postati toliko zagušen da će rast postati nemoguć; poziva, stoga, na reformu zračnog prostora, što je ideja koju su već usvojile države članice reformom postojećih sustava kontrole zračnog prometa i uvođenjem funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB); pozdravlja činjenicu da se SESAR, tehnološki element SES-a, dobro razvija; naglašava da će novi sustav koristiti svima, posebice europskim zračnim prijevoznicima; poziva Komisiju da učini sve funkcionalne blokove zračnog prostora operativnima; poziva na poticanje većeg korištenja regionalnih zračnih luka; |
| --- | --- |

54.

smatra Jedinstveno europsko nebo (SES), osmišljeno prije više od 10 godina, vrlo važnim projektom; pribojava se da će, ako Europska unija sljedećih godina ne bude djelovala, središnji zračni prostor Europe postati toliko zagušen da će rast postati nemoguć; poziva, stoga, na reformu zračnog prostora, što je ideja koju su već usvojile države članice reformom postojećih sustava kontrole zračnog prometa i uvođenjem funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB); pozdravlja činjenicu da se SESAR, tehnološki element SES-a, dobro razvija; naglašava da će novi sustav koristiti svima, posebice europskim zračnim prijevoznicima; poziva Komisiju da učini sve funkcionalne blokove zračnog prostora operativnima; poziva na poticanje većeg korištenja regionalnih zračnih luka;

| 55. | poziva Komisiju da ostane dosljedna svom opredjeljenju da zajamči potpuno dovršenje jedinstvenog europskog željezničkog prostora te da proširi ovlasti Europske agencije za željeznice na području izdavanja potvrda i sigurnosti;; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisiju da ostane dosljedna svom opredjeljenju da zajamči potpuno dovršenje jedinstvenog europskog željezničkog prostora te da proširi ovlasti Europske agencije za željeznice na području izdavanja potvrda i sigurnosti;;

| 56. | poziva na prijedloge za ostvarenje jedinstvenog europskog tržišta telekomunikacijskih usluga, uključujući mjere za ukidanje tarifa roaminga najkasnije do 2015.; |
| --- | --- |

56.

poziva na prijedloge za ostvarenje jedinstvenog europskog tržišta telekomunikacijskih usluga, uključujući mjere za ukidanje tarifa roaminga najkasnije do 2015.;

Povezana i uključiva društva – Europa građana

| 57. | naglašava da kohezijska politika Europske unije omogućuje ulaganja u održivi rast i stvaranje radnih mjesta, kao i veća konkurentnost u Europi, u skladu s ciljevima gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u; Podsjeća da je kohezijska politika glavni investicijski alat za ostvarenje ciljeva EU-a za 2020.; Stoga poziva Komisiju na hitno poduzimanje prikladnih akcija kako bi se zajamčio pravovremeni početak te iznijeli jasni uvjeti provedbe operativnih programa u državama članicama za razdoblje 2014. – 2020.; Poziva Komisiju da hitno podnese revidirani nacrt Uredbe (EZ) br. 2012/2002 o Europskom fondu solidarnosti; |
| --- | --- |

57.

naglašava da kohezijska politika Europske unije omogućuje ulaganja u održivi rast i stvaranje radnih mjesta, kao i veća konkurentnost u Europi, u skladu s ciljevima gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u; Podsjeća da je kohezijska politika glavni investicijski alat za ostvarenje ciljeva EU-a za 2020.; Stoga poziva Komisiju na hitno poduzimanje prikladnih akcija kako bi se zajamčio pravovremeni početak te iznijeli jasni uvjeti provedbe operativnih programa u državama članicama za razdoblje 2014. – 2020.; Poziva Komisiju da hitno podnese revidirani nacrt Uredbe (EZ) br. 2012/2002 o Europskom fondu solidarnosti;

| 58. | naglašava da je sveobuhvatan zakonodavni paket uredbi o kohezijskoj politici u sljedećem Višegodišnjem financijskom okviru za 2014. – 2020. potreban za odgovarajuće izvršenje višegodišnjeg proračuna; primjećuje da te propise treba nadopuniti donošenjem provedbenih i delegiranih akata, |
| --- | --- |

58.

naglašava da je sveobuhvatan zakonodavni paket uredbi o kohezijskoj politici u sljedećem Višegodišnjem financijskom okviru za 2014. – 2020. potreban za odgovarajuće izvršenje višegodišnjeg proračuna; primjećuje da te propise treba nadopuniti donošenjem provedbenih i delegiranih akata,

| 59. | poziva Komisiju da promiče mjere poput reforme tržišta rada, gdje strukturni problemi otežavaju ulazak mladih ljudi, te da podupre države članice u provedbi Jamstva za mlade kako bi pomogla mladima da nađu radna mjesta ili nastave obrazovanje; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisiju da promiče mjere poput reforme tržišta rada, gdje strukturni problemi otežavaju ulazak mladih ljudi, te da podupre države članice u provedbi Jamstva za mlade kako bi pomogla mladima da nađu radna mjesta ili nastave obrazovanje;

| 60. | primjećuje da postoji velika nezadovoljena potražnja za kvalificiranim osobljem na području informacijske tehnologije i razvoja sustava; predlaže da taj sektor bude jedan od prioriteta za potporu obuke i razvoja u Europskoj inicijativi za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

60.

primjećuje da postoji velika nezadovoljena potražnja za kvalificiranim osobljem na području informacijske tehnologije i razvoja sustava; predlaže da taj sektor bude jedan od prioriteta za potporu obuke i razvoja u Europskoj inicijativi za zapošljavanje mladih;

| 61. | traži od Komisije da podnese prijedlog direktive o poremećajima mišićno-koštanog sustava koji su povezani s radom i reviziju Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika povezanih s kancerogenim i mutagenim tvarima na radnom mjestu; |
| --- | --- |

61.

traži od Komisije da podnese prijedlog direktive o poremećajima mišićno-koštanog sustava koji su povezani s radom i reviziju Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika povezanih s kancerogenim i mutagenim tvarima na radnom mjestu;

| 62. | poziva Komisiju da izmjenom smjernica za zapošljavanje osigura da 2014. politika zapošljavanja i socijalna politika imaju aktivnu ulogu u rješavanju krize; potiče Komisiju da, kad je o tome riječ, pomogne državama članicama da osmisle strategije za razvijanje novih vještina i pomaganje nezaposlenima da se što prije moguće izbore za mjesto na tržištu rada; svejedno naglašava činjenicu da bi preko inicijative za zapošljavanje mladih trebalo uložiti velik napor kako bi se najteže pogođenim regijama Unije pružila potporu ugroženim skupinama i mladim osobama koje nisu zaposlene, ne obrazuju se niti stručno usavršavaju (NEET), koje su nezaposlene ili neaktivne, i to jačanjem i ubrzavanjem provedbe aktivnosti financiranih iz Europskog socijalnog fonda; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisiju da izmjenom smjernica za zapošljavanje osigura da 2014. politika zapošljavanja i socijalna politika imaju aktivnu ulogu u rješavanju krize; potiče Komisiju da, kad je o tome riječ, pomogne državama članicama da osmisle strategije za razvijanje novih vještina i pomaganje nezaposlenima da se što prije moguće izbore za mjesto na tržištu rada; svejedno naglašava činjenicu da bi preko inicijative za zapošljavanje mladih trebalo uložiti velik napor kako bi se najteže pogođenim regijama Unije pružila potporu ugroženim skupinama i mladim osobama koje nisu zaposlene, ne obrazuju se niti stručno usavršavaju (NEET), koje su nezaposlene ili neaktivne, i to jačanjem i ubrzavanjem provedbe aktivnosti financiranih iz Europskog socijalnog fonda;

| 63. | poziva Komisiju da sastavi godišnje izvješće o reformi sustava strukovnog obrazovanja u zemljama članicama te time da dugoročan strukturni doprinos povećanju zapošljavanosti mladih ljudi; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisiju da sastavi godišnje izvješće o reformi sustava strukovnog obrazovanja u zemljama članicama te time da dugoročan strukturni doprinos povećanju zapošljavanosti mladih ljudi;

| 64. | podržava inicijative na razini EU-a da se nacionalni napori oko povećanja ponude mikrokredita i jačanja socijalnog poduzetništva upotpune pružanjem usluga kojih nema dovoljno u javnom ili privatnom sektoru; |
| --- | --- |

64.

podržava inicijative na razini EU-a da se nacionalni napori oko povećanja ponude mikrokredita i jačanja socijalnog poduzetništva upotpune pružanjem usluga kojih nema dovoljno u javnom ili privatnom sektoru;

| 65. | ponavlja svoj zahtjev za reviziju Direktive o primjeni načela jednake plaće za muške i ženske radnike, za jednaki rad jednake vrijednosti; poziva na nove napore Komisije za deblokiranjem Direktive o rodiljnom dopustu i nastavku priprema analize troškova i koristi dopusta za očeve; |
| --- | --- |

65.

ponavlja svoj zahtjev za reviziju Direktive o primjeni načela jednake plaće za muške i ženske radnike, za jednaki rad jednake vrijednosti; poziva na nove napore Komisije za deblokiranjem Direktive o rodiljnom dopustu i nastavku priprema analize troškova i koristi dopusta za očeve;

| 66. | ustraje na tomu da Komisija predloži strategiju za iskorjenjivanje nasilja nad ženama, kao što je Parlament zatražio u nekoliko rezolucija i da EU postane stranka Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, čime bi se dao poticaj za 26 država članica koje još nisu potpisale i ratificirale Konvenciju; |
| --- | --- |

66.

ustraje na tomu da Komisija predloži strategiju za iskorjenjivanje nasilja nad ženama, kao što je Parlament zatražio u nekoliko rezolucija i da EU postane stranka Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, čime bi se dao poticaj za 26 država članica koje još nisu potpisale i ratificirale Konvenciju;

| 67. | podsjeća da antidiskriminacijska politika igra važnu ulogu u promicanju socijalne uključenosti i poziva Komisiju da predloži plan EU-a protiv homofobije i diskriminacije; poziva Komisiju da osigura razvoj i učinkovitu provedbu nacionalnih strategija za integraciju Roma u državama članicama i osuđivanje diskriminacije te ukazivanje na nju u dijalozima s trećim zemljama, kao i na uvrštavanje borbe protiv diskriminacije u programe o suradnji; |
| --- | --- |

67.

podsjeća da antidiskriminacijska politika igra važnu ulogu u promicanju socijalne uključenosti i poziva Komisiju da predloži plan EU-a protiv homofobije i diskriminacije; poziva Komisiju da osigura razvoj i učinkovitu provedbu nacionalnih strategija za integraciju Roma u državama članicama i osuđivanje diskriminacije te ukazivanje na nju u dijalozima s trećim zemljama, kao i na uvrštavanje borbe protiv diskriminacije u programe o suradnji;

| 68. | naglašava koliko je važno posvetiti pozornost sektorima obrazovanja, kulture, mladih, sporta i građanstva te audiovizualnom sektoru, i osigurati da imaju adekvatne i djelotvorne proračune; |
| --- | --- |

68.

naglašava koliko je važno posvetiti pozornost sektorima obrazovanja, kulture, mladih, sporta i građanstva te audiovizualnom sektoru, i osigurati da imaju adekvatne i djelotvorne proračune;

| 69. | poziva Komisiju da ispita koji problemi uzrokuju nepotpuno priznavanje završenih studijskih predmeta i prikupljenih bodova Europskog sustava prikupljanja i prenošenja kredita (bodova) (ECTS) na matičnim sveučilištima za studente koji dio svog studiranja završe na drugim sveučilištima u okviru programa Erasmus; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da ispita koji problemi uzrokuju nepotpuno priznavanje završenih studijskih predmeta i prikupljenih bodova Europskog sustava prikupljanja i prenošenja kredita (bodova) (ECTS) na matičnim sveučilištima za studente koji dio svog studiranja završe na drugim sveučilištima u okviru programa Erasmus;

| 70. | poziva na opsežan sporazum o paketu zaštite podataka kojim bi se osigurala sveobuhvatna zaštita ispitanika na visokoj razini i jednaki uvjeti poslovanja; |
| --- | --- |

70.

poziva na opsežan sporazum o paketu zaštite podataka kojim bi se osigurala sveobuhvatna zaštita ispitanika na visokoj razini i jednaki uvjeti poslovanja;

| 71. | smatra da je, u cilju zaštite sigurnosti europskih građana, nastavak borbe protiv terorizma od iznimne važnosti za Europsku uniju te poziva na reviziju europskog zakonodavstva o čuvanju podataka; |
| --- | --- |

71.

smatra da je, u cilju zaštite sigurnosti europskih građana, nastavak borbe protiv terorizma od iznimne važnosti za Europsku uniju te poziva na reviziju europskog zakonodavstva o čuvanju podataka;

| 72. | poziva Komisiju da hitno nastavi svoj rad na sporazumu između EU-a i SAD-a o zaštiti osobnih podataka i ponavlja hitnost njegovog brzog sklapanja; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisiju da hitno nastavi svoj rad na sporazumu između EU-a i SAD-a o zaštiti osobnih podataka i ponavlja hitnost njegovog brzog sklapanja;

| 73. | smatra da bi prijedlozi uzajamnog priznavanja učinaka određenih dokumenata o bračnom stanju, zajedno s minimalnim standardima za građanske postupke, ukazivali na važan korak prema stvaranju područja pravednosti, s jednostavnijim, jasnijim i pristupačnijim postupcima za građane te većim povjerenjem u uzajamno priznavanje mjera građanskog pravosuđa; |
| --- | --- |

73.

smatra da bi prijedlozi uzajamnog priznavanja učinaka određenih dokumenata o bračnom stanju, zajedno s minimalnim standardima za građanske postupke, ukazivali na važan korak prema stvaranju područja pravednosti, s jednostavnijim, jasnijim i pristupačnijim postupcima za građane te većim povjerenjem u uzajamno priznavanje mjera građanskog pravosuđa;

| 74. | potiče Komisiju da u rješavanju problema trgovanja ljudima na optimalan način iskoristi Europsku strategiju za suzbijanje trgovanja ljudima za razdoblje 2012. – 2016.; |
| --- | --- |

74.

potiče Komisiju da u rješavanju problema trgovanja ljudima na optimalan način iskoristi Europsku strategiju za suzbijanje trgovanja ljudima za razdoblje 2012. – 2016.;

| 75. | poziva Komisiju da predloži proširenje liste bodovanja rezultata na području pravosuđa da obuhvati i vladavinu prava, demokraciju i temeljna prava; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisiju da predloži proširenje liste bodovanja rezultata na području pravosuđa da obuhvati i vladavinu prava, demokraciju i temeljna prava;

| 76. | ističe važnost borbe s organiziranim kriminalom, pranjem novca, prevarama i korupcijom koji štete financijskim interesima Europske unije na prekograničnoj razini; |
| --- | --- |

76.

ističe važnost borbe s organiziranim kriminalom, pranjem novca, prevarama i korupcijom koji štete financijskim interesima Europske unije na prekograničnoj razini;

| 77. | poziva Komisiju na dovršenje plana o postupovnim pravima i na nadziranje prenošenja usvojenih direktiva, osiguravajući dostatnu zaštitu temeljnih prava osumnjičenih i optuženih osoba primjenom zajedničkih minimalnih standarda postupovnih prava u kaznenim postupcima i omogućavanjem učinkovitosti načela uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisiju na dovršenje plana o postupovnim pravima i na nadziranje prenošenja usvojenih direktiva, osiguravajući dostatnu zaštitu temeljnih prava osumnjičenih i optuženih osoba primjenom zajedničkih minimalnih standarda postupovnih prava u kaznenim postupcima i omogućavanjem učinkovitosti načela uzajamnog priznavanja;

| 78. | podržava rad Komisije na području prava žrtava te traži od Komisije da pomogne državama članicama da do 16. studenog 2015. u potpunosti i pravilno provedu Direktivu o uspostavi minimalnih standarda na području prava, pomoći i zaštite za žrtve kaznenih djela; |
| --- | --- |

78.

podržava rad Komisije na području prava žrtava te traži od Komisije da pomogne državama članicama da do 16. studenog 2015. u potpunosti i pravilno provedu Direktivu o uspostavi minimalnih standarda na području prava, pomoći i zaštite za žrtve kaznenih djela;

| 79. | pozdravlja prijedlog Komisije o uvjetima ulaska i boravišta za istraživače, studente, učenike na razmjeni, stažiste i volontere; poziva na iznošenje daljnjih značajnih prijedloga o zakonitoj migraciji; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja prijedlog Komisije o uvjetima ulaska i boravišta za istraživače, studente, učenike na razmjeni, stažiste i volontere; poziva na iznošenje daljnjih značajnih prijedloga o zakonitoj migraciji;

| 80. | poziva Komisiju da objavi smjernice kako bi se osiguralo da države članice pravilno provode schengenska pravila, tako da se u potpunosti poštuje sloboda kretanja osoba i izbjegne svaka nepravilnost u uporabi ili zlouporaba mogućnosti ponovnog uvođenja kontrola na unutarnjim granicama; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisiju da objavi smjernice kako bi se osiguralo da države članice pravilno provode schengenska pravila, tako da se u potpunosti poštuje sloboda kretanja osoba i izbjegne svaka nepravilnost u uporabi ili zlouporaba mogućnosti ponovnog uvođenja kontrola na unutarnjim granicama;

| 81. | poziva Komisiju da osigura pravilnu provedbu zajedničkog Europskog sustava azila u čitavoj EU, poštujući obvezu koja zahtijeva Ugovor; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisiju da osigura pravilnu provedbu zajedničkog Europskog sustava azila u čitavoj EU, poštujući obvezu koja zahtijeva Ugovor;

| 82. | Očekuje od Komisije da iznese nove prijedloge ili da dodatno ispita reviziju postojećih zakona u području materijalnog i postupovnog prava, posebno uredbe Rim II. i Bruxelles II; |
| --- | --- |

82.

Očekuje od Komisije da iznese nove prijedloge ili da dodatno ispita reviziju postojećih zakona u području materijalnog i postupovnog prava, posebno uredbe Rim II. i Bruxelles II;

| 83. | poziva Komisiju na procjenu provedbe uredbe o Europskoj građanskoj inicijativi te na njezinu izmjenu, ako bude potrebno; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisiju na procjenu provedbe uredbe o Europskoj građanskoj inicijativi te na njezinu izmjenu, ako bude potrebno;

Poljoprivreda i ribarstvo

| 84. | poziva Komisiju da zajamči brzu i točnu provedbu reforme Zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) kojom bi ona trebala biti snažna, održiva i pravedna te služiti europskim seljacima i potrošačima, promovirati ruralni razvoj i štititi okoliš; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisiju da zajamči brzu i točnu provedbu reforme Zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) kojom bi ona trebala biti snažna, održiva i pravedna te služiti europskim seljacima i potrošačima, promovirati ruralni razvoj i štititi okoliš;

| 85. | priznaje da će provedba biti u središtu aktivnosti 2014.; stoga poziva Komisiju da osigura učinkovitu provedbu konačnih dogovora o reformi ZPP-a, kojima će se smanjiti opterećenje poljoprivrednika i upravnih tijela država članica istodobno osiguravajući učinkovitiju, strožu i transparentniju provedbu novih pravila; |
| --- | --- |

85.

priznaje da će provedba biti u središtu aktivnosti 2014.; stoga poziva Komisiju da osigura učinkovitu provedbu konačnih dogovora o reformi ZPP-a, kojima će se smanjiti opterećenje poljoprivrednika i upravnih tijela država članica istodobno osiguravajući učinkovitiju, strožu i transparentniju provedbu novih pravila;

| 86. | primjećuje namjere Komisije da iznese prijedlog zakonodavstva o tehnikama kloniranja životinja; potiče Komisiju da izradi nacrt prijedloga u kojem bi razmotrila pitanja koja su se nedavno pojavila u vezi s označavanjem i dosljednom primjenom zakona o prehrambenom lancu u EU, primjenjujući pritom najnovija znanstvena i tehnološka dostignuća na tom području; |
| --- | --- |

86.

primjećuje namjere Komisije da iznese prijedlog zakonodavstva o tehnikama kloniranja životinja; potiče Komisiju da izradi nacrt prijedloga u kojem bi razmotrila pitanja koja su se nedavno pojavila u vezi s označavanjem i dosljednom primjenom zakona o prehrambenom lancu u EU, primjenjujući pritom najnovija znanstvena i tehnološka dostignuća na tom području;

| 87. | pozdravlja prijedlog Komisije za novu strategiju zdravlja životinja, kao i to što se obvezala osigurati sukladnost među horizontalnim načelima zakonodavstva u području zdravlja i dobrobiti životinja i prehrambene sigurnosti; poziva na usklađivanje strategije zdravlja životinja sa strategijom Europa 2020. kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta u vezi sa životinjama i životinjskim proizvodima, istovremeno poboljšavajući održivost i konkurentnost europske poljoprivrede; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja prijedlog Komisije za novu strategiju zdravlja životinja, kao i to što se obvezala osigurati sukladnost među horizontalnim načelima zakonodavstva u području zdravlja i dobrobiti životinja i prehrambene sigurnosti; poziva na usklađivanje strategije zdravlja životinja sa strategijom Europa 2020. kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta u vezi sa životinjama i životinjskim proizvodima, istovremeno poboljšavajući održivost i konkurentnost europske poljoprivrede;

| 88. | poziva Komisiju na poduzimanje potrebnih koraka kako bi se državama članicama pomoglo oko provođenja novousvojene Zajedničke ribarske politike u skladu s budućim Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo; očekuje od Komisije da osigura da članak 43. stavak 2. UFEU-a bude pravna osnova njezinih prijedloga te da ograniči upotrebu članka 43. stavka 3. na prijedloge strogo povezane s određivanjem i dodjelom ribolovnih prilika; u tu svrhu od Komisije očekuje pomoć pri uspostavi međuinstitucionalne radne skupine sastavljene od predstavnika iz sve tri institucije u cilju pronalaska prikladnih rješenja; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisiju na poduzimanje potrebnih koraka kako bi se državama članicama pomoglo oko provođenja novousvojene Zajedničke ribarske politike u skladu s budućim Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo; očekuje od Komisije da osigura da članak 43. stavak 2. UFEU-a bude pravna osnova njezinih prijedloga te da ograniči upotrebu članka 43. stavka 3. na prijedloge strogo povezane s određivanjem i dodjelom ribolovnih prilika; u tu svrhu od Komisije očekuje pomoć pri uspostavi međuinstitucionalne radne skupine sastavljene od predstavnika iz sve tri institucije u cilju pronalaska prikladnih rješenja;

| 89. | naglašava da novi Europski fond za pomorstvo i ribarstvo mora unaprijediti mjere usmjerene na smanjenje kapaciteta flote; ustraje na tomu da se nova Zajednička ribarstvena politika mora temeljiti na čvršćim mjerama nadzora; |
| --- | --- |

89.

naglašava da novi Europski fond za pomorstvo i ribarstvo mora unaprijediti mjere usmjerene na smanjenje kapaciteta flote; ustraje na tomu da se nova Zajednička ribarstvena politika mora temeljiti na čvršćim mjerama nadzora;

| 90. | poziva Komisiju da nastavi jačati borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (IUU); |
| --- | --- |

90.

poziva Komisiju da nastavi jačati borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (IUU);

Vanjska politika i razvojne politike

| 91. | očekuje od Komisije da nastavi pružati potporu tradicionalnoj politici proširenja EU-a; vjeruje da bi EU izgubio moralni autoritet i politički kredibilitet u svijetu kad bi susjedima zatvorio svoja vrata; |
| --- | --- |

91.

očekuje od Komisije da nastavi pružati potporu tradicionalnoj politici proširenja EU-a; vjeruje da bi EU izgubio moralni autoritet i politički kredibilitet u svijetu kad bi susjedima zatvorio svoja vrata;

| 92. | podsjeća da su istočno i južno susjedstvo i dalje prioritet te naglašava da treba jasno definirati i provesti novu strategiju EU-a i načelo „više za više”; |
| --- | --- |

92.

podsjeća da su istočno i južno susjedstvo i dalje prioritet te naglašava da treba jasno definirati i provesti novu strategiju EU-a i načelo „više za više”;

| 93. | naglašava važnost odlučnijeg potvrđivanja mogućnosti proširenja na države Zapadnog Balkana i slaže se s preporukom Komisije o početku pristupnih pregovora sa Srbijom i bivšom jugoslavenskom Republikom Makedonijom; poziva Komisiju na pregovore s Turskom kao državom kandidatkinjom i posebno pozdravlja otvaranje pristupnog poglavlja 22. o regionalnoj politici; |
| --- | --- |

93.

naglašava važnost odlučnijeg potvrđivanja mogućnosti proširenja na države Zapadnog Balkana i slaže se s preporukom Komisije o početku pristupnih pregovora sa Srbijom i bivšom jugoslavenskom Republikom Makedonijom; poziva Komisiju na pregovore s Turskom kao državom kandidatkinjom i posebno pozdravlja otvaranje pristupnog poglavlja 22. o regionalnoj politici;

| 94. | poziva Komisiju da pojača aktivnosti usmjerene na razvoj Istočnog partnerstva, pogotovo na području mobilnosti i suradnje u obrazovanju; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisiju da pojača aktivnosti usmjerene na razvoj Istočnog partnerstva, pogotovo na području mobilnosti i suradnje u obrazovanju;

| 95. | poziva Komisiju da konstruktivno pridonese ocjeni Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS) s ciljem da u suradnji s Vijećem i Parlamentom podrži dobro koordinirane inicijative na području zajedničke vanjske i sigurnosne politike; poziva na veću fleksibilnost u isplati financijske pomoći u kriznim situacijama; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisiju da konstruktivno pridonese ocjeni Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS) s ciljem da u suradnji s Vijećem i Parlamentom podrži dobro koordinirane inicijative na području zajedničke vanjske i sigurnosne politike; poziva na veću fleksibilnost u isplati financijske pomoći u kriznim situacijama;

| 96. | podsjeća Komisiju na potrebu poboljšanja njezine procjene provedbe konsenzusa o humanitarnoj pomoći, njegove usklađenosti s državama članicama i donatorima, te na potrebu revizije Uredbe Vijeća (EZ) br. 1257/1996; |
| --- | --- |

96.

podsjeća Komisiju na potrebu poboljšanja njezine procjene provedbe konsenzusa o humanitarnoj pomoći, njegove usklađenosti s državama članicama i donatorima, te na potrebu revizije Uredbe Vijeća (EZ) br. 1257/1996;

| 97. | poziva ESVD da unaprijedi poticanje i provedbu koncepta „odgovornosti za zaštitu”(R2P) u skladu s preporukom od 18. travnja 2013. (2) kojom Parlament pred Vijećem zagovara načelo UN-a, s ciljem donošenja „europskog konsenzusa o R2P”; |
| --- | --- |

97.

poziva ESVD da unaprijedi poticanje i provedbu koncepta „odgovornosti za zaštitu”(R2P) u skladu s preporukom od 18. travnja 2013. (2) kojom Parlament pred Vijećem zagovara načelo UN-a, s ciljem donošenja „europskog konsenzusa o R2P”;

| 98. | poziva Komisiju da poveća količinu i učinkovitost humanitarne pomoći EU-a u Siriji, gdje je stanovništvo uskraćeno za osnovne potrepštine i usluge, te među sirijskim izbjeglicama u susjednim zemljama; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisiju da poveća količinu i učinkovitost humanitarne pomoći EU-a u Siriji, gdje je stanovništvo uskraćeno za osnovne potrepštine i usluge, te među sirijskim izbjeglicama u susjednim zemljama;

| 99. | poziva Komisiju da iznese prijedlog za uspostavu mehanizma koji bi se financirao iz relevantnog financijskog instrumenta EU-a za vanjske akcije i koji bi vodila skupina nacionalnih i međunarodnih istražitelja, tužitelja, odvjetnika i ostalih stručnjaka iz država članica EU-a, kao i drugih dotičnih država (Švicarske, Kanade i SAD-a), čiji bi cilj bio pružanje pravnog i tehničkog savjeta i pomoći vlastima zemalja Arapskog proljeća pri povratu otuđene imovine ukradene od strane bivših diktatora, njihovih obitelji i režima; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisiju da iznese prijedlog za uspostavu mehanizma koji bi se financirao iz relevantnog financijskog instrumenta EU-a za vanjske akcije i koji bi vodila skupina nacionalnih i međunarodnih istražitelja, tužitelja, odvjetnika i ostalih stručnjaka iz država članica EU-a, kao i drugih dotičnih država (Švicarske, Kanade i SAD-a), čiji bi cilj bio pružanje pravnog i tehničkog savjeta i pomoći vlastima zemalja Arapskog proljeća pri povratu otuđene imovine ukradene od strane bivših diktatora, njihovih obitelji i režima;

| 100. | poziva Komisiju da preusmjeri pozornost s razvojne politike koja je pretežito usredotočena na ulaganja na razvojnu politiku usmjerenu na rezultate, s točnim godišnjim podacima o razvojnim postignućima te da osigura da razvojni napori EU-a imaju dugotrajan učinak na iskorjenjivanje siromaštva; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisiju da preusmjeri pozornost s razvojne politike koja je pretežito usredotočena na ulaganja na razvojnu politiku usmjerenu na rezultate, s točnim godišnjim podacima o razvojnim postignućima te da osigura da razvojni napori EU-a imaju dugotrajan učinak na iskorjenjivanje siromaštva;

| 101. | poziva Komisiju da pragmatički pristupi rješavanju problemu prava vlasništva u zemljama u razvoju te da osmisli dosljedan pristup, u suradnji s drugim međunarodnim razvojnim partnerima, za pokretanje postupka osnaživanja lokalnih zajednica te pojedinaca u zemljama u razvoju; ukazuje na to da je riječ o postupku koji je jedan od temelja za ostvarivanje napretka i koji bi iz siromaštva mogao izdignuti cijele nacije te pojačati gospodarsku aktivnost u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisiju da pragmatički pristupi rješavanju problemu prava vlasništva u zemljama u razvoju te da osmisli dosljedan pristup, u suradnji s drugim međunarodnim razvojnim partnerima, za pokretanje postupka osnaživanja lokalnih zajednica te pojedinaca u zemljama u razvoju; ukazuje na to da je riječ o postupku koji je jedan od temelja za ostvarivanje napretka i koji bi iz siromaštva mogao izdignuti cijele nacije te pojačati gospodarsku aktivnost u zemljama u razvoju;

| 102. | ukazuje na to da je za veću učinkovitost pomoći iznimno važno zajamčiti veću usklađenost politika, pri čemu sva područja politike EU-a, a posebno ona koja imaju znatan učinak na zemlje u razvoju, pridonose stvaranju bogatstva u zemljama u razvoju; ukazuje i na nužnost povećanja usklađenosti država članica; |
| --- | --- |

102.

ukazuje na to da je za veću učinkovitost pomoći iznimno važno zajamčiti veću usklađenost politika, pri čemu sva područja politike EU-a, a posebno ona koja imaju znatan učinak na zemlje u razvoju, pridonose stvaranju bogatstva u zemljama u razvoju; ukazuje i na nužnost povećanja usklađenosti država članica;

| 103. | i dalje kao prioritete ističe borbu protiv pothranjenosti djece, prehrambenu sigurnost i borbu protiv masovnih ubojstava zbog spolne diskriminacije – veće biranje, vrlo rasprostranjeno, muškog spola od ženskoga – te poticanje zdravstvenog i mirovinskog osiguranja u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

103.

i dalje kao prioritete ističe borbu protiv pothranjenosti djece, prehrambenu sigurnost i borbu protiv masovnih ubojstava zbog spolne diskriminacije – veće biranje, vrlo rasprostranjeno, muškog spola od ženskoga – te poticanje zdravstvenog i mirovinskog osiguranja u zemljama u razvoju;

| 104. | ističe da je smanjenje rizika od nepogoda također važna strategija koju treba poboljšati; |
| --- | --- |

104.

ističe da je smanjenje rizika od nepogoda također važna strategija koju treba poboljšati;

| 105. | poziva na veću djelotvornosti razvojne pomoći poboljšanjem koordinacije i komplementarnosti te redovitom procjenom rezultata, ishoda i utjecaja takve pomoći; |
| --- | --- |

105.

poziva na veću djelotvornosti razvojne pomoći poboljšanjem koordinacije i komplementarnosti te redovitom procjenom rezultata, ishoda i utjecaja takve pomoći;

Trgovina

| 106. | ostaje predan multilateralnom pristupu međunarodnoj trgovini i poziva Komisiju da podrži trenutne inicijative Svjetske trgovinske organizacije; apelira da se Kini olakša pristupanje Sporazumu o javnoj nabavi; prepoznaje potrebu da se nastavi napredak u postizanju bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini s važnim partnerima, a posebno s SAD-om. stoga traži od Komisije da usmjeri ljudske resurse i političke napore na trenutne trgovinske pregovore s trećim zemljama, posebno sa strateškim partnerima s ciljem ostvarivanja znatnog napretka prema uravnoteženom konačnom sporazumu; traži od Komisije da u potpunosti uključi Parlament u ovaj postupak, u skladu s relevantnim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

106.

ostaje predan multilateralnom pristupu međunarodnoj trgovini i poziva Komisiju da podrži trenutne inicijative Svjetske trgovinske organizacije; apelira da se Kini olakša pristupanje Sporazumu o javnoj nabavi; prepoznaje potrebu da se nastavi napredak u postizanju bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini s važnim partnerima, a posebno s SAD-om. stoga traži od Komisije da usmjeri ljudske resurse i političke napore na trenutne trgovinske pregovore s trećim zemljama, posebno sa strateškim partnerima s ciljem ostvarivanja znatnog napretka prema uravnoteženom konačnom sporazumu; traži od Komisije da u potpunosti uključi Parlament u ovaj postupak, u skladu s relevantnim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 107. | poziva Komisiju da pokrene postupak pomnog razmatranja, uz sudjelovanje Parlamenta, o budućoj strategiji međunarodne trgovine, uključujući moguću reformu funkcioniranja WTO-a; naglašava da se u ovoj procjeni mora ozbiljno uzeti u obzir utjecaj nedavne međunarodne trgovinske strategije na gospodarstvo EU-a; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisiju da pokrene postupak pomnog razmatranja, uz sudjelovanje Parlamenta, o budućoj strategiji međunarodne trgovine, uključujući moguću reformu funkcioniranja WTO-a; naglašava da se u ovoj procjeni mora ozbiljno uzeti u obzir utjecaj nedavne međunarodne trgovinske strategije na gospodarstvo EU-a;

o

o o

| 108. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

108.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0180.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/159

---

P7_TA(2013)0333

Stanje u Egiptu

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o krizi u Egiptu (2013/2697(RSP))

(2016/C 075/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izjave generala Abdela Fataha Khalil Al-Sisija, predsjednika Vrhovnog vijeća oružanih snaga Egipta, od 4. srpnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave generala Abdela Fataha Khalil Al-Sisija, predsjednika Vrhovnog vijeća oružanih snaga Egipta, od 4. srpnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. svojeg Poslovnika,

| A. | budući da je Vrhovno vijeće u svojoj izjavi od 4. srpnja 2013. objavilo suspendiranje ustava, prijenos ovlasti na predsjednika Visokog ustavnog suda do održavanja prijevremenih predsjedničkih izbora, nakon kojih će uslijediti parlamentarni izbori i formiranje vlade nacionalne koalicije te odbora za razmatranje izmjena ustava, budući da je Adly Mansour prisegnuo kao privremeni predsjednik; |
| --- | --- |

A.

budući da je Vrhovno vijeće u svojoj izjavi od 4. srpnja 2013. objavilo suspendiranje ustava, prijenos ovlasti na predsjednika Visokog ustavnog suda do održavanja prijevremenih predsjedničkih izbora, nakon kojih će uslijediti parlamentarni izbori i formiranje vlade nacionalne koalicije te odbora za razmatranje izmjena ustava, budući da je Adly Mansour prisegnuo kao privremeni predsjednik;

| 1. | izražava duboko žaljenje zbog situacije u Egiptu nakon vojne intervencije, ističe kako bi vlast trebala biti prenesena na demokratski izabrana građanska tijela što je prije moguće, izražava fundamentalnu solidarnost sa svim onim Egipćanima koji njeguju demokratske aspiracije za njihovu zemlju i pozva na brzi povratak demokratskom procesu, uključujući održavanje predsjedničkih i parlamentarnih izbora u potpuno uključivom procesu uz sudjelovanje svih demokratskih aktera; |
| --- | --- |

1.

izražava duboko žaljenje zbog situacije u Egiptu nakon vojne intervencije, ističe kako bi vlast trebala biti prenesena na demokratski izabrana građanska tijela što je prije moguće, izražava fundamentalnu solidarnost sa svim onim Egipćanima koji njeguju demokratske aspiracije za njihovu zemlju i pozva na brzi povratak demokratskom procesu, uključujući održavanje predsjedničkih i parlamentarnih izbora u potpuno uključivom procesu uz sudjelovanje svih demokratskih aktera;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te parlamentu i vladi Egipta. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te parlamentu i vladi Egipta.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/160

---

P7_TA(2013)0334

Stanje u Džibutiju

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o stanju u Džibutiju (2013/2690(RSP))

(2016/C 075/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne Rezolucije od 15. siječnja 2009. (1) o stanju na Rogu Afrike i 18. prosinca 1997. o stanju ljudskih prava u Džibutiju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne Rezolucije od 15. siječnja 2009. (1) o stanju na Rogu Afrike i 18. prosinca 1997. o stanju ljudskih prava u Džibutiju (2),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu međunarodnih promatračkih misija (Afričke unije, Arapske lige, Organizacije islamske suradnje i Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD)) iz Džibutija od 24. veljače 2013., koji su pratili parlamentarne izbore održane u Republici Džibuti 22. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu međunarodnih promatračkih misija (Afričke unije, Arapske lige, Organizacije islamske suradnje i Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD)) iz Džibutija od 24. veljače 2013., koji su pratili parlamentarne izbore održane u Republici Džibuti 22. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koju je Džibuti ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koju je Džibuti ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, koji je potpisan 23. lipnja 2000. i izmijenjen 22. lipnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, koji je potpisan 23. lipnja 2000. i izmijenjen 22. lipnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Catherine Ashton, Visoke predstavnice EU-a, od 12. ožujka 2013. o stanju nakon parlamentarnih izbora u Džibutiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Catherine Ashton, Visoke predstavnice EU-a, od 12. ožujka 2013. o stanju nakon parlamentarnih izbora u Džibutiju,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110 stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110 stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su zbog svog položaja na vrhu Roga Afrike i na ulazu u Crveno more Džibuti i njegova strateška infrastruktura (luke i slobodna područja) važni za cijelu regiju; |
| --- | --- |

A.

budući da su zbog svog položaja na vrhu Roga Afrike i na ulazu u Crveno more Džibuti i njegova strateška infrastruktura (luke i slobodna područja) važni za cijelu regiju;

| B. | budući da je Džibuti imao ključnu ulogu u borbi protiv gusara i terorizma u regiji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Džibuti imao ključnu ulogu u borbi protiv gusara i terorizma u regiji;

| C. | budući da je Džibuti od stjecanja neovisnosti 1977. do 2003. imao jednostranački sustav; |
| --- | --- |

C.

budući da je Džibuti od stjecanja neovisnosti 1977. do 2003. imao jednostranački sustav;

| D. | budući da se zemlja nakon parlamentarnih izbora 22. veljače 2013. nalazi u ozbiljnoj političkoj krizi; |
| --- | --- |

D.

budući da se zemlja nakon parlamentarnih izbora 22. veljače 2013. nalazi u ozbiljnoj političkoj krizi;

| E. | budući da je Ismail Omar Guelleh, koji je na vlast došao 1999., ponovno izabran 2005. sa 100 % glasova i izjavio je da se neće ponovno kandidirati na izborima 2016.; budući da je predsjednik Guelleh ponovno izabran u travnju 2011. sa skoro 80 % glasova na izborima koje je velik dio oporbe bojkotirao nakon što je parlament Džibutija izmijenio ustav kako bi se predsjednik Guelleh mogao kandidirati za novi mandat; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ismail Omar Guelleh, koji je na vlast došao 1999., ponovno izabran 2005. sa 100 % glasova i izjavio je da se neće ponovno kandidirati na izborima 2016.; budući da je predsjednik Guelleh ponovno izabran u travnju 2011. sa skoro 80 % glasova na izborima koje je velik dio oporbe bojkotirao nakon što je parlament Džibutija izmijenio ustav kako bi se predsjednik Guelleh mogao kandidirati za novi mandat;

| F. | budući da su oporbene stranke odlučile sudjelovati na parlamentarnim izborima 22. veljače 2013. prvi puta nakon što je predsjednik Guelleh došao na vlast, u nadi da će prevagnuti demokratski pluralizam nakon uvođenja novog djelomično proporcionalnog sustava glasovanja koji manjinskim strankama omogućava da osvoje mjesta u parlamentu; |
| --- | --- |

F.

budući da su oporbene stranke odlučile sudjelovati na parlamentarnim izborima 22. veljače 2013. prvi puta nakon što je predsjednik Guelleh došao na vlast, u nadi da će prevagnuti demokratski pluralizam nakon uvođenja novog djelomično proporcionalnog sustava glasovanja koji manjinskim strankama omogućava da osvoje mjesta u parlamentu;

| G. | budući da su te izbore pratili promatrači Afričke unije, Arapske lige, Organizacije islamske suradnje i Međuvladinog tijela za razvoj, koji su nadgledali aktivnosti na 154 biračka mjesta i 12 centara za brojanje glasova i koji su izvijestili da su izbori bili transparentni te da nije zabilježen niti jedan slučaj prijevare niti ubacivanja dodatnih listića u glasačke kutije; |
| --- | --- |

G.

budući da su te izbore pratili promatrači Afričke unije, Arapske lige, Organizacije islamske suradnje i Međuvladinog tijela za razvoj, koji su nadgledali aktivnosti na 154 biračka mjesta i 12 centara za brojanje glasova i koji su izvijestili da su izbori bili transparentni te da nije zabilježen niti jedan slučaj prijevare niti ubacivanja dodatnih listića u glasačke kutije;

| H. | budući da je prema rezultatima koje je objavilo Ustavotvorno vijeće Unija za predsjedničku većinu osvojila 68 % glasova; |
| --- | --- |

H.

budući da je prema rezultatima koje je objavilo Ustavotvorno vijeće Unija za predsjedničku većinu osvojila 68 % glasova;

| I. | budući da je oporba, koja je prvi put od nezavisnosti zemlje osvojila mjesta u parlamentu, rekla da je počinjeno mnogo prijevara i izjavila da je ona dobila izbore; budući da je Ustavotvorno vijeće odbacilo žalbu koju je oporba uložila na rezultate izbora; |
| --- | --- |

I.

budući da je oporba, koja je prvi put od nezavisnosti zemlje osvojila mjesta u parlamentu, rekla da je počinjeno mnogo prijevara i izjavila da je ona dobila izbore; budući da je Ustavotvorno vijeće odbacilo žalbu koju je oporba uložila na rezultate izbora;

| J. | budući da oporba bojkotira parlament koji je formiran nakon izbora; budući da su vlasti osudile postupak dijela opozicije, koji je nakon osporavanih izbora u veljači 2013. osnovao Legitimnu nacionalnu skupštinu usporedno s nacionalnim parlamentom; budući da Legitimnom nacionalnom skupštinom predsjeda vođa liste kandidata Unije za nacionalni spas za izbornu jedinicu grada Džibutija, Ismail Guedi Hared; |
| --- | --- |

J.

budući da oporba bojkotira parlament koji je formiran nakon izbora; budući da su vlasti osudile postupak dijela opozicije, koji je nakon osporavanih izbora u veljači 2013. osnovao Legitimnu nacionalnu skupštinu usporedno s nacionalnim parlamentom; budući da Legitimnom nacionalnom skupštinom predsjeda vođa liste kandidata Unije za nacionalni spas za izbornu jedinicu grada Džibutija, Ismail Guedi Hared;

| K. | budući da rezultati parlamentarnih izbora od 22. veljače 2013. još uvijek nisu objavljeni za sva biračka mjesta unatoč pozivima EU-a, što izaziva sumnju u prijevare; |
| --- | --- |

K.

budući da rezultati parlamentarnih izbora od 22. veljače 2013. još uvijek nisu objavljeni za sva biračka mjesta unatoč pozivima EU-a, što izaziva sumnju u prijevare;

| L. | budući da se broj birača prijavljenih u gradu Džibutiju mijenjao svaki put kad su objavljeni službeni podaci; |
| --- | --- |

L.

budući da se broj birača prijavljenih u gradu Džibutiju mijenjao svaki put kad su objavljeni službeni podaci;

| M. | budući da se smatra da je pretjerana upotreba sile prilikom suzbijanja prosvjeda opozicijskih stranaka koje osporavaju regularnost parlamentarnih izbora bila uzrok najmanje 10 smrtnih slučajeva do kojih je došlo nakon što su snage javnog reda koristile vatreno oružje; |
| --- | --- |

M.

budući da se smatra da je pretjerana upotreba sile prilikom suzbijanja prosvjeda opozicijskih stranaka koje osporavaju regularnost parlamentarnih izbora bila uzrok najmanje 10 smrtnih slučajeva do kojih je došlo nakon što su snage javnog reda koristile vatreno oružje;

| N. | budući da se dešavaju masovna uhićenja opozicijskih prosvjednika; budući da nevladine organizacije izražavaju zabrinutost zbog sumnjivih smrtnih slučajeva, mučenja i nestanaka; |
| --- | --- |

N.

budući da se dešavaju masovna uhićenja opozicijskih prosvjednika; budući da nevladine organizacije izražavaju zabrinutost zbog sumnjivih smrtnih slučajeva, mučenja i nestanaka;

| O. | budući da se smatra da je nakon izbora 22. veljače 2013. više od tisuću pripadnika opozicije bilo zatvoreno na duža ili kraća vremenska razdoblja; |
| --- | --- |

O.

budući da se smatra da je nakon izbora 22. veljače 2013. više od tisuću pripadnika opozicije bilo zatvoreno na duža ili kraća vremenska razdoblja;

| P. | budući da se smatra da je trenutno u pritvoru 60-ak političkih zatvorenika; budući da vlast stalno vrši pritisak na političke militariste iz opozicije; |
| --- | --- |

P.

budući da se smatra da je trenutno u pritvoru 60-ak političkih zatvorenika; budući da vlast stalno vrši pritisak na političke militariste iz opozicije;

| Q. | budući da je protiv većine opozicijskih vođa i mnogih novinara pokrenut sudski progon; |
| --- | --- |

Q.

budući da je protiv većine opozicijskih vođa i mnogih novinara pokrenut sudski progon;

| R. | budući da je novinar Mydaneh Abdallah Okieh, koji je također u opozicijskoj koaliciji Uniji za nacionalni spas zadužen za komunikaciju, optužen za „klevetu policije” jer je na društvenoj mreži Facebooku postavio slike prosvjednika koji su žrtve represije; budući da je Žalbeni sud 26. lipnja 2013. povećao njegovu kaznu s 45 dana na pet mjeseci; |
| --- | --- |

R.

budući da je novinar Mydaneh Abdallah Okieh, koji je također u opozicijskoj koaliciji Uniji za nacionalni spas zadužen za komunikaciju, optužen za „klevetu policije” jer je na društvenoj mreži Facebooku postavio slike prosvjednika koji su žrtve represije; budući da je Žalbeni sud 26. lipnja 2013. povećao njegovu kaznu s 45 dana na pet mjeseci;

| S. | budući da su u travnju 2013. troje vođa opozicijske koalicije Unije za nacionalni spas osuđeni na dvije godine zatvora i da su im uskraćena njihova ljudska i građanska prava; budući da je ročište u njihovom žalbenom postupku odgođeno do 25. studenog 2013.; |
| --- | --- |

S.

budući da su u travnju 2013. troje vođa opozicijske koalicije Unije za nacionalni spas osuđeni na dvije godine zatvora i da su im uskraćena njihova ljudska i građanska prava; budući da je ročište u njihovom žalbenom postupku odgođeno do 25. studenog 2013.;

| T. | budući, u kontekstu ovoga, da je 4. ožujka 2013. uhićen Daher Ahmed Farah, glasnogovornik opozicijske Unije za nacionalni spas; budući da je proglašen krivim jer je pozvao na pobunu nakon parlamentarnih izbora u veljači 2013.; budući da su u istom postupku bile optužene još dvije osobe, od kojih je jedna uvjetno osuđena na zatvor, a druga puštena na slobodu; budući da je Žalbeni sud 26. lipnja 2013. ponovo osudio Dahera Ahmeda Faraha na dva mjeseca bezuvjetne zatvorske kazne; |
| --- | --- |

T.

budući, u kontekstu ovoga, da je 4. ožujka 2013. uhićen Daher Ahmed Farah, glasnogovornik opozicijske Unije za nacionalni spas; budući da je proglašen krivim jer je pozvao na pobunu nakon parlamentarnih izbora u veljači 2013.; budući da su u istom postupku bile optužene još dvije osobe, od kojih je jedna uvjetno osuđena na zatvor, a druga puštena na slobodu; budući da je Žalbeni sud 26. lipnja 2013. ponovo osudio Dahera Ahmeda Faraha na dva mjeseca bezuvjetne zatvorske kazne;

| U. | budući da su uvjeti pritvora u zatvorima u Džibutiju izrazito zabrinjavajući; |
| --- | --- |

U.

budući da su uvjeti pritvora u zatvorima u Džibutiju izrazito zabrinjavajući;

| V. | budući da se Ustavom iz 1992. priznaju temeljne slobode i osnovna načela dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

V.

budući da se Ustavom iz 1992. priznaju temeljne slobode i osnovna načela dobrog upravljanja;

| W. | budući da se u članku 10. Ustava navodi da se „pravo na obranu, uključujući pravo na pravnu pomoć odvjetnika po vlastitom izboru, jamče u svim fazama postupka”; |
| --- | --- |

W.

budući da se u članku 10. Ustava navodi da se „pravo na obranu, uključujući pravo na pravnu pomoć odvjetnika po vlastitom izboru, jamče u svim fazama postupka”;

| X. | budući da je Džibuti potpisnik Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te Međunarodnog pakta o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima; |
| --- | --- |

X.

budući da je Džibuti potpisnik Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te Međunarodnog pakta o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima;

| Y. | budući da su žene u Džibutiju suočene s raznim oblicima nasilja, uključujući silovanja, genitalno sakaćenje žena, obiteljsko nasilje, seksualno uznemiravanje i preuranjene brakove, koji imaju dalekosežne negativne posljedice za fizičku i psihičku dobrobit žena; |
| --- | --- |

Y.

budući da su žene u Džibutiju suočene s raznim oblicima nasilja, uključujući silovanja, genitalno sakaćenje žena, obiteljsko nasilje, seksualno uznemiravanje i preuranjene brakove, koji imaju dalekosežne negativne posljedice za fizičku i psihičku dobrobit žena;

| Z. | budući da se Džibuti nalazi na 167. mjestu (od 179 zemalja) na svjetskom indeksu slobode medija 2013., koji sastavljaju reporteri bez granica; budući da je stranim novinarima zabranjen dolazak u Džibuti te da to otežava pribavljanje pouzdanih informacija o tome što se dešava u zemlji; |
| --- | --- |

Z.

budući da se Džibuti nalazi na 167. mjestu (od 179 zemalja) na svjetskom indeksu slobode medija 2013., koji sastavljaju reporteri bez granica; budući da je stranim novinarima zabranjen dolazak u Džibuti te da to otežava pribavljanje pouzdanih informacija o tome što se dešava u zemlji;

| AA. | budući da je Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu u ožujku 2012. procijenila da u Džibutiju 180 000 ljudi treba pomoć u obliku hrane; |
| --- | --- |

AA.

budući da je Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu u ožujku 2012. procijenila da u Džibutiju 180 000 ljudi treba pomoć u obliku hrane;

| AB. | budući da su u posljednjih 20 godina Europska unija i njezine države članice bili glavni pružatelji financijske pomoći Džibutiju; budući da isplate SAD-a, Japana i Francuske za korištenje njihovih vojnih baza predstavljaju izvor prihoda koji jamči stalan rast Džibutija; |
| --- | --- |

AB.

budući da su u posljednjih 20 godina Europska unija i njezine države članice bili glavni pružatelji financijske pomoći Džibutiju; budući da isplate SAD-a, Japana i Francuske za korištenje njihovih vojnih baza predstavljaju izvor prihoda koji jamči stalan rast Džibutija;

| AC. | budući da su poštovanje ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava sam temelj partnerstva zemalja AKP-a i EU-a i čine ključan dio Sporazuma iz Cotonoua; |
| --- | --- |

AC.

budući da su poštovanje ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava sam temelj partnerstva zemalja AKP-a i EU-a i čine ključan dio Sporazuma iz Cotonoua;

| 1. | izražava svoju zabrinutost zbog stanja u Džibutiju nakon parlamentarnih izbora 22. veljače 2013. i napete političke situacije u zemlji; posebno je zabrinut zbog izvješća o masovnim uhićenjima članova opozicije, suzbijanju prosvjeda zbog nepravilnosti izbora i napadima na slobodu medija; |
| --- | --- |

1.

izražava svoju zabrinutost zbog stanja u Džibutiju nakon parlamentarnih izbora 22. veljače 2013. i napete političke situacije u zemlji; posebno je zabrinut zbog izvješća o masovnim uhićenjima članova opozicije, suzbijanju prosvjeda zbog nepravilnosti izbora i napadima na slobodu medija;

| 2. | poziva vlasti Džibutija da okončaju ugnjetavanje političkih protivnika te da puste na slobodu sve osobe koje su u pritvoru zbog političkih razloga; |
| --- | --- |

2.

poziva vlasti Džibutija da okončaju ugnjetavanje političkih protivnika te da puste na slobodu sve osobe koje su u pritvoru zbog političkih razloga;

| 3. | poziva vlasti Džibutija da zajamče poštovanje ljudskih prava priznatih nacionalnim i međunarodnim sporazumima koje je Džibuti potpisao te da zaštiti građanska i politička prava i slobode, uključujući pravno na mirne prosvjede i slobodu tiska; |
| --- | --- |

3.

poziva vlasti Džibutija da zajamče poštovanje ljudskih prava priznatih nacionalnim i međunarodnim sporazumima koje je Džibuti potpisao te da zaštiti građanska i politička prava i slobode, uključujući pravno na mirne prosvjede i slobodu tiska;

| 4. | snažno osuđuje seksualno nasilje nad ženama i ističe da je vlada Džibutija odgovorna okončati nekažnjavanje i privesti pravdi osobe odgovorne za seksualno nasilje nad ženama; |
| --- | --- |

4.

snažno osuđuje seksualno nasilje nad ženama i ističe da je vlada Džibutija odgovorna okončati nekažnjavanje i privesti pravdi osobe odgovorne za seksualno nasilje nad ženama;

| 5. | poziva na poštovanje prava na obranu, posebno pravo optuženika da u svim fazama postupka koji se protiv njega vodi ima odvjetnika kojeg sam odabere; poziva vlasti da dozvole obiteljima osoba u pritvoru da im donesu konkretnu pomoć, posebno lijekove; |
| --- | --- |

5.

poziva na poštovanje prava na obranu, posebno pravo optuženika da u svim fazama postupka koji se protiv njega vodi ima odvjetnika kojeg sam odabere; poziva vlasti da dozvole obiteljima osoba u pritvoru da im donesu konkretnu pomoć, posebno lijekove;

| 6. | poziva vladu Džibutija da uz pomoć institucija koje su potvrdile rezultate izbora, posebno Afričke unije, započnu postupak političkog dijaloga s opozicijom u skladu s najavom čelnika države od 27. lipnja 2013. prigodom godišnjice nezavisnosti Džibutija; poziva Europsku uniju da podrži rad regionalnih organizacija i doprinese naporima da se pronađe političko rješenje za trenutnu krizu; |
| --- | --- |

6.

poziva vladu Džibutija da uz pomoć institucija koje su potvrdile rezultate izbora, posebno Afričke unije, započnu postupak političkog dijaloga s opozicijom u skladu s najavom čelnika države od 27. lipnja 2013. prigodom godišnjice nezavisnosti Džibutija; poziva Europsku uniju da podrži rad regionalnih organizacija i doprinese naporima da se pronađe političko rješenje za trenutnu krizu;

| 7. | poziva da se odmah pokrene sudska istraga kako bi se razjasnili postupci policije i vojske tijekom prosvjeda te kaznili oni koji su kršili ljudska prava; |
| --- | --- |

7.

poziva da se odmah pokrene sudska istraga kako bi se razjasnili postupci policije i vojske tijekom prosvjeda te kaznili oni koji su kršili ljudska prava;

| 8. | pozdravlja činjenicu da su izbori 22. veljače 2013. prošli mirno, što su naglasili razni predstavnici međunarodne zajednice, uključujući potpredsjednicu/Visoku predstavnicu i voditelji četiri izborne promatračke misije poslane u Džibuti; pozdravlja predanost budućnosti svoje zemlje koju je pokazao narod Džibutija i sve političke stranke sudjelovanjem na izborima; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja činjenicu da su izbori 22. veljače 2013. prošli mirno, što su naglasili razni predstavnici međunarodne zajednice, uključujući potpredsjednicu/Visoku predstavnicu i voditelji četiri izborne promatračke misije poslane u Džibuti; pozdravlja predanost budućnosti svoje zemlje koju je pokazao narod Džibutija i sve političke stranke sudjelovanjem na izborima;

| 9. | pozdravlja činjenicu da su na izbore 22. veljače 2013. prvi put od nakon stjecanja nezavisnosti Džibutija 1977. izašle opozicijske snage, tj. Unija za nacionalni spas; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da su na izbore 22. veljače 2013. prvi put od nakon stjecanja nezavisnosti Džibutija 1977. izašle opozicijske snage, tj. Unija za nacionalni spas;

| 10. | ponavlja poziv Europske unije da se objave rezultati za sva biračka mjesta s izbora 22. veljače 2013.; |
| --- | --- |

10.

ponavlja poziv Europske unije da se objave rezultati za sva biračka mjesta s izbora 22. veljače 2013.;

| 11. | poziva sve političke snage u Džibutiju da poštuju vladavinu prava, uključujući pravo na mirne prosvjede, te da se ne upotrebljava nasilje ni represivne mjere; |
| --- | --- |

11.

poziva sve političke snage u Džibutiju da poštuju vladavinu prava, uključujući pravo na mirne prosvjede, te da se ne upotrebljava nasilje ni represivne mjere;

| 12. | izražava svoju spremnost da pomno prati stanje u Džibutiju i da predloži restriktivne mjere u slučaju kršenja Sporazuma iz Cotonoua (2000.), a posebno njegovih članaka 8. i 9.; poziva Komisiju da također pomno prati stanje; |
| --- | --- |

12.

izražava svoju spremnost da pomno prati stanje u Džibutiju i da predloži restriktivne mjere u slučaju kršenja Sporazuma iz Cotonoua (2000.), a posebno njegovih članaka 8. i 9.; poziva Komisiju da također pomno prati stanje;

| 13. | potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje, Komisiju i njihove partnere da rade s Džibutijem na dugoročnoj političkoj reformi, koju bi trebala znatno olakšati snažna veza koja već postoji uzevši u obzir da je Džibuti bio ključan u borbi protiv terorizma u regiji te da je domaćin vojnih baza; |
| --- | --- |

13.

potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje, Komisiju i njihove partnere da rade s Džibutijem na dugoročnoj političkoj reformi, koju bi trebala znatno olakšati snažna veza koja već postoji uzevši u obzir da je Džibuti bio ključan u borbi protiv terorizma u regiji te da je domaćin vojnih baza;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi Džibutija, institucijama Afričke unije, Međuvladinom tijelu za razvoj, Arapskoj ligi, Organizaciji islamske suradnje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku te supredsjednicima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi Džibutija, institucijama Afričke unije, Međuvladinom tijelu za razvoj, Arapskoj ligi, Organizaciji islamske suradnje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku te supredsjednicima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a.

---

(1)  SL C 46 E, 24.2.2010, str. 102.

(2)  SL C 14, 19.1.1998, str. 207.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/163

---

P7_TA(2013)0335

Stanje u Nigeriji

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o situaciji u Nigeriji (2013/2691(RSP))

(2016/C 075/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (1), od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (2), od 5. srpnja 2012. o nasilju nad lezbijkama i pravima LGBT osoba u Africi (3) i od 15. ožujka 2012. o situaciji u Nigeriji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (1), od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (2), od 5. srpnja 2012. o nasilju nad lezbijkama i pravima LGBT osoba u Africi (3) i od 15. ožujka 2012. o situaciji u Nigeriji (4),

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 22. siječnja 2012. o bombaškim napadima u gradu Kano, od 11. ožujka 2013. o ubojstvima talaca, od 2. lipnja 2013. o prijedlogu nigerijskog zakona o kriminalizaciji istospolnih brakova i odnosa, i od 25. lipnja 2013. o pogubljenjima u Nigeriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 22. siječnja 2012. o bombaškim napadima u gradu Kano, od 11. ožujka 2013. o ubojstvima talaca, od 2. lipnja 2013. o prijedlogu nigerijskog zakona o kriminalizaciji istospolnih brakova i odnosa, i od 25. lipnja 2013. o pogubljenjima u Nigeriji,

| — | uzimajući u obzir dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Nigerije održan u Abuji u ožujku 2013. i ministarski sastanak između Nigerije i EU-a održan 16. svibnja 2013. u Bruxellesu, u okviru kojih je utvrđena potreba da mjere za borbu protiv terorizma budu razmjerne civilnim žrtvama i uništavanju javne infrastrukture, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Nigerije održan u Abuji u ožujku 2013. i ministarski sastanak između Nigerije i EU-a održan 16. svibnja 2013. u Bruxellesu, u okviru kojih je utvrđena potreba da mjere za borbu protiv terorizma budu razmjerne civilnim žrtvama i uništavanju javne infrastrukture,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o situaciji u Nigeriji, sa sastanka u svibnju 2013. u Horsensu, Danskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o situaciji u Nigeriji, sa sastanka u svibnju 2013. u Horsensu, Danskoj,

| — | uzimajući u obzir smjernice Vijeća Europske unije za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih osoba, transvestita i dvospolnih osoba (pripadnika skupine LGBTI), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Vijeća Europske unije za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih osoba, transvestita i dvospolnih osoba (pripadnika skupine LGBTI),

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua iz 2000. i njegove revidirane verzije iz 2005. i 2010. (potonju je Nigerija ratificirala 27. rujna 2010.) te posebno njegove članke 8. i 9. o političkom dijalogu i ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua iz 2000. i njegove revidirane verzije iz 2005. i 2010. (potonju je Nigerija ratificirala 27. rujna 2010.) te posebno njegove članke 8. i 9. o političkom dijalogu i ljudskim pravima, demokraciji i vladavini prava,

| — | uzimajući u obzir izjave glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona od 16. svibnja 2013. o nastavku nasilja i pogoršanju stanja sigurnosti na sjeveroistoku Nigerije i od 22. travnja 2013. o velikom broju civilnih žrtava i uništenih kuća u Nigeriji kao posljedica sukoba između vojnih snaga i pobunjeničke skupine Boko Haram, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona od 16. svibnja 2013. o nastavku nasilja i pogoršanju stanja sigurnosti na sjeveroistoku Nigerije i od 22. travnja 2013. o velikom broju civilnih žrtava i uništenih kuća u Nigeriji kao posljedica sukoba između vojnih snaga i pobunjeničke skupine Boko Haram,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Navi Pillay od 3. svibnja 2013. o nasilnim sukobima u travnju 2013., u kojoj podsjeća sigurnosne snage u Nigeriji da poštuju ljudska prava i da se u svojim aktivnostima suzdrže od prekomjerne uporabe sile, i izjavu od 17. svibnja 2013. o mogućnosti da se članovima skupine Boko Harem sudi za ratne zločine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Navi Pillay od 3. svibnja 2013. o nasilnim sukobima u travnju 2013., u kojoj podsjeća sigurnosne snage u Nigeriji da poštuju ljudska prava i da se u svojim aktivnostima suzdrže od prekomjerne uporabe sile, i izjavu od 17. svibnja 2013. o mogućnosti da se članovima skupine Boko Harem sudi za ratne zločine,

| — | uzimajući u obzir izjavu Vijeća sigurnosti UN-a od 27. prosinca 2011. o napadima terorističke sekte Boko Haram u Nigeriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Vijeća sigurnosti UN-a od 27. prosinca 2011. o napadima terorističke sekte Boko Haram u Nigeriji,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjeroispovijesti i uvjerenja iz 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjeroispovijesti i uvjerenja iz 1981.,

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova zemalja članica skupine G8 od 12. travnja 2012. o nastavku nasilja u Nigeriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova zemalja članica skupine G8 od 12. travnja 2012. o nastavku nasilja u Nigeriji,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o suzbijanju terorizma i borbi protiv njega, koju je Nigerija ratificirala 16. svibnja 2003. i dopunski Protokol uz nju, koji je Nigerija ratificirala 22. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o suzbijanju terorizma i borbi protiv njega, koju je Nigerija ratificirala 16. svibnja 2003. i dopunski Protokol uz nju, koji je Nigerija ratificirala 22. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenika Afričke unije za mir i sigurnost Lamamre Ramtane od 14. srpnja 2012. u kojoj osuđuje aktivnosti i kršenja ljudskih prava od strane pripadnika Boko Harama te poziva međunarodnu zajednicu da pomogne Nigeriji da se odupre toj terorističkoj sekti, ističući prijetnju koju ona predstavlja za regionalnu i međunarodnu sigurnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenika Afričke unije za mir i sigurnost Lamamre Ramtane od 14. srpnja 2012. u kojoj osuđuje aktivnosti i kršenja ljudskih prava od strane pripadnika Boko Harama te poziva međunarodnu zajednicu da pomogne Nigeriji da se odupre toj terorističkoj sekti, ističući prijetnju koju ona predstavlja za regionalnu i međunarodnu sigurnost,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu čelnika vlada i država Gvinejskog zaljeva posvećen pomorskoj sigurnosti koji se održao u gradu Yaoundé u Kamerunu 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu čelnika vlada i država Gvinejskog zaljeva posvećen pomorskoj sigurnosti koji se održao u gradu Yaoundé u Kamerunu 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir ustav Federalne Republike Nigerije donesen 29. svibnja 1999. i posebno odredbe iz Poglavlja IV. o zaštiti temeljnih prava, uključujući pravo na život, pravo na pošteno suđenje i pravo na ljudsko dostojanstvo, te o zaštiti slobode izražavanja, slobode tiska, slobode mišljenja, slobode savjesti i slobode vjeroispovijesti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ustav Federalne Republike Nigerije donesen 29. svibnja 1999. i posebno odredbe iz Poglavlja IV. o zaštiti temeljnih prava, uključujući pravo na život, pravo na pošteno suđenje i pravo na ljudsko dostojanstvo, te o zaštiti slobode izražavanja, slobode tiska, slobode mišljenja, slobode savjesti i slobode vjeroispovijesti,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ženevskih konvencija, koje je Nigerija ratificirala 20. lipnja 1961. i Dopunski protokol II uz Ženevske konvencije, koji je Nigerija ratificirala 10. listopada 1988., u kojima se utvrđuje međunarodno pravo u vezi s nemeđunarodnim oružanim sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ženevskih konvencija, koje je Nigerija ratificirala 20. lipnja 1961. i Dopunski protokol II uz Ženevske konvencije, koji je Nigerija ratificirala 10. listopada 1988., u kojima se utvrđuje međunarodno pravo u vezi s nemeđunarodnim oružanim sukobima,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., koju je Nigerija ratificirala 22. lipnja 1983., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., koju je Nigerija ratificirala 22. lipnja 1983.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Nigerija ratificirala 29. listopada 1993., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Nigerija ratificirala 29. listopada 1993.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. svojeg Poslovnika,

| A. | budući da je nigerijski predsjednik Goodluck Jonathan 14. i 15. svibnja 2013. objavio izvanredno stanje u pokrajinama Borno, Yobe i Adamawa kao odgovor na aktivnosti skupine Boko Haram koja mobilizira dodatne vojne snage; |
| --- | --- |

A.

budući da je nigerijski predsjednik Goodluck Jonathan 14. i 15. svibnja 2013. objavio izvanredno stanje u pokrajinama Borno, Yobe i Adamawa kao odgovor na aktivnosti skupine Boko Haram koja mobilizira dodatne vojne snage;

| B. | budući da je u travnju 2013. u sukobima između nigerijske vojske i militanata Boko Harama razoren grad Baga, pri čemu je, kako navode predstavnici zajednice, uništeno tisuće kuća, a stotine civila izgubilo je život; budući da će neovisna istraga koju provodi nigerijska Komisija za ljudska prava o ubojstvima u Bagi biti zaključena do kraja srpnja; |
| --- | --- |

B.

budući da je u travnju 2013. u sukobima između nigerijske vojske i militanata Boko Harama razoren grad Baga, pri čemu je, kako navode predstavnici zajednice, uništeno tisuće kuća, a stotine civila izgubilo je život; budući da će neovisna istraga koju provodi nigerijska Komisija za ljudska prava o ubojstvima u Bagi biti zaključena do kraja srpnja;

| C. | budući da je savezna vlada uvrstila Boko Haram u Zakon o sprečavanju terorizma iz 2011. kako bi odobrila kazneni progon svih pojedinaca koji su s tom skupinom povezani ili je podupiru; |
| --- | --- |

C.

budući da je savezna vlada uvrstila Boko Haram u Zakon o sprečavanju terorizma iz 2011. kako bi odobrila kazneni progon svih pojedinaca koji su s tom skupinom povezani ili je podupiru;

| D. | budući da je Boko Haram prouzročio smrt 4000 osoba od 2009.; budući da je ove godine dosad ubijeno više od 700 Nigerijaca u više od 80 napada povezanih s Boko Haramom, koja je u nedavnom izvješću Sjedinjenih Američkih Država opisana kao druga najubojitija teroristička skupina u svijetu; budući da povezanost skupine Boko Haram i AQIM-a (Al-Qaide u islamskom Magrebu) općenito predstavlja ozbiljnu prijetnju miru i sigurnosti na široj regiji Sahela i Zapadne Afrike; budući da su meta skupine Boko Haram i dalje državni i sigurnosni dužnosnici, kao u napadu od 7. svibnja 2013. na zatvorski kompleks u Bami, u kojemu je ubijeno otprilike 55 ljudi i oslobođeno otprilike 105 zatvorenika; |
| --- | --- |

D.

budući da je Boko Haram prouzročio smrt 4000 osoba od 2009.; budući da je ove godine dosad ubijeno više od 700 Nigerijaca u više od 80 napada povezanih s Boko Haramom, koja je u nedavnom izvješću Sjedinjenih Američkih Država opisana kao druga najubojitija teroristička skupina u svijetu; budući da povezanost skupine Boko Haram i AQIM-a (Al-Qaide u islamskom Magrebu) općenito predstavlja ozbiljnu prijetnju miru i sigurnosti na široj regiji Sahela i Zapadne Afrike; budući da su meta skupine Boko Haram i dalje državni i sigurnosni dužnosnici, kao u napadu od 7. svibnja 2013. na zatvorski kompleks u Bami, u kojemu je ubijeno otprilike 55 ljudi i oslobođeno otprilike 105 zatvorenika;

| E. | budući da su Nadzor nad zaštitom ljudskih prava, Amnesty International, Freedom House i ostale organizacije za zaštitu ljudskih prava zabilježile uključenost skupine Boko Haram u napade na policijske postaje, vojne objekte, crkve, škole, farme i banke; budući da je Boko Haram proširio svoje napade na civile, uključujući napade na dvije srednje škole u državama Borno i Yobe 16. i 17. lipnja 2013. u kojima je ubijeno 16 učenika i dva učitelja; budući da su ti napadi prisilili nekoliko tisuća učenika na napuštanje formalnog obrazovanja; budući da su prijetnje civilima nagnale 19 000 poljoprivrednika da pobjegnu sa svojih farmi i napuste svoje usjeve, što je rezultiralo padom poljoprivredne produktivnosti i pridonijelo nestašicama hrane; |
| --- | --- |

E.

budući da su Nadzor nad zaštitom ljudskih prava, Amnesty International, Freedom House i ostale organizacije za zaštitu ljudskih prava zabilježile uključenost skupine Boko Haram u napade na policijske postaje, vojne objekte, crkve, škole, farme i banke; budući da je Boko Haram proširio svoje napade na civile, uključujući napade na dvije srednje škole u državama Borno i Yobe 16. i 17. lipnja 2013. u kojima je ubijeno 16 učenika i dva učitelja; budući da su ti napadi prisilili nekoliko tisuća učenika na napuštanje formalnog obrazovanja; budući da su prijetnje civilima nagnale 19 000 poljoprivrednika da pobjegnu sa svojih farmi i napuste svoje usjeve, što je rezultiralo padom poljoprivredne produktivnosti i pridonijelo nestašicama hrane;

| F. | naglašavajući sve veću zabrinutost zbog odluke Boko Harama o otmicama žena i djece u sklopu svoje nasilne gerilske kampanje; budući da su pobunjenici također otimali, napadali i ubijali strane radnike u Nigeriji; |
| --- | --- |

F.

naglašavajući sve veću zabrinutost zbog odluke Boko Harama o otmicama žena i djece u sklopu svoje nasilne gerilske kampanje; budući da su pobunjenici također otimali, napadali i ubijali strane radnike u Nigeriji;

| G. | budući da je Ured Visokog povjerenika UN-a za izbjeglice upozorio na izbjegličku krizu; budući da je u prethodnim tjednima oko 6 000 Nigerijaca pristiglo u Niger, a između 11. i 13. lipnja 2013. otprilike 3 000 Nigerijaca prešlo u Kamerun; budući da izbjeglice također prelaze granicu s Čadom; budući da su takva raseljavanja opteretila oskudne lokalne resurse hrane i vode, osobito u Nigeru, koji se i sam bori s problemom nesigurne opskrbe hranom zbog dugogodišnjih suša; budući da nijedna susjedna zemlja Nigerije nema kapacitet da primi brojne ljude koji bi mogli biti raseljeni u slučaju posvemašnje humanitarne katastrofe koja bi uslijedila nakon masovnog nasilja; |
| --- | --- |

G.

budući da je Ured Visokog povjerenika UN-a za izbjeglice upozorio na izbjegličku krizu; budući da je u prethodnim tjednima oko 6 000 Nigerijaca pristiglo u Niger, a između 11. i 13. lipnja 2013. otprilike 3 000 Nigerijaca prešlo u Kamerun; budući da izbjeglice također prelaze granicu s Čadom; budući da su takva raseljavanja opteretila oskudne lokalne resurse hrane i vode, osobito u Nigeru, koji se i sam bori s problemom nesigurne opskrbe hranom zbog dugogodišnjih suša; budući da nijedna susjedna zemlja Nigerije nema kapacitet da primi brojne ljude koji bi mogli biti raseljeni u slučaju posvemašnje humanitarne katastrofe koja bi uslijedila nakon masovnog nasilja;

| H. | budući da su meta skupine Boko Haram i dalje kršćani, umjereni muslimani i ostale vjerske skupine koje protjeruje s većinski muslimanskog sjevera zemlje; |
| --- | --- |

H.

budući da su meta skupine Boko Haram i dalje kršćani, umjereni muslimani i ostale vjerske skupine koje protjeruje s većinski muslimanskog sjevera zemlje;

| I. | budući da su kao odgovor na nasilje skupine Boko Haram nigerijska policija i vojska uhitile brojne osumnjičene članove te skupine i izvanzakonskim ih putem pogubile, a posebice uhićenjima mladića iz sjevernih sela; budući da su mnogi od pritvorenika bili držani u izolaciji bez optužnice i suđenja, u nekim slučajevima u nečovječnim uvjetima, i budući da su neki fizički zlostavljani, a drugi nestali ili umrli u pritvoru; budući da su nigerijska vlada i vojni časnici dali nepouzdane procjene broja civilnih žrtava i šteta nastalih na domovima ljudi; budući da su odgovor nigerijskih snaga iz prethodnih mjeseci Nadzor nad zaštitom ljudskih prava, Freedom House i ostale organizacije za zaštitu ljudskih prava opisale kao sve brutalniji i nekontroliran, zbog čega su civili morali trpjeti prekomjerno nasilje između tih dviju skupina; |
| --- | --- |

I.

budući da su kao odgovor na nasilje skupine Boko Haram nigerijska policija i vojska uhitile brojne osumnjičene članove te skupine i izvanzakonskim ih putem pogubile, a posebice uhićenjima mladića iz sjevernih sela; budući da su mnogi od pritvorenika bili držani u izolaciji bez optužnice i suđenja, u nekim slučajevima u nečovječnim uvjetima, i budući da su neki fizički zlostavljani, a drugi nestali ili umrli u pritvoru; budući da su nigerijska vlada i vojni časnici dali nepouzdane procjene broja civilnih žrtava i šteta nastalih na domovima ljudi; budući da su odgovor nigerijskih snaga iz prethodnih mjeseci Nadzor nad zaštitom ljudskih prava, Freedom House i ostale organizacije za zaštitu ljudskih prava opisale kao sve brutalniji i nekontroliran, zbog čega su civili morali trpjeti prekomjerno nasilje između tih dviju skupina;

| J. | budući da su sloboda izražavanja i sloboda tiska u opasnosti od prijetnji uhićenja, zastrašivanja, nasilja i čak smrti usmjerenih protiv onih koji izvještavaju o problemima kritizirajući nigerijske vlasti; budući da je Boko Haram opetovano prijetio napadima na medijske kuće koje su o njemu izvještavale u negativnom svjetlu; |
| --- | --- |

J.

budući da su sloboda izražavanja i sloboda tiska u opasnosti od prijetnji uhićenja, zastrašivanja, nasilja i čak smrti usmjerenih protiv onih koji izvještavaju o problemima kritizirajući nigerijske vlasti; budući da je Boko Haram opetovano prijetio napadima na medijske kuće koje su o njemu izvještavale u negativnom svjetlu;

| K. | budući da su tijelima za pružanje pomoći, novinarima i izvjestiteljima zbog proglašenja stanja pripravnosti veliki dijelovi sjeveroistočnih država postali nepristupačni; budući da je vlada ukinula usluge mobilne telefonije u nekoliko područja kako bi onemogućila komunikaciju militanata; |
| --- | --- |

K.

budući da su tijelima za pružanje pomoći, novinarima i izvjestiteljima zbog proglašenja stanja pripravnosti veliki dijelovi sjeveroistočnih država postali nepristupačni; budući da je vlada ukinula usluge mobilne telefonije u nekoliko područja kako bi onemogućila komunikaciju militanata;

| L. | budući da je nigerijska vlada nedavno ukinula svoj sedmogodišnji moratorij na smrtnu kaznu smaknuvši četvero zatvorenika u državi Edo, koji su bili osuđeni dok je Nigerija još bila pod vojnom diktaturom; budući da je 26. lipnja 2013. posebni izvjestitelj UN-a za izvanzakonska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja, Christof Heyns, pozvao nigerijske vlasti da zaustave postupak predstojećeg smaknuća petog zatvorenika; budući da je prema izvješćima organizacija za zaštitu ljudskih prava 2012. u Nigeriji na smrt osuđeno 56 ljudi, a otprilike 1 000 ljudi navodno čeka izvršenje smrtne kazne u toj zemlji; |
| --- | --- |

L.

budući da je nigerijska vlada nedavno ukinula svoj sedmogodišnji moratorij na smrtnu kaznu smaknuvši četvero zatvorenika u državi Edo, koji su bili osuđeni dok je Nigerija još bila pod vojnom diktaturom; budući da je 26. lipnja 2013. posebni izvjestitelj UN-a za izvanzakonska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja, Christof Heyns, pozvao nigerijske vlasti da zaustave postupak predstojećeg smaknuća petog zatvorenika; budući da je prema izvješćima organizacija za zaštitu ljudskih prava 2012. u Nigeriji na smrt osuđeno 56 ljudi, a otprilike 1 000 ljudi navodno čeka izvršenje smrtne kazne u toj zemlji;

| M. | budući da je nigerijski zastupnički dom 30. svibnja 2013. donio Prohibicijski zakon o istospolnim bračnim zajednicama, kojim je uveo 14-godišnju zatvorsku kaznu za sve koji stupe u brak ili su u njega stupili s osobom istoga spola, što se odnosi ne samo na Nigerijce nego i na turiste, strane radnike i diplomate, kao i 10-godišnju kaznu za registriranje ili rad tijela za pružanje socijalne pomoći ili nevladinih organizacija koje podupiru ljudska prava pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

M.

budući da je nigerijski zastupnički dom 30. svibnja 2013. donio Prohibicijski zakon o istospolnim bračnim zajednicama, kojim je uveo 14-godišnju zatvorsku kaznu za sve koji stupe u brak ili su u njega stupili s osobom istoga spola, što se odnosi ne samo na Nigerijce nego i na turiste, strane radnike i diplomate, kao i 10-godišnju kaznu za registriranje ili rad tijela za pružanje socijalne pomoći ili nevladinih organizacija koje podupiru ljudska prava pripadnika skupine LGBTI;

| N. | budući da problemi Nigerije proizlaze iz nedostatnog gospodarskog razvoja i da korijeni napetosti leže u desetljećima dugoj netrpeljivosti među autohtonim skupinama, uglavnom kršćana ili animista, koje se bore za kontrolu nad plodnim poljoprivrednim zemljištima s migrantima i naseljenicima s muslimanskog sjevera koji govore jezikom hausa; budući da te sukobe dodatno pojačavaju klimatske promjene i širenje pustinja; budući da bi, po svemu sudeći, eskalacija oružanih sukoba i trajni socijalni i gospodarski izazovi mogli potaknuti radikalizaciju, među ostalim manipulaciju i regrutiranje fundamentalističkih islamskih skupina kao što je Boko Haram; |
| --- | --- |

N.

budući da problemi Nigerije proizlaze iz nedostatnog gospodarskog razvoja i da korijeni napetosti leže u desetljećima dugoj netrpeljivosti među autohtonim skupinama, uglavnom kršćana ili animista, koje se bore za kontrolu nad plodnim poljoprivrednim zemljištima s migrantima i naseljenicima s muslimanskog sjevera koji govore jezikom hausa; budući da te sukobe dodatno pojačavaju klimatske promjene i širenje pustinja; budući da bi, po svemu sudeći, eskalacija oružanih sukoba i trajni socijalni i gospodarski izazovi mogli potaknuti radikalizaciju, među ostalim manipulaciju i regrutiranje fundamentalističkih islamskih skupina kao što je Boko Haram;

| O. | budući da je EU najveći financijski donator Nigerije; budući da su 12. studenog 2009. Komisija i Savezna vlada Nigerije potpisale Strategiju Europske komisije za zemlju korisnicu Nigeriju i Nacionalni okvirni program za 2008. – 2013., u okviru kojih EU financira projekte kojima je među ostalim cilj postizanje mira, sigurnosti i ostvarenje ljudskih prava; budući da je ukupna financijska pomoć EU-a Nigeriji tijekom toga razdoblja iznosila 700 milijuna eura, od čega je jedan dio usmjeren na rješavanje sve problematičnije situacije po pitanju sigurnosti u sjevernoj Nigeriji; |
| --- | --- |

O.

budući da je EU najveći financijski donator Nigerije; budući da su 12. studenog 2009. Komisija i Savezna vlada Nigerije potpisale Strategiju Europske komisije za zemlju korisnicu Nigeriju i Nacionalni okvirni program za 2008. – 2013., u okviru kojih EU financira projekte kojima je među ostalim cilj postizanje mira, sigurnosti i ostvarenje ljudskih prava; budući da je ukupna financijska pomoć EU-a Nigeriji tijekom toga razdoblja iznosila 700 milijuna eura, od čega je jedan dio usmjeren na rješavanje sve problematičnije situacije po pitanju sigurnosti u sjevernoj Nigeriji;

| P. | budući da u skladu s člancima 8. i 9. revidiranog Sporazuma iz Cotonoua EU redovito vodi politički dijalog s Nigerijom o ljudskim pravima i demokratskim načelima, uključujući etničku, vjersku i rasnu diskriminaciju; |
| --- | --- |

P.

budući da u skladu s člancima 8. i 9. revidiranog Sporazuma iz Cotonoua EU redovito vodi politički dijalog s Nigerijom o ljudskim pravima i demokratskim načelima, uključujući etničku, vjersku i rasnu diskriminaciju;

| Q. | budući da je Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava, Navi Pillay, upozorio da napadi skupine Boko Haram mogu predstavljati zločine protiv čovječnosti; budući da je glavna tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda Fatou Bensouda posjetila Abuju u srpnju 2012. i budući da je njezin ured objavio izvješće u studenom 2012. u kojem je izneseno kako postoje utemeljeni razlozi za vjerovanje da je Boko Haram počinio djela koja predstavljaju zločine protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava, Navi Pillay, upozorio da napadi skupine Boko Haram mogu predstavljati zločine protiv čovječnosti; budući da je glavna tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda Fatou Bensouda posjetila Abuju u srpnju 2012. i budući da je njezin ured objavio izvješće u studenom 2012. u kojem je izneseno kako postoje utemeljeni razlozi za vjerovanje da je Boko Haram počinio djela koja predstavljaju zločine protiv čovječnosti;

| R. | budući da, premda je Nigerija jedan od najvećih svjetskih proizvođača nafte, gotovo 60 % njezinog stanovništva živi od manje od jednog dolara na dan; budući da miroljubivo rješavanje sukoba također podrazumijeva pravedan pristup resursima i poštenu preraspodjelu prihoda iz državnog proračuna; |
| --- | --- |

R.

budući da, premda je Nigerija jedan od najvećih svjetskih proizvođača nafte, gotovo 60 % njezinog stanovništva živi od manje od jednog dolara na dan; budući da miroljubivo rješavanje sukoba također podrazumijeva pravedan pristup resursima i poštenu preraspodjelu prihoda iz državnog proračuna;

| 1. | oštro osuđuje širenje nasilja od strane Boko Harama i tragični gubitak nevinih života na pogođenim područjima Nigerije te izražava sućut ožalošćenima i povrijeđenima; izražava zabrinutost zbog napetosti koje su u tijeku u kojima su zajednice sudionici i žrtve; |
| --- | --- |

1.

oštro osuđuje širenje nasilja od strane Boko Harama i tragični gubitak nevinih života na pogođenim područjima Nigerije te izražava sućut ožalošćenima i povrijeđenima; izražava zabrinutost zbog napetosti koje su u tijeku u kojima su zajednice sudionici i žrtve;

| 2. | poziva vladu Nigerije da svojem stanovništvu zajamči sigurnost i zaštitu protiv nasilja Boko Harama i da se suzdrži od daljnjih napada ili ubojstava iz odmazde, te da poštuje svoje obveze prema međunarodno priznatim standardima ljudskih prava te djeluje u skladu s vladavinom prava; |
| --- | --- |

2.

poziva vladu Nigerije da svojem stanovništvu zajamči sigurnost i zaštitu protiv nasilja Boko Harama i da se suzdrži od daljnjih napada ili ubojstava iz odmazde, te da poštuje svoje obveze prema međunarodno priznatim standardima ljudskih prava te djeluje u skladu s vladavinom prava;

| 3. | osuđuje nigerijsku vojsku zbog korištenja neproporcionalne sile u sukobima s Boko Haramom, osobito u napadima na Bagu 16. i 17. travnja 2013., |
| --- | --- |

3.

osuđuje nigerijsku vojsku zbog korištenja neproporcionalne sile u sukobima s Boko Haramom, osobito u napadima na Bagu 16. i 17. travnja 2013.,

| 4. | poziva vladu i pod-državne sudionike da pokažu suzdržanost i potraže miroljubive načine rješavanja razlika između vjerskih i etničkih skupina u Nigeriji; u tom pogledu naglašava važnost neovisnog, nepristranog i pristupačnog pravnog sustava koji funkcionira, osobito tijekom oružanih sukoba, kako bi se prekinulo nekažnjavanje, pojačalo poštovanje vladavine prava, i zaštitila temeljna prava stanovništva; |
| --- | --- |

4.

poziva vladu i pod-državne sudionike da pokažu suzdržanost i potraže miroljubive načine rješavanja razlika između vjerskih i etničkih skupina u Nigeriji; u tom pogledu naglašava važnost neovisnog, nepristranog i pristupačnog pravnog sustava koji funkcionira, osobito tijekom oružanih sukoba, kako bi se prekinulo nekažnjavanje, pojačalo poštovanje vladavine prava, i zaštitila temeljna prava stanovništva;

| 5. | poziva vladu Nigerije da spriječi daljnje širenje sukoba, s posebnim obzirom za sigurnost i dobrobit civila, te primjećuje da razaranje i štete napravljene tijekom sukoba na kućama, javnoj infrastrukturi i poljoprivrednom zemljištu imaju štetan učinak na stanovništvo; |
| --- | --- |

5.

poziva vladu Nigerije da spriječi daljnje širenje sukoba, s posebnim obzirom za sigurnost i dobrobit civila, te primjećuje da razaranje i štete napravljene tijekom sukoba na kućama, javnoj infrastrukturi i poljoprivrednom zemljištu imaju štetan učinak na stanovništvo;

| 6. | poziva nigerijsku vladu i Boko Haram da priznaju i poštuju slobodu tiska i medija te dozvole novinarima i izvjestiteljima pristup na crtu bojišnice, jer tisak i mediji mogu imati važnu ulogu u jačanju kontrole i dokumentiranju kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

6.

poziva nigerijsku vladu i Boko Haram da priznaju i poštuju slobodu tiska i medija te dozvole novinarima i izvjestiteljima pristup na crtu bojišnice, jer tisak i mediji mogu imati važnu ulogu u jačanju kontrole i dokumentiranju kršenja ljudskih prava;

| 7. | osuđuje pogubljenje Daniela Nsofora od strane nigerijskih vlasti za zločine počinjene kada je imao manje od 18 godina; preporučuje vlastima poduzimanje potrebnih koraka za primjenu Konvencije UN-a o pravima djeteta i zaključnih primjedbi o Nigeriji iz 2010., a osobito da se pobrinu o tome da definicija djeteta u domaćem zakonodavstvu i na državnoj razini bude u potpunosti sukladna definiciji iz Konvencije o pravima djeteta, da pregledaju dosjee svih zatvorenika koji čekaju izvršenje smrtne kazne zbog zločina koje su počinili prije navršenih 18 godina života, te da u domaćem zakonodavstvu stave izvan zakona smrtnu kaznu za sve osobe ispod 18 godina života; |
| --- | --- |

7.

osuđuje pogubljenje Daniela Nsofora od strane nigerijskih vlasti za zločine počinjene kada je imao manje od 18 godina; preporučuje vlastima poduzimanje potrebnih koraka za primjenu Konvencije UN-a o pravima djeteta i zaključnih primjedbi o Nigeriji iz 2010., a osobito da se pobrinu o tome da definicija djeteta u domaćem zakonodavstvu i na državnoj razini bude u potpunosti sukladna definiciji iz Konvencije o pravima djeteta, da pregledaju dosjee svih zatvorenika koji čekaju izvršenje smrtne kazne zbog zločina koje su počinili prije navršenih 18 godina života, te da u domaćem zakonodavstvu stave izvan zakona smrtnu kaznu za sve osobe ispod 18 godina života;

| 8. | Oštro osuđuje pogubljenje četiriju zatvorenika u Nigeriji u lipnju 2013.; poziva nigerijske vlasti da prihvate svoje nove obveze navedene u okviru dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Nigerije te zadrže de facto moratorij na pogubljenja, a poziva državu da izmjenom svojega zakonodavstva ukine smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

8.

Oštro osuđuje pogubljenje četiriju zatvorenika u Nigeriji u lipnju 2013.; poziva nigerijske vlasti da prihvate svoje nove obveze navedene u okviru dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Nigerije te zadrže de facto moratorij na pogubljenja, a poziva državu da izmjenom svojega zakonodavstva ukine smrtnu kaznu;

| 9. | poziva nigerijske vlasti da, uz podršku Europske komisije i Unicef-a, ubrzaju reforme u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta, osobito u pogledu pravde za djecu i sustava prijave rođenja; preporuča Nigeriji nastavak i jačanje napora za osiguranje slobodne i obvezne prijave rođenja sve djece, podizanje javne svijesti o važnosti prijave rođenja i postojećeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

9.

poziva nigerijske vlasti da, uz podršku Europske komisije i Unicef-a, ubrzaju reforme u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta, osobito u pogledu pravde za djecu i sustava prijave rođenja; preporuča Nigeriji nastavak i jačanje napora za osiguranje slobodne i obvezne prijave rođenja sve djece, podizanje javne svijesti o važnosti prijave rođenja i postojećeg zakonodavstva;

| 10. | potvrđuje da je komunikacija putem mobilnih telefona važan oblik komunikacije za militante, ali poziva nigerijsku vladu da ne blokira cijelu mrežu jer time također onemogućuje komunikaciju građanima; |
| --- | --- |

10.

potvrđuje da je komunikacija putem mobilnih telefona važan oblik komunikacije za militante, ali poziva nigerijsku vladu da ne blokira cijelu mrežu jer time također onemogućuje komunikaciju građanima;

| 11. | podcrtava važnost regionalne suradnje u rješavanju prijetnje koju predstavlja veza između Boko Harama i AQIM-a; potiče države regije na jačanje međusobne suradnje, uključujući države Sahela, s ciljem sprečavanja daljnjih sinergija između Boko Harama, AQIM-a i Pokreta za jedinstvo i džihad u Zapadnoj Africi (Mojwa); poziva institucije EU-a i države članice kao i UN, Afričku uniju i Gospodarsku zajednicu zapadnoafričkih zemalja (ECOWAS) na pružanje podrške takvim regionalnim nastojanjima te da pristupe rješavanju prijetnji terorizma, širenja lakog naoružanja i prekograničnog kriminala; |
| --- | --- |

11.

podcrtava važnost regionalne suradnje u rješavanju prijetnje koju predstavlja veza između Boko Harama i AQIM-a; potiče države regije na jačanje međusobne suradnje, uključujući države Sahela, s ciljem sprečavanja daljnjih sinergija između Boko Harama, AQIM-a i Pokreta za jedinstvo i džihad u Zapadnoj Africi (Mojwa); poziva institucije EU-a i države članice kao i UN, Afričku uniju i Gospodarsku zajednicu zapadnoafričkih zemalja (ECOWAS) na pružanje podrške takvim regionalnim nastojanjima te da pristupe rješavanju prijetnji terorizma, širenja lakog naoružanja i prekograničnog kriminala;

| 12. | sa zabrinutošću bilježi rastuću prijetnju piratstva u Gvinejskom zaljevu i potrebu usklađenijeg djelovanja; u tom pogledu pozdravlja nastojanja na razini regije o rješavanju izazova piratstva dogovorena 24. lipnja 2013. u Yaoundéu (Kamerun) na sastanku na vrhu šefova država i vlada Gvinejskog zaljeva o sigurnosti na moru, |
| --- | --- |

12.

sa zabrinutošću bilježi rastuću prijetnju piratstva u Gvinejskom zaljevu i potrebu usklađenijeg djelovanja; u tom pogledu pozdravlja nastojanja na razini regije o rješavanju izazova piratstva dogovorena 24. lipnja 2013. u Yaoundéu (Kamerun) na sastanku na vrhu šefova država i vlada Gvinejskog zaljeva o sigurnosti na moru,

| 13. | poziva na podrobniju istragu temeljnih uzroka sukoba, uključujući društvene, gospodarske i etničke napetosti, te na izbjegavanje preširokih i pojednostavljenih objašnjenja zasnovanih samo na vjeri, koja ne mogu osigurati temelj za dugoročno i trajno rješavanje problema regije; poziva nigerijsku vladu na djelovanje radi pronalaženja mirnog rješenja sagledavanjem temeljnih uzroka sukoba te osiguranjem pravednog pristupa resursima, osiguranjem održivog razvoja regija i redistribucijom prihoda putem državnog proračuna; |
| --- | --- |

13.

poziva na podrobniju istragu temeljnih uzroka sukoba, uključujući društvene, gospodarske i etničke napetosti, te na izbjegavanje preširokih i pojednostavljenih objašnjenja zasnovanih samo na vjeri, koja ne mogu osigurati temelj za dugoročno i trajno rješavanje problema regije; poziva nigerijsku vladu na djelovanje radi pronalaženja mirnog rješenja sagledavanjem temeljnih uzroka sukoba te osiguranjem pravednog pristupa resursima, osiguranjem održivog razvoja regija i redistribucijom prihoda putem državnog proračuna;

| 14. | zahtijeva neovisnu istragu o kršenjima ljudskih prava te da se oni koji su odgovorni privedu pravdi u skladu s međunarodnim standardima o pravednom suđenju; |
| --- | --- |

14.

zahtijeva neovisnu istragu o kršenjima ljudskih prava te da se oni koji su odgovorni privedu pravdi u skladu s međunarodnim standardima o pravednom suđenju;

| 15. | izražava zabrinutost da će se zbog širenja sukoba u Nigeriji pogoršati izbjeglička kriza u susjednom Nigeru i Kamerunu; poziva dužnosnike nigerijske vlade na suradnju s vođama susjednih zemalja radi koordiniranog odaziva na priljev izbjeglica; |
| --- | --- |

15.

izražava zabrinutost da će se zbog širenja sukoba u Nigeriji pogoršati izbjeglička kriza u susjednom Nigeru i Kamerunu; poziva dužnosnike nigerijske vlade na suradnju s vođama susjednih zemalja radi koordiniranog odaziva na priljev izbjeglica;

| 16. | poziva Potpredsjednicu/Visoku predstavnicu Catherine Ashton da potakne nigerijsku vladu na poštovanje ljudskih prava u svojim protu-terorističkim operacijama; izražava spremnost na pomno praćenje razvoja situacije u Nigeriji te predlaže restriktivne mjere u slučaju nepridržavanja Sporazuma iz Cotonua, osobito njegovih Članaka 8. i 9; traži da Komisija također prati situaciju; |
| --- | --- |

16.

poziva Potpredsjednicu/Visoku predstavnicu Catherine Ashton da potakne nigerijsku vladu na poštovanje ljudskih prava u svojim protu-terorističkim operacijama; izražava spremnost na pomno praćenje razvoja situacije u Nigeriji te predlaže restriktivne mjere u slučaju nepridržavanja Sporazuma iz Cotonua, osobito njegovih Članaka 8. i 9; traži da Komisija također prati situaciju;

| 17. | duboko žali donošenje Zakona o istospolnim bračnim zajednicama (Prohibicija) prema kojem je zločin biti u istospolnoj zajednici, podržati prava LGBT osoba, upravljati prostorom otvorenim za homoseksualce ili pokazivati privrženost između osoba istoga spola; stoga poziva predsjednika Nigerije da ne potpiše zakon koji je donio Zastupnički dom, koji bi LGBT osobe – kako Nigerijce tako i strance – doveo u situaciju ozbiljnog rizika od nasilja i uhićenja; |
| --- | --- |

17.

duboko žali donošenje Zakona o istospolnim bračnim zajednicama (Prohibicija) prema kojem je zločin biti u istospolnoj zajednici, podržati prava LGBT osoba, upravljati prostorom otvorenim za homoseksualce ili pokazivati privrženost između osoba istoga spola; stoga poziva predsjednika Nigerije da ne potpiše zakon koji je donio Zastupnički dom, koji bi LGBT osobe – kako Nigerijce tako i strance – doveo u situaciju ozbiljnog rizika od nasilja i uhićenja;

| 18. | potiče nigerijske vlasti na legalizaciju homoseksualnosti i zaštitu LGBTI osoba i branitelja njihovih ljudskih prava; |
| --- | --- |

18.

potiče nigerijske vlasti na legalizaciju homoseksualnosti i zaštitu LGBTI osoba i branitelja njihovih ljudskih prava;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnost, vladama i parlamentima država članica, federalnoj vladi Nigerije, institucijama Afričke unije i ECOWAS-u, glavnom tajniku UN-a, glavnoj skupštini UN-a, supredsjedateljima zajedničke parlamentarne skupštine ACP-EU-a i Panafričkom parlamentu (PAP). |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnost, vladama i parlamentima država članica, federalnoj vladi Nigerije, institucijama Afričke unije i ECOWAS-u, glavnom tajniku UN-a, glavnoj skupštini UN-a, supredsjedateljima zajedničke parlamentarne skupštine ACP-EU-a i Panafričkom parlamentu (PAP).

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0274.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0470.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0299.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0090.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 2. srpnja 2013.

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/169 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/169

---

P7_TA(2013)0292

Zahtjev za ukidanje zastupničkog imuniteta Marine Le Pen

Odluka Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marine Le Pen (2012/2325(IMM))

(2016/C 075/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Marine Le Pen koji je 26. studenog 2012. proslijedila ministrica pravosuđa Francuske Republike i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 10. prosinca 2012., u vezi sa zahtjevom glavnog tužitelja na žalbenom sudu u Lyonu od 7. studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Marine Le Pen koji je 26. studenog 2012. proslijedila ministrica pravosuđa Francuske Republike i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 10. prosinca 2012., u vezi sa zahtjevom glavnog tužitelja na žalbenom sudu u Lyonu od 7. studenog 2012.,

| — | nakon saslušanja zastupnika Brune Gollnischa u skladu s člankom 7. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja zastupnika Brune Gollnischa u skladu s člankom 7. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta o izboru zastupnika Europskog parlamenta na neposrednim općim izborima od 20. rujna 1976., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta o izboru zastupnika Europskog parlamenta na neposrednim općim izborima od 20. rujna 1976.,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008, 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008, 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 6. stavak 2. i članak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 6. stavak 2. i članak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A7-0236/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A7-0236/2013),

| A. | budući da je glavni tužitelj žalbenog suda u Lyonu zatražio ukidanje parlamentarnog imuniteta zastupnici Europskog parlamenta Marine Le Pen u vezi s tužbom za navodno kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni tužitelj žalbenog suda u Lyonu zatražio ukidanje parlamentarnog imuniteta zastupnici Europskog parlamenta Marine Le Pen u vezi s tužbom za navodno kazneno djelo;

| B. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici na teritoriju svoje države imaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici na teritoriju svoje države imaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima parlamenta te države;

| C. | budući da članak 26. Ustava Francuske Republike predviđa da zastupnici francuskog Parlamenta ne mogu biti predmetom sudskog postupka za mišljenja koja su iznijeli ili glasove koje su dali tijekom izvršavanja svojih dužnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da članak 26. Ustava Francuske Republike predviđa da zastupnici francuskog Parlamenta ne mogu biti predmetom sudskog postupka za mišljenja koja su iznijeli ili glasove koje su dali tijekom izvršavanja svojih dužnosti;

| D. | budući da je Marine Le Pen optužena za poticanje na mržnju, diskriminaciju ili nasilje protiv skupine osoba na temelju njihove vjerske pripadnosti, što je u francuskom pravu kazneno djelo u skladu s člankom 24. stavkom 8., člankom 23. stavkom 1. te člankom 42. Akta od 29. srpnja 1881. i člankom 93. – 3. Akta 82-652 od 29. srpnja 1982., za koje su utvrđene kazne člankom 24., stavcima 8., 10., 11., 12. Akta od 29. srpnja 1881. i člankom 131. do članka 26. stavaka 2. i 3. Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

D.

budući da je Marine Le Pen optužena za poticanje na mržnju, diskriminaciju ili nasilje protiv skupine osoba na temelju njihove vjerske pripadnosti, što je u francuskom pravu kazneno djelo u skladu s člankom 24. stavkom 8., člankom 23. stavkom 1. te člankom 42. Akta od 29. srpnja 1881. i člankom 93. – 3. Akta 82-652 od 29. srpnja 1982., za koje su utvrđene kazne člankom 24., stavcima 8., 10., 11., 12. Akta od 29. srpnja 1881. i člankom 131. do članka 26. stavaka 2. i 3. Kaznenog zakona;

| E. | budući da navodna radnja nije izravno ili očigledno povezana s izvršavanjem zastupničke dužnosti Marine Le Pen u Europskom parlamentu niti predstavlja mišljenja koja je iznijela ili glasove koje je dala izvršavajući svoje dužnosti zastupnice Europskog parlamenta u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

E.

budući da navodna radnja nije izravno ili očigledno povezana s izvršavanjem zastupničke dužnosti Marine Le Pen u Europskom parlamentu niti predstavlja mišljenja koja je iznijela ili glasove koje je dala izvršavajući svoje dužnosti zastupnice Europskog parlamenta u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| F. | budući da optužba nije povezana s položajem Marine Le Pen kao zastupnice Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

F.

budući da optužba nije povezana s položajem Marine Le Pen kao zastupnice Europskog parlamenta;

| G. | budući da nema razloga za sumnju u postojanje fumus persecutionis; |
| --- | --- |

G.

budući da nema razloga za sumnju u postojanje fumus persecutionis;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Marine Le Pen; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Marine Le Pen;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora ministrici pravosuđa Francuske Republike i Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora ministrici pravosuđa Francuske Republike i Marine Le Pen.

---

(1)  Presuda od 12. svibnja 1964. u predmetu 101/63, Wagner/Fohrmann i Krier (Zbornik sudske prakse 1964., str. 381.); presuda od 10. srpnja 1986. u predmetu 149/85, Wybot/Faure i drugi (Zbornik sudske prakse 1986., str. 2391.); presuda od 15. listopada 2008. u predmetu T-345/05, Mote/Parlament (Zbornik sudske prakse 2008., str. II-2849.); presuda od 21. listopada 2008. u spojenim predmetima C-200/07 i C-201/07, Marra/De Gregorio i Clemente (Zbornik sudske prakse 2008., str. I-7929.); presuda od 19. ožujka 2010. u predmetu T-42/06, Gollnisch/Parlament (Zbornik sudske prakse 2010., str. II-1135.); presuda od 6. Rujna 2011. u predmetu C-163/10, Patriciello (Zbornik sudske prakse 2011., str. I-7565) i presuda od 17. rujna 2013. u spojenim predmetima T-346/11 i T-347/11 Gollnisch/Parlament (još nije objavljeno u Zborniku sudkse prakse).

---

III. Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 2. srpnja 2013.

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/171

---

P7_TA(2013)0287

Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika EU-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0890), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0890),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 336. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0507/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 336. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0507/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda od 22. ožujka 2012., (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda od 22. ožujka 2012., (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 14. lipnja 2012., (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 14. lipnja 2012., (2)

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 28. lipnja 2013. o odobravanju stajališta Parlamenta, u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 28. lipnja 2013. o odobravanju stajališta Parlamenta, u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0156/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 205, 12.7.2012., str. 1

---

P7_TC1-COD(2011)0455

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije

(S obzirom da je postignut sporazum između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU, Euratom) br. 1023/2013.)

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/172

---

P7_TA(2013)0288

Bečka konvencija o građanskoj odgovornosti za nuklearnu štetu ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja. 2013. o nacrtu Odluke Vijeća kojom se određene države članice ovlašćuju da u interesu Europske unije ratificiraju ili pristupe Protokolu kojim se izmjenjuje Bečka konvencija o građanskoj odgovornosti za nuklearnu štetu od 21. svibnja 1963. te da daju izjavu o primjeni odgovarajućih internih pravila zakonodavstva Unije (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 075/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (06206/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (06206/2013),

| — | uzimajući u obzir Protokol od 12. rujna 1997. kojim se izmjenjuje Bečka konvencija o građanskoj odgovornosti za nuklearnu štetu od 21. svibnja 1963. (06658/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol od 12. rujna 1997. kojim se izmjenjuje Bečka konvencija o građanskoj odgovornosti za nuklearnu štetu od 21. svibnja 1963. (06658/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0063/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0063/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A7-0198/2013),

| 1. | daje suglasnost nacrtu Odluke Vijeća |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost nacrtu Odluke Vijeća

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/172

---

P7_TA(2013)0289

Primjena članka 93. Ugovora o EZ-u *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 075/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2012)0725),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. siječnja 2013. o modernizaciji državnih potpora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. siječnja 2013. o modernizaciji državnih potpora (1),

| — | uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0004/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0180/2013),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tome izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tome izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | U kontekstu temeljite modernizacije pravila o državnim potporama kako bi se dao doprinos provedbi strategije Europa 2020 za rast27 i konsolidaciji proračuna članak 107. Ugovora trebalo bi primjenjivati učinkovito i na jedinstven način u cijeloj Uniji. Uredbom Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. kodificirana je i ojačana prijašnja praksa Komisije da povećava pravnu sigurnost i podržava razvoj politike državnih potpora u transparentnom okružju. Međutim u svjetlu iskustava stečenih njezinom primjenom i najnovijih događanja kao što su proširenje i ekonomska i financijska kriza određene aspekte te Uredbe trebalo bi izmijeniti kako bi se Komisiji
  omogućilo da bude
  učinkovitija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

U kontekstu temeljite modernizacije pravila o državnim potporama kako bi se dao doprinos provedbi strategije Europa 2020 za rast27 i konsolidaciji proračuna članak 107. Ugovora trebalo bi primjenjivati učinkovito i na jedinstven način u cijeloj Uniji. Uredbom Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. kodificirana je i ojačana prijašnja praksa Komisije da povećava pravnu sigurnost i podržava razvoj politike državnih potpora u transparentnom okružju. Međutim u svjetlu iskustava stečenih njezinom primjenom i najnovijih događanja kao što su proširenje i ekonomska i financijska kriza određene aspekte te Uredbe trebalo bi izmijeniti kako bi se Komisiji
  omogućilo da bude
  učinkovitija.

| (1) | U kontekstu temeljite modernizacije pravila o državnim potporama kako bi se dao doprinos provedbi strategije Europa 2020 za rast27 i konsolidaciji proračuna članak 107. Ugovora trebalo bi primjenjivati učinkovito i na jedinstven način u cijeloj Uniji. Uredbom Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. kodificirana je i ojačana prijašnja praksa Komisije da povećava pravnu sigurnost i podržava razvoj politike državnih potpora u transparentnom okružju. Međutim u svjetlu iskustava stečenih njezinom primjenom i najnovijih događanja kao što su proširenje i ekonomska i financijska kriza određene aspekte te Uredbe trebalo bi izmijeniti kako bi se Komisiji
  osigurala usmjerena i
  učinkovitija
  kontrola državnih potpora i instrumenti provedbe
  . |
| --- | --- |

(1)

U kontekstu temeljite modernizacije pravila o državnim potporama kako bi se dao doprinos provedbi strategije Europa 2020 za rast27 i konsolidaciji proračuna članak 107. Ugovora trebalo bi primjenjivati učinkovito i na jedinstven način u cijeloj Uniji. Uredbom Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. kodificirana je i ojačana prijašnja praksa Komisije da povećava pravnu sigurnost i podržava razvoj politike državnih potpora u transparentnom okružju. Međutim u svjetlu iskustava stečenih njezinom primjenom i najnovijih događanja kao što su proširenje i ekonomska i financijska kriza određene aspekte te Uredbe trebalo bi izmijeniti kako bi se Komisiji
  osigurala usmjerena i
  učinkovitija
  kontrola državnih potpora i instrumenti provedbe
  .

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Važno je da Komisija svoju pozornost usredotoči na slučajeve državnih potpora u kojima postoji mogućnost narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu. Taj je cilj u skladu s Komunikacijom Komisije od 8. svibnja 2012. o modernizaciji državnih potpora EU-a (SAM) te ga je Europski parlament prihvatio u svojoj rezoluciji od 17. siječnja 2013. o modernizaciji državnih potpora.. Stoga bi se Komisija trebala suzdržati od sudjelovanja u mjerama koje se odnose na male poduzetnike i koje imaju samo lokalni učinak, posebno kad je glavni cilj tih mjera ostvarivanje socijalnih ciljeva koji ne narušavaju unutarnje tržište. Zbog toga bi Komisija trebala biti u stanju odbiti preispitivanje takvih slučajeva, a posebno žalbe koje joj se podnose, čak i onda kad najuporniji podnositelji žalbi odgovaraju na svaki poziv za davanje komentara. Komisija bi međutim trebala preispitivati slučajeve na koje joj skrene pozornost više podnositelja žalbi i biti vrlo oprezna kako iz postupka kontrole državnih potpora ne bi izuzela previše aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Važno je da Komisija svoju pozornost usredotoči na slučajeve državnih potpora u kojima postoji mogućnost narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu. Taj je cilj u skladu s Komunikacijom Komisije od 8. svibnja 2012. o modernizaciji državnih potpora EU-a (SAM) te ga je Europski parlament prihvatio u svojoj rezoluciji od 17. siječnja 2013. o modernizaciji državnih potpora.. Stoga bi se Komisija trebala suzdržati od sudjelovanja u mjerama koje se odnose na male poduzetnike i koje imaju samo lokalni učinak, posebno kad je glavni cilj tih mjera ostvarivanje socijalnih ciljeva koji ne narušavaju unutarnje tržište. Zbog toga bi Komisija trebala biti u stanju odbiti preispitivanje takvih slučajeva, a posebno žalbe koje joj se podnose, čak i onda kad najuporniji podnositelji žalbi odgovaraju na svaki poziv za davanje komentara. Komisija bi međutim trebala preispitivati slučajeve na koje joj skrene pozornost više podnositelja žalbi i biti vrlo oprezna kako iz postupka kontrole državnih potpora ne bi izuzela previše aktivnosti.

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Trenutno diljem država članica postoje različita tumačenja načina definiranja usluga u kojima ne postoji stvarni gospodarski interes i u kojima se uočava ponuda i/ili potražnja ovisna o tržištu. Takve usluge ne bi trebale biti obuhvaćene pravilima o državnim potporama. Nejasna situacija posebno je izazvala probleme u „trećem sektoru”, u kojem je neprofitnim pružateljima usluga nepotrebno uskraćeno pravo na potporu od države zbog očekivanja moguće žalbe. Komisija bi u kontekstu moderniziranja pravila o državnim potporama trebala pozvati države članice da „ispitivanjem tržišta” procijene postoji li istinska tržišna potražnja i/ili ponuda određenih usluga te bi im u tome trebala pomoći. Taj bi aspekt također trebalo uzeti u obzir kad Komisija procjenjuje valjanost određene žalbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Trenutno diljem država članica postoje različita tumačenja načina definiranja usluga u kojima ne postoji stvarni gospodarski interes i u kojima se uočava ponuda i/ili potražnja ovisna o tržištu. Takve usluge ne bi trebale biti obuhvaćene pravilima o državnim potporama. Nejasna situacija posebno je izazvala probleme u „trećem sektoru”, u kojem je neprofitnim pružateljima usluga nepotrebno uskraćeno pravo na potporu od države zbog očekivanja moguće žalbe. Komisija bi u kontekstu moderniziranja pravila o državnim potporama trebala pozvati države članice da „ispitivanjem tržišta” procijene postoji li istinska tržišna potražnja i/ili ponuda određenih usluga te bi im u tome trebala pomoći. Taj bi aspekt također trebalo uzeti u obzir kad Komisija procjenjuje valjanost određene žalbe.

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1c) | Pravnom osnovom ove Uredbe, člankom 109. UFEU-a, predviđa se samo mogućnost savjetovanja s Europskim parlamentom, ali ne i suodlučivanje koje se od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona primjenjuje na drugim područjima integracije tržišta i uređenja gospodarstva. Taj nedostatak demokracije ne može se tolerirati kad je riječ o prijedlozima koji se odnose na instrumente kojima Komisija nadzire odluke i akte nacionalnih i lokalnih izabranih tijela, posebno kad je riječ o uslugama od općeg gospodarskog interesa povezanima s temeljnim pravima. Taj se nedostatak mora ispraviti u budućoj promjeni Ugovora. Komunikacijom Komisije od 28. studenog 2012. pod nazivom
  „
  Plan za ostvarivanje dublje ekonomske i monetarne unije
  ”
  predviđaju se prijedlozi za promjenu Ugovora do 2014. Takav prijedlog trebao bi obuhvatiti konkretan prijedlog kojim se izmjenjuje članak 109. UFEU-a kako bi se donijele uredbe navedene u tom članku u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1c)

Pravnom osnovom ove Uredbe, člankom 109. UFEU-a, predviđa se samo mogućnost savjetovanja s Europskim parlamentom, ali ne i suodlučivanje koje se od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona primjenjuje na drugim područjima integracije tržišta i uređenja gospodarstva. Taj nedostatak demokracije ne može se tolerirati kad je riječ o prijedlozima koji se odnose na instrumente kojima Komisija nadzire odluke i akte nacionalnih i lokalnih izabranih tijela, posebno kad je riječ o uslugama od općeg gospodarskog interesa povezanima s temeljnim pravima. Taj se nedostatak mora ispraviti u budućoj promjeni Ugovora. Komunikacijom Komisije od 28. studenog 2012. pod nazivom
  „
  Plan za ostvarivanje dublje ekonomske i monetarne unije
  ”
  predviđaju se prijedlozi za promjenu Ugovora do 2014. Takav prijedlog trebao bi obuhvatiti konkretan prijedlog kojim se izmjenjuje članak 109. UFEU-a kako bi se donijele uredbe navedene u tom članku u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Radi procjene sukladnosti državne potpore nakon pokretanja službenog istražnog postupka, posebno u slučaju novih ili tehnički složenih mjera podložnih detaljnoj procjeni, Komisija bi običnim zahtjevom ili odlukom trebala od bilo kojeg poduzeća, udruge poduzetnika ili države članice moći tražiti sve informacije potrebne za dovršavanje procjene ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, posebno za mala i srednja poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Radi procjene sukladnosti državne potpore nakon pokretanja službenog istražnog postupka, posebno u slučaju novih ili tehnički složenih mjera podložnih detaljnoj procjeni, Komisija bi običnim zahtjevom ili odlukom trebala od bilo kojeg poduzeća, udruge poduzetnika ili države članice moći tražiti sve informacije potrebne za dovršavanje procjene ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, posebno za mala i srednja poduzeća.

| (3) | Radi procjene sukladnosti državne potpore nakon pokretanja službenog istražnog postupka, posebno u slučaju novih ili tehnički složenih mjera podložnih detaljnoj procjeni, Komisija bi običnim zahtjevom ili odlukom trebala od bilo kojeg poduzeća, udruge poduzetnika ili države članice moći tražiti sve informacije potrebne za dovršavanje procjene ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, posebno za mala i srednja poduzeća.
  Takve ovlasti već postoje za provedbu protumonopolskih propisa te je nepravilno da ne postoje u provedbi propisa o državnim potporama, uzimajući u obzir da državna potpora može narušavati unutarnje tržište jednako kao i kršenje članaka 101. ili 102. Ugovora. |
| --- | --- |

(3)

Radi procjene sukladnosti državne potpore nakon pokretanja službenog istražnog postupka, posebno u slučaju novih ili tehnički složenih mjera podložnih detaljnoj procjeni, Komisija bi običnim zahtjevom ili odlukom trebala od bilo kojeg poduzeća, udruge poduzetnika ili države članice moći tražiti sve informacije potrebne za dovršavanje procjene ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, posebno za mala i srednja poduzeća.
  Takve ovlasti već postoje za provedbu protumonopolskih propisa te je nepravilno da ne postoje u provedbi propisa o državnim potporama, uzimajući u obzir da državna potpora može narušavati unutarnje tržište jednako kao i kršenje članaka 101. ili 102. Ugovora.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | U svojoj Rezoluciji od 17. siječnja 2013. o modernizaciji državnih potpora Europski parlament već je izrazio potporu Komisiji za prikupljanje informacija izravno od sudionika na tržištu ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

U svojoj Rezoluciji od 17. siječnja 2013. o modernizaciji državnih potpora Europski parlament već je izrazio potporu Komisiji za prikupljanje informacija izravno od sudionika na tržištu ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne.

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | Kako bi se uspostavila ravnoteža među tim novim istražnim ovlastima, Komisija bi trebala biti odgovorna Europskom parlamentu. Komisija bi trebala redovito obavješćivati Europski Parlament o istražnim postupcima koji su u tijeku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3b)

Kako bi se uspostavila ravnoteža među tim novim istražnim ovlastima, Komisija bi trebala biti odgovorna Europskom parlamentu. Komisija bi trebala redovito obavješćivati Europski Parlament o istražnim postupcima koji su u tijeku.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Komisija bi trebala biti u stanju nametnuti poštovanje zahtjeva za informacije upućenih bilo kojem poduzeću ili udruzi poduzeća, po potrebi primjenom razmjernih novčanih kazni ili periodičnih penala. Prava strana od kojih se traži dostavljanje informacija trebalo bi štititi tako što će im se dati prilika za iznošenje njihovih stajališta prije bilo kakve odluke kojom se nameću novčane kazne ili periodični penali. Sud Europske unije trebao bi u skladu s člankom 261. Ugovora imati neograničenu nadležnost kad je riječ o tim novčanim kaznama i periodičnim penalima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Komisija bi trebala biti u stanju nametnuti poštovanje zahtjeva za informacije upućenih bilo kojem poduzeću ili udruzi poduzeća, po potrebi primjenom razmjernih novčanih kazni ili periodičnih penala. Prava strana od kojih se traži dostavljanje informacija trebalo bi štititi tako što će im se dati prilika za iznošenje njihovih stajališta prije bilo kakve odluke kojom se nameću novčane kazne ili periodični penali. Sud Europske unije trebao bi u skladu s člankom 261. Ugovora imati neograničenu nadležnost kad je riječ o tim novčanim kaznama i periodičnim penalima.

| (4) | Komisija bi trebala biti u stanju nametnuti poštovanje zahtjeva za informacije upućenih bilo kojem poduzeću ili udruzi poduzeća, po potrebi primjenom razmjernih novčanih kazni ili periodičnih penala.
  Pri procjeni razine takvih kazni Komisija bi trebala razlikovati sudionike po njihovoj ulozi u slučaju i vezi s njim. Niže kazne trebale bi se primjenjivati na strane koje Komisija sama uvede u slučaj traženjem informacija budući da te treće strane nisu povezane s istragom jednako kao navodni korisnik i strana koja ulaže žalbu. Osim toga Komisija bi trebala uzeti u obzir specifične okolnosti svakog slučaja i troškove svakog adresata koji nastaju ispunjavanjem zahtjeva te načelo proporcionalnosti, a posebno u slučaju malih i srednjih poduzeća.
  Prava strana od kojih se traži dostavljanje informacija trebalo bi štititi tako što će im se dati prilika za iznošenje njihovih stajališta prije bilo kakve odluke kojom se nameću novčane kazne ili periodični penali. Sud Europske unije trebao bi u skladu s člankom 261. Ugovora imati neograničenu nadležnost kad je riječ o tim novčanim kaznama i periodičnim penalima. |
| --- | --- |

(4)

Komisija bi trebala biti u stanju nametnuti poštovanje zahtjeva za informacije upućenih bilo kojem poduzeću ili udruzi poduzeća, po potrebi primjenom razmjernih novčanih kazni ili periodičnih penala.
  Pri procjeni razine takvih kazni Komisija bi trebala razlikovati sudionike po njihovoj ulozi u slučaju i vezi s njim. Niže kazne trebale bi se primjenjivati na strane koje Komisija sama uvede u slučaj traženjem informacija budući da te treće strane nisu povezane s istragom jednako kao navodni korisnik i strana koja ulaže žalbu. Osim toga Komisija bi trebala uzeti u obzir specifične okolnosti svakog slučaja i troškove svakog adresata koji nastaju ispunjavanjem zahtjeva te načelo proporcionalnosti, a posebno u slučaju malih i srednjih poduzeća.
  Prava strana od kojih se traži dostavljanje informacija trebalo bi štititi tako što će im se dati prilika za iznošenje njihovih stajališta prije bilo kakve odluke kojom se nameću novčane kazne ili periodični penali. Sud Europske unije trebao bi u skladu s člankom 261. Ugovora imati neograničenu nadležnost kad je riječ o tim novčanim kaznama i periodičnim penalima.

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Komisija može na vlastitu inicijativu provjeriti informacije o nezakonitoj potpori koje dobije iz bilo kojeg izvora kako bi osigurala poštovanje članka 108. Ugovora, a posebno obveze prijavljivanja i odredbe o mirovanju utvrđenih člankom 108. stavkom 2. Ugovora, te kako bi procijenila njihovu sukladnost s unutarnjim tržištem. U tom kontekstu žalbe su važan izvor informacija za otkrivanje kršenja pravila Unije o državnim potporama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Komisija može na vlastitu inicijativu provjeriti informacije o nezakonitoj potpori koje dobije iz bilo kojeg izvora kako bi osigurala poštovanje članka 108. Ugovora, a posebno obveze prijavljivanja i odredbe o mirovanju utvrđenih člankom 108. stavkom 2. Ugovora, te kako bi procijenila njihovu sukladnost s unutarnjim tržištem. U tom kontekstu žalbe su važan izvor informacija za otkrivanje kršenja pravila Unije o državnim potporama.

| (9) | Komisija može na vlastitu inicijativu provjeriti informacije o nezakonitoj potpori koje dobije iz bilo kojeg izvora kako bi osigurala poštovanje članka 108. Ugovora, a posebno obveze obavještavanja i odredbe o mirovanju utvrđenih člankom 108. stavkom 2. Ugovora, te kako bi procijenila njihovu sukladnost s unutarnjim tržištem. U tom kontekstu žalbe su važan izvor informacija za otkrivanje kršenja pravila Unije o državnim potporama.
  Zbog toga je važno ne nametnuti previše ograničenja za ulaganje žalbi ili ograničenja koja su previše formalna. Posebno bi građani pojedinci trebali zadržati pravo podnošenja žalbi u lako pristupačnom i za korisnike jednostavnom postupku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija može na vlastitu inicijativu provjeriti informacije o nezakonitoj potpori koje dobije iz bilo kojeg izvora kako bi osigurala poštovanje članka 108. Ugovora, a posebno obveze obavještavanja i odredbe o mirovanju utvrđenih člankom 108. stavkom 2. Ugovora, te kako bi procijenila njihovu sukladnost s unutarnjim tržištem. U tom kontekstu žalbe su važan izvor informacija za otkrivanje kršenja pravila Unije o državnim potporama.
  Zbog toga je važno ne nametnuti previše ograničenja za ulaganje žalbi ili ograničenja koja su previše formalna. Posebno bi građani pojedinci trebali zadržati pravo podnošenja žalbi u lako pristupačnom i za korisnike jednostavnom postupku.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Države članice trebalo bi potaknuti da prijavljuju mjere državne potpore i ne bi ih trebalo neopravdano kažnjavati ako je Komisiji potrebno previše vremena za provjeru prijavljene državne potpore. Zbog toga bi, ako se odluka Komisije ne primi u roku od šest mjeseci od prijave, svaka buduća odluka o povratu potpore trebala pokazati da je prijava bila nepotpuna i da država članica nije na odgovarajući način reagirala na zahtjeve za informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Države članice trebalo bi potaknuti da prijavljuju mjere državne potpore i ne bi ih trebalo neopravdano kažnjavati ako je Komisiji potrebno previše vremena za provjeru prijavljene državne potpore. Zbog toga bi, ako se odluka Komisije ne primi u roku od šest mjeseci od prijave, svaka buduća odluka o povratu potpore trebala pokazati da je prijava bila nepotpuna i da država članica nije na odgovarajući način reagirala na zahtjeve za informacije.

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Od podnositelja žalbe trebalo bi tražiti da dokažu da su zainteresirane strane u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a i člankom 1. stavkom (h) Uredbe (EZ) br. 659/1999.
  Od njih
  bi
  također
  trebalo tražiti dostavljanje određenog broja informacija u obliku koji bi Komisija trebala biti ovlaštena definirati u provedbenoj odredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Od podnositelja žalbe trebalo bi tražiti da dokažu da su zainteresirane strane u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a i člankom 1. stavkom (h) Uredbe (EZ) br. 659/1999.
  Od njih
  bi
  također
  trebalo tražiti dostavljanje određenog broja informacija u obliku koji bi Komisija trebala biti ovlaštena definirati u provedbenoj odredbi.

| (11) | Od podnositelja žalbe trebalo bi tražiti da dokažu da su zainteresirane strane u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a i člankom 1. stavkom (h) Uredbe (EZ) br. 659/1999.
  No
  trebalo bi
  izbjegavati preusko tumačenje termina „zainteresirana strana”. Od svih podnositelja žalbe trebalo bi
  tražiti dostavljanje određenog
  minimalnog
  broja informacija u
  lako dostupnom i za korisnike jednostavnom
  obliku koji bi Komisija trebala biti ovlaštena definirati u provedbenoj odredbi.
  Ako podnositelji žalbe ne dostave komentare ili informacije koje ukazuju na postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore s mogućnošću narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu, Komisija bi trebala moći smatrati žalbu povučenom. |
| --- | --- |

(11)

Od podnositelja žalbe trebalo bi tražiti da dokažu da su zainteresirane strane u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a i člankom 1. stavkom (h) Uredbe (EZ) br. 659/1999.
  No
  trebalo bi
  izbjegavati preusko tumačenje termina „zainteresirana strana”. Od svih podnositelja žalbe trebalo bi
  tražiti dostavljanje određenog
  minimalnog
  broja informacija u
  lako dostupnom i za korisnike jednostavnom
  obliku koji bi Komisija trebala biti ovlaštena definirati u provedbenoj odredbi.
  Ako podnositelji žalbe ne dostave komentare ili informacije koje ukazuju na postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore s mogućnošću narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu, Komisija bi trebala moći smatrati žalbu povučenom.

Amandman 12

Prijedlog Uredbe Vijeća

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisija bi trebala razmotriti pokretanje istrage na temelju žalbe treće strane ako je dostavljeno dovoljno dokaza koji pokazuju narušavanje natjecanja na unutarnjem tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Komisija bi trebala razmotriti pokretanje istrage na temelju žalbe treće strane ako je dostavljeno dovoljno dokaza koji pokazuju narušavanje natjecanja na unutarnjem tržištu.

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Kako bi se osiguralo da Komisija na dosljedan način rješava slične slučajeve širom unutarnjeg tržišta, prikladno je dopuniti njezine postojeće ovlasti uvođenjem posebne pravne osnove za pokretanje istraga u okviru gospodarskih sektora ili instrumenata potpore u više država članica. Istrage u sektorima trebale bi se radi proporcionalnosti temeljiti na prethodnoj analizi javno dostupnih informacija koje ukazuju na postojanje problema na području državne potpore u određenom sektoru ili koje se odnose na korištenje određenog instrumenta potpore u nekoliko država članica, na primjer ako postojeće mjere potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu potpore u nekoliko država članica nisu sukladne s unutarnjim tržištem ili to više nisu. Te bi istrage Komisiji omogućile učinkovito i transparentno rješavanje horizontalnih problema državnih potpora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Kako bi se osiguralo da Komisija na dosljedan način rješava slične slučajeve širom unutarnjeg tržišta, prikladno je dopuniti njezine postojeće ovlasti uvođenjem posebne pravne osnove za pokretanje istraga u okviru gospodarskih sektora ili instrumenata potpore u više država članica. Istrage u sektorima trebale bi se radi proporcionalnosti temeljiti na prethodnoj analizi javno dostupnih informacija koje ukazuju na postojanje problema na području državne potpore u određenom sektoru ili koje se odnose na korištenje određenog instrumenta potpore u nekoliko država članica, na primjer ako postojeće mjere potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu potpore u nekoliko država članica nisu sukladne s unutarnjim tržištem ili to više nisu. Te bi istrage Komisiji omogućile učinkovito i transparentno rješavanje horizontalnih problema državnih potpora.

| (13) | Kako bi se osiguralo da Komisija na dosljedan način rješava slične slučajeve širom unutarnjeg tržišta, prikladno je dopuniti njezine postojeće ovlasti uvođenjem posebne pravne osnove za pokretanje istraga u okviru gospodarskih sektora ili instrumenata potpore u više država članica. Istrage u sektorima trebale bi se radi proporcionalnosti temeljiti na prethodnoj analizi javno dostupnih informacija koje ukazuju na postojanje problema na području državne potpore u određenom sektoru ili koje se odnose na korištenje određenog instrumenta potpore u nekoliko država članica, na primjer ako postojeće mjere potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu potpore u nekoliko država članica nisu sukladne s unutarnjim tržištem ili to više nisu. Budući da zastupnici Europskog parlamenta izravnim vezama sa svojim izbornim jedinicama mogu biti obaviješteni o mogućim razlikama u praksama dodjele državnih potpora u određenom sektoru, Europskom parlamentu također bi trebalo dati ovlast da od Komisije traži provjeru tog sektora. Kako bi Europski parlament u tim slučajevima bio informiran o istragama, Komisija Europskom parlamentu šalje privremena izvješća u kojima se potanko opisuje napredak tih istraga.
  Te bi istrage Komisiji omogućile učinkovito i transparentno rješavanje horizontalnih problema državnih potpora. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se osiguralo da Komisija na dosljedan način rješava slične slučajeve širom unutarnjeg tržišta, prikladno je dopuniti njezine postojeće ovlasti uvođenjem posebne pravne osnove za pokretanje istraga u okviru gospodarskih sektora ili instrumenata potpore u više država članica. Istrage u sektorima trebale bi se radi proporcionalnosti temeljiti na prethodnoj analizi javno dostupnih informacija koje ukazuju na postojanje problema na području državne potpore u određenom sektoru ili koje se odnose na korištenje određenog instrumenta potpore u nekoliko država članica, na primjer ako postojeće mjere potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu potpore u nekoliko država članica nisu sukladne s unutarnjim tržištem ili to više nisu. Budući da zastupnici Europskog parlamenta izravnim vezama sa svojim izbornim jedinicama mogu biti obaviješteni o mogućim razlikama u praksama dodjele državnih potpora u određenom sektoru, Europskom parlamentu također bi trebalo dati ovlast da od Komisije traži provjeru tog sektora. Kako bi Europski parlament u tim slučajevima bio informiran o istragama, Komisija Europskom parlamentu šalje privremena izvješća u kojima se potanko opisuje napredak tih istraga.
  Te bi istrage Komisiji omogućile učinkovito i transparentno rješavanje horizontalnih problema državnih potpora.

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Jedinstvena primjena propisa o državnim potporama također zahtijeva da se uspostave mjere suradnje između sudova država članica i Komisije. Ta je suradnja relevantna za sve sudove država članica koji u bilo kojem kontekstu primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. Ugovora. Nacionalnim bi sudovima posebno trebalo omogućiti da od Komisije traže informacije ili mišljenja o točkama koje se odnose na primjenu propisa o državnim potporama. Komisiji bi također trebalo omogućiti da u pisanom ili usmenom obliku podnosi zapažanja sudovima od kojih se traži da primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. Ugovora. Ta bi se zapažanja trebala dostavljati sukladno nacionalnim postupovnim propisima i praksi, uključujući one propise koji se odnose na zaštitu prava strana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Jedinstvena primjena propisa o državnim potporama također zahtijeva da se uspostave mjere suradnje između sudova država članica i Komisije. Ta je suradnja relevantna za sve sudove država članica koji u bilo kojem kontekstu primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. Ugovora. Nacionalnim bi sudovima posebno trebalo omogućiti da od Komisije traže informacije ili mišljenja o točkama koje se odnose na primjenu propisa o državnim potporama. Komisiji bi također trebalo omogućiti da u pisanom ili usmenom obliku podnosi zapažanja sudovima od kojih se traži da primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. Ugovora. Ta bi se zapažanja trebala dostavljati sukladno nacionalnim postupovnim propisima i praksi, uključujući one propise koji se odnose na zaštitu prava strana.

| (14) | Jedinstvena primjena propisa o državnim potporama također zahtijeva da se uspostave mjere suradnje između sudova država članica i Komisije. Ta je suradnja relevantna za sve sudove država članica koji u bilo kojem kontekstu primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. Ugovora. Nacionalnim bi sudovima posebno trebalo omogućiti da od Komisije traže informacije ili mišljenja o točkama koje se odnose na primjenu propisa o državnim potporama. Komisiji bi također trebalo omogućiti da u pisanom ili usmenom obliku podnosi zapažanja sudovima od kojih se traži da primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. Ugovora. Ta bi se
  neobvezujuća
  zapažanja trebala dostavljati sukladno nacionalnim postupovnim propisima i praksi, uključujući one propise koji se odnose na zaštitu prava strana. |
| --- | --- |

(14)

Jedinstvena primjena propisa o državnim potporama također zahtijeva da se uspostave mjere suradnje između sudova država članica i Komisije. Ta je suradnja relevantna za sve sudove država članica koji u bilo kojem kontekstu primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. Ugovora. Nacionalnim bi sudovima posebno trebalo omogućiti da od Komisije traže informacije ili mišljenja o točkama koje se odnose na primjenu propisa o državnim potporama. Komisiji bi također trebalo omogućiti da u pisanom ili usmenom obliku podnosi zapažanja sudovima od kojih se traži da primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. Ugovora. Ta bi se
  neobvezujuća
  zapažanja trebala dostavljati sukladno nacionalnim postupovnim propisima i praksi, uključujući one propise koji se odnose na zaštitu prava strana.

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 6.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nakon pokretanja službenog istražnog postupka iz članka 6. Komisija može, ako to smatra relevantnim, tražiti od poduzeća, udruge poduzeća ili druge države članice da dostavi sve informacije koje su joj potrebne da bi dovršila svoju procjenu dotične mjere ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne. | 1.   Nakon pokretanja službenog istražnog postupka iz članka 6. Komisija može, ako to smatra relevantnim
  i proporcionalnim
  , tražiti od poduzeća, udruge poduzeća ili druge države članice da dostavi sve informacije koje su joj potrebne da bi dovršila svoju procjenu dotične mjere ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Nakon pokretanja službenog istražnog postupka iz članka 6. Komisija može, ako to smatra relevantnim, tražiti od poduzeća, udruge poduzeća ili druge države članice da dostavi sve informacije koje su joj potrebne da bi dovršila svoju procjenu dotične mjere ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne.

1.   Nakon pokretanja službenog istražnog postupka iz članka 6. Komisija može, ako to smatra relevantnim
  i proporcionalnim
  , tražiti od poduzeća, udruge poduzeća ili druge države članice da dostavi sve informacije koje su joj potrebne da bi dovršila svoju procjenu dotične mjere ako informacije kojima raspolaže nisu dostatne.

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 6.a – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  obavještava
  dotičnu državu članicu
  o sadržaju
  zahtjeva za informacije poslanih u skladu sa stavcima 1. do 4. | 5.   
  Pri slanju zahtjeva
  Komisija dotičn
  oj
  držav
  i
  članic
  i istovremeno dostavlja kopiju
  zahtjeva za informacije poslanih u skladu sa stavcima 1. do 4. |
| | Komisija također u roku od jednog mjeseca od primitka dostavlja dotičnoj državi članici kopije svih dokumenata koje primi u skladu sa zahtjevom za informacije ako te informacije ne sadržavaju povjerljive podatke koji se ne mogu objediniti ili na drugi način prilagoditi da bi zaštitili identitet prijavitelja. Komisija dotičnoj državi članici daje mogućnost iznošenja zapažanja o tim dokumentima u roku od jednog mjeseca od primitka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Komisija
  obavještava
  dotičnu državu članicu
  o sadržaju
  zahtjeva za informacije poslanih u skladu sa stavcima 1. do 4.

5.   
  Pri slanju zahtjeva
  Komisija dotičn
  oj
  držav
  i
  članic
  i istovremeno dostavlja kopiju
  zahtjeva za informacije poslanih u skladu sa stavcima 1. do 4.

Komisija također u roku od jednog mjeseca od primitka dostavlja dotičnoj državi članici kopije svih dokumenata koje primi u skladu sa zahtjevom za informacije ako te informacije ne sadržavaju povjerljive podatke koji se ne mogu objediniti ili na drugi način prilagoditi da bi zaštitili identitet prijavitelja. Komisija dotičnoj državi članici daje mogućnost iznošenja zapažanja o tim dokumentima u roku od jednog mjeseca od primitka.

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 6.b – stavak 1. – točka (a)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | dostave netočne ili obmanjujuće podatke u odgovoru na zahtjev podnesen u skladu s člankom 6.a stavkom 3.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

dostave netočne ili obmanjujuće podatke u odgovoru na zahtjev podnesen u skladu s člankom 6.a stavkom 3.;

| (a) | dostave netočne
  , nepotpune
  ili obmanjujuće podatke
  ili namjerno izostave relevantne informacije
  u odgovoru na zahtjev podnesen u skladu s člankom 6.a stavkom 3.; |
| --- | --- |

(a)

dostave netočne
  , nepotpune
  ili obmanjujuće podatke
  ili namjerno izostave relevantne informacije
  u odgovoru na zahtjev podnesen u skladu s člankom 6.a stavkom 3.;

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 6.b – stavak 1. – točka (b)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | dostave netočne, nepotpune ili obmanjujuće informacije u odgovoru na odluku donesenu u skladu s člankom 6.a stavkom 4. ili ne dostave informacije u utvrđenom roku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

dostave netočne, nepotpune ili obmanjujuće informacije u odgovoru na odluku donesenu u skladu s člankom 6.a stavkom 4. ili ne dostave informacije u utvrđenom roku.

| (b) | dostave netočne, nepotpune ili obmanjujuće informacije
  ili namjerno izostave relevantne informacije
  u odgovoru na odluku donesenu u skladu s člankom 6.a stavkom 4. ili ne dostave informacije u utvrđenom roku. |
| --- | --- |

(b)

dostave netočne, nepotpune ili obmanjujuće informacije
  ili namjerno izostave relevantne informacije
  u odgovoru na odluku donesenu u skladu s člankom 6.a stavkom 4. ili ne dostave informacije u utvrđenom roku.

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 6.b – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Pri utvrđivanju iznosa novčane kazne ili periodičnih penala uzima se u obzir vrsta, težina i trajanje kršenja. | 3.   Pri utvrđivanju iznosa novčane kazne ili periodičnih penala uzima se u obzir: |
| | (a) | vrsta, težina i trajanje kršenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Pri utvrđivanju iznosa novčane kazne ili periodičnih penala uzima se u obzir vrsta, težina i trajanje kršenja.

3.   Pri utvrđivanju iznosa novčane kazne ili periodičnih penala uzima se u obzir:

(a)

vrsta, težina i trajanje kršenja;

| (b) | pitanje može li se poduzeće ili udruga poduzeća smatrati zainteresiranom stranom ili trećom stranom u istrazi; |
| --- | --- |

(b)

pitanje može li se poduzeće ili udruga poduzeća smatrati zainteresiranom stranom ili trećom stranom u istrazi;

| (c) | načelo proporcionalnosti, posebno kad je riječ o malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

(c)

načelo proporcionalnosti, posebno kad je riječ o malim i srednjim poduzećima;

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija bez nepotrebnog odgađanja ispituje svaku žalbu koju podnese bilo koja zainteresirana strana u skladu s člankom 20. stavkom 2. | Komisija bez nepotrebnog odgađanja ispituje svaku žalbu koju podnese bilo koja zainteresirana strana u skladu s člankom 20. stavkom 2.
  Komisija razmatra ispitivanje žalbe koju podnese treća strana ako postoji dovoljno dokaza koji pokazuju narušavanje natjecanja na unutarnjem tržištu navodnom nezakonitom potporom ili navodnom zlouporabom potpore. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija bez nepotrebnog odgađanja ispituje svaku žalbu koju podnese bilo koja zainteresirana strana u skladu s člankom 20. stavkom 2.

Komisija bez nepotrebnog odgađanja ispituje svaku žalbu koju podnese bilo koja zainteresirana strana u skladu s člankom 20. stavkom 2.
  Komisija razmatra ispitivanje žalbe koju podnese treća strana ako postoji dovoljno dokaza koji pokazuju narušavanje natjecanja na unutarnjem tržištu navodnom nezakonitom potporom ili navodnom zlouporabom potpore.

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 4.a (nova)

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 14. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  U članku 14. umeće se sljedeći stavak: |
| | „1a.
     
  Ako je nezakonita potpora prethodno prijavljena Komisiji i ako je stupila na snagu više od šest mjeseci nakon prijavljivanja, a da Komisija u tom razdoblju nije donijela nikakvu odluku u skladu s člankom 4., Komisija u svakoj odluci iz stavka 1. ovoga članka pokazuje da je prijava bila nepotpuna i da država članica nije na vrijeme dostavila sve nužne informacije koje je Komisija tražila.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)
     
  U članku 14. umeće se sljedeći stavak:

„1a.
     
  Ako je nezakonita potpora prethodno prijavljena Komisiji i ako je stupila na snagu više od šest mjeseci nakon prijavljivanja, a da Komisija u tom razdoblju nije donijela nikakvu odluku u skladu s člankom 4., Komisija u svakoj odluci iz stavka 1. ovoga članka pokazuje da je prijava bila nepotpuna i da država članica nije na vrijeme dostavila sve nužne informacije koje je Komisija tražila.”

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog Uredbe

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 9.

Članak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 20. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Svaka zainteresirana strana može podnijeti žalbu kako bi Komisiju obavijestila o navodnoj nezakonitoj potpori i navodnoj zlouporabi potpore. U tu svrhu zainteresirana strana pravovremeno ispunjava obrazac koji bi Komisija trebala biti ovlaštena definirati u provedbenoj odredbi i daje sve obvezne informacije koje se u njemu traže. | 2.   Svaka zainteresirana strana može podnijeti žalbu kako bi Komisiju obavijestila o navodnoj nezakonitoj potpori i navodnoj zlouporabi potpore. U tu svrhu zainteresirana strana pravovremeno ispunjava obrazac koji bi Komisija trebala biti ovlaštena definirati u provedbenoj odredbi i daje sve obvezne informacije koje se u njemu traže.
  Komisija razmatra pokretanje istrage kad joj treća strana dostavi dovoljno dokaza o navodnoj nezakonitoj potpori ili navodnoj zlouporabi potpore. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Svaka zainteresirana strana može podnijeti žalbu kako bi Komisiju obavijestila o navodnoj nezakonitoj potpori i navodnoj zlouporabi potpore. U tu svrhu zainteresirana strana pravovremeno ispunjava obrazac koji bi Komisija trebala biti ovlaštena definirati u provedbenoj odredbi i daje sve obvezne informacije koje se u njemu traže.

2.   Svaka zainteresirana strana može podnijeti žalbu kako bi Komisiju obavijestila o navodnoj nezakonitoj potpori i navodnoj zlouporabi potpore. U tu svrhu zainteresirana strana pravovremeno ispunjava obrazac koji bi Komisija trebala biti ovlaštena definirati u provedbenoj odredbi i daje sve obvezne informacije koje se u njemu traže.
  Komisija razmatra pokretanje istrage kad joj treća strana dostavi dovoljno dokaza o navodnoj nezakonitoj potpori ili navodnoj zlouporabi potpore.

Komisija razmatra pokretanje istrage kad joj treća strana dostavi dovoljno dokaza o navodnoj nezakonitoj potpori ili navodnoj zlouporabi potpore.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog Uredbe

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 9.

Članak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 20. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako
  Komisija smatra da činjenice i pravna pitanja koja je iznijela zainteresirana strana ne predstavljaju dostatnu osnovu kojom će se na temelju prvog ispitivanja utvrditi postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore, ona o tome obavještava zainteresiranu stranu i poziva je da dostavi komentare u propisanom roku
  koji
  obično
  ne premašuje
  jedan mjesec. Ako zainteresirana strana ne dostavi svoja stajališta u propisanom razdoblju, žalba se smatra povučenom. | Neovisno o članku 13. ako
  Komisija smatra da činjenice i pravna pitanja koja je iznijela zainteresirana strana ne predstavljaju dostatnu osnovu kojom će se na temelju prvog ispitivanja utvrditi postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore,
  s mogućnošću narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu,
  ona o tome obavještava zainteresiranu stranu i poziva je da dostavi komentare u propisanom roku
  koji
  obično
  ne premašuje
  jedan mjesec
  . Ti se komentari dostavljaju
  u propisanom razdoblju koje obično
  ne premašuje
  jedan mjesec
  , osim ako to nije opravdano na temelju proporcionalnosti i iznosom ili složenošću informacija potrebnih za argumentiranje slučaja
  . Ako zainteresirana strana ne dostavi svoja stajališta u propisanom razdoblju,
  ili ne dostavi dodatne informacije koje bi ukazivale na postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore s mogućnošću narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu,
  žalba se smatra povučenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako
  Komisija smatra da činjenice i pravna pitanja koja je iznijela zainteresirana strana ne predstavljaju dostatnu osnovu kojom će se na temelju prvog ispitivanja utvrditi postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore, ona o tome obavještava zainteresiranu stranu i poziva je da dostavi komentare u propisanom roku
  koji
  obično
  ne premašuje
  jedan mjesec. Ako zainteresirana strana ne dostavi svoja stajališta u propisanom razdoblju, žalba se smatra povučenom.

Ako

koji

ne premašuje

Neovisno o članku 13. ako
  Komisija smatra da činjenice i pravna pitanja koja je iznijela zainteresirana strana ne predstavljaju dostatnu osnovu kojom će se na temelju prvog ispitivanja utvrditi postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore,
  s mogućnošću narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu,
  ona o tome obavještava zainteresiranu stranu i poziva je da dostavi komentare u propisanom roku
  koji
  obično
  ne premašuje
  jedan mjesec
  . Ti se komentari dostavljaju
  u propisanom razdoblju koje obično
  ne premašuje
  jedan mjesec
  , osim ako to nije opravdano na temelju proporcionalnosti i iznosom ili složenošću informacija potrebnih za argumentiranje slučaja
  . Ako zainteresirana strana ne dostavi svoja stajališta u propisanom razdoblju,
  ili ne dostavi dodatne informacije koje bi ukazivale na postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore s mogućnošću narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu,
  žalba se smatra povučenom.

Neovisno o članku 13. ako

s mogućnošću narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu,

koji

ne premašuje

. Ti se komentari dostavljaju

ne premašuje

, osim ako to nije opravdano na temelju proporcionalnosti i iznosom ili složenošću informacija potrebnih za argumentiranje slučaja

ili ne dostavi dodatne informacije koje bi ukazivale na postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore s mogućnošću narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu,

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog Uredbe Vijeća

Prijedlog Uredbe Vijeća

Članak 1. – točka 10.

Članak 1. – točka 10.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 20.a – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako raspoložive informacije ukazuju na to da bi mjere državne potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu potpore mogle ograničiti ili narušiti natjecanje na unutarnjem tržištu u nekoliko država članica ili da postojeće mjere potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu u nekoliko država članica nisu sukladne s unutarnjim tržištem ili to više nisu, Komisija može provesti istragu gospodarskog sektora ili upotrebe dotičnog instrumenta potpore diljem različitih država članica. Tijekom te istrage Komisija može od dotičnih država članica, poduzeća ili udruga poduzeća tražiti da dostave informacije potrebne za primjenu članaka 107. i 108. Ugovora, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti. | 1.   Ako informacije
  kojima Komisija raspolaže
  ukazuju na to da bi mjere državne potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu potpore mogle ograničiti ili narušiti natjecanje na unutarnjem tržištu u nekoliko država članica ili da postojeće mjere potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu u nekoliko država članica nisu sukladne s unutarnjim tržištem ili to više nisu
  ili nakon zahtjeva Europskog parlamenta na temelju sličnih informacija
  , Komisija može provesti istragu gospodarskog sektora ili upotrebe dotičnog instrumenta potpore diljem različitih država članica. Tijekom te istrage Komisija može od dotičnih država članica, poduzeća ili udruga poduzeća tražiti da dostave informacije potrebne za primjenu članaka 107. i 108. Ugovora, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako raspoložive informacije ukazuju na to da bi mjere državne potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu potpore mogle ograničiti ili narušiti natjecanje na unutarnjem tržištu u nekoliko država članica ili da postojeće mjere potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu u nekoliko država članica nisu sukladne s unutarnjim tržištem ili to više nisu, Komisija može provesti istragu gospodarskog sektora ili upotrebe dotičnog instrumenta potpore diljem različitih država članica. Tijekom te istrage Komisija može od dotičnih država članica, poduzeća ili udruga poduzeća tražiti da dostave informacije potrebne za primjenu članaka 107. i 108. Ugovora, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti.

1.   Ako informacije
  kojima Komisija raspolaže
  ukazuju na to da bi mjere državne potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu potpore mogle ograničiti ili narušiti natjecanje na unutarnjem tržištu u nekoliko država članica ili da postojeće mjere potpore u određenom sektoru ili one koje se temelje na određenom instrumentu u nekoliko država članica nisu sukladne s unutarnjim tržištem ili to više nisu
  ili nakon zahtjeva Europskog parlamenta na temelju sličnih informacija
  , Komisija može provesti istragu gospodarskog sektora ili upotrebe dotičnog instrumenta potpore diljem različitih država članica. Tijekom te istrage Komisija može od dotičnih država članica, poduzeća ili udruga poduzeća tražiti da dostave informacije potrebne za primjenu članaka 107. i 108. Ugovora, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti.

kojima Komisija raspolaže

ili nakon zahtjeva Europskog parlamenta na temelju sličnih informacija

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog Uredbe

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 10.

Članak 1. – točka 10.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 20.a – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija
  može
  objaviti izvješće o rezultatima svoje istrage određenih gospodarskih sektora ili određenih instrumenata potpore diljem različitih država članica i pozvati države članice i sva dotična poduzeća ili udruge poduzeća da dostave svoje komentare. | Komisija
  na svojoj internetskoj stranici
  objav
  ljuje
  izvješće o rezultatima svoje istrage određenih gospodarskih sektora ili određenih instrumenata potpore diljem različitih država članica i pozvati države članice i sva dotična poduzeća ili udruge poduzeća da dostave svoje komentare.
  Ako Europski parlament traži provođenje istrage, Komisija mu podnosi privremeno izvješće. Pri objavljivanju svojih izvješća Komisija se pridržava pravila čuvanja profesionalne tajne u skladu s člankom 339. Ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija
  može
  objaviti izvješće o rezultatima svoje istrage određenih gospodarskih sektora ili određenih instrumenata potpore diljem različitih država članica i pozvati države članice i sva dotična poduzeća ili udruge poduzeća da dostave svoje komentare.

može

Komisija
  na svojoj internetskoj stranici
  objav
  ljuje
  izvješće o rezultatima svoje istrage određenih gospodarskih sektora ili određenih instrumenata potpore diljem različitih država članica i pozvati države članice i sva dotična poduzeća ili udruge poduzeća da dostave svoje komentare.
  Ako Europski parlament traži provođenje istrage, Komisija mu podnosi privremeno izvješće. Pri objavljivanju svojih izvješća Komisija se pridržava pravila čuvanja profesionalne tajne u skladu s člankom 339. Ugovora.

na svojoj internetskoj stranici

ljuje

Ako Europski parlament traži provođenje istrage, Komisija mu podnosi privremeno izvješće. Pri objavljivanju svojih izvješća Komisija se pridržava pravila čuvanja profesionalne tajne u skladu s člankom 339. Ugovora.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog Uredbe

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 11.

Članak 1. – točka 11.

Uredba (EZ) br. 659/1999

Članak 23.a – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako dosljedna primjena članka 107. stavka 1. i članka 108. Ugovora to zahtijeva, Komisija može na vlastitu inicijativu podnijeti pisana očitovanja sudovima država članica. Uz dopuštenje predmetnog nadležnog suda može dati i usmena očitovanja. | 2.   Ako dosljedna primjena članka 107. stavka 1. i članka 108. Ugovora to zahtijeva, Komisija može na vlastitu inicijativu podnijeti pisana očitovanja sudovima država članica. Uz dopuštenje predmetnog nadležnog suda može dati i usmena očitovanja.
  Očitovanja koja Komisija dostavlja sudovima država članicu nisu obvezujuća. Komisija u skladu s ovom odredbom može postupati samo u javnom interesu Unije (kao prijatelj suda), a ne u cilju pružanja podrške jednoj od strana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako dosljedna primjena članka 107. stavka 1. i članka 108. Ugovora to zahtijeva, Komisija može na vlastitu inicijativu podnijeti pisana očitovanja sudovima država članica. Uz dopuštenje predmetnog nadležnog suda može dati i usmena očitovanja.

2.   Ako dosljedna primjena članka 107. stavka 1. i članka 108. Ugovora to zahtijeva, Komisija može na vlastitu inicijativu podnijeti pisana očitovanja sudovima država članica. Uz dopuštenje predmetnog nadležnog suda može dati i usmena očitovanja.
  Očitovanja koja Komisija dostavlja sudovima država članicu nisu obvezujuća. Komisija u skladu s ovom odredbom može postupati samo u javnom interesu Unije (kao prijatelj suda), a ne u cilju pružanja podrške jednoj od strana.

Očitovanja koja Komisija dostavlja sudovima država članicu nisu obvezujuća. Komisija u skladu s ovom odredbom može postupati samo u javnom interesu Unije (kao prijatelj suda), a ne u cilju pružanja podrške jednoj od strana.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0026.

1

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/186 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/186

---

P7_TA(2013)0294

Nadzor države luke ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/16/EZ o nadzoru države luke (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0129), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0129),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0081/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2012. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. travnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. travnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A7-0394/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 299, 4.10.2012., str. 153.

---

P7_TC1-COD(2012)0062

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/16/EZ o nadzoru države luke

(S obzirom da je postignut sporazum između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2013/38/EU.)

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/187

---

P7_TA(2013)0295

Dokumenti za registraciju vozila ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/32)

Amandman 1

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Treba predvidjeti mogućnost poništenja registracije vozila u slučajevima kada je, između ostalog, vozilo ponovno registrirano u drugoj državi članici ili rastavljeno i zbrinuto kao otpad. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Treba predvidjeti mogućnost poništenja registracije vozila u slučajevima kada je, između ostalog, vozilo ponovno registrirano u drugoj državi članici ili rastavljeno i zbrinuto kao otpad.

| (3) | Treba predvidjeti mogućnost poništenja registracije vozila
  u državi članici u kojoj je vozilo registrirano
  u slučajevima kada je, između ostalog, vozilo ponovno registrirano u drugoj državi članici ili rastavljeno i zbrinuto kao otpad. |
| --- | --- |

(3)

Treba predvidjeti mogućnost poništenja registracije vozila
  u državi članici u kojoj je vozilo registrirano
  u slučajevima kada je, između ostalog, vozilo ponovno registrirano u drugoj državi članici ili rastavljeno i zbrinuto kao otpad.

Amandman 2

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i olakšala razmjena informacija među državama članicama, informacije u vezi s vozilima treba čuvati u nacionalnim registrima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i olakšala razmjena informacija među državama članicama, informacije u vezi s vozilima treba čuvati u nacionalnim registrima.

| (4) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i olakšala razmjena informacija među državama članicama, informacije u vezi s vozilima treba čuvati u nacionalnim
  elektroničkim
  registrima. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i olakšala razmjena informacija među državama članicama, informacije u vezi s vozilima treba čuvati u nacionalnim
  elektroničkim
  registrima.

Amandman 3

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Budući da je, u svrhu olakšavanja provjera posebno namijenjenih borbi protiv prijevara i nezakonite trgovine ukradenim vozilima i zbog provjere valjanosti zapisnika o tehničkom pregledu vozila, primjereno uspostaviti tijesnu suradnju između država članica koja se temelji na učinkovitoj razmjeni informacija, koristeći nacionalne elektroničke baze podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Budući da je, u svrhu olakšavanja provjera posebno namijenjenih borbi protiv prijevara i nezakonite trgovine ukradenim vozilima i zbog provjere valjanosti zapisnika o tehničkom pregledu vozila, primjereno uspostaviti tijesnu suradnju između država članica koja se temelji na učinkovitoj razmjeni informacija, koristeći nacionalne elektroničke baze podataka.

Amandman 4

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 2.

Direktiva 1999/37/EZ

Članak 2. – točke (e) i (f)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | „
  oduzimanje
  registracije”: znači ograničeno razdoblje
  tijekom kojega
  nije dopušteno koristiti vozilo u cestovnom prometu, a
  ne podrazumijeva
  novi postupak registracije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

„
  oduzimanje
  registracije”: znači ograničeno razdoblje
  tijekom kojega
  nije dopušteno koristiti vozilo u cestovnom prometu, a
  ne podrazumijeva
  novi postupak registracije;

| (e) | „
  privremeno oduzimanje
  registracije”: znači
  upravni akt na temelju kojeg
  , u ograničenom razdoblju, nije dopušteno koristiti vozilo u cestovnom prometu,
  a nakon kojeg se, pod uvjetom da se uvjeti oduzimanja više ne primjenjuju, vozilo može ponovno koristiti bez
  novog postupka registracije; |
| --- | --- |

(e)

„
  privremeno oduzimanje
  registracije”: znači
  upravni akt na temelju kojeg
  , u ograničenom razdoblju, nije dopušteno koristiti vozilo u cestovnom prometu,
  a nakon kojeg se, pod uvjetom da se uvjeti oduzimanja više ne primjenjuju, vozilo može ponovno koristiti bez
  novog postupka registracije;

| (f) | „poništenje registracije”: znači trajno ukidanje dopuštenja da se vozilo koristi u cestovnom prometu te
  podrazumijeva
  novi postupak registracije. |
| --- | --- |

(f)

„poništenje registracije”: znači trajno ukidanje dopuštenja da se vozilo koristi u cestovnom prometu te
  podrazumijeva
  novi postupak registracije.

| (f) | „poništenje registracije”: znači trajno ukidanje
  odlukom nadležnog tijela
  dopuštenja da se vozilo koristi u cestovnom prometu te
  zahtijeva, ako će vozilo biti ponovno korišteno u cestovnom prometu
  , novi postupak registracije.
  Imatelj potvrde o registraciji može nadležnom tijelu podnijeti zahtjev za poništenje registracije. |
| --- | --- |

(f)

„poništenje registracije”: znači trajno ukidanje
  odlukom nadležnog tijela
  dopuštenja da se vozilo koristi u cestovnom prometu te
  zahtijeva, ako će vozilo biti ponovno korišteno u cestovnom prometu
  , novi postupak registracije.
  Imatelj potvrde o registraciji može nadležnom tijelu podnijeti zahtjev za poništenje registracije.

(U skladu s ovom izmjenom „oduzimanje” se zamjenjuje riječju „privremeno oduzimanje” kroz cijeli tekst)

Amandman 5

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 1999/37/EZ

Članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice čuvaju podatke o svim vozilima registriranim na njihovom državnom području u elektroničkom registru. Podaci u registru obuhvaćaju
  sve elemente u skladu
  s Prilogom I. te rezultate obveznih tehničkih pregleda u skladu s Uredbom XX/XX/XX [o periodičnim tehničkim pregledima]. One stavljaju tehničke podatke o vozilima na raspologanje nadležnim tijelima ili stanicama za tehnički pregled koje sudjeluju u ispitivanju tehničke ispravnosti. | 4.   Države članice čuvaju podatke o svim vozilima registriranim na njihovom državnom području u elektroničkom registru. Podaci u registru obuhvaćaju
  podatke navedene u točkama II.4. do II.7.
  Priloga I. te rezultate
  periodičnih ili drugih
  obveznih tehničkih pregleda u skladu s Uredbom XX/XX/XX [o periodičnim tehničkim pregledima]. One stavljaju tehničke podatke o vozilima na raspologanje nadležnim tijelima ili stanicama za tehnički pregled koje sudjeluju u ispitivanju tehničke ispravnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Države članice čuvaju podatke o svim vozilima registriranim na njihovom državnom području u elektroničkom registru. Podaci u registru obuhvaćaju
  sve elemente u skladu
  s Prilogom I. te rezultate obveznih tehničkih pregleda u skladu s Uredbom XX/XX/XX [o periodičnim tehničkim pregledima]. One stavljaju tehničke podatke o vozilima na raspologanje nadležnim tijelima ili stanicama za tehnički pregled koje sudjeluju u ispitivanju tehničke ispravnosti.

4.   Države članice čuvaju podatke o svim vozilima registriranim na njihovom državnom području u elektroničkom registru. Podaci u registru obuhvaćaju
  podatke navedene u točkama II.4. do II.7.
  Priloga I. te rezultate
  periodičnih ili drugih
  obveznih tehničkih pregleda u skladu s Uredbom XX/XX/XX [o periodičnim tehničkim pregledima]. One stavljaju tehničke podatke o vozilima na raspologanje nadležnim tijelima ili stanicama za tehnički pregled koje sudjeluju u ispitivanju tehničke ispravnosti.

Amandman 6

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 1999/37/EZ

Članak 3.a – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Oduzimanje je na snazi dok vozilo ne prođe novi tehnički pregled. Po uspješno obavljenom tehničkom pregledu, tijelo nadležno za registraciju bez odlaganja ponovo odobrava korištenje vozila u cestovnom prometu. | Oduzimanje je na snazi dok vozilo ne prođe novi tehnički pregled. Po uspješno obavljenom tehničkom pregledu, tijelo nadležno za registraciju bez odlaganja ponovo odobrava korištenje vozila u cestovnom prometu;
  novi postupak registracije nije potreban
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Oduzimanje je na snazi dok vozilo ne prođe novi tehnički pregled. Po uspješno obavljenom tehničkom pregledu, tijelo nadležno za registraciju bez odlaganja ponovo odobrava korištenje vozila u cestovnom prometu.

Oduzimanje je na snazi dok vozilo ne prođe novi tehnički pregled. Po uspješno obavljenom tehničkom pregledu, tijelo nadležno za registraciju bez odlaganja ponovo odobrava korištenje vozila u cestovnom prometu;
  novi postupak registracije nije potreban
  .

Amandman 7

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 1999/37/EZ

Članak 3.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako tijelo države članice nadležno za registraciju dobije obavijest da se vozilo smatra otpadnim vozilom u skladu s Direktivom 2000/53/EZ, registracija se poništava, a ta se informacija unosi u elektronički registar. | 2.   U slučaju da tijelo države članice nadležno za registraciju dobije obavijest da se vozilo smatra otpadnim vozilom u skladu s Direktivom 2000/53/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima
  , registracija se poništava, a ta se informacija unosi u elektronički registar.
  To poništenje ne uključuje novi postupak registracije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Ako tijelo države članice nadležno za registraciju dobije obavijest da se vozilo smatra otpadnim vozilom u skladu s Direktivom 2000/53/EZ, registracija se poništava, a ta se informacija unosi u elektronički registar.

2.   U slučaju da tijelo države članice nadležno za registraciju dobije obavijest da se vozilo smatra otpadnim vozilom u skladu s Direktivom 2000/53/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima
  , registracija se poništava, a ta se informacija unosi u elektronički registar.
  To poništenje ne uključuje novi postupak registracije.

Amandman 8

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 4.

Direktiva 1999/37/EZ

Članak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Članku 5.
  dodaje
  se sljedeći
  stavak
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.

Članku 5.
  dodaje
  se sljedeći
  stavak
  :

| 4. | Članku 5.
  dodaju
  se sljedeći
  stavci
  : |
| --- | --- |

4.

Članku 5.
  dodaju
  se sljedeći
  stavci
  :

„3.   Ako država članica primi obavijest o vozilu koje je bilo ponovno registrirano u drugoj državi članici, otkazat će registraciju tog vozila na svom državnom području.”

„3.   U slučaju da država članica primi obavijest o vozilu koje je bilo ponovno registrirano u drugoj državi članici, otkazat će registraciju dotičnog vozila na državnom svom području.

3a.
     
  U slučaju da je vozilo ponovno registrirano u drugoj državi članici, a dokaz o posljednjem tehničkom pregledu te datum sljedećeg tehničkog pregleda su otisnuti u potvrdi o registraciji, država članica u kojoj je vozilo ponovno registrirano pri izdavanju nove potvrde o registraciji priznaje valjanost tehničkog pregleda i, ako je potvrda valjana u pogledu vremenskih razmaka testiranja koji se primjenjuju u državi članici u kojoj se obavlja ponovna registracija uključuje o tome izjavu u novu potvrdu o registraciji.

3b.
     
  U slučaju promjene vlasništva vozila, a dokaz o posljednjem tehničkom pregledu te datum sljedećeg tehničkog pregleda su otisnuti u potvrdi o registraciji, dotična država članica pri izdavanju nove potvrde o registraciji novom vlasniku priznaje valjanost tehničkog pregleda i o tome uključuje izjavu u novu potvrdu o registraciji.
  ”

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog Direktive

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 5.

Članak 1. – točka 5.

Direktiva 1999/37/EZ

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Delegiranje ovlasti
  iz članka 6. dodjeljuje se
  na neodređeno vrijeme
  od dana stupanja na snagu ove
  Uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Delegiranje ovlasti
  iz članka 6. dodjeljuje se
  na neodređeno vrijeme
  od dana stupanja na snagu ove
  Uredbe
  .

Delegiranje ovlasti

na neodređeno vrijeme

Uredbe

| 2. | Ovlast za donošenje delegiranih akata
  iz članka 6.
  dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši
  od dana stupanja na snagu ove
  Direktive
  .
  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |
| --- | --- |

2.

Ovlast za donošenje delegiranih akata
  iz članka 6.
  dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši
  od dana stupanja na snagu ove
  Direktive
  .
  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Ovlast za donošenje delegiranih akata

dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši

Direktive

Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog Direktive

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 6.a (nova)

Članak 1. – točka 6.a (nova)

Direktiva 1999/37/EZ

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Članak 9. zamjenjuje se sljedećim: |
| | „Države članice međusobno se pomažu u provedbi ove Direktive. One mogu razmjenjivati informacije na bilateralnoj ili multilateralnoj razini, posebno kako bi, prema potrebi, prije registracije vozila provjerile pravni položaj vozila u državi članici u kojoj je vozilo prethodno bilo registrirano. Takva provjera može posebno uključivati uporabu elektroničke mreže, s nacionalnom elektroničkom bazom podataka dostupnom drugoj državi članici.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

6a.

Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Države članice međusobno se pomažu u provedbi ove Direktive. One mogu razmjenjivati informacije na bilateralnoj ili multilateralnoj razini, posebno kako bi, prema potrebi, prije registracije vozila provjerile pravni položaj vozila u državi članici u kojoj je vozilo prethodno bilo registrirano. Takva provjera može posebno uključivati uporabu elektroničke mreže, s nacionalnom elektroničkom bazom podataka dostupnom drugoj državi članici.”

Amandman 11

Amandman 11

Prijedlog Direktive

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 6.b (nova)

Članak 1. – točka 6.b (nova)

Direktiva 1999/37/EZ

Prilog I. – točka II.5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6b. | Točki II.5. Priloga I. dodaje se sljedeća točka: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6b.

6b.

Točki II.5. Priloga I. dodaje se sljedeća točka:

| „(Y) | dokaz (npr. pečat, datum, potpis) tehničkog pregleda i datum sljedećeg tehničkog pregleda (ponavlja se koliko god je potrebno).” |
| --- | --- |

„(Y)

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na razmatranje sukladno članku 57. stavku 2., drugom podstavku (A7-0199/2013).

1

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/192 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/192

---

P7_TA(2013)0296

Inspekcijski nadzor o utvrđivanju tehničke ispravnosti gospodarskih vozila ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pregledima na cesti tehničke ispravnosti gospodarskih vozila koja prometuju u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2000/30/EZ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/33)

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Ispitivanje tehničke ispravnosti dio je opsežnijeg sustava koji osigurava da vozila tijekom uporabe budu održavana u sigurnom i ekološki prihvatljivom stanju. Taj sustav trebao bi obuhvaćati periodične tehničke preglede svih vozila i preglede na cesti tehničke ispravnosti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost cestovnog prijevoza te odredbe o postupku registracije vozila radi osiguravanja
  da
  se vozila koja predstavljaju neposredan rizik za cestovnu sigurnost
  ne koriste na cestama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Ispitivanje tehničke ispravnosti dio je opsežnijeg sustava koji osigurava da vozila tijekom uporabe budu održavana u sigurnom i ekološki prihvatljivom stanju. Taj sustav trebao bi obuhvaćati periodične tehničke preglede svih vozila i preglede na cesti tehničke ispravnosti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost cestovnog prijevoza te odredbe o postupku registracije vozila radi osiguravanja
  da
  se vozila koja predstavljaju neposredan rizik za cestovnu sigurnost
  ne koriste na cestama
  .

| (3) | Ispitivanje tehničke ispravnosti dio je opsežnijeg sustava koji osigurava da vozila tijekom uporabe budu održavana u sigurnom i ekološki prihvatljivom stanju. Taj sustav treba obuhvaćati periodične tehničke preglede svih vozila i preglede na cesti tehničke ispravnosti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost cestovnog prometa te odredbe o postupku registracije vozila.
  Periodični pregledi trebali bi biti glavni alat
  za osiguranje
  tehničke ispravnosti
  .
  Pregledi na cesti tehničke ispravnosti gospodarskih vozila trebali bi biti samo dodatak periodičnim pregledima te bi trebali biti usmjereni na
  vozila
  na cesti
  koja predstavljaju neposredan rizik za cestovnu sigurnost. |
| --- | --- |

(3)

Ispitivanje tehničke ispravnosti dio je opsežnijeg sustava koji osigurava da vozila tijekom uporabe budu održavana u sigurnom i ekološki prihvatljivom stanju. Taj sustav treba obuhvaćati periodične tehničke preglede svih vozila i preglede na cesti tehničke ispravnosti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost cestovnog prometa te odredbe o postupku registracije vozila.
  Periodični pregledi trebali bi biti glavni alat
  za osiguranje
  tehničke ispravnosti
  .
  Pregledi na cesti tehničke ispravnosti gospodarskih vozila trebali bi biti samo dodatak periodičnim pregledima te bi trebali biti usmjereni na
  vozila
  na cesti
  koja predstavljaju neposredan rizik za cestovnu sigurnost.

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U Uniji je doneseno nekoliko tehničkih normi
  i
  zahtjeva o sigurnosti vozila. Međutim sustavom neočekivanih pregleda na cesti potrebno je osigurati da vozila, nakon što su uvedena na tržište,
  nastave zadovoljavati sigurnosne norme
  tijekom svog uporabnog vijeka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U Uniji je doneseno nekoliko tehničkih normi
  i
  zahtjeva o sigurnosti vozila. Međutim sustavom neočekivanih pregleda na cesti potrebno je osigurati da vozila, nakon što su uvedena na tržište,
  nastave zadovoljavati sigurnosne norme
  tijekom svog uporabnog vijeka.

| (4) | U Uniji je doneseno nekoliko tehničkih normi, zahtjeva o sigurnosti vozila
  i okolišnih normi
  . Međutim sustavom neočekivanih
  tehničkih
  pregleda na cesti potrebno je osigurati da vozila, nakon što su uvedena na tržište,
  ostanu tehnički ispravna
  tijekom svog uporabnog vijeka. |
| --- | --- |

(4)

U Uniji je doneseno nekoliko tehničkih normi, zahtjeva o sigurnosti vozila
  i okolišnih normi
  . Međutim sustavom neočekivanih
  tehničkih
  pregleda na cesti potrebno je osigurati da vozila, nakon što su uvedena na tržište,
  ostanu tehnički ispravna
  tijekom svog uporabnog vijeka.

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | S obzirom na to da, kao što je pokazalo izvješće Komisije o provedbi Direktive 2000/30/EZ, brojna vozila koja su zaustavljena radi inspekcija na cesti nemaju nedostataka, izbor vozila za inspekcije na cesti treba se temeljiti na profilu rizika prijevoznika i treba biti usmjeren na visokorizična poduzeća kako bi se smanjio teret za prijevoznike koji svoja vozila održavaju na pravilan način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Preglede na cesti treba provoditi s pomoću sustava stupnjevanja rizika.
  Države članice mogu koristiti sustav stupnjevanja rizika uspostavljen u skladu s člankom 9. Direktive 2006/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o minimalnim uvjetima za provedbu uredbi Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i (EEZ) br. 3821/85 u vezi socijalnog zakonodavstva u odnosu na aktivnosti cestovnog prijevoza i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 88/599/EEZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Preglede na cesti treba provoditi s pomoću sustava stupnjevanja rizika.
  Države članice mogu koristiti sustav stupnjevanja rizika uspostavljen u skladu s člankom 9. Direktive 2006/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o minimalnim uvjetima za provedbu uredbi Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i (EEZ) br. 3821/85 u vezi socijalnog zakonodavstva u odnosu na aktivnosti cestovnog prijevoza i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 88/599/EEZ.

| (6) | Pregledi tehničke ispravnosti na cesti
  stoga
  se trebaju provoditi s pomoću sustava stupnjevanja rizika
  koji se temelji na broju i ozbiljnosti nedostataka pronađenih na vozilima kojima upravljaju pojedina poduzeća kao što je navedeno u standardiziranim potvrdama o tehničkoj ispravnosti i izvješćima o pregledima na cesti. |
| --- | --- |

(6)

Pregledi tehničke ispravnosti na cesti
  stoga
  se trebaju provoditi s pomoću sustava stupnjevanja rizika
  koji se temelji na broju i ozbiljnosti nedostataka pronađenih na vozilima kojima upravljaju pojedina poduzeća kao što je navedeno u standardiziranim potvrdama o tehničkoj ispravnosti i izvješćima o pregledima na cesti.

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Uzimajući u obzir količinu prometa gospodarskih vozila među državama članicama i kako bi se izbjegla svaka diskriminacija koja se temelji na zemlji registracije vozila, sustav stupnjevanja rizika treba provoditi u cijeloj Uniji i on se treba temeljiti na odgovarajućoj razini usklađenosti periodičnih pregleda tehničke ispravnosti i pregleda na cesti među svim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Uzimajući u obzir količinu prometa gospodarskih vozila među državama članicama i kako bi se izbjegla svaka diskriminacija koja se temelji na zemlji registracije vozila, sustav stupnjevanja rizika treba provoditi u cijeloj Uniji i on se treba temeljiti na odgovarajućoj razini usklađenosti periodičnih pregleda tehničke ispravnosti i pregleda na cesti među svim državama članicama.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | Uredbom (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika uspostavljen je europski registar cestovnih prijevoznika (ERRU). ERRU omogućava međusobno povezivanje nacionalnih elektroničkih registara prijevoznika u cijeloj Uniji u skladu s pravilima Unije o zaštiti osobnih podataka. Uporabom tog sustava kojim upravlja nadležno tijelo svake države članice olakšava se suradnja među državama članicama i smanjuju troškovi poduzeća i upravnih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

Uredbom (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika uspostavljen je europski registar cestovnih prijevoznika (ERRU). ERRU omogućava međusobno povezivanje nacionalnih elektroničkih registara prijevoznika u cijeloj Uniji u skladu s pravilima Unije o zaštiti osobnih podataka. Uporabom tog sustava kojim upravlja nadležno tijelo svake države članice olakšava se suradnja među državama članicama i smanjuju troškovi poduzeća i upravnih tijela.

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Poljoprivredna vozila s maksimalnom projektiranom brzinom većom od 40 km/h u nekim se slučajevima upotrebljavaju kao zamjena za kamione u svrhe gospodarskoga cestovnog prijevoza. Važno je osigurati da se na taj način korištena poljoprivredna vozila smatraju jednakima kamionima kad je riječ o tehničkim pregledima na cesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Poljoprivredna vozila s maksimalnom projektiranom brzinom većom od 40 km/h u nekim se slučajevima upotrebljavaju kao zamjena za kamione u svrhe gospodarskoga cestovnog prijevoza. Važno je osigurati da se na taj način korištena poljoprivredna vozila smatraju jednakima kamionima kad je riječ o tehničkim pregledima na cesti.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Kako bi bilo moguće izbjeći nepotreban administrativno opterećenje i troškove i poboljšati učinkovitost pregleda, vozila kojima upravljaju poduzeća koja nisu u skladu s normama cestovne sigurnosti i okolišnim normama
  treba
  odabrati kao prioritete, dok uredno održavana vozila kojima upravljaju odgovorni prijevoznici skloni sigurnom ponašanju
  treba
  nagraditi rjeđim pregledima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Kako bi bilo moguće izbjeći nepotreban administrativno opterećenje i troškove i poboljšati učinkovitost pregleda, vozila kojima upravljaju poduzeća koja nisu u skladu s normama cestovne sigurnosti i okolišnim normama
  treba
  odabrati kao prioritete, dok uredno održavana vozila kojima upravljaju odgovorni prijevoznici skloni sigurnom ponašanju
  treba
  nagraditi rjeđim pregledima.

| (10) | Kako bi bilo moguće izbjeći nepotrebne administrativna opterećenja i troškove i poboljšati učinkovitost pregleda,
  nadležna nacionalna tijela trebala bi imati mogućnost donošenja odluke da
  se vozila kojima upravljaju poduzeća koja nisu u skladu s normama cestovne sigurnosti i okolišnim normama
  odaberu
  kao prioritet, a uredno održavana vozila kojima upravljaju odgovorni prijevoznici skloni sigurnom ponašanju
  nagrade
  rjeđim pregledima. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi bilo moguće izbjeći nepotrebne administrativna opterećenja i troškove i poboljšati učinkovitost pregleda,
  nadležna nacionalna tijela trebala bi imati mogućnost donošenja odluke da
  se vozila kojima upravljaju poduzeća koja nisu u skladu s normama cestovne sigurnosti i okolišnim normama
  odaberu
  kao prioritet, a uredno održavana vozila kojima upravljaju odgovorni prijevoznici skloni sigurnom ponašanju
  nagrade
  rjeđim pregledima.

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Pregledi tehničke ispravnosti na cesti trebaju sadržavati početne i, po potrebi, detaljnije preglede. U oba slučaja trebaju obuhvaćati sve važne dijelove i sustave vozila. Radi postizanja usklađenijeg ispitivanja treba uvesti metode pregleda te primjere nedostataka i njihove procjene u skladu s njihovom težinom za sve moguće stavke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Pregledi tehničke ispravnosti na cesti trebaju sadržavati početne i, po potrebi, detaljnije preglede. U oba slučaja trebaju obuhvaćati sve važne dijelove i sustave vozila. Radi postizanja usklađenijeg ispitivanja treba uvesti metode pregleda te primjere nedostataka i njihove procjene u skladu s njihovom težinom za sve moguće stavke.

| (11) | Pregledi tehničke ispravnosti na cesti trebaju sadržavati početne i, po potrebi, detaljnije preglede. U oba slučaja trebaju obuhvaćati sve važne dijelove i sustave vozila,
  uključujući osiguranje tereta
  . Radi postizanja usklađenijeg ispitivanja treba uvesti metode pregleda te primjere nedostataka i njihove procjene u skladu s njihovom težinom za sve moguće stavke.
  Treba poticati uporabu normi za osiguravanje tereta i njegovu ocjenu. |
| --- | --- |

(11)

Pregledi tehničke ispravnosti na cesti trebaju sadržavati početne i, po potrebi, detaljnije preglede. U oba slučaja trebaju obuhvaćati sve važne dijelove i sustave vozila,
  uključujući osiguranje tereta
  . Radi postizanja usklađenijeg ispitivanja treba uvesti metode pregleda te primjere nedostataka i njihove procjene u skladu s njihovom težinom za sve moguće stavke.
  Treba poticati uporabu normi za osiguravanje tereta i njegovu ocjenu.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | S obzirom na to da je pravilan rad guma usko povezan s njihovim tlakom zraka, treba uzeti u obzir proširenje obvezne opreme za gospodarska vozila na sustav za praćenje tlaka gume kako je utvrđeno u Uredbi 64.02 UNECE-a (Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu) te, ako se smatra potrebnim, funkcioniranje takvih sustava treba provjeravati u tijeku tehničkih pregleda na cesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11.a)

S obzirom na to da je pravilan rad guma usko povezan s njihovim tlakom zraka, treba uzeti u obzir proširenje obvezne opreme za gospodarska vozila na sustav za praćenje tlaka gume kako je utvrđeno u Uredbi 64.02 UNECE-a (Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu) te, ako se smatra potrebnim, funkcioniranje takvih sustava treba provjeravati u tijeku tehničkih pregleda na cesti.

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.b) | Države članice mogu provjeriti osiguranje tereta tijekom tehničkih pregleda na cesti u skladu s postojećim normama. Ishod takvih provjera ne bi trebao biti uveden u sustav stupnjevanja rizika dok se pravila o osiguranju tereta ne usklade na razini Unije. Dok ne dođe do takvog usklađivanja, treba poticati uporabu europskih normi i europskih smjernica o najboljim praksama za osiguranje tereta u cestovnom prijevozu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11.b)

Države članice mogu provjeriti osiguranje tereta tijekom tehničkih pregleda na cesti u skladu s postojećim normama. Ishod takvih provjera ne bi trebao biti uveden u sustav stupnjevanja rizika dok se pravila o osiguranju tereta ne usklade na razini Unije. Dok ne dođe do takvog usklađivanja, treba poticati uporabu europskih normi i europskih smjernica o najboljim praksama za osiguranje tereta u cestovnom prijevozu.

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Izvješća o pregledima tehničke ispravnosti na cesti u više država članica izrađuju se elektronički. U takvim slučajevima ispis izvješća o pregledu
  treba dati vozaču
  . Svi podaci i informacije prikupljeni tijekom pregleda na cesti tehničke ispravnosti trebali bi biti dostavljeni u zajednički repozitorij države članice radi lakše obrade podataka i prijenosa informacija bez dodatnog administrativnog opterećenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Izvješća o pregledima tehničke ispravnosti na cesti u više država članica izrađuju se elektronički. U takvim slučajevima ispis izvješća o pregledu
  treba dati vozaču
  . Svi podaci i informacije prikupljeni tijekom pregleda na cesti tehničke ispravnosti trebali bi biti dostavljeni u zajednički repozitorij države članice radi lakše obrade podataka i prijenosa informacija bez dodatnog administrativnog opterećenja.

| (12) | Izvješća o pregledima tehničke ispravnosti na cesti u više država članica izrađuju se elektronički. U takvim slučajevima
  važno je da se u potpunosti iskoriste prednosti elektroničke komunikacije te da se što više smanji uporaba ispisa
  izvješća o pregledu. Sve podatke i informacije prikupljene tijekom pregleda na cesti potrebno je prenijeti u zajednički repozitorij države članice radi lakše obrade podataka i prijenosa informacija bez
  ikakvog
  dodatnog administrativnog opterećenja. |
| --- | --- |

(12)

Izvješća o pregledima tehničke ispravnosti na cesti u više država članica izrađuju se elektronički. U takvim slučajevima
  važno je da se u potpunosti iskoriste prednosti elektroničke komunikacije te da se što više smanji uporaba ispisa
  izvješća o pregledu. Sve podatke i informacije prikupljene tijekom pregleda na cesti potrebno je prenijeti u zajednički repozitorij države članice radi lakše obrade podataka i prijenosa informacija bez
  ikakvog
  dodatnog administrativnog opterećenja.

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Korištenje jedinica za mobilni pregled smanjuje kašnjenja i troškove za korisnike jer se detaljniji pregledi mogu provesti izravno na cesti.
  U nekim slučajevima
  za detaljnije se preglede mogu koristiti i stanice za tehnički pregled. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Korištenje jedinica za mobilni pregled smanjuje kašnjenja i troškove za korisnike jer se detaljniji pregledi mogu provesti izravno na cesti.
  U nekim slučajevima
  za detaljnije se preglede mogu koristiti i stanice za tehnički pregled.

| (13) | Korištenje jedinica za mobilni pregled smanjuje kašnjenja i troškove za korisnike jer se detaljniji pregledi mogu provesti izravno na cesti. Detaljniji pregledi mogu se obavljati i u stanicama za tehnički pregled
  ako se nalaze u blizini
  . |
| --- | --- |

(13)

Korištenje jedinica za mobilni pregled smanjuje kašnjenja i troškove za korisnike jer se detaljniji pregledi mogu provesti izravno na cesti. Detaljniji pregledi mogu se obavljati i u stanicama za tehnički pregled
  ako se nalaze u blizini
  .

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Osoblje koje obavlja početne preglede na cesti treba imati odgovarajuće sposobnosti za učinkovito obavljanje vizualnih pregleda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Osoblje koje obavlja početne preglede na cesti treba imati odgovarajuće sposobnosti za učinkovito obavljanje vizualnih pregleda.

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.a) | Poduzećima ili vozačima se za obavljanje početnog tehničkog pregleda na cesti naknada se ne naplaćuje. Međutim kako bi se ublažili troškovi koji proizlaze iz uporabe tehničke opreme za detaljniji pregled na cesti bilo s pomoću mobilne jedinice za pregled ili u centru za tehničke preglede u blizini, države članice trebaju biti u mogućnosti naplatiti naknadu ako su pronađeni veliki ili opasni nedostaci koji upućuju na to da poduzeće koje upravlja vozilom nije ispunio svoju odgovornost kako bi vozilo bilo tehničkih ispravno. Kako bi se ograničilo financijsko opterećenje za takva poduzeća, iznos naknade ne smije premašiti onaj koji se plaća za periodične preglede tehničke ispravnosti za vozilo iste kategorije. Svaki prihod ili dohodak od naplaćivanja takvih naknada treba upotrijebiti u svrhu poboljšanja sigurnosti na cesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.a)

Poduzećima ili vozačima se za obavljanje početnog tehničkog pregleda na cesti naknada se ne naplaćuje. Međutim kako bi se ublažili troškovi koji proizlaze iz uporabe tehničke opreme za detaljniji pregled na cesti bilo s pomoću mobilne jedinice za pregled ili u centru za tehničke preglede u blizini, države članice trebaju biti u mogućnosti naplatiti naknadu ako su pronađeni veliki ili opasni nedostaci koji upućuju na to da poduzeće koje upravlja vozilom nije ispunio svoju odgovornost kako bi vozilo bilo tehničkih ispravno. Kako bi se ograničilo financijsko opterećenje za takva poduzeća, iznos naknade ne smije premašiti onaj koji se plaća za periodične preglede tehničke ispravnosti za vozilo iste kategorije. Svaki prihod ili dohodak od naplaćivanja takvih naknada treba upotrijebiti u svrhu poboljšanja sigurnosti na cesti.

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | U svrhu osiguravanja učinkovite razmjene informacija među državama članicama trebalo bi u svakoj državi članici uspostaviti jedno tijelo koje bi djelovalo kao kontaktna točka za komunikaciju s drugim relevantnim nadležnim tijelima. To bi tijelo trebalo izrađivati i odgovarajuće statistike. Nadalje, države članice trebale bi primijeniti koherentnu nacionalnu strategiju provođenja na svojem državnom području i imenovati jedno tijelo za koordiniranje njezine provedbe. Nadležna tijela u svakoj državi članici trebala bi odrediti postupke kojima se utvrđuju vremenska ograničenja i sadržaji informacija koje se prosljeđuju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

U svrhu osiguravanja učinkovite razmjene informacija među državama članicama trebalo bi u svakoj državi članici uspostaviti jedno tijelo koje bi djelovalo kao kontaktna točka za komunikaciju s drugim relevantnim nadležnim tijelima. To bi tijelo trebalo izrađivati i odgovarajuće statistike. Nadalje, države članice trebale bi primijeniti koherentnu nacionalnu strategiju provođenja na svojem državnom području i imenovati jedno tijelo za koordiniranje njezine provedbe. Nadležna tijela u svakoj državi članici trebala bi odrediti postupke kojima se utvrđuju vremenska ograničenja i sadržaji informacija koje se prosljeđuju.

| (16) | U svrhu osiguravanja učinkovite razmjene informacija među državama članicama trebalo bi u svakoj državi članici uspostaviti jedno tijelo koje bi djelovalo kao kontaktna točka za komunikaciju s drugim relevantnim nadležnim tijelima. To bi tijelo trebalo izrađivati i odgovarajuće statistike,
  naročito u odnosu na kategorije gospodarskih vozila pregledanih tijekom pregleda tehničke ispravnosti na cesti, broj i vrstu ustanovljenih nedostataka i njihovu ozbiljnost.
  Nadalje, države članice trebale bi primijeniti koherentnu nacionalnu strategiju provođenja na svojem državnom području i imenovati jedno tijelo za koordiniranje njezine provedbe. Nadležna tijela u svakoj državi članici trebala bi odrediti postupke kojima se utvrđuju vremenska ograničenja i sadržaji informacija koje se prosljeđuju. |
| --- | --- |

(16)

U svrhu osiguravanja učinkovite razmjene informacija među državama članicama trebalo bi u svakoj državi članici uspostaviti jedno tijelo koje bi djelovalo kao kontaktna točka za komunikaciju s drugim relevantnim nadležnim tijelima. To bi tijelo trebalo izrađivati i odgovarajuće statistike,
  naročito u odnosu na kategorije gospodarskih vozila pregledanih tijekom pregleda tehničke ispravnosti na cesti, broj i vrstu ustanovljenih nedostataka i njihovu ozbiljnost.
  Nadalje, države članice trebale bi primijeniti koherentnu nacionalnu strategiju provođenja na svojem državnom području i imenovati jedno tijelo za koordiniranje njezine provedbe. Nadležna tijela u svakoj državi članici trebala bi odrediti postupke kojima se utvrđuju vremenska ograničenja i sadržaji informacija koje se prosljeđuju.

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako bi se osiguralo nadgledanje sustava pregleda na cesti koji se provodi u Uniji, države članice trebale bi
  svake druge godine
  obavijestiti Komisiju o rezultatima pregleda provedenih na cesti. Komisija bi prikupljene podatke trebala dostaviti Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako bi se osiguralo nadgledanje sustava pregleda na cesti koji se provodi u Uniji, države članice trebale bi
  svake druge godine
  obavijestiti Komisiju o rezultatima pregleda provedenih na cesti. Komisija bi prikupljene podatke trebala dostaviti Europskom parlamentu.

| (17) | Kako bi se osiguralo nadgledanje sustava pregleda na cesti koji se provodi u Uniji, države članice trebale bi
  svake druge godine prije 31. ožujka
  obavijestiti Komisiju o rezultatima pregleda provedenih na cesti. Komisija bi prikupljene podatke trebala dostaviti Europskom parlamentu. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osiguralo nadgledanje sustava pregleda na cesti koji se provodi u Uniji, države članice trebale bi
  svake druge godine prije 31. ožujka
  obavijestiti Komisiju o rezultatima pregleda provedenih na cesti. Komisija bi prikupljene podatke trebala dostaviti Europskom parlamentu.

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | Kako bi se smanjio gubitak vremena za poduzeća i vozače i povećala ukupna učinkovitost, trebalo bi poticati provođenje tehničkih pregleda na cesti i preglede kojima se provjerava usklađenost sa socijalnim zakonodavstvom na području cestovnog prometa, posebice s Uredbom (EZ) br. 561/2006 Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva u odnosu na cestovni prijevoz

   (2)

  , Direktivom 2006/22/EZ i Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3821/85 od 20. prosinca 1985. o tahografu u cestovnom prijevozu

   (3)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Kako bi se smanjio gubitak vremena za poduzeća i vozače i povećala ukupna učinkovitost, trebalo bi poticati provođenje tehničkih pregleda na cesti i preglede kojima se provjerava usklađenost sa socijalnim zakonodavstvom na području cestovnog prometa, posebice s Uredbom (EZ) br. 561/2006 Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva u odnosu na cestovni prijevoz

   (2)

  , Direktivom 2006/22/EZ i Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3821/85 od 20. prosinca 1985. o tahografu u cestovnom prijevozu

   (3)

  .

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom Uredbom uspostavlja se sustav pregleda na cesti gospodarskih vozila koja prometuju na državnom području država članica. | 1.
     Ovom Uredbom uspostavlja se sustav pregleda
  tehničke ispravnosti
  na cesti gospodarskih vozila koja prometuju na državnom području država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom Uredbom uspostavlja se sustav pregleda na cesti gospodarskih vozila koja prometuju na državnom području država članica.

1.
     Ovom Uredbom uspostavlja se sustav pregleda
  tehničke ispravnosti
  na cesti gospodarskih vozila koja prometuju na državnom području država članica.

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pregledi tehničke ispravnosti na cesti provode se bez diskriminacije na temelju državljanstva vozača ili države u kojoj je određeno gospodarsko vozilo registrirano odnosno u kojoj se počelo upotrebljavati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a
     
  Pregledi tehničke ispravnosti na cesti provode se bez diskriminacije na temelju državljanstva vozača ili države u kojoj je određeno gospodarsko vozilo registrirano odnosno u kojoj se počelo upotrebljavati.

Amandman 75

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ova se Uredba primjenjuje na gospodarska vozila s konstrukcijskom brzinom koja prelazi 25 km/h sljedećih kategorija u skladu s Direktivom 2007/46/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća
  : | 1.   Ova se Uredba primjenjuje na gospodarska vozila s konstrukcijskom brzinom koja prelazi 25 km/h sljedećih kategorija u skladu s Direktivom 2007/46/EZ
  i Direktive 2003/37/EZ: |
| — | motorna vozila za prijevoz putnika s više od osam sjedala, osim vozačeva – kategorije vozila M2 i M3, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ova se Uredba primjenjuje na gospodarska vozila s konstrukcijskom brzinom koja prelazi 25 km/h sljedećih kategorija u skladu s Direktivom 2007/46/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća
  :

1.   Ova se Uredba primjenjuje na gospodarska vozila s konstrukcijskom brzinom koja prelazi 25 km/h sljedećih kategorija u skladu s Direktivom 2007/46/EZ
  i Direktive 2003/37/EZ:

—

motorna vozila za prijevoz putnika s više od osam sjedala, osim vozačeva – kategorije vozila M2 i M3,

| — | motorna vozila
  i svako priključeno vozilo
  za prijevoz putnika s više od osam sjedala, osim vozačeva – kategorije vozila M2 i M3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  i svako priključeno vozilo
  za prijevoz putnika s više od osam sjedala, osim vozačeva – kategorije vozila M2 i M3,

| — | motorna vozila s najmanje četiri kotača koja se obično koriste za cestovni prijevoz robe i čija najveća dozvoljena masa nije veća od 3 500  kg – kategorija vozila N1, |
| --- | --- |

—

motorna vozila s najmanje četiri kotača koja se obično koriste za cestovni prijevoz robe i čija najveća dozvoljena masa nije veća od 3 500  kg – kategorija vozila N1,

| — | motorna vozila
  i svako priključeno vozilo
  za prijevoz robe čija najveća dozvoljena masa nije veća od 3 500  kg – kategorije vozila N1, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  i svako priključeno vozilo
  za prijevoz robe čija najveća dozvoljena masa nije veća od 3 500  kg – kategorije vozila N1,

| — | motorna vozila koja se koriste za prijevoz robe i čija je najveća dozvoljena masa veća od 3 500  kg – kategorije vozila N2 i N3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila koja se koriste za prijevoz robe i čija je najveća dozvoljena masa veća od 3 500  kg – kategorije vozila N2 i N3,

| — | motorna vozila
  i svako priključeno vozilo
  za prijevoz robe čija je najveća dozvoljena masa veća od 3 500  kg – kategorije vozila N2 i N3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  i svako priključeno vozilo
  za prijevoz robe čija je najveća dozvoljena masa veća od 3 500  kg – kategorije vozila N2 i N3,

| — | prikolice i poluprikolice čija najveća dozvoljena masa nije veća od 3.500 kg – kategorije vozila O1 i O2, |
| --- | --- |

—

prikolice i poluprikolice čija najveća dozvoljena masa nije veća od 3.500 kg – kategorije vozila O1 i O2,

| — | prikolice i poluprikolice čija je najveća dozvoljena masa veća od 3.500 kg – kategorije vozila O3 i O4. |
| --- | --- |

—

prikolice i poluprikolice čija je najveća dozvoljena masa veća od 3.500 kg – kategorije vozila O3 i O4.

| — | traktori s kotačima kategorije T5 čija se uporaba za gospodarski cestovni prijevoz uglavnom odvija na javnim cestama, a čija je maksimalna projektirana brzina veća od 40 km/h. |
| --- | --- |

—

traktori s kotačima kategorije T5 čija se uporaba za gospodarski cestovni prijevoz uglavnom odvija na javnim cestama, a čija je maksimalna projektirana brzina veća od 40 km/h.

Amandman 28

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | „gospodarsko vozilo” znači motorno vozilo i njegova prikolica namijenjeni za
  profesionalni
  prijevoz robe ili putnika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

„gospodarsko vozilo” znači motorno vozilo i njegova prikolica namijenjeni za
  profesionalni
  prijevoz robe ili putnika;

| (6) | „gospodarsko vozilo” znači motorno vozilo i njegova prikolica namijenjeni za prijevoz robe ili putnika
  u cestovnom prijevozu robe vozilima uz naknadu; |
| --- | --- |

(6)

„gospodarsko vozilo” znači motorno vozilo i njegova prikolica namijenjeni za prijevoz robe ili putnika
  u cestovnom prijevozu robe vozilima uz naknadu;

Amandman 29

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „pregled na cesti” znači neočekivani pregled tehničke ispravnosti gospodarskog vozila koje prometuje cestama otvorenim za javni promet na državnom području države članice koji provode nadležna tijela ili se provodi pod njihovim izravnim nadzorom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

„pregled na cesti” znači neočekivani pregled tehničke ispravnosti gospodarskog vozila koje prometuje cestama otvorenim za javni promet na državnom području države članice koji provode nadležna tijela ili se provodi pod njihovim izravnim nadzorom;

| (9) | „pregled
  tehničke ispravnosti
  na cesti” znači neočekivani pregled tehničke ispravnosti gospodarskog vozila;
  i osiguranja njegova tereta dok to vozilo
  prometuje cestama otvorenim za javni promet na državnom području države članice koji provode nadležna tijela ili se provodi pod njihovim izravnim nadzorom; |
| --- | --- |

(9)

„pregled
  tehničke ispravnosti
  na cesti” znači neočekivani pregled tehničke ispravnosti gospodarskog vozila;
  i osiguranja njegova tereta dok to vozilo
  prometuje cestama otvorenim za javni promet na državnom području države članice koji provode nadležna tijela ili se provodi pod njihovim izravnim nadzorom;

Amandman 30

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | „ispitivanje tehničke ispravnosti” znači
  provjera zadovoljavaju li dijelovi i komponente
  vozila
  njegove
  sigurnosne i okolišne značajke na snazi u trenutku odobrenja, prve registracije ili stavljanja u uporabu, ili u trenutku naknadnog opremanja vozila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

„ispitivanje tehničke ispravnosti” znači
  provjera zadovoljavaju li dijelovi i komponente
  vozila
  njegove
  sigurnosne i okolišne značajke na snazi u trenutku odobrenja, prve registracije ili stavljanja u uporabu, ili u trenutku naknadnog opremanja vozila;

| (10) | „ispitivanje tehničke ispravnosti” znači
  pregled kojim se osigurava da je
  vozilo
  sigurno za uporabu na javnim cestama i da zadovoljava potrebne
  sigurnosne i okolišne značajke na snazi u trenutku odobrenja, prve registracije ili stavljanja u uporabu, ili u trenutku naknadnog opremanja vozila; |
| --- | --- |

(10)

„ispitivanje tehničke ispravnosti” znači
  pregled kojim se osigurava da je
  vozilo
  sigurno za uporabu na javnim cestama i da zadovoljava potrebne
  sigurnosne i okolišne značajke na snazi u trenutku odobrenja, prve registracije ili stavljanja u uporabu, ili u trenutku naknadnog opremanja vozila;

Amandman 31

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | „nadležno tijelo” znači tijelo ili javno tijelo
  odgovorno
  za upravljanje
  nacionalnim
  sustavom za preglede na cesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

„nadležno tijelo” znači tijelo ili javno tijelo
  odgovorno
  za upravljanje
  nacionalnim
  sustavom za preglede na cesti.

| (11) | „nadležno tijelo” znači tijelo ili javno tijelo
  kojem je država članica povjerila odgovornost
  za upravljanje sustavom za preglede na cesti,
  uključujući po potrebi provođenje tehničkih pregleda na cesti
  ; |
| --- | --- |

(11)

„nadležno tijelo” znači tijelo ili javno tijelo
  kojem je država članica povjerila odgovornost
  za upravljanje sustavom za preglede na cesti,
  uključujući po potrebi provođenje tehničkih pregleda na cesti
  ;

Amandman 32

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | „poduzeće” znači svaka fizička ili pravna osoba, udruženje ili skupina osoba koji ostvaruju dobit ili ne, ili svako službeno tijelo, bez obzira na to ima li pravnu osobnost ili ovisi o tijelu s pravnom osobnošću, a koji sudjeluju u cestovnom prijevozu baveći se gospodarskom djelatnošću ili za vlastite potrebe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Amandman 33

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | „pregled sigurnosti vozila” znači vizualni pregled, provjera rada i funkcionalna provjera šasije/okvira, uređaja za spajanje, sustava za upravljanje, guma, kotača i kočnih uređaja gospodarskog vozila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Amandman 34

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14b) | „stanica za tehnički pregled” znači javno ili privatno tijelo ili ustanova koje je država članica ovlastila za provođenje tehničkih pregleda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14b)

Amandman 35

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 14.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14c) | „korisnik” znači pojedinac ili pravna osoba koja upravlja vozilom kao njegov vlasnik ili ju je za to ovlastio vlasnik vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14c)

Amandman 37

Prijedlog Uredbe

Članak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka država članica svake kalendarske godine provodi ukupan broj početnih pregleda na cesti od najmanje 5 % ukupnog broja vozila iz članka
  3. stavka 1.
  registriranih na njezinom državnom području. | Svaka država članica svake kalendarske godine provodi
  prikladni
  broj početnih pregleda na cesti. |
| | Ukupan broj početnih pregleda na cesti
  iznosi
  najmanje 5 % ukupnog broja
  sljedećih gospodarskih
  vozila iz članka
  2. stavka 1. koji su registrirani
  na njezinom državnom području: |
| | — | motorna vozila za prijevoz putnika s više od osam sjedala, osim vozačeva – kategorije vozila M2 i M3, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Svaka država članica svake kalendarske godine provodi ukupan broj početnih pregleda na cesti od najmanje 5 % ukupnog broja vozila iz članka
  3. stavka 1.
  registriranih na njezinom državnom području.

Svaka država članica svake kalendarske godine provodi
  prikladni
  broj početnih pregleda na cesti.

Ukupan broj početnih pregleda na cesti
  iznosi
  najmanje 5 % ukupnog broja
  sljedećih gospodarskih
  vozila iz članka
  2. stavka 1. koji su registrirani
  na njezinom državnom području:

—

motorna vozila za prijevoz putnika s više od osam sjedala, osim vozačeva – kategorije vozila M2 i M3,

| — | motorna vozila koja se koriste za prijevoz robe i čija je najveća dozvoljena masa veća od 3 500  kg – kategorije vozila N2 i N3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila koja se koriste za prijevoz robe i čija je najveća dozvoljena masa veća od 3 500  kg – kategorije vozila N2 i N3,

| — | prikolice i poluprikolice čija je najveća dozvoljena masa veća od 3 500  kg – kategorije vozila O3 i O4. |
| --- | --- |

—

prikolice i poluprikolice čija je najveća dozvoljena masa veća od 3 500  kg – kategorije vozila O3 i O4.

Najmanje 5 % gospodarskih vozila koja nisu registrirana na državnom području države članice ali ondje prometuju, razmjerno se pregledava.

Amandman 76

Prijedlog Uredbe

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na
  nacionalnoj
  razini mora se uvesti sustav stupnjevanja rizika za preglede na cesti utemeljen na broju i težini nedostataka pronađenih na vozilima
  kojima upravljaju pojedinačni poduzetnici
  . Sustavom stupnjevanja rizika upravlja nadležno tijelo
  države članice
  . | 1.   
  Kako bi se pospješila učinkovitost tehničkih pregleda na cesti,
  na razini
  Unije
  mora se uvesti sustav stupnjevanja rizika za preglede na cesti utemeljen na broju i ozbiljnosti nedostataka pronađenih na
  gospodarskim
  vozilima
  tijekom periodičnih tehničkih pregleda i tehničkih pregleda na cesti.
  Sustav stupnjevanja rizika
  temelji se na nacionalnom elektroničkom registru povezanom u cijeloj Uniji kojim
  upravlja nadležno tijelo
  u svakoj državi članici. |
| | Tri godine nakon stupanja na snagu Uredbe XX Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica te o stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ, zapisnici o tehničkom pregledu i izvješća o pregledima na cesti bit će u skladu sa standardnim obrascem Europske unije. |
| 2.   Svakom poduzetniku dodjeljuje se profil rizičnosti utvrđen sustavom stupnjevanja rizika za
  preglede na cesti
  koristeći kriterije
  utvrđene
  Prilogom I. | 2.   
  Nakon datuma iz stavka 1.
  svakom poduzetniku dodjeljuje se profil rizičnosti utvrđen sustavom stupnjevanja rizika, koristeći se
  sljedećim
  kriterijima
  u skladu s
  Prilogom I.: |
| | — | broj nedostataka |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Na
  nacionalnoj
  razini mora se uvesti sustav stupnjevanja rizika za preglede na cesti utemeljen na broju i težini nedostataka pronađenih na vozilima
  kojima upravljaju pojedinačni poduzetnici
  . Sustavom stupnjevanja rizika upravlja nadležno tijelo
  države članice
  .

1.   
  Kako bi se pospješila učinkovitost tehničkih pregleda na cesti,
  na razini
  Unije
  mora se uvesti sustav stupnjevanja rizika za preglede na cesti utemeljen na broju i ozbiljnosti nedostataka pronađenih na
  gospodarskim
  vozilima
  tijekom periodičnih tehničkih pregleda i tehničkih pregleda na cesti.
  Sustav stupnjevanja rizika
  temelji se na nacionalnom elektroničkom registru povezanom u cijeloj Uniji kojim
  upravlja nadležno tijelo
  u svakoj državi članici.

Tri godine nakon stupanja na snagu Uredbe XX Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica te o stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ, zapisnici o tehničkom pregledu i izvješća o pregledima na cesti bit će u skladu sa standardnim obrascem Europske unije.

2.   Svakom poduzetniku dodjeljuje se profil rizičnosti utvrđen sustavom stupnjevanja rizika za
  preglede na cesti
  koristeći kriterije
  utvrđene
  Prilogom I.

2.   
  Nakon datuma iz stavka 1.
  svakom poduzetniku dodjeljuje se profil rizičnosti utvrđen sustavom stupnjevanja rizika, koristeći se
  sljedećim
  kriterijima
  u skladu s
  Prilogom I.:

—

broj nedostataka

| — | težina nedostataka |
| --- | --- |

—

težina nedostataka

| — | broj pregleda |
| --- | --- |

—

broj pregleda

| — | vremenski faktor. |
| --- | --- |

—

vremenski faktor.

Poduzetnike se razvrstava prema sljedećim profilima rizičnosti:

Poduzetnike se razvrstava prema sljedećim profilima rizičnosti:

| — | visoka rizičnost, |
| --- | --- |

—

visoka rizičnost,

| — | visoka rizičnost, |
| --- | --- |

—

visoka rizičnost,

| — | srednja rizičnost, |
| --- | --- |

—

srednja rizičnost,

| — | srednja rizičnost, |
| --- | --- |

—

srednja rizičnost,

| — | niska rizičnost. |
| --- | --- |

—

niska rizičnost.

| — | niska rizičnost. |
| --- | --- |

—

niska rizičnost.

Kako bi se poduzetnicima omogućilo da poboljšaju svoj profil rizičnosti, kod određivanja ocjene rizičnosti poduzetnika u obzir se uzimaju informacije o ispunjavanju zahtjeva u pogledu tehničke ispravnosti na temelju dobrovoljnih redovnih pregleda sigurnosti vozila koje poduzetnici provode u sljedećim vremenskim razmacima:

| — | vozila kategorije N2 s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona: na početku, 42 mjeseca nakon datuma prve registracije i poslije toga svakih šest mjeseci nakon posljednjeg tehničkog pregleda; |
| --- | --- |

—

vozila kategorije N2 s najvećom dopuštenom masom većom od 7,5 tona: na početku, 42 mjeseca nakon datuma prve registracije i poslije toga svakih šest mjeseci nakon posljednjeg tehničkog pregleda;

| — | vozila kategorije N3: na početku, 30 mjeseca nakon datuma prve registracije i poslije toga svakih šest mjeseci nakon posljednjeg tehničkog pregleda; |
| --- | --- |

—

vozila kategorije N3: na početku, 30 mjeseca nakon datuma prve registracije i poslije toga svakih šest mjeseci nakon posljednjeg tehničkog pregleda;

| — | vozila kategorije O4: na početku, 30 mjeseci nakon datuma prve registracije i poslije toga svakih šest mjeseci nakon posljednjeg tehničkog pregleda. |
| --- | --- |

—

vozila kategorije O4: na početku, 30 mjeseci nakon datuma prve registracije i poslije toga svakih šest mjeseci nakon posljednjeg tehničkog pregleda.

3.   S ciljem
  provedbe
  sustava stupnjevanja rizika za preglede na cesti države članice
  mogu
  koristiti sustav stupnjevanja rizika koji je uspostavljen
  u skladu s člankom 9. Direktive 2006/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.

3.   S ciljem
  provedbe
  sustava stupnjevanja rizika za preglede na cesti države članice
  koriste
  se sustavom stupnjevanja rizika koji je uspostavljen
  Uredbom (EZ) br. 1071/2009.

Sustav stupnjevanja rizika sadrži informacije o tehničkoj ispravnosti vozila iz članka 2. četiri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

Amandman 39

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Vozači vozila registriranog u državi članici u vozilu čuvaju zapisnik o tehničkom pregledu vozila koji odgovara zadnjem tehničkom pregledu i izvješće zadnjeg pregleda na cesti, ako postoje. | 1.   Vozači vozila registriranog u državi članici u vozilu čuvaju zapisnik o tehničkom pregledu vozila koji odgovara zadnjem tehničkom pregledu i izvješće zadnjeg pregleda na cesti, ako postoje.
  Ako u državi članici vozila zapisnik i izvješće postoje u elektroničkom obliku, nadležna tijela ne smiju tražiti da se u vozilu čuvaju njihovi primjerci u papirnom obliku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Vozači vozila registriranog u državi članici u vozilu čuvaju zapisnik o tehničkom pregledu vozila koji odgovara zadnjem tehničkom pregledu i izvješće zadnjeg pregleda na cesti, ako postoje.

1.   Vozači vozila registriranog u državi članici u vozilu čuvaju zapisnik o tehničkom pregledu vozila koji odgovara zadnjem tehničkom pregledu i izvješće zadnjeg pregleda na cesti, ako postoje.
  Ako u državi članici vozila zapisnik i izvješće postoje u elektroničkom obliku, nadležna tijela ne smiju tražiti da se u vozilu čuvaju njihovi primjerci u papirnom obliku.

Amandman 40

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Pojedina
  poduzeća osiguravaju da su vozila kojima upravljaju u svakom trenutku u tehnički ispravnom stanju. | 3.   Poduzeća
  koja upravljaju vozilima na koja se primjenjuje ova Uredba
  osiguravaju da su vozila kojima upravljaju u svakom trenutku u tehnički ispravnom stanju
  i da se u vozilu čuvaju original ili ovjerena preslika zapisnika o tehničkom pregledu i dokaz pregleda izdan u skladu s člankom 10. Uredbe XX [o periodičnim tehničkim pregledima] u vezi sa zadnjim tehničkim pregledom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   
  Pojedina
  poduzeća osiguravaju da su vozila kojima upravljaju u svakom trenutku u tehnički ispravnom stanju.

3.   Poduzeća
  koja upravljaju vozilima na koja se primjenjuje ova Uredba
  osiguravaju da su vozila kojima upravljaju u svakom trenutku u tehnički ispravnom stanju
  i da se u vozilu čuvaju original ili ovjerena preslika zapisnika o tehničkom pregledu i dokaz pregleda izdan u skladu s člankom 10. Uredbe XX [o periodičnim tehničkim pregledima] u vezi sa zadnjim tehničkim pregledom.

Amandman 41

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Pojedina poduzeća osiguravaju da su vozila kojima upravljaju u svakom trenutku u tehnički ispravnom stanju. | (Ne utječe na englesku verziju) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Pojedina poduzeća osiguravaju da su vozila kojima upravljaju u svakom trenutku u tehnički ispravnom stanju.

(Ne utječe na englesku verziju)

Amandman 42

Prijedlog Uredbe

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prilikom utvrđivanja koja će vozila biti podvrgnuta pregledu na cesti nadzornici prvenstveno
  odabiru
  vozila kojima upravljaju poduzeća s visokorizičnim profilom iz članka 6. stavka 2. Druga vozila mogu biti odabrana za pregled ako postoji sumnja da vozilo predstavlja rizik za cestovnu sigurnost. | Prilikom utvrđivanja koja će vozila biti podvrgnuta pregledu na cesti nadzornici
  mogu, ako država članica tako odluči,
  prvenstveno
  odabrati
  vozila kojima upravljaju poduzeća s visokorizičnim profilom iz članka 6. stavka 2. Druga vozila mogu biti odabrana za pregled ako postoji sumnja da vozilo predstavlja rizik za cestovnu sigurnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prilikom utvrđivanja koja će vozila biti podvrgnuta pregledu na cesti nadzornici prvenstveno
  odabiru
  vozila kojima upravljaju poduzeća s visokorizičnim profilom iz članka 6. stavka 2. Druga vozila mogu biti odabrana za pregled ako postoji sumnja da vozilo predstavlja rizik za cestovnu sigurnost.

Prilikom utvrđivanja koja će vozila biti podvrgnuta pregledu na cesti nadzornici
  mogu, ako država članica tako odluči,
  prvenstveno
  odabrati
  vozila kojima upravljaju poduzeća s visokorizičnim profilom iz članka 6. stavka 2. Druga vozila mogu biti odabrana za pregled ako postoji sumnja da vozilo predstavlja rizik za cestovnu sigurnost.

Amandman 43

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prilikom svakog početnog pregleda vozila nadzornik: | Prilikom svakog početnog pregleda vozila nadzornik: |
| (a) | provjerava zapisnik o tehničkom pregledu vozila i, ako postoji, izvješće o pregledu na cesti, koji se čuvaju u vozilu u skladu s člankom 7. stavkom 1.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prilikom svakog početnog pregleda vozila nadzornik:

Prilikom svakog početnog pregleda vozila nadzornik:

(a)

provjerava zapisnik o tehničkom pregledu vozila i, ako postoji, izvješće o pregledu na cesti, koji se čuvaju u vozilu u skladu s člankom 7. stavkom 1.;

| (a) | provjerava zapisnik o tehničkom pregledu vozila
  koji odgovara zadnjem tehničkom pregledu, dokaz pregleda izdan u skladu s člankom 10. Uredbe XX [o periodičnim tehničkim pregledima] i, ako
  postoji,
  posljednje
  izvješće o pregledu na cesti, koji se čuvaju u vozilu u skladu s člankom 7. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(a)

provjerava zapisnik o tehničkom pregledu vozila
  koji odgovara zadnjem tehničkom pregledu, dokaz pregleda izdan u skladu s člankom 10. Uredbe XX [o periodičnim tehničkim pregledima] i, ako
  postoji,
  posljednje
  izvješće o pregledu na cesti, koji se čuvaju u vozilu u skladu s člankom 7. stavkom 1.;

| (b) | provodi vizualnu ocjenu stanja vozila
  i njegova tereta. |
| --- | --- |

(b)

provodi vizualnu ocjenu stanja vozila
  i njegova tereta.

| (b) | provodi vizualnu ocjenu
  tehničkog
  stanja vozila; |
| --- | --- |

(b)

provodi vizualnu ocjenu
  tehničkog
  stanja vozila;

Amandman 44

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | može provesti provjeru usklađenosti u pogledu bilo kojeg drugog regulatornog zahtjeva povezanog s upravljanjem gospodarskim vozilom u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

može provesti provjeru usklađenosti u pogledu bilo kojeg drugog regulatornog zahtjeva povezanog s upravljanjem gospodarskim vozilom u Uniji.

Amandman 45

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 2. – alineja 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | šasija/okvir, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

šasija/okvir,

Amandman 46

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | osovine
  , kotači, gume
  i ovjese
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

osovine
  , kotači, gume
  i ovjese
  .

| — | kotači
  i
  gume, |
| --- | --- |

—

kotači
  i
  gume,

Amandman 47

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 2. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | uređaji za spajanje, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

uređaji za spajanje,

Amandman 48

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | štetna djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

štetna djelovanja.

| — | štetna djelovanja
  : buka i ispušni plinovi. |
| --- | --- |

—

štetna djelovanja
  : buka i ispušni plinovi.

Amandman 49

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pregled svakog od tih područja obuhvaća
  jednu, više ili sve
  stavke navedene u Prilogu II. i relevantne za ta područja. | Pregled svakog od tih područja obuhvaća
  sve
  stavke navedene u Prilogu II.
  koje se smatraju potrebnim
  i relevantnim za ta područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Pregled svakog od tih područja obuhvaća
  jednu, više ili sve
  stavke navedene u Prilogu II. i relevantne za ta područja.

Pregled svakog od tih područja obuhvaća
  sve
  stavke navedene u Prilogu II.
  koje se smatraju potrebnim
  i relevantnim za ta područja.

Amandman 50

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pored toga, nadzornik može provjeriti i druga područja navedena u točki 1. Priloga II.
  te obuhvatiti jednu, više ili sve
  stavke navedene u ovom Prilogu. | Pored toga,
  ako je to potrebno zbog potencijalnog rizika za sigurnost
  , nadzornik može provjeriti i druga područja navedena u prvom dijelu Priloga II. obuhvaćajući
  sve
  stavke navedene u tom Prilogu
  koje se smatraju potrebnim i relevantnim za ta područja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Pored toga, nadzornik može provjeriti i druga područja navedena u točki 1. Priloga II.
  te obuhvatiti jednu, više ili sve
  stavke navedene u ovom Prilogu.

Pored toga,
  ako je to potrebno zbog potencijalnog rizika za sigurnost
  , nadzornik može provjeriti i druga područja navedena u prvom dijelu Priloga II. obuhvaćajući
  sve
  stavke navedene u tom Prilogu
  koje se smatraju potrebnim i relevantnim za ta područja
  .

Amandman 77

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kada zapisnik o tehničkom pregledu ili izvješće o pregledu na cesti pokazuju da je pregled jedne od stavaka navedenih u Prilogu II. proveden tijekom prethodnog
  mjeseca
  , nadzornik neće provjeravati
  tu
  stavku, osim kada je to opravdano zbog očiglednog nedostatka. | Kada zapisnik o tehničkom pregledu
  koji odgovara zadnjem tehničkom pregledu, dobrovoljnom redovnom pregledu sigurnosti vozila
  ili izvješće o pregledu na cesti pokazuju da je pregled jedne od stavaka navedenih u Prilogu II. proveden tijekom prethodna
  tri mjeseca
  , nadzornik neće provjeravati
  tu
  stavku, osim kada je
  takav pregled
  opravdan zbog očiglednog nedostatka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kada zapisnik o tehničkom pregledu ili izvješće o pregledu na cesti pokazuju da je pregled jedne od stavaka navedenih u Prilogu II. proveden tijekom prethodnog
  mjeseca
  , nadzornik neće provjeravati
  tu
  stavku, osim kada je to opravdano zbog očiglednog nedostatka.

Kada zapisnik o tehničkom pregledu
  koji odgovara zadnjem tehničkom pregledu, dobrovoljnom redovnom pregledu sigurnosti vozila
  ili izvješće o pregledu na cesti pokazuju da je pregled jedne od stavaka navedenih u Prilogu II. proveden tijekom prethodna
  tri mjeseca
  , nadzornik neće provjeravati
  tu
  stavku, osim kada je
  takav pregled
  opravdan zbog očiglednog nedostatka.

Amandman 52

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kada se pregledi provode u stanici za tehnički pregled,
  mjesto početnog pregleda na cesti ne smije biti udaljeno više od 10 km od te
  stanice. | 2.   Kada se pregledi provode u stanici za tehnički pregled,
  moraju se što prije provesti u najbližoj stanici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Kada se pregledi provode u stanici za tehnički pregled,
  mjesto početnog pregleda na cesti ne smije biti udaljeno više od 10 km od te
  stanice.

2.   Kada se pregledi provode u stanici za tehnički pregled,
  moraju se što prije provesti u najbližoj stanici.

Amandman 53

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Jedinice za mobilni pregled opremljene su odgovarajućom opremom za provođenje pregleda na cesti, uključujući barem opremu potrebnu za ocjenu stanja kočnica, sustava za upravljanje, ovjesa
  i
  emisija vozila. | 3.   Jedinice za mobilni pregled opremljene su odgovarajućom opremom za provođenje pregleda na cesti, uključujući barem opremu potrebnu za ocjenu stanja kočnica, sustava za upravljanje, ovjesa, emisija
  i težine
  vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Jedinice za mobilni pregled opremljene su odgovarajućom opremom za provođenje pregleda na cesti, uključujući barem opremu potrebnu za ocjenu stanja kočnica, sustava za upravljanje, ovjesa
  i
  emisija vozila.

3.   Jedinice za mobilni pregled opremljene su odgovarajućom opremom za provođenje pregleda na cesti, uključujući barem opremu potrebnu za ocjenu stanja kočnica, sustava za upravljanje, ovjesa, emisija
  i težine
  vozila.

Amandman 54

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | opasni nedostaci koji predstavljaju izravnu i trenutačnu opasnost za sigurnost na cesti
  tako da se
  vozilo
  ni pod kojim uvjetima ne smije upotrebljavati
  na cesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

opasni nedostaci koji predstavljaju izravnu i trenutačnu opasnost za sigurnost na cesti
  tako da se
  vozilo
  ni pod kojim uvjetima ne smije upotrebljavati
  na cesti.

| — | opasni nedostaci koji predstavljaju izravnu i trenutačnu opasnost za sigurnost na cesti
  zbog kojih dotična država članica ili njezina nadležna tijela mogu opravdano zabraniti upotrebu
  vozila na cesti. |
| --- | --- |

—

opasni nedostaci koji predstavljaju izravnu i trenutačnu opasnost za sigurnost na cesti
  zbog kojih dotična država članica ili njezina nadležna tijela mogu opravdano zabraniti upotrebu
  vozila na cesti.

Amandman 55

Prijedlog Uredbe

Članak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 13. | Članak 13. |
| Posebna pravila u vezi s pregled
  osiguranja tereta | Pregled
  osiguranja tereta |
| Nadzornik može
  podvrgnuti vozilo pregledu osiguranja tereta u skladu s
  Prilogom IV. Također se primjenjuju naknadni postupci iz članka 14. u slučaju većih ili opasnih nedostataka u vezi s osiguranjem tereta. | Nadzornici mogu
  podvrgnuti vozilo pregledu osiguranja tereta u skladu s
  postojećim normama
  .
  Ishod takvih pregleda ne uvodi se u sustav stupnjevanja rizika dok se pravila o osiguranju tereta ne usklade na razini Unije. |
| | Do ... [uskladiti prema datumu u članku 18.a prijedloga Uredbe o periodičkim tehničkim pregledima] Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o razini usklađenosti na području osiguranja tereta u cestovnom prometu, o pregledu osiguranja tereta na cesti i o rezultatu analize metoda kojima se osigurava da poduzeća koji upravljaju vozilom, pošiljatelji, špediteri, utovaritelji i drugi relevantni operateri koji sudjeluju u rukovanju teretom ispunjavaju zahtjeve za osiguranje tereta. |
| | Izvješće prati, ako je to primjereno, zakonodavni prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 13.

Članak 13.

Posebna pravila u vezi s pregled
  osiguranja tereta

Pregled
  osiguranja tereta

Nadzornik može
  podvrgnuti vozilo pregledu osiguranja tereta u skladu s
  Prilogom IV. Također se primjenjuju naknadni postupci iz članka 14. u slučaju većih ili opasnih nedostataka u vezi s osiguranjem tereta.

Nadzornici mogu
  podvrgnuti vozilo pregledu osiguranja tereta u skladu s
  postojećim normama
  .
  Ishod takvih pregleda ne uvodi se u sustav stupnjevanja rizika dok se pravila o osiguranju tereta ne usklade na razini Unije.

Do ... [uskladiti prema datumu u članku 18.a prijedloga Uredbe o periodičkim tehničkim pregledima] Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o razini usklađenosti na području osiguranja tereta u cestovnom prometu, o pregledu osiguranja tereta na cesti i o rezultatu analize metoda kojima se osigurava da poduzeća koji upravljaju vozilom, pošiljatelji, špediteri, utovaritelji i drugi relevantni operateri koji sudjeluju u rukovanju teretom ispunjavaju zahtjeve za osiguranje tereta.

Izvješće prati, ako je to primjereno, zakonodavni prijedlog.

Amandman 56

Prijedlog Uredbe

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaki veći nedostatak otkriven početnim ili iscrpnijim pregledom otklanja se bez odgode
  u blizini mjesta pregleda
  . | 1.   Svaki veći nedostatak otkriven početnim ili iscrpnijim pregledom mora se bez odgode otkloniti
  na lokaciji koja ima svu potrebnu opremu što je bliže moguće mjestu na kojem je obavljen početni ili iscrpniji
  pregled. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Svaki veći nedostatak otkriven početnim ili iscrpnijim pregledom otklanja se bez odgode
  u blizini mjesta pregleda
  .

1.   Svaki veći nedostatak otkriven početnim ili iscrpnijim pregledom mora se bez odgode otkloniti
  na lokaciji koja ima svu potrebnu opremu što je bliže moguće mjestu na kojem je obavljen početni ili iscrpniji
  pregled.

Amandman 57

Prijedlog Uredbe

Članak 14. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Nadzornik neće dopustiti korištenje vozila razvrstanog u skupinu s opasnim nedostacima dokle god takvi nedostaci nisu otklonjeni na licu mjesta
  pregleda
  . Nadzornik
  može dopustiti
  korištenje vozila kako bi se stiglo do najbliže radionice u kojoj se ti nedostaci mogu otkloniti pod uvjetom da su opasni nedostaci popravljeni na način da omogućuju odlazak u radionicu i da ne postoji trenutan rizik za sigurnost putnika ili drugih sudionika u cestovnom prometu. | 3.   Nadzornik neće dopustiti korištenje vozila razvrstanog u skupinu s opasnim nedostacima dokle god takvi nedostaci nisu otklonjeni na licu mjesta
  na kojem je obavljen pregled ili u jednoj od najbližih radionica. Ako se na vozilu otkriju nedostaci na područjima iz članka 10. stavka 2.,
  nadzornik
  dopušta
  korištenje vozila kako bi stiglo do najbliže radionice u kojoj se ti nedostaci mogu otkloniti pod uvjetom da su opasni nedostaci popravljeni na način da omogućuju odlazak u radionicu i da ne postoji trenutan rizik za sigurnost putnika u vozilu ili drugih sudionika u cestovnom prometu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Nadzornik neće dopustiti korištenje vozila razvrstanog u skupinu s opasnim nedostacima dokle god takvi nedostaci nisu otklonjeni na licu mjesta
  pregleda
  . Nadzornik
  može dopustiti
  korištenje vozila kako bi se stiglo do najbliže radionice u kojoj se ti nedostaci mogu otkloniti pod uvjetom da su opasni nedostaci popravljeni na način da omogućuju odlazak u radionicu i da ne postoji trenutan rizik za sigurnost putnika ili drugih sudionika u cestovnom prometu.

3.   Nadzornik neće dopustiti korištenje vozila razvrstanog u skupinu s opasnim nedostacima dokle god takvi nedostaci nisu otklonjeni na licu mjesta
  na kojem je obavljen pregled ili u jednoj od najbližih radionica. Ako se na vozilu otkriju nedostaci na područjima iz članka 10. stavka 2.,
  nadzornik
  dopušta
  korištenje vozila kako bi stiglo do najbliže radionice u kojoj se ti nedostaci mogu otkloniti pod uvjetom da su opasni nedostaci popravljeni na način da omogućuju odlazak u radionicu i da ne postoji trenutan rizik za sigurnost putnika u vozilu ili drugih sudionika u cestovnom prometu.

Amandman 58

Prijedlog Uredbe

Članak 14. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadzornik može dopustiti izravan odvoz vozila razvrstanog u skupinu s opasnim nedostacima do najbližeg mjesta gdje se
  to vozilo
  može popraviti ili zaplijeniti. | Nadzornik može dopustiti izravan odvoz vozila razvrstanog u skupinu s opasnim nedostacima do najbližeg
  dostupnog
  mjesta gdje se
  ono
  može popraviti ili zaplijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Nadzornik može dopustiti izravan odvoz vozila razvrstanog u skupinu s opasnim nedostacima do najbližeg mjesta gdje se
  to vozilo
  može popraviti ili zaplijeniti.

Nadzornik može dopustiti izravan odvoz vozila razvrstanog u skupinu s opasnim nedostacima do najbližeg
  dostupnog
  mjesta gdje se
  ono
  može popraviti ili zaplijeniti.

Amandman 59

Prijedlog Uredbe

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Nadzornik obavještava nadležno tijelo o rezultatima iscrpnijih pregleda na cesti u razumnom roku nakon provođenja tih pregleda. Nadležno tijelo
  te informacije
  čuva 36 mjeseci od datuma njihova
  primitka. | 2.   Nadzornik obavještava nadležno tijelo
  elektroničkim putem
  o rezultatima iscrpnijih pregleda na cesti u razumnom roku nakon provođenja tih pregleda. Nadležno tijelo
  unosi
  te informacije
  u nacionalni registar iz Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i
  čuva
  ih
  36 mjeseci od datuma njihova
  primitka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Nadzornik obavještava nadležno tijelo o rezultatima iscrpnijih pregleda na cesti u razumnom roku nakon provođenja tih pregleda. Nadležno tijelo
  te informacije
  čuva 36 mjeseci od datuma njihova
  primitka.

2.   Nadzornik obavještava nadležno tijelo
  elektroničkim putem
  o rezultatima iscrpnijih pregleda na cesti u razumnom roku nakon provođenja tih pregleda. Nadležno tijelo
  unosi
  te informacije
  u nacionalni registar iz Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i
  čuva
  ih
  36 mjeseci od datuma njihova
  primitka.

Amandman 60

Prijedlog Uredbe

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Rezultati pregleda na cesti šalju se tijelu za registraciju koje je registriralo vozilo. | 3.   Rezultati pregleda na cesti šalju se
  elektroničkim putem
  tijelu za registraciju koje je registriralo vozilo
  , vlasniku vozila i, u slučaju vozila registriranih u drugoj državi članici, uporabom europskog registra cestovnih prijevoznika (ERRU), kao što je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 1071/2009. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Rezultati pregleda na cesti šalju se tijelu za registraciju koje je registriralo vozilo.

3.   Rezultati pregleda na cesti šalju se
  elektroničkim putem
  tijelu za registraciju koje je registriralo vozilo
  , vlasniku vozila i, u slučaju vozila registriranih u drugoj državi članici, uporabom europskog registra cestovnih prijevoznika (ERRU), kao što je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 1071/2009.

Amandman 61

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kada su na vozilu koje nije registrirano u državi članici pregleda pronađeni veći ili opasni nedostaci, posebno oni koji za posljedicu imaju zabranu prometovanja vozila, kontaktna točka obavještava nadležno tijelo države članice u kojoj je vozilo registrirano o rezultatima ovog pregleda. | 1.   Kada su na vozilu koje nije registrirano u državi članici pregleda pronađeni veći ili opasni nedostaci, posebno oni koji za posljedicu imaju zabranu prometovanja vozila, kontaktna točka obavještava nadležno tijelo države članice u kojoj je vozilo registrirano o rezultatima tog pregleda. |
| | Država članica u kojoj je vozilo registrirano uzima tu informaciju u obzir pri razvrstavanju poduzeća u skladu s člankom 6. stavkom 2. |
| Ova obavijest sadrži elemente izvješća o pregledu na cesti određene u Prilogu VI. | Ta obavijest sadrži elemente izvješća o pregledu na cesti određene u Prilogu VI
  i dostavlja se u standardiziranom formatu preko nacionalnog elektroničkog registra iz članka 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009. |
| Komisija usvaja iscrpna pravila u vezi s postupcima
  i formatima
  za prijavljivanje vozila s većim ili opasnim nedostacima nadležnom tijelu države članice u kojoj je vozilo registrirano u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 23. stavka 2. | Komisija usvaja iscrpna pravila u vezi s postupcima za prijavljivanje vozila s većim ili opasnim nedostacima nadležnom tijelu države članice u kojoj je vozilo registrirano u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 23. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Kada su na vozilu koje nije registrirano u državi članici pregleda pronađeni veći ili opasni nedostaci, posebno oni koji za posljedicu imaju zabranu prometovanja vozila, kontaktna točka obavještava nadležno tijelo države članice u kojoj je vozilo registrirano o rezultatima ovog pregleda.

1.   Kada su na vozilu koje nije registrirano u državi članici pregleda pronađeni veći ili opasni nedostaci, posebno oni koji za posljedicu imaju zabranu prometovanja vozila, kontaktna točka obavještava nadležno tijelo države članice u kojoj je vozilo registrirano o rezultatima tog pregleda.

Država članica u kojoj je vozilo registrirano uzima tu informaciju u obzir pri razvrstavanju poduzeća u skladu s člankom 6. stavkom 2.

Ova obavijest sadrži elemente izvješća o pregledu na cesti određene u Prilogu VI.

Ta obavijest sadrži elemente izvješća o pregledu na cesti određene u Prilogu VI
  i dostavlja se u standardiziranom formatu preko nacionalnog elektroničkog registra iz članka 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009.

Komisija usvaja iscrpna pravila u vezi s postupcima
  i formatima
  za prijavljivanje vozila s većim ili opasnim nedostacima nadležnom tijelu države članice u kojoj je vozilo registrirano u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 23. stavka 2.

Komisija usvaja iscrpna pravila u vezi s postupcima za prijavljivanje vozila s većim ili opasnim nedostacima nadležnom tijelu države članice u kojoj je vozilo registrirano u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 23. stavka 2.

Amandman 62

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadležno tijelo države članice u kojoj je vozilo registrirano obavještava o poduzetim mjerama državu članicu u kojoj je vozilo pregledano. | Nadležno tijelo države članice u kojoj je vozilo registrirano obavještava o poduzetim mjerama
  nadležno tijelo države članice
  u kojoj je vozilo pregledano
  i unosi informacije u europski registar cestovnih prijevoznika (ERRU). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Nadležno tijelo države članice u kojoj je vozilo registrirano obavještava o poduzetim mjerama državu članicu u kojoj je vozilo pregledano.

Nadležno tijelo države članice u kojoj je vozilo registrirano obavještava o poduzetim mjerama
  nadležno tijelo države članice
  u kojoj je vozilo pregledano
  i unosi informacije u europski registar cestovnih prijevoznika (ERRU).

Amandman 63

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  U slučaju da se pronađu veći ili opasni nedostaci ime korisnika šalje se kontaktnoj točki u skladu s člankom 16. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  U slučaju da se pronađu veći ili opasni nedostaci ime korisnika šalje se kontaktnoj točki u skladu s člankom 16.

Amandman 64

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Država članica u kojoj je vozilo registrirano dostavlja tijelu koje provodi pregled tehničke ispravnosti na cesti informacije o profilu rizičnosti poduzeća čije se vozilo pregledava. Te se informacije dostavljaju u razumnom roku elektroničkim putem. Komisija donosi provedbene akte u vezi s iscrpnim pravilima o postupcima za dostavljanje takvih informacija takvim tijelima. |
| | Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 23. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2b.
     
  Država članica u kojoj je vozilo registrirano dostavlja tijelu koje provodi pregled tehničke ispravnosti na cesti informacije o profilu rizičnosti poduzeća čije se vozilo pregledava. Te se informacije dostavljaju u razumnom roku elektroničkim putem. Komisija donosi provedbene akte u vezi s iscrpnim pravilima o postupcima za dostavljanje takvih informacija takvim tijelima.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 23. stavka 2.

Amandman 65

Prijedlog Uredbe

Članak 20. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija prikupljene podatke dostavlja
  Europskom parlamentu. | Komisija dostavlja
  Europskom parlamentu izvješće u kojem su sažeti prikupljeni podaci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija prikupljene podatke dostavlja
  Europskom parlamentu.

Komisija dostavlja
  Europskom parlamentu izvješće u kojem su sažeti prikupljeni podaci.

Amandman 66

Prijedlog Uredbe

Članak 22. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlasti iz članka 21. prenose se na
  neodređeno vrijeme
  [od datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. | 2.   Ovlasti iz članka 21. prenose se
  Komisiji
  na
  razdoblje od pet godina
  [od datuma stupanja na snagu ove Uredbe].
  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblje jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Ovlasti iz članka 21. prenose se na
  neodređeno vrijeme
  [od datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

2.   Ovlasti iz članka 21. prenose se
  Komisiji
  na
  razdoblje od pet godina
  [od datuma stupanja na snagu ove Uredbe].
  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblje jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 67

Prijedlog Uredbe

Članak 24. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Pravila utvrđena u skladu sa stavkom 1. obuhvaćaju kazne za vozača ili korisnika u slučaju odbijanja suradnje s nadzornikom i
  uklanjanja nedostataka otkrivenih tijekom pregleda. | 2.   Pravila utvrđena u skladu sa stavkom 1. obuhvaćaju kazne za vozača ili korisnika u slučaju odbijanja suradnje s nadzornikom i
  nezakonitog korištenja vozilom kao posljedice neusklađenosti iz članka 14. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Pravila utvrđena u skladu sa stavkom 1. obuhvaćaju kazne za vozača ili korisnika u slučaju odbijanja suradnje s nadzornikom i
  uklanjanja nedostataka otkrivenih tijekom pregleda.

2.   Pravila utvrđena u skladu sa stavkom 1. obuhvaćaju kazne za vozača ili korisnika u slučaju odbijanja suradnje s nadzornikom i
  nezakonitog korištenja vozilom kao posljedice neusklađenosti iz članka 14.

Amandman 68

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – drugi dio – stavka 5.2.2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 5.2.2. | Kotači |

Tekst koji je predložila Komisija

5.2.2.

Kotači

Vizualni pregled obje strane svakog kotača

| Izmjena Parlamenta |
| --- |
| 5.2.2. | Kotači |

Izmjena Parlamenta

5.2.2.

Kotači

Vizualni pregled obje strane svakog kotača

| (da) | Kotač ne odgovara glavini kotača |
| --- | --- |

(da)

Kotač ne odgovara glavini kotača

Amandman 69

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – drugi dio – stavka 5.2.3. – drugi stupac: Metoda

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 5.2.3. | Gume |

Tekst koji je predložila Komisija

5.2.3.

Gume

Vizualni pregled cijele gume kotrljanjem vozila natrag i naprijed.

| Izmjena Parlamenta |
| --- |
| 5.2.3. | Gume |

Izmjena Parlamenta

5.2.3.

Gume

Vizualni pregled cijele gume kotrljanjem vozila natrag i naprijed.

Uz pomoć manometra izmjeriti tlak zraka guma i usporediti ga s vrijednostima koje je naveo proizvođač.

Amandman 70

Prijedlog Uredbe

Prilog III. – prvi dio – naslov: Opasni nedostaci – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nedostaci koji predstavljaju izravnu i trenutačnu opasnost za sigurnost na cesti
  . Daljnja upotreba vozila na cesti nije dopuštena
  iako se u nekim slučajevima može dopustiti vožnja pod određenim uvjetima izravno do određene lokacije, na primjer radi trenutačnog popravka ili zbog zaplijene vozila. | Nedostaci koji predstavljaju izravnu i trenutačnu opasnost za sigurnost na cesti
  zbog kojih predmetna država članica ili njezina nadležna tijela mogu opravdano zabraniti upotrebu vozila na cesti
  , iako se u nekim slučajevima može dopustiti vožnja pod određenim uvjetima izravno do određene lokacije, na primjer radi trenutačnog popravka ili zbog zaplijene vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Nedostaci koji predstavljaju izravnu i trenutačnu opasnost za sigurnost na cesti
  . Daljnja upotreba vozila na cesti nije dopuštena
  iako se u nekim slučajevima može dopustiti vožnja pod određenim uvjetima izravno do određene lokacije, na primjer radi trenutačnog popravka ili zbog zaplijene vozila.

Nedostaci koji predstavljaju izravnu i trenutačnu opasnost za sigurnost na cesti
  zbog kojih predmetna država članica ili njezina nadležna tijela mogu opravdano zabraniti upotrebu vozila na cesti
  , iako se u nekim slučajevima može dopustiti vožnja pod određenim uvjetima izravno do određene lokacije, na primjer radi trenutačnog popravka ili zbog zaplijene vozila.

Amandman 71

Prijedlog Uredbe

Prilog III. – drugi dio – stavka 5.2.3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 5.2.3. | Gume |

Tekst koji je predložila Komisija

5.2.3.

Gume

| (e) | Dubina gaznog sloja gume
  nije u skladu sa zahtjevima(1). |
| --- | --- |

(e)

Dubina gaznog sloja gume
  nije u skladu sa zahtjevima(1).

X

X

| | Manje od 80 % potrebne dubine gaznog sloja |
| --- | --- |

Manje od 80 % potrebne dubine gaznog sloja

| Izmjena Parlamenta |
| --- |
| 5.2.3. | Gume |

Izmjena Parlamenta

5.2.3.

Gume

| (e) | Guma
  ima najmanju dopuštenu
  dubinu gaznog sloja. |
| --- | --- |

(e)

Guma
  ima najmanju dopuštenu
  dubinu gaznog sloja.

X

X

| | Dubina gaznog sloja gume manja je od najmanje dopuštene dubine. |
| --- | --- |

Dubina gaznog sloja gume manja je od najmanje dopuštene dubine.

Amandman 72

Prijedlog Uredbe

Prilog III. – drugi dio – stavka 5.2.3. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 5.2.3. | Gume |

Tekst koji je predložila Komisija

5.2.3.

Gume

| Izmjena Parlamenta |
| --- |
| 5.2.3. | Gume |

Izmjena Parlamenta

5.2.3.

Gume

| (ga) | Pogonski tlak u jednoj gumi vozila smanjen za 20 % |
| --- | --- |

(ga)

Pogonski tlak u jednoj gumi vozila smanjen za 20 %

X

X

Amandman 73

Prijedlog Uredbe

Prilog IV.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Prilog se briše |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

[...]

Prilog se briše

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na razmatranje sukladno članku 57. stavku 2., drugom podstavku (A7-0207/2013).

(2)  

  SL L 102, 11.4.2006., str. 1.).

(3)  

  SL L 370, 31.12.1985., str. 8.).

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/214 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/214

---

P7_TA(2013)0297

Tehnički pregledi motornih vozila i njihovih prikolica ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 2. srpnja 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih prikolica kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2009/40/EZ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/34)

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Ispitivanje tehničke ispravnosti dio je opsežnijeg sustava koji osigurava da vozila tijekom uporabe budu održavana u sigurnom i ekološki prihvatljivom stanju. Taj sustav trebao bi obuhvaćati periodične tehničke preglede svih vozila i preglede na cesti tehničke ispravnosti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost cestovnog prijevoza te odredbe o postupku registracije vozila radi osiguravanja
  da
  se vozila koja predstavljaju izravan rizik za cestovnu sigurnost
  na njima ne koriste
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Ispitivanje tehničke ispravnosti dio je opsežnijeg sustava koji osigurava da vozila tijekom uporabe budu održavana u sigurnom i ekološki prihvatljivom stanju. Taj sustav trebao bi obuhvaćati periodične tehničke preglede svih vozila i preglede na cesti tehničke ispravnosti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost cestovnog prijevoza te odredbe o postupku registracije vozila radi osiguravanja
  da
  se vozila koja predstavljaju izravan rizik za cestovnu sigurnost
  na njima ne koriste
  .

| (3) | Ispitivanje tehničke ispravnosti dio je opsežnijeg sustava koji osigurava da vozila tijekom uporabe budu održavana u sigurnom i ekološki prihvatljivom stanju. Taj sustav trebao bi obuhvaćati periodične tehničke preglede svih vozila i preglede na cesti tehničke ispravnosti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost cestovnog prijevoza te odredbe o postupku registracije vozila.
  Periodična ispitivanja trebala bi biti glavno sredstvo
  jamčenja
  tehničke ispravnosti
  .
  Pregledi na cesti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost trebala bi jedino nadopunjavati periodične preglede i trebalo bi ih namijeniti
  vozilima koja predstavljaju izravan rizik za cestovnu sigurnost. |
| --- | --- |

(3)

Ispitivanje tehničke ispravnosti dio je opsežnijeg sustava koji osigurava da vozila tijekom uporabe budu održavana u sigurnom i ekološki prihvatljivom stanju. Taj sustav trebao bi obuhvaćati periodične tehničke preglede svih vozila i preglede na cesti tehničke ispravnosti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost cestovnog prijevoza te odredbe o postupku registracije vozila.
  Periodična ispitivanja trebala bi biti glavno sredstvo
  jamčenja
  tehničke ispravnosti
  .
  Pregledi na cesti vozila koja se koriste za gospodarsku djelatnost trebala bi jedino nadopunjavati periodične preglede i trebalo bi ih namijeniti
  vozilima koja predstavljaju izravan rizik za cestovnu sigurnost.

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Sva vozila koja se koriste na javnim cestama dužna su svo vrijeme tijekom njihova korištenja, ne dovodeći pritom u pitanje zahtjeve periodičnih tehničkih pregleda, biti tehnički ispravna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Sva vozila koja se koriste na javnim cestama dužna su svo vrijeme tijekom njihova korištenja, ne dovodeći pritom u pitanje zahtjeve periodičnih tehničkih pregleda, biti tehnički ispravna.

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | Provedba mjera za tehničku ispravnost trebala bi obuhvaćati kampanje usmjerene na vlasnike vozila kojima je cilj razvoj dobrih praksi i navika koje proizlaze iz osnovnih pregleda njihovih vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3b)

Provedba mjera za tehničku ispravnost trebala bi obuhvaćati kampanje usmjerene na vlasnike vozila kojima je cilj razvoj dobrih praksi i navika koje proizlaze iz osnovnih pregleda njihovih vozila.

Amandman 4 i 115

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U Uniji je donesen niz tehničkih standarda i zahtjeva u pogledu sigurnosti vozila. Međutim, sustavom periodičnih tehničkih pregleda potrebno je osigurati da vozila, nakon što su uvedena na tržište, nastave zadovoljavati sigurnosne standarde tijekom svog uporabnog vijeka.
  Taj sustav trebao bi se odnositi
  na kategorije vozila određene Direktivom 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. ožujka 2002. o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/61/EEZ, Direktivi 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih takvim vozilima i Direktivi 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o homologaciji traktora za poljoprivredu i šumarstvo, njihovih prikolica i priključnih vučenih strojeva, kao i njihovih sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica i o stavljanju izvan snage Direktive 74/150/EEZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U Uniji je donesen niz tehničkih standarda i zahtjeva u pogledu sigurnosti vozila. Međutim, sustavom periodičnih tehničkih pregleda potrebno je osigurati da vozila, nakon što su uvedena na tržište, nastave zadovoljavati sigurnosne standarde tijekom svog uporabnog vijeka.
  Taj sustav trebao bi se odnositi
  na kategorije vozila određene Direktivom 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. ožujka 2002. o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/61/EEZ, Direktivi 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih takvim vozilima i Direktivi 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o homologaciji traktora za poljoprivredu i šumarstvo, njihovih prikolica i priključnih vučenih strojeva, kao i njihovih sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica i o stavljanju izvan snage Direktive 74/150/EEZ.

| (4) | U Uniji je donesen niz tehničkih standarda i zahtjeva u pogledu sigurnosti vozila. Međutim, sustavom periodičnih tehničkih pregleda potrebno je osigurati da vozila, nakon što su uvedena na tržište, nastave zadovoljavati sigurnosne standarde tijekom svog uporabnog vijeka.
  Sva naknadno ugrađena oprema koja utječe na sigurnost i okolišna svojstva vozila ne bi smjela negativno utjecati na svojstva utvrđena u trenutku homologacije vozila, prve registracije ili početka službe. Države članice mogu uvesti nacionalne zahtjeve koje se odnose na tehničke preglede
  kategorija vozila utvrđenih u Direktivi 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. ožujka 2002. o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača;
  taj sustav nacionalne tehničke ispravnosti trebao bi se odnositi na kategorije vozila određene
  Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavljanju okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih takvim vozilima i Direktivom 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o homologaciji traktora za poljoprivredu i šumarstvo, njihovih prikolica i priključnih vučenih strojeva, kao i njihovih sustava, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih. |
| --- | --- |

(4)

U Uniji je donesen niz tehničkih standarda i zahtjeva u pogledu sigurnosti vozila. Međutim, sustavom periodičnih tehničkih pregleda potrebno je osigurati da vozila, nakon što su uvedena na tržište, nastave zadovoljavati sigurnosne standarde tijekom svog uporabnog vijeka.
  Sva naknadno ugrađena oprema koja utječe na sigurnost i okolišna svojstva vozila ne bi smjela negativno utjecati na svojstva utvrđena u trenutku homologacije vozila, prve registracije ili početka službe. Države članice mogu uvesti nacionalne zahtjeve koje se odnose na tehničke preglede
  kategorija vozila utvrđenih u Direktivi 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. ožujka 2002. o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača;
  taj sustav nacionalne tehničke ispravnosti trebao bi se odnositi na kategorije vozila određene
  Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavljanju okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih takvim vozilima i Direktivom 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o homologaciji traktora za poljoprivredu i šumarstvo, njihovih prikolica i priključnih vučenih strojeva, kao i njihovih sustava, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih.

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Rano otkrivanje nedovoljne tehničke ispravnosti motornog vozila pomaže u njezinom uklanjanju i na taj način sprečavanju nezgoda, a uštede vezane uz troškove nezgoda trebalo bi koristiti za djelomično financiranje uspostave bonusnog sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Velik dio ukupnih emisija u cestovnom prometu, posebno emisija CO2, uzrokuje manji broj vozila s neispravnim sustavima za kontrolu emisija. Procjenjuje se da 5 % voznog parka uzrokuje 25 % svih emisija onečišćujućih tvari. Zato bi periodični sustav tehničkih pregleda također pridonio poboljšanju stanja okoliša smanjenjem prosječnih emisija vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Velik dio ukupnih emisija u cestovnom prometu, posebno emisija CO2, uzrokuje manji broj vozila s neispravnim sustavima za kontrolu emisija. Procjenjuje se da 5 % voznog parka uzrokuje 25 % svih emisija onečišćujućih tvari. Zato bi periodični sustav tehničkih pregleda također pridonio poboljšanju stanja okoliša smanjenjem prosječnih emisija vozila.

| (6) | Velik dio ukupnih emisija u cestovnom prometu, posebno emisija CO2, uzrokuje manji broj vozila s neispravnim sustavima za kontrolu emisija. Procjenjuje se da 5 % voznog parka uzrokuje 25 % svih emisija onečišćujućih tvari.
  To se također odnosi na povećanje emisija sitnih čestica i NOx-a iz suvremenih motora koji iziskuju opsežniju provjeru emisija, uključujući elektroničku provjeru cjelovitosti i funkcionalnosti sustava samodijagnostike vozila putem provjere ispušne cijevi kako bi se osigurala potpuna provjera emisija jer sam sustav samodijagnostike nije pouzdana provjera.
  Zato bi periodični sustav tehničkih pregleda također pridonio poboljšanju stanja okoliša smanjenjem prosječnih emisija vozila. |
| --- | --- |

(6)

Velik dio ukupnih emisija u cestovnom prometu, posebno emisija CO2, uzrokuje manji broj vozila s neispravnim sustavima za kontrolu emisija. Procjenjuje se da 5 % voznog parka uzrokuje 25 % svih emisija onečišćujućih tvari.
  To se također odnosi na povećanje emisija sitnih čestica i NOx-a iz suvremenih motora koji iziskuju opsežniju provjeru emisija, uključujući elektroničku provjeru cjelovitosti i funkcionalnosti sustava samodijagnostike vozila putem provjere ispušne cijevi kako bi se osigurala potpuna provjera emisija jer sam sustav samodijagnostike nije pouzdana provjera.
  Zato bi periodični sustav tehničkih pregleda također pridonio poboljšanju stanja okoliša smanjenjem prosječnih emisija vozila.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Poljoprivredna vozila s najvećom konstrukcijskom brzinom iznad 40 km/h
  sve češće
  zamjenjuju kamione
  u lokalnom prometu
  .
  Njihov rizični potencijal usporediv je s kamionima i zbog toga s tom kategorijom vozila trebalo bi
  postupati na isti način kao s kamionima u pogledu tehničkih pregleda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Poljoprivredna vozila s najvećom konstrukcijskom brzinom iznad 40 km/h
  sve češće
  zamjenjuju kamione
  u lokalnom prometu
  .
  Njihov rizični potencijal usporediv je s kamionima i zbog toga s tom kategorijom vozila trebalo bi
  postupati na isti način kao s kamionima u pogledu tehničkih pregleda.

| (8) | Poljoprivrednim vozilima s najvećom konstrukcijskom brzinom iznad 40 km/h
  u nekim slučajevima
  zamjenjuju se kamioni
  koja se koriste za gospodarsku djelatnost u svrhe cestovnog prijevoza tereta. Važno je osigurati da se s poljoprivrednim vozilima, kada ih se koristi na ovaj način,
  postupa na isti način kao s kamionima u pogledu tehničkih pregleda. |
| --- | --- |

(8)

Poljoprivrednim vozilima s najvećom konstrukcijskom brzinom iznad 40 km/h
  u nekim slučajevima
  zamjenjuju se kamioni
  koja se koriste za gospodarsku djelatnost u svrhe cestovnog prijevoza tereta. Važno je osigurati da se s poljoprivrednim vozilima, kada ih se koristi na ovaj način,
  postupa na isti način kao s kamionima u pogledu tehničkih pregleda.

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Vozila od povijesnog interesa
  imaju svrhu
  očuvati nasljeđe epohe
  u kojem su
  proizvedena i
  smatra se da se jedva koriste na javnim cestama,
  pa bi trebalo prepustiti državama članicama da produže rok periodičnih tehničkih pregleda takvih vozila. Države članice također bi trebale propisima urediti tehničke preglede ostalih vrsta specijaliziranih vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Vozila od povijesnog interesa
  imaju svrhu
  očuvati nasljeđe epohe
  u kojem su
  proizvedena i
  smatra se da se jedva koriste na javnim cestama,
  pa bi trebalo prepustiti državama članicama da produže rok periodičnih tehničkih pregleda takvih vozila. Države članice također bi trebale propisima urediti tehničke preglede ostalih vrsta specijaliziranih vozila.

| (9) | Vozila od povijesnog interesa čuvaju nasljeđe doba

  u kojemu su
  proizvedena te ih se održava u povijesno ispravnom stanju i rijetko ih se koristi kao svakodnevna vozila. Državama članicama trebalo bi prepustiti da same proširuju razdoblje periodičnih tehničkih pregleda takvih vozila
  ili da na neki drugi način urede sustav ispitivanja njihove tehničke ispravnosti.
  Države članice također bi trebale propisima urediti tehničke preglede ostalih vrsta specijaliziranih vozila. |
| --- | --- |

(9)

Vozila od povijesnog interesa čuvaju nasljeđe doba

  u kojemu su
  proizvedena te ih se održava u povijesno ispravnom stanju i rijetko ih se koristi kao svakodnevna vozila. Državama članicama trebalo bi prepustiti da same proširuju razdoblje periodičnih tehničkih pregleda takvih vozila
  ili da na neki drugi način urede sustav ispitivanja njihove tehničke ispravnosti.
  Države članice također bi trebale propisima urediti tehničke preglede ostalih vrsta specijaliziranih vozila.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Tehnički pregledi nezavisna su djelatnost i
  stoga
  bi ih trebale provoditi države članice ili
  ih ovlaštenim tijelima pod vlastitim nadzorom
  . Države članice trebale bi
  ostati odgovorne za tehničke preglede u svakom slučaju
  ,
  čak i ako nacionalni sustav omogućuje ovlaštenje privatnih tijela, uključujući tijela koja se bave popravcima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Tehnički pregledi nezavisna su djelatnost i
  stoga
  bi ih trebale provoditi države članice ili
  ih ovlaštenim tijelima pod vlastitim nadzorom
  . Države članice trebale bi
  ostati odgovorne za tehničke preglede u svakom slučaju
  ,
  čak i ako nacionalni sustav omogućuje ovlaštenje privatnih tijela, uključujući tijela koja se bave popravcima
  .

| (10) | Tehnički pregledi nezavisna su djelatnost i
  kao takve
  trebale bi ih provoditi
  predmetne države članice
  , ili javno tijelo
  ovlašteno od strane države ili tijela ili ustanova koje je država u tu svrhu odredila i izravno ih nadzire, uključujući valjano ovlaštena privatna tijela
  .
  Posebno, ako ustanove koje su kao stanice ovlaštene za tehnički pregled vozila također izvode popravke motornih vozila
  , države članice trebale bi ulagati
  sve napore da bi osigurale objektivnost i visoku kvalitetu tehničkog pregleda vozila
  . |
| --- | --- |

(10)

Tehnički pregledi nezavisna su djelatnost i
  kao takve
  trebale bi ih provoditi
  predmetne države članice
  , ili javno tijelo
  ovlašteno od strane države ili tijela ili ustanova koje je država u tu svrhu odredila i izravno ih nadzire, uključujući valjano ovlaštena privatna tijela
  .
  Posebno, ako ustanove koje su kao stanice ovlaštene za tehnički pregled vozila također izvode popravke motornih vozila
  , države članice trebale bi ulagati
  sve napore da bi osigurale objektivnost i visoku kvalitetu tehničkog pregleda vozila
  .

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Radi bolje primjene načela slobodnog kretanja unutar Unije zapisnik o tehničkom pregledu koji je izdan u državi članici u kojoj je registracija provedena trebale bi priznavati ostale države članice u svrhe ponovne registracije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Radi bolje primjene načela slobodnog kretanja unutar Unije zapisnik o tehničkom pregledu koji je izdan u državi članici u kojoj je registracija provedena trebale bi priznavati ostale države članice u svrhe ponovne registracije.

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | Kada postoji dokaz o tome da su tehnički pregledi u dostatnoj mjeri usklađeni, trebalo bi utvrditi odredbe za potpuno uzajamno priznavanje zapisnika o tehničkom pregledu diljem Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Kada postoji dokaz o tome da su tehnički pregledi u dostatnoj mjeri usklađeni, trebalo bi utvrditi odredbe za potpuno uzajamno priznavanje zapisnika o tehničkom pregledu diljem Unije.

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Za pregled vozila, a posebno za njihove elektroničke sigurnosne komponente, presudno je imati pristup tehničkim specifikacijama svakog pojedinog vozila. Stoga proizvođači vozila ne samo da bi trebali osigurati sve podatke obuhvaćene potvrdom o sukladnosti (CoC) nego i pristup podacima potrebnima za provjeru funkcionalnosti dijelova povezanih sa sigurnošću i okolišem.
  Odredbe koje se odnose na pristup informacijama o popravku i održavanju trebale bi se slično primjenjivati za tu svrhu, čime bi stanice za tehnički pregled dobile pristup pojedinim informacijama potrebnima za tehnički pregled. To je od presudne važnosti osobito na području elektronički kontroliranih sustava i trebalo bi obuhvatiti sve elemente koje je ugradio proizvođač
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Za pregled vozila, a posebno za njihove elektroničke sigurnosne komponente, presudno je imati pristup tehničkim specifikacijama svakog pojedinog vozila. Stoga proizvođači vozila ne samo da bi trebali osigurati sve podatke obuhvaćene potvrdom o sukladnosti (CoC) nego i pristup podacima potrebnima za provjeru funkcionalnosti dijelova povezanih sa sigurnošću i okolišem.
  Odredbe koje se odnose na pristup informacijama o popravku i održavanju trebale bi se slično primjenjivati za tu svrhu, čime bi stanice za tehnički pregled dobile pristup pojedinim informacijama potrebnima za tehnički pregled. To je od presudne važnosti osobito na području elektronički kontroliranih sustava i trebalo bi obuhvatiti sve elemente koje je ugradio proizvođač
  .

| (11) | Za pregled vozila, a posebno za njihove elektroničke sigurnosne komponente, presudno je imati pristup tehničkim specifikacijama svakog pojedinog vozila. Stoga proizvođači vozila ne samo da bi trebali osigurati sve podatke obuhvaćene potvrdom o sukladnosti (CoC) nego i pristup podacima potrebnima za provjeru funkcionalnosti
  sustava
  povezanih sa sigurnošću i okolišem.
  Podaci bi trebali obuhvaćati pojedinosti koje omogućuju nadzor funkcionalnosti sigurnosnih sustava vozila na način koji im omogućuje da ih se testira periodično na tehničkim pregledima na takav način da se ostvari predvidiva stopa prolaznosti. |
| --- | --- |

(11)

Za pregled vozila, a posebno za njihove elektroničke sigurnosne komponente, presudno je imati pristup tehničkim specifikacijama svakog pojedinog vozila. Stoga proizvođači vozila ne samo da bi trebali osigurati sve podatke obuhvaćene potvrdom o sukladnosti (CoC) nego i pristup podacima potrebnima za provjeru funkcionalnosti
  sustava
  povezanih sa sigurnošću i okolišem.
  Podaci bi trebali obuhvaćati pojedinosti koje omogućuju nadzor funkcionalnosti sigurnosnih sustava vozila na način koji im omogućuje da ih se testira periodično na tehničkim pregledima na takav način da se ostvari predvidiva stopa prolaznosti.

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Da bi se postigla visoka kvaliteta ispitivanja diljem Unije, trebalo bi
  na
  razini Unije utvrditi opremu koja će se koristi za tehnički pregled, njezino održavanje i umjeravanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Da bi se postigla visoka kvaliteta ispitivanja diljem Unije, trebalo bi
  na
  razini Unije utvrditi opremu koja će se koristi za tehnički pregled, njezino održavanje i umjeravanje.

| (12) | Kako bi se diljem Unije postigla visoka kvaliteta ispitivanja opreme koja će se koristiti za tehnički pregled, trebalo bi
  na
  razini Unije utvrditi njezino održavanje i umjeravanje.
  Trebalo bi stvoriti poticaje za inovacije na područjima sustava za pregled, postupaka i opreme omogućujući time daljnje smanjenje troškova i poboljšanje u uporabi. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se diljem Unije postigla visoka kvaliteta ispitivanja opreme koja će se koristiti za tehnički pregled, trebalo bi
  na
  razini Unije utvrditi njezino održavanje i umjeravanje.
  Trebalo bi stvoriti poticaje za inovacije na područjima sustava za pregled, postupaka i opreme omogućujući time daljnje smanjenje troškova i poboljšanje u uporabi.

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Kada obavljaju tehničke preglede, nadzornici bi trebali biti neovisni i izbjegavati bilo kakav sukob interesa.
  Rezultat tehničkih pregleda tako ne bi smio biti povezan s plaćom ili ikakvom gospodarskom ili osobnom koristi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Kada obavljaju tehničke preglede, nadzornici bi trebali biti neovisni i izbjegavati bilo kakav sukob interesa.
  Rezultat tehničkih pregleda tako ne bi smio biti povezan s plaćom ili ikakvom gospodarskom ili osobnom koristi.

| (13) | Kada obavljaju tehničke preglede, nadzornici bi trebali biti neovisni i izbjegavati bilo kakav sukob interesa.
  Države članice trebale bi osigurati propisno obavljanje pregleda, a osobito paziti na njihovu objektivnost. |
| --- | --- |

(13)

Kada obavljaju tehničke preglede, nadzornici bi trebali biti neovisni i izbjegavati bilo kakav sukob interesa.
  Države članice trebale bi osigurati propisno obavljanje pregleda, a osobito paziti na njihovu objektivnost.

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Kvaliteta i nepristranost stanica za tehničke preglede presudne su za ostvarenje više razine sigurnosti u cestovnom prometu. Stoga bi stanice koje obavljaju tehničke preglede trebale, na primjer, ispunjavati minimalne uvjete u pogledu norme ISO 17020 o općim kriterijima za rad različitih vrsta tijela koja obavljaju preglede. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Kvaliteta i nepristranost stanica za tehničke preglede presudne su za ostvarenje više razine sigurnosti u cestovnom prometu. Stoga bi stanice koje obavljaju tehničke preglede trebale, na primjer, ispunjavati minimalne uvjete u pogledu norme ISO 17020 o općim kriterijima za rad različitih vrsta tijela koja obavljaju preglede.

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Rezultate pregleda ne bi se smjelo mijenjati u komercijalne svrhe. Samo ako su rezultati tehničkog pregleda koji je obavio nadzornik očigledno netočni, nadzorno tijelo
  trebalo
  bi moći izmijeniti rezultate tehničkog pregleda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Rezultate pregleda ne bi se smjelo mijenjati u komercijalne svrhe. Samo ako su rezultati tehničkog pregleda koji je obavio nadzornik očigledno netočni, nadzorno tijelo
  trebalo
  bi moći izmijeniti rezultate tehničkog pregleda.

| (14) | Rezultate pregleda ne bi se smjelo mijenjati u komercijalne svrhe. Samo ako su rezultati tehničkog pregleda koji je obavio nadzornik očigledno netočni, nadzorno tijelo
  trebalo
  bi moći izmijeniti rezultate tehničkog pregleda
  te odrediti odgovarajuću kaznu tijelu koje je izdalo zapisnik. |
| --- | --- |

(14)

Rezultate pregleda ne bi se smjelo mijenjati u komercijalne svrhe. Samo ako su rezultati tehničkog pregleda koji je obavio nadzornik očigledno netočni, nadzorno tijelo
  trebalo
  bi moći izmijeniti rezultate tehničkog pregleda
  te odrediti odgovarajuću kaznu tijelu koje je izdalo zapisnik.

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Visoki standardi tehničkih pregleda zahtijevaju visoku razinu vještina i sposobnosti ispitnog osoblja. Trebalo bi uvesti sustav obuke koji uključuje početno osposobljavanje i povremeno obnavljanje znanja. Trebalo bi utvrditi prijelazno razdoblje kako bi se sadašnjem ispitnom osoblju omogućio nesmetani prijelaz na sustav povremenog osposobljavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Visoki standardi tehničkih pregleda zahtijevaju visoku razinu vještina i sposobnosti ispitnog osoblja. Trebalo bi uvesti sustav obuke koji uključuje početno osposobljavanje i povremeno obnavljanje znanja. Trebalo bi utvrditi prijelazno razdoblje kako bi se sadašnjem ispitnom osoblju omogućio nesmetani prijelaz na sustav povremenog osposobljavanja.

| (15) | Visoki standardi tehničkih pregleda zahtijevaju visoku razinu vještina i sposobnosti ispitnog osoblja. Trebalo bi uvesti sustav obuke koji uključuje početno osposobljavanje i povremeno obnavljanje znanja. Trebalo bi utvrditi prijelazno razdoblje kako bi se sadašnjem ispitnom osoblju omogućio nesmetani prijelaz na sustav povremenog osposobljavanja.
  Državama članicama koje u pogledu osposobljavanja, stručnosti i obavljanja pregleda već primjenjuju uvjete koji su strožiji od minimalnih trebalo bi omogućiti da zadrže svoje visoke standarde. |
| --- | --- |

(15)

Visoki standardi tehničkih pregleda zahtijevaju visoku razinu vještina i sposobnosti ispitnog osoblja. Trebalo bi uvesti sustav obuke koji uključuje početno osposobljavanje i povremeno obnavljanje znanja. Trebalo bi utvrditi prijelazno razdoblje kako bi se sadašnjem ispitnom osoblju omogućio nesmetani prijelaz na sustav povremenog osposobljavanja.
  Državama članicama koje u pogledu osposobljavanja, stručnosti i obavljanja pregleda već primjenjuju uvjete koji su strožiji od minimalnih trebalo bi omogućiti da zadrže svoje visoke standarde.

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Učestalost ispitivanja trebalo bi prilagoditi vrsti vozila
  i njegovoj kilometraži
  . Veća je vjerojatnost tehničkih nedostataka kad vozila dosegnu određenu starost
  i nakon određene kilometraže, posebno ako ih se intenzivno koristi
  . Stoga je potrebno povećati učestalost pregleda starijih vozila i vozila s velikom kilometražom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Učestalost ispitivanja trebalo bi prilagoditi vrsti vozila
  i njegovoj kilometraži
  . Veća je vjerojatnost tehničkih nedostataka kad vozila dosegnu određenu starost
  i nakon određene kilometraže, posebno ako ih se intenzivno koristi
  . Stoga je potrebno povećati učestalost pregleda starijih vozila i vozila s velikom kilometražom.

| (17) | Učestalost ispitivanja trebalo bi prilagoditi vrsti vozila. Veća je vjerojatnost tehničkih nedostataka kad vozila dosegnu određenu starost. Stoga je potrebno
  povećati učestalost pregleda starijih vozila. |
| --- | --- |

(17)

Učestalost ispitivanja trebalo bi prilagoditi vrsti vozila. Veća je vjerojatnost tehničkih nedostataka kad vozila dosegnu određenu starost. Stoga je potrebno
  povećati učestalost pregleda starijih vozila.

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Tehnički pregledi trebali bi obuhvatiti sve stavke bitne za određeni model, konstrukciju i opremu ispitivanog vozila. U okviru tih stavki i s obzirom na trenutno stanje tehnologije vozila trebalo bi uključiti suvremene elektroničke sustave na popis stavki za pregled. Da bi se uskladilo tehničke preglede, trebalo bi utvrditi metode pregleda za svaku pregledavanu stavku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Tehnički pregledi trebali bi obuhvatiti sve stavke bitne za određeni model, konstrukciju i opremu ispitivanog vozila. U okviru tih stavki i s obzirom na trenutno stanje tehnologije vozila trebalo bi uključiti suvremene elektroničke sustave na popis stavki za pregled. Da bi se uskladilo tehničke preglede, trebalo bi utvrditi metode pregleda za svaku pregledavanu stavku.

| (19) | Tehnički pregledi trebali bi obuhvatiti sve stavke bitne za određeni model, konstrukciju i opremu ispitivanog vozila.
  Te stavke trebalo bi ažurirati kako bi se njima obuhvatili razvoj istraživanja i tehnički napredak na području sigurnosti u cestovnom prometu. Kotači ispodprosječne kvalitete na nestandardnim osovinama trebalo bi tretirati kao ključnu stavku opasnosti za sigurnost te bi ih stoga trebalo podvrgnuti tehničkim pregledima.
  U okviru tih stavki i s obzirom na trenutno stanje tehnologije vozila trebalo bi uključiti suvremene elektroničke sustave na popis stavki za pregled. Da bi se uskladilo tehničke preglede, trebalo bi utvrditi metode pregleda za svaku pregledavanu stavku. |
| --- | --- |

(19)

Tehnički pregledi trebali bi obuhvatiti sve stavke bitne za određeni model, konstrukciju i opremu ispitivanog vozila.
  Te stavke trebalo bi ažurirati kako bi se njima obuhvatili razvoj istraživanja i tehnički napredak na području sigurnosti u cestovnom prometu. Kotači ispodprosječne kvalitete na nestandardnim osovinama trebalo bi tretirati kao ključnu stavku opasnosti za sigurnost te bi ih stoga trebalo podvrgnuti tehničkim pregledima.
  U okviru tih stavki i s obzirom na trenutno stanje tehnologije vozila trebalo bi uključiti suvremene elektroničke sustave na popis stavki za pregled. Da bi se uskladilo tehničke preglede, trebalo bi utvrditi metode pregleda za svaku pregledavanu stavku.

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Standarde tehničkog pregleda trebalo bi utvrditi na zajedničkoj minimalnoj razini Unije, čime bi se onim državama članicama čiji su standardi već na razini višoj od one koju se traži u ovoj Uredbi omogućilo da ih održe i da ih kada je to potrebno prilagode tehničkom napretku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Standarde tehničkog pregleda trebalo bi utvrditi na zajedničkoj minimalnoj razini Unije, čime bi se onim državama članicama čiji su standardi već na razini višoj od one koju se traži u ovoj Uredbi omogućilo da ih održe i da ih kada je to potrebno prilagode tehničkom napretku.

Amandman 22

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Imatelj registracije vozila na kojem su prilikom tehničkog pregleda utvrđeni nedostaci, a posebno nedostaci koji predstavljaju rizik za sigurnost cestovnog prometa, trebao bi otkloniti te nedostatke bez odlaganja. U slučaju opasnih nedostataka,
  registraciju
  vozila trebalo bi
  povući
  dok se te nedostatke potpuno ne otkloni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Imatelj registracije vozila na kojem su prilikom tehničkog pregleda utvrđeni nedostaci, a posebno nedostaci koji predstavljaju rizik za sigurnost cestovnog prometa, trebao bi otkloniti te nedostatke bez odlaganja. U slučaju opasnih nedostataka,
  registraciju
  vozila trebalo bi
  povući
  dok se te nedostatke potpuno ne otkloni.

| (21) | Imatelj registracije vozila na kojem su prilikom tehničkog pregleda utvrđeni nedostaci, posebno kad je riječ o vozilu koje predstavlja rizik za sigurnost cestovnog prometa, te bi nedostatke trebao otkloniti bez odlaganja. U slučaju opasnih nedostataka vozilom se
  ne bi
  trebalo
  voziti na javnim cestama
  dok se te nedostatke potpuno ne otkloni. |
| --- | --- |

(21)

Imatelj registracije vozila na kojem su prilikom tehničkog pregleda utvrđeni nedostaci, posebno kad je riječ o vozilu koje predstavlja rizik za sigurnost cestovnog prometa, te bi nedostatke trebao otkloniti bez odlaganja. U slučaju opasnih nedostataka vozilom se
  ne bi
  trebalo
  voziti na javnim cestama
  dok se te nedostatke potpuno ne otkloni.

Amandman 23

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Nakon svakog pregleda vozila trebalo bi izdati zapisnik o njegovoj tehničkoj ispravnosti,
  koja bi između ostaloga uključivala informacije o identitetu vozila i informacije o rezultatima pregleda
  .
  S ciljem osiguranja pravilnog praćenja nakon tehničkog pregleda
  , države članice trebale bi prikupljati i čuvati takve podatke u bazi podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Nakon svakog pregleda vozila trebalo bi izdati zapisnik o njegovoj tehničkoj ispravnosti,
  koja bi između ostaloga uključivala informacije o identitetu vozila i informacije o rezultatima pregleda
  .
  S ciljem osiguranja pravilnog praćenja nakon tehničkog pregleda
  , države članice trebale bi prikupljati i čuvati takve podatke u bazi podataka.

| (22) | Kako bi se osiguralo odgovarajuće praćenje rezultata provjere,
  nakon svake provjere trebalo bi izdati zapisnik o tehničkom pregledu
  koja bi također trebala biti u elektroničkom formatu s jednako detaljnim podacima o identitetu vozila i rezultatima provjere koje sadrži i originalna potvrda o provjeri. Nadalje
  , države članice te bi informacije trebale sakupljati i čuvati u
  središnjoj
  bazi podataka
  kako bi se osiguralo da se autentičnost rezultata periodičkih tehničkih pregleda može jednostavno provjeriti. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osiguralo odgovarajuće praćenje rezultata provjere,
  nakon svake provjere trebalo bi izdati zapisnik o tehničkom pregledu
  koja bi također trebala biti u elektroničkom formatu s jednako detaljnim podacima o identitetu vozila i rezultatima provjere koje sadrži i originalna potvrda o provjeri. Nadalje
  , države članice te bi informacije trebale sakupljati i čuvati u
  središnjoj
  bazi podataka
  kako bi se osiguralo da se autentičnost rezultata periodičkih tehničkih pregleda može jednostavno provjeriti.

Amandman 24

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 22 a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22a) | Budući da se u nekim državama članicama ne zahtijeva registracija određenih kategorija vozila, npr. laganih prikolica, informacije o uspješnom prolazu na tehničkom pregledu trebalo bi učiniti dostupnima dokazom pregleda koju bi trebalo na vidljiv način izložiti na vozilu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22a)

Budući da se u nekim državama članicama ne zahtijeva registracija određenih kategorija vozila, npr. laganih prikolica, informacije o uspješnom prolazu na tehničkom pregledu trebalo bi učiniti dostupnima dokazom pregleda koju bi trebalo na vidljiv način izložiti na vozilu.

Amandman 25

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Smatra se da prijevara s brojačem kilometara zahvaća između 5 % i 12 % slučajeva prodaje rabljenih automobila, što za društvo stvara vrlo važan trošak od nekoliko milijardi eura godišnje i ima za posljedicu netočne procjene tehničkog stanja vozila. Radi suzbijanja prijevara s brojačem kilometara, bilježenje kilometraže u zapisniku o tehničkom pregledu vozila, uz obvezu dostavljanja zapisnika s prethodnog pregleda, olakšalo bi otkrivanje neovlaštenih zahvata na brojaču kilometara ili manipuliranja njime. Također bi trebalo sustavnije razmotriti prijevare s brojačem kilometara kao prekršaj za koji bi bila predviđena kazna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Smatra se da prijevara s brojačem kilometara zahvaća između 5 % i 12 % slučajeva prodaje rabljenih automobila, što za društvo stvara vrlo važan trošak od nekoliko milijardi eura godišnje i ima za posljedicu netočne procjene tehničkog stanja vozila. Radi suzbijanja prijevara s brojačem kilometara, bilježenje kilometraže u zapisniku o tehničkom pregledu vozila, uz obvezu dostavljanja zapisnika s prethodnog pregleda, olakšalo bi otkrivanje neovlaštenih zahvata na brojaču kilometara ili manipuliranja njime. Također bi trebalo sustavnije razmotriti prijevare s brojačem kilometara kao prekršaj za koji bi bila predviđena kazna.

| (23) | Smatra se da prijevara s brojačem kilometara zahvaća između 5 % i 12 % slučajeva prodaje rabljenih automobila

  u pojedinoj zemlji
  ,
  dok je taj broj daleko veći u slučaju prekograničnih prodaja
  , što za društvo stvara vrlo velik trošak od nekoliko milijardi eura godišnje i ima za posljedicu netočne procjene tehničkog stanja vozila. Radi suzbijanja prijevara s brojačem kilometara, bilježenje kilometraže u zapisniku o tehničkom pregledu vozila, uz obvezu dostavljanja zapisnika s prethodnog pregleda, olakšalo bi otkrivanje neovlaštenih zahvata s brojačem kilometara ili na njemu ili manipuliranja njime.
  Uspostava elektroničke platforme s informacijama o vozilima koja bi, uz dužno poštovanje zaštite podataka, bilježila kilometraže vozila i ozbiljne slučajeve prometnih nesreća u kojima su sudjelovala tijekom svog životnog ciklusa također bi pomogla spriječiti neovlašteno postupanje i učinila dostupnima važne informacije.
  Također bi
  štoviše
  trebalo sustavnije razmotriti prijevare s brojačem kilometara kao prekršaj za koji bi bila predviđena kazna. |
| --- | --- |

(23)

Smatra se da prijevara s brojačem kilometara zahvaća između 5 % i 12 % slučajeva prodaje rabljenih automobila

  u pojedinoj zemlji
  ,
  dok je taj broj daleko veći u slučaju prekograničnih prodaja
  , što za društvo stvara vrlo velik trošak od nekoliko milijardi eura godišnje i ima za posljedicu netočne procjene tehničkog stanja vozila. Radi suzbijanja prijevara s brojačem kilometara, bilježenje kilometraže u zapisniku o tehničkom pregledu vozila, uz obvezu dostavljanja zapisnika s prethodnog pregleda, olakšalo bi otkrivanje neovlaštenih zahvata s brojačem kilometara ili na njemu ili manipuliranja njime.
  Uspostava elektroničke platforme s informacijama o vozilima koja bi, uz dužno poštovanje zaštite podataka, bilježila kilometraže vozila i ozbiljne slučajeve prometnih nesreća u kojima su sudjelovala tijekom svog životnog ciklusa također bi pomogla spriječiti neovlašteno postupanje i učinila dostupnima važne informacije.
  Također bi
  štoviše
  trebalo sustavnije razmotriti prijevare s brojačem kilometara kao prekršaj za koji bi bila predviđena kazna.

Amandman 26

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Tehnički pregledi dio su šireg regulatornog sustava koji se odnosi na vozila tijekom njihovog životnog ciklusa, počevši od odobrenja, preko registracije, pregleda do odlaganja u otpad. Izrada i povezivanje nacionalnih i proizvođačkih elektroničkih baza podataka vozila trebali bi u načelu pridonijeti poboljšanju učinkovitosti cijelog administrativnog lanca koji se bavi vozilima te smanjiti troškove i administrativno opterećenje.
  U tu svrhu Komisija bi trebala provesti studiju o izvedivosti, troškovima i koristima od uspostave europske elektroničke platforme s informacijama o vozilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Tehnički pregledi dio su šireg regulatornog sustava koji se odnosi na vozila tijekom njihovog životnog ciklusa, počevši od odobrenja, preko registracije, pregleda do odlaganja u otpad. Izrada i povezivanje nacionalnih i proizvođačkih elektroničkih baza podataka vozila trebali bi u načelu pridonijeti poboljšanju učinkovitosti cijelog administrativnog lanca koji se bavi vozilima te smanjiti troškove i administrativno opterećenje.
  U tu svrhu Komisija bi trebala provesti studiju o izvedivosti, troškovima i koristima od uspostave europske elektroničke platforme s informacijama o vozilima.

| (25) | Tehnički pregledi dio su šireg regulatornog sustava koji se odnosi na vozila tijekom njihovog životnog ciklusa, počevši od odobrenja, preko registracije, pregleda do odlaganja u otpad. Izrada i povezivanje nacionalnih i proizvođačkih elektroničkih baza podataka vozila u načelu
  bi
  pridonijeli poboljšanju učinkovitosti cijelog administrativnog lanca koji se bavi vozilima te smanjiti troškove i administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

(25)

Tehnički pregledi dio su šireg regulatornog sustava koji se odnosi na vozila tijekom njihovog životnog ciklusa, počevši od odobrenja, preko registracije, pregleda do odlaganja u otpad. Izrada i povezivanje nacionalnih i proizvođačkih elektroničkih baza podataka vozila u načelu
  bi
  pridonijeli poboljšanju učinkovitosti cijelog administrativnog lanca koji se bavi vozilima te smanjiti troškove i administrativno opterećenje.

Amandman 27

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | Budući da bi cilj ove Uredbe trebao biti poticanje daljnjeg usklađivanja i standardizacije periodičkih tehničkih pregleda vozila, koji bi naposljetku trebali rezultirati uspostavom jedinstvenog tržišta za periodičke tehničke preglede u Uniji sa sustavom uzajamnog priznavanja zapisnika o tehničkom pregledu, što bi omogućilo provjeru vozila u bilo kojoj državi članici, Komisija bi trebala sastaviti izvješće o napretku procesa usklađivanja kako bi utvrdila kada bi takav sustav uzajamnog priznavanja mogao biti uspostavljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

Budući da bi cilj ove Uredbe trebao biti poticanje daljnjeg usklađivanja i standardizacije periodičkih tehničkih pregleda vozila, koji bi naposljetku trebali rezultirati uspostavom jedinstvenog tržišta za periodičke tehničke preglede u Uniji sa sustavom uzajamnog priznavanja zapisnika o tehničkom pregledu, što bi omogućilo provjeru vozila u bilo kojoj državi članici, Komisija bi trebala sastaviti izvješće o napretku procesa usklađivanja kako bi utvrdila kada bi takav sustav uzajamnog priznavanja mogao biti uspostavljen.

Amandman 28

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Kako bi se ovu Uredbu
  nadopunilo daljnjim tehničkim pojedinostima
  , Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije da bi se po potrebi uzeo u obzir razvoj zakonodavstva Unije o homologaciji u odnosu na kategorije vozila, kao i potrebu ažuriranja priloga u svjetlu tehničkog napretka. Od posebne je važnosti da Komisija provodi odgovarajuća savjetovanja tijekom svojih pripremnih aktivnosti, uključujući stručna savjetovanja. Prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih akata, Komisija bi trebala voditi računa da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Kako bi se ovu Uredbu
  nadopunilo daljnjim tehničkim pojedinostima
  , Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije da bi se po potrebi uzeo u obzir razvoj zakonodavstva Unije o homologaciji u odnosu na kategorije vozila, kao i potrebu ažuriranja priloga u svjetlu tehničkog napretka. Od posebne je važnosti da Komisija provodi odgovarajuća savjetovanja tijekom svojih pripremnih aktivnosti, uključujući stručna savjetovanja. Prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih akata, Komisija bi trebala voditi računa da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (26) | Kako bi se ovu Uredbu
  ažuriralo
  , Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije da bi se po potrebi uzeo u obzir razvoj zakonodavstva Unije o homologaciji u odnosu na kategorije vozila, kao i potrebu ažuriranja priloga u svjetlu tehničkog napretka. Od posebne je važnosti da Komisija provodi odgovarajuća savjetovanja tijekom svojih pripremnih aktivnosti, uključujući stručna savjetovanja. Prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih akata, Komisija bi trebala voditi računa da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se ovu Uredbu
  ažuriralo
  , Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije da bi se po potrebi uzeo u obzir razvoj zakonodavstva Unije o homologaciji u odnosu na kategorije vozila, kao i potrebu ažuriranja priloga u svjetlu tehničkog napretka. Od posebne je važnosti da Komisija provodi odgovarajuća savjetovanja tijekom svojih pripremnih aktivnosti, uključujući stručna savjetovanja. Prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih akata, Komisija bi trebala voditi računa da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

Amandman 29

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Budući da cilj ove Uredbe – utvrđivanje minimalnih zajedničkih zahtjeva i usklađenih pravila za obavljanje tehničkih pregleda vozila unutar Unije – države članice ne mogu dostatno ostvariti same, nego ga je lakše postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Budući da cilj ove Uredbe – utvrđivanje minimalnih zajedničkih zahtjeva i usklađenih pravila za obavljanje tehničkih pregleda vozila unutar Unije – države članice ne mogu dostatno ostvariti same, nego ga je lakše postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (29) | Budući da cilj ove Uredbe – utvrđivanje minimalnih zajedničkih zahtjeva i usklađenih pravila za obavljanje tehničkih pregleda vozila unutar Unije – države članice ne mogu dostatno ostvariti same, nego ga je lakše postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
  Države članice mogu odlučiti odrediti zahtjeve strožije od minimalnih standarda. |
| --- | --- |

(29)

Budući da cilj ove Uredbe – utvrđivanje minimalnih zajedničkih zahtjeva i usklađenih pravila za obavljanje tehničkih pregleda vozila unutar Unije – države članice ne mogu dostatno ostvariti same, nego ga je lakše postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
  Države članice mogu odlučiti odrediti zahtjeve strožije od minimalnih standarda.

Amandman 30

Prijedlog Uredbe

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom Uredbom uspostavlja se sustav periodičnih tehničkih pregleda vozila. | Ovom Uredbom uspostavlja se sustav periodičkih tehničkih pregleda vozila koji
  se provode na temelju minimalnih tehničkih standarda i zahtjeva s ciljem osiguranja visoke razine sigurnosti na cestama i zaštite okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom Uredbom uspostavlja se sustav periodičnih tehničkih pregleda vozila.

Ovom Uredbom uspostavlja se sustav periodičkih tehničkih pregleda vozila koji
  se provode na temelju minimalnih tehničkih standarda i zahtjeva s ciljem osiguranja visoke razine sigurnosti na cestama i zaštite okoliša.

Amandman 31

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | motorna vozila
  s najmanje četiri kotača koja se koriste
  za prijevoz
  putnika s
  najviše osam sjedala, osim vozačeva – vozila kategorije M1, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

motorna vozila
  s najmanje četiri kotača koja se koriste
  za prijevoz
  putnika s
  najviše osam sjedala, osim vozačeva – vozila kategorije M1,

| — | motorna vozila
  konstruirana i proizvedena prvenstveno
  za prijevoz
  putnika i njihove prtljage,
  koja osim sjedala za vozača
  sadrže
  najviše osam sjedala – vozila kategorije M1, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  konstruirana i proizvedena prvenstveno
  za prijevoz
  putnika i njihove prtljage,
  koja osim sjedala za vozača
  sadrže
  najviše osam sjedala – vozila kategorije M1,

Amandman 32

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | motorna vozila
  za
  prijevoz
  putnika s više
  od osam sjedala, osim vozačeva – kategorije vozila M2 i M3, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

motorna vozila
  za
  prijevoz
  putnika s više
  od osam sjedala, osim vozačeva – kategorije vozila M2 i M3,

| — | motorna vozila
  konstruirana i proizvedena prvenstveno
  za prijevoz
  putnika i njihove prtljage
  , koja osim vozačeva
  sadrže
  više od osam sjedala – kategorije vozila M2 i M3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  konstruirana i proizvedena prvenstveno
  za prijevoz
  putnika i njihove prtljage
  , koja osim vozačeva
  sadrže
  više od osam sjedala – kategorije vozila M2 i M3,

Amandman 33

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | motorna vozila
  s najmanje četiri kotača koja se obično koriste
  za
  cestovni
  prijevoz robe i
  čija
  najveća
  dozvoljena
  masa nije veća od
  3.500 kg
  – kategorija vozila N1, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

motorna vozila
  s najmanje četiri kotača koja se obično koriste
  za
  cestovni
  prijevoz robe i
  čija
  najveća
  dozvoljena
  masa nije veća od
  3.500 kg
  – kategorija vozila N1,

| — | motorna vozila
  konstruirana i proizvedena prvenstveno
  za prijevoz robe,
  čija
  najveća masa nije veća od
  3.5 tona
  – kategorija vozila N1, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  konstruirana i proizvedena prvenstveno
  za prijevoz robe,
  čija
  najveća masa nije veća od
  3.5 tona
  – kategorija vozila N1,

Amandman 34

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | motorna vozila
  koja se koriste
  za prijevoz robe
  i
  čija je najveća
  dozvoljena
  masa veća od
  3 500  kg
  – kategorije vozila N2 i N3, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

motorna vozila
  koja se koriste
  za prijevoz robe
  i
  čija je najveća
  dozvoljena
  masa veća od
  3 500  kg
  – kategorije vozila N2 i N3,

| — | motorna vozila
  konstruirana i proizvedena prvenstveno
  za prijevoz robe, čija je najveća masa veća od
  3,5 tone
  – kategorije vozila N2 i N3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  konstruirana i proizvedena prvenstveno
  za prijevoz robe, čija je najveća masa veća od
  3,5 tone
  – kategorije vozila N2 i N3,

Amandman 35

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | prikolice
  i poluprikolice čija
  najveća
  dozvoljena
  masa nije veća od
  3 500  kg
  –
  kategorije
  vozila
  O1 i
  O2, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

prikolice
  i poluprikolice čija
  najveća
  dozvoljena
  masa nije veća od
  3 500  kg
  –
  kategorije
  vozila
  O1 i
  O2,

| — | prikolice
  konstruirane i proizvedene za prijevoz robe ili putnika te za smještaj osoba, čija
  je najveća masa
  veća od 750 kg, ali
  nije veća od
  3,5 tone
  –
  kategorija
  vozila O2 |
| --- | --- |

—

prikolice
  konstruirane i proizvedene za prijevoz robe ili putnika te za smještaj osoba, čija
  je najveća masa
  veća od 750 kg, ali
  nije veća od
  3,5 tone
  –
  kategorija
  vozila O2

Amandman 36

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | prikolice
  i poluprikolice čija
  je najveća
  dozvoljena
  masa veća od
  3 500  kg
  – kategorije vozila O3 i O4, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

prikolice
  i poluprikolice čija
  je najveća
  dozvoljena
  masa veća od
  3 500  kg
  – kategorije vozila O3 i O4,

| — | prikolice
  konstruirane i proizvedene za prijevoz robe ili putnika te za smještaj osoba, čija
  je najveća masa veća od
  3,5 tone
  – kategorije vozila O3 i O4, |
| --- | --- |

—

prikolice
  konstruirane i proizvedene za prijevoz robe ili putnika te za smještaj osoba, čija
  je najveća masa veća od
  3,5 tone
  – kategorije vozila O3 i O4,

Amandman 117/1

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. alineja 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | vozila na dva ili tri kotača – kategorije vozila
  L1e, L2e,
  L3e, L4e, L5e
  , L6e
  i L7e, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

vozila na dva ili tri kotača – kategorije vozila
  L1e, L2e,
  L3e, L4e, L5e
  , L6e
  i L7e,

| — | od 1. siječnja 2016.
  vozila na dva ili tri kotača – kategorije vozila L3e, L4e, L5e i L7e, |
| --- | --- |

—

od 1. siječnja 2016.
  vozila na dva ili tri kotača – kategorije vozila L3e, L4e, L5e i L7e,

Amandman 38

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – alineja 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | traktori na kotačima čija najveća konstrukcijska brzina prelazi
  40 km/h
  –
  kategorija vozila T5
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

traktori na kotačima čija najveća konstrukcijska brzina prelazi
  40 km/h
  –
  kategorija vozila T5
  .

| — | traktori na kotačima
  kategorije T5 koji se uglavnom koriste na javnim cestama
  čija najveća konstrukcijska brzina prelazi
  40 km/h
  . |
| --- | --- |

—

traktori na kotačima
  kategorije T5 koji se uglavnom koriste na javnim cestama
  čija najveća konstrukcijska brzina prelazi
  40 km/h
  .

Amandman 39

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Države članice mogu proširiti obvezne periodičke tehničke preglede na ostale kategorije vozila. Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o svim odlukama o proširenju koje su donijele te dati razloge za te odluke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a
     
  Države članice mogu proširiti obvezne periodičke tehničke preglede na ostale kategorije vozila. Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o svim odlukama o proširenju koje su donijele te dati razloge za te odluke.

Amandman 117/2

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Ova Uredba se primjenjuje od 1. siječnja 2018. na sljedeće kategorije vozila osim ako Komisija ne pokaže u svojem izvješću sukladno članku 18. a da bi takva mjera bila neučinkovita. |
| | — | vozila na dva ili tri kotača – kategorije vozila L1e, L2e, i L6e., |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1b.
     
  Ova Uredba se primjenjuje od 1. siječnja 2018. na sljedeće kategorije vozila osim ako Komisija ne pokaže u svojem izvješću sukladno članku 18. a da bi takva mjera bila neučinkovita.

—

vozila na dva ili tri kotača – kategorije vozila L1e, L2e, i L6e.,

Amandman 40

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | vozila
  koja pripadaju
  oružanim snagama, vatrogasnoj službi, službi civilne zaštite, hitnoj ili spasilačkoj službi, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

vozila
  koja pripadaju
  oružanim snagama, vatrogasnoj službi, službi civilne zaštite, hitnoj ili spasilačkoj službi,

| — | vozila
  kojim se koriste
  oružane snage, vatrogasna služba, služba civilne zaštite, hitna ili spasilačka služba, |
| --- | --- |

—

vozila
  kojim se koriste
  oružane snage, vatrogasna služba, služba civilne zaštite, hitna ili spasilačka služba,

Amandman 41

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | prikolice kategorije O2 čija najveća masa ne prelazi 2,0 tone, ali koje ne uključuju prikolice kategorije O2 karavanskog tipa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

prikolice kategorije O2 čija najveća masa ne prelazi 2,0 tone, ali koje ne uključuju prikolice kategorije O2 karavanskog tipa.

Amandman 42

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | „vozila s dva ili tri kotača” označavaju svako vozilo s vlastitim pogonom na dva kotača s bočnom prikolicom ili bez nje, tricikle i četverocikle; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

„vozila s dva ili tri kotača” označavaju svako vozilo s vlastitim pogonom na dva kotača s bočnom prikolicom ili bez nje, tricikle i četverocikle;

briše se

Amandman 43

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | „vozilo od povijesnog interesa” znači vozilo koje zadovoljava sve od sljedećih uvjeta: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

„vozilo od povijesnog interesa” znači vozilo koje zadovoljava sve od sljedećih uvjeta:

| (7) | „vozilo od povijesnog interesa” znači vozilo
  koje se smatra povijesnim u državi članici u kojoj se provodi registracija ili jednom od njome imenovanih ovlaštenih tijela i koje
  zadovoljava sve od sljedećih uvjeta: |
| --- | --- |

(7)

„vozilo od povijesnog interesa” znači vozilo
  koje se smatra povijesnim u državi članici u kojoj se provodi registracija ili jednom od njome imenovanih ovlaštenih tijela i koje
  zadovoljava sve od sljedećih uvjeta:

| | — | proizvedeno je prije najmanje 30 godina, |
| --- | --- | --- |

—

proizvedeno je prije najmanje 30 godina,

| | — | proizvedeno je
  ili registrirano prvi put
  prije najmanje 30 godina; |
| --- | --- | --- |

—

proizvedeno je
  ili registrirano prvi put
  prije najmanje 30 godina;

| | — | održavano je korištenjem zamjenskih dijelova koji reproduciraju povijesne dijelove vozila; |
| --- | --- | --- |

—

održavano je korištenjem zamjenskih dijelova koji reproduciraju povijesne dijelove vozila;

| | — | poseban tip tog vozila, kao što je definirano relevantnim pravnim aktima Unije o homologaciji, više se ne proizvodi; |
| --- | --- | --- |

—

poseban tip tog vozila, kao što je definirano relevantnim pravnim aktima Unije o homologaciji, više se ne proizvodi;

| | — | nije bilo
  podvrgnuto nikakvoj promjeni
  tehničkih karakteristika
  svojih glavnih dijelova, kao što su motor, kočnice, upravljač ili ovjes i |
| --- | --- | --- |

—

nije bilo
  podvrgnuto nikakvoj promjeni
  tehničkih karakteristika
  svojih glavnih dijelova, kao što su motor, kočnice, upravljač ili ovjes i

| | — | očuvano je i održano u povijesno ispravnom stanju te stoga
  nije
  bilo podvrnuto nikakvoj velikoj promjeni svojih
  tehničkih karakteristika; |
| --- | --- | --- |

—

očuvano je i održano u povijesno ispravnom stanju te stoga
  nije
  bilo podvrnuto nikakvoj velikoj promjeni svojih
  tehničkih karakteristika;

| | — | nije mu mijenjan izgled
  ; |
| --- | --- | --- |

—

nije mu mijenjan izgled
  ;

Amandman 44

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „tehnički pregled” znači
  provjera odgovaraju li dijelovi i komponente
  vozila sigurnosnim i ekološkim značajkama

  na snazi
  u trenutku odobrenja, prve registracije ili stavljanja u uporabu
  te
  u trenutku naknadnog opremanja vozila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

„tehnički pregled” znači
  provjera odgovaraju li dijelovi i komponente
  vozila sigurnosnim i ekološkim značajkama

  na snazi
  u trenutku odobrenja, prve registracije ili stavljanja u uporabu
  te
  u trenutku naknadnog opremanja vozila;

| (9) | „tehnički pregled” znači
  pregled kako bi se osiguralo da je
  vozilo
  sigurno za korištenje na javnim cestama i da odgovara potrebnim
  sigurnosnim i ekološkim značajkama u trenutku odobrenja, prve registracije ili stavljanja u uporabu
  ili
  u trenutku naknadnog opremanja vozila; |
| --- | --- |

(9)

„tehnički pregled” znači
  pregled kako bi se osiguralo da je
  vozilo
  sigurno za korištenje na javnim cestama i da odgovara potrebnim
  sigurnosnim i ekološkim značajkama u trenutku odobrenja, prve registracije ili stavljanja u uporabu
  ili
  u trenutku naknadnog opremanja vozila;

Amandman 45

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – točka 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | „nadzornik” znači osoba koju je ovlastila država članica za obavljanje tehničkih pregleda u stanici za tehnički pregled ili u ime nadležnog tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

„nadzornik” znači osoba koju je ovlastila država članica za obavljanje tehničkih pregleda u stanici za tehnički pregled ili u ime nadležnog tijela;

| (13) | „nadzornik” znači osoba koju je ovlastila država članica
  ili njezino nadležno tijelo
  za obavljanje tehničkih pregleda u stanici za tehnički pregled ili u ime nadležnog tijela; |
| --- | --- |

(13)

„nadzornik” znači osoba koju je ovlastila država članica
  ili njezino nadležno tijelo
  za obavljanje tehničkih pregleda u stanici za tehnički pregled ili u ime nadležnog tijela;

Amandman 46

Prijedlog Uredbe

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Tehničke preglede provodi
  samo
  nadležno tijelo države članice ili
  stanice za tehnički pregled koje su ovlastile države članice
  . | 2.   Tehničke preglede
  u načelu
  se provodi
  u državi članici u kojoj je vozilo registriralo
  nadležno tijelo
  te
  države članice ili
  javno tijelo kojemu je taj zadatak povjerila država ili tijela ili stanice za tehnički pregled koja je ta država ovlastila i koja ga nadzire, uključujući ovlaštena privatna tijela
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Tehničke preglede provodi
  samo
  nadležno tijelo države članice ili
  stanice za tehnički pregled koje su ovlastile države članice
  .

2.   Tehničke preglede
  u načelu
  se provodi
  u državi članici u kojoj je vozilo registriralo
  nadležno tijelo
  te
  države članice ili
  javno tijelo kojemu je taj zadatak povjerila država ili tijela ili stanice za tehnički pregled koja je ta država ovlastila i koja ga nadzire, uključujući ovlaštena privatna tijela
  .

Amandman 47

Prijedlog Uredbe

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Proizvođači vozila omogućuju stanicama za tehnički pregled ili, po potrebi, nadležnom tijelu pristup tehničkim podacima potrebnima za tehnički pregled, kao što je određeno u Prilogu I. Komisija donosi detaljna pravila o postupcima pristupa tehničkim podacima određenima u Prilogu I. u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2. | 3.   Proizvođači vozila omogućuju stanicama za tehnički pregled
  i proizvođačima opreme za tehnički pregled
  ili, po potrebi, nadležnom tijelu
  besplatan
  pristup tehničkim podacima potrebnima za tehnički pregled, kao što je određeno u Prilogu I.
  Za proizvođače opreme za tehnički pregled ta informacija mora uključivati informacije potrebne kako bi se omogućilo korištenje opreme za tehnički pregled u svrhe provođenja procjene o prolazu ili padu funkcionalnosti elektroničkih sustava za kontrolu vozila.
  Komisija donosi detaljna pravila o postupcima pristupa tehničkim podacima određenima u Prilogu I.
  i ispituje izvedivost pojedine pristupne točke
  u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Proizvođači vozila omogućuju stanicama za tehnički pregled ili, po potrebi, nadležnom tijelu pristup tehničkim podacima potrebnima za tehnički pregled, kao što je određeno u Prilogu I. Komisija donosi detaljna pravila o postupcima pristupa tehničkim podacima određenima u Prilogu I. u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

3.   Proizvođači vozila omogućuju stanicama za tehnički pregled
  i proizvođačima opreme za tehnički pregled
  ili, po potrebi, nadležnom tijelu
  besplatan
  pristup tehničkim podacima potrebnima za tehnički pregled, kao što je određeno u Prilogu I.
  Za proizvođače opreme za tehnički pregled ta informacija mora uključivati informacije potrebne kako bi se omogućilo korištenje opreme za tehnički pregled u svrhe provođenja procjene o prolazu ili padu funkcionalnosti elektroničkih sustava za kontrolu vozila.
  Komisija donosi detaljna pravila o postupcima pristupa tehničkim podacima određenima u Prilogu I.
  i ispituje izvedivost pojedine pristupne točke
  u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

Amandman 48

Prijedlog Uredbe

Poglavlje 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ZAHTJEVI ZA TEHNIČKE PREGLEDE | MINIMALNI
  ZAHTJEVI ZA TEHNIČKE PREGLEDE |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

ZAHTJEVI ZA TEHNIČKE PREGLEDE

MINIMALNI
  ZAHTJEVI ZA TEHNIČKE PREGLEDE

Amandman 50

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 1. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | vozila kategorije M1, N1 i O2: četiri godine nakon datuma prve registracije vozila,
  zatim
  nakon
  dvije godine
  , a nakon toga
  svake godine
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

vozila kategorije M1, N1 i O2: četiri godine nakon datuma prve registracije vozila,
  zatim
  nakon
  dvije godine
  , a nakon toga
  svake godine
  ;

| — | vozila kategorije M1, N1 i O2: četiri godine nakon prve registracije vozila, a nakon toga
  svake dvije godine
  ; |
| --- | --- |

—

vozila kategorije M1, N1 i O2: četiri godine nakon prve registracije vozila, a nakon toga
  svake dvije godine
  ;

Amandman 51

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 1. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | vozila kategorije M1 registrirana kao taksiji ili vozila hitne pomoći, vozila kategorija M2, M3, N2, N3,
  T5
  , O3 i O4: jednu godinu nakon datuma prve registracije vozila, a nakon toga svake godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

vozila kategorije M1 registrirana kao taksiji ili vozila hitne pomoći, vozila kategorija M2, M3, N2, N3,
  T5
  , O3 i O4: jednu godinu nakon datuma prve registracije vozila, a nakon toga svake godine.

| — | vozila kategorije M1 registrirana kao taksiji ili vozila hitne pomoći, vozila kategorija M2, M3, N2, N3, O3 i O4: godinu dana nakon datuma prve registracije vozila, a nakon toga svake godine; |
| --- | --- |

—

vozila kategorije M1 registrirana kao taksiji ili vozila hitne pomoći, vozila kategorija M2, M3, N2, N3, O3 i O4: godinu dana nakon datuma prve registracije vozila, a nakon toga svake godine;

Amandman 52

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 1. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | vozila kategorije T5 koja se uglavnom koriste na javnim cestama: godinu dana nakon datuma prve registracije vozila, a nakon toga svake godine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

vozila kategorije T5 koja se uglavnom koriste na javnim cestama: godinu dana nakon datuma prve registracije vozila, a nakon toga svake godine;

Amandman 53

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 1. – alineja 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | ostale kategorije vozila: u razmacima definiranima od strane države članice u kojoj je napravljena registracija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

ostale kategorije vozila: u razmacima definiranima od strane države članice u kojoj je napravljena registracija.

Amandman 54

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Svaka država članica može financirati tehničke preglede ako vlasnik vozila odluči skratiti razdoblje između pregleda na jednu godinu. Razdoblje financiranja počinje najranije 10 godina od datuma prve registracije vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1a.
     
  Svaka država članica može financirati tehničke preglede ako vlasnik vozila odluči skratiti razdoblje između pregleda na jednu godinu. Razdoblje financiranja počinje najranije 10 godina od datuma prve registracije vozila.

Amandman 55

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Država članica može zatražiti da vozila svih klasa registrirana na njezinom teritoriju podliježu češćim periodičkim tehničkim pregledima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1b.
     
  Država članica može zatražiti da vozila svih klasa registrirana na njezinom teritoriju podliježu češćim periodičkim tehničkim pregledima.

Amandman 56

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Ako vozilo kategorije M1 ili N1 dosegne kilometražu od 160 000  km do prvog tehničkog pregleda nakon prve registracije vozila, podliježe tehničkom pregledu svake godine nakon toga. | briše se |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.
     
  Ako vozilo kategorije M1 ili N1 dosegne kilometražu od 160 000  km do prvog tehničkog pregleda nakon prve registracije vozila, podliježe tehničkom pregledu svake godine nakon toga.

briše se

Amandman 57

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Imatelj prometne dozvole može tražiti od stanice za tehnički pregled ili od nadležnog tijela, ako je uključeno, da provede tehnički pregled u razdoblju koje traje od početka mjeseca koji prethodi mjesecu godišnjice datuma iz stavka 1. do kraja drugog mjeseca nakon tog datuma, a da to ne utječe na datum sljedećeg tehničkog pregleda. | 3.   Imatelj prometne dozvole može tražiti od stanice za tehnički pregled ili od nadležnog tijela
  ili tijela ili stanica za tehnički pregled koje je ta država ovlastila i koje nadzire
  , ako su uključena, da provede tehnički pregled u razdoblju koje traje od početka mjeseca koji prethodi mjesecu godišnjice datuma iz stavka 1. do kraja drugog mjeseca nakon tog datuma, a da to ne utječe na datum sljedećeg tehničkog pregleda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Imatelj prometne dozvole može tražiti od stanice za tehnički pregled ili od nadležnog tijela, ako je uključeno, da provede tehnički pregled u razdoblju koje traje od početka mjeseca koji prethodi mjesecu godišnjice datuma iz stavka 1. do kraja drugog mjeseca nakon tog datuma, a da to ne utječe na datum sljedećeg tehničkog pregleda.

3.   Imatelj prometne dozvole može tražiti od stanice za tehnički pregled ili od nadležnog tijela
  ili tijela ili stanica za tehnički pregled koje je ta država ovlastila i koje nadzire
  , ako su uključena, da provede tehnički pregled u razdoblju koje traje od početka mjeseca koji prethodi mjesecu godišnjice datuma iz stavka 1. do kraja drugog mjeseca nakon tog datuma, a da to ne utječe na datum sljedećeg tehničkog pregleda.

Amandman 58

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 4. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | u slučaju promjene imatelja prometne dozvole vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

u slučaju promjene imatelja prometne dozvole vozila.

briše se

Amandman 59

Prijedlog Uredbe

Članak 5. – stavak 4. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | kada je vozilo dosegnulo kilometražu od 160 000  km. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

kada je vozilo dosegnulo kilometražu od 160 000  km.

Amandman 60

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tehnički pregled obuhvaća područja navedena u Prilogu II. točki 2. | 1.   Tehnički pregled obuhvaća
  najmanje
  područja navedena u Prilogu II. točki 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Tehnički pregled obuhvaća područja navedena u Prilogu II. točki 2.

1.   Tehnički pregled obuhvaća
  najmanje
  područja navedena u Prilogu II. točki 2.

Amandman 61

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za svako područje iz stavka 1., nadležna tijela države članice ili stanica za tehnički pregled provest će tehnički pregled koji najmanje obuhvaća stavke navedene u Prilogu II. točki 3, primjenom metode
  primjenjive na
  ispitivanja tih stavki navedene u istoj točki. | 2.   Za svako područje iz stavka 1., nadležna tijela države članice ili stanica za tehnički pregled provest će tehnički pregled koji najmanje obuhvaća stavke navedene u Prilogu II. točki 3, primjenom metode primjenjive na ispitivanja tih stavki navedene u istoj točki
  ili jednakovrijedne alternative koju je odobrilo nadležno tijelo
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Za svako područje iz stavka 1., nadležna tijela države članice ili stanica za tehnički pregled provest će tehnički pregled koji najmanje obuhvaća stavke navedene u Prilogu II. točki 3, primjenom metode
  primjenjive na
  ispitivanja tih stavki navedene u istoj točki.

2.   Za svako područje iz stavka 1., nadležna tijela države članice ili stanica za tehnički pregled provest će tehnički pregled koji najmanje obuhvaća stavke navedene u Prilogu II. točki 3, primjenom metode primjenjive na ispitivanja tih stavki navedene u istoj točki
  ili jednakovrijedne alternative koju je odobrilo nadležno tijelo
  .

Amandman 62

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo koje je provelo tehnički pregled vozila izdaje zapisnik o tehničkom pregledu tog vozila
  koji
  barem
  sadrži
  elemente utvrđene u Prilogu IV. | 1.   Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo koje je provelo tehnički pregled vozila izdaje zapisnik o tehničkom pregledu tog vozila,
  koji je dostupan i u elektroničkom formatu te koji sadrži
  bar elemente utvrđene u Prilogu IV.
  U tom cilju Komisija je dužna sastaviti standardni oblik tehničkog pregleda Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo koje je provelo tehnički pregled vozila izdaje zapisnik o tehničkom pregledu tog vozila
  koji
  barem
  sadrži
  elemente utvrđene u Prilogu IV.

1.   Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo koje je provelo tehnički pregled vozila izdaje zapisnik o tehničkom pregledu tog vozila,
  koji je dostupan i u elektroničkom formatu te koji sadrži
  bar elemente utvrđene u Prilogu IV.
  U tom cilju Komisija je dužna sastaviti standardni oblik tehničkog pregleda Europske unije.

Amandman 63

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo izdaju osobi koja je dovezla vozilo na tehnički pregled zapisnik o tehničkom pregledu vozila ili,
  u slučaju elektroničkog
  zapisnika
  o tehničkom pregledu, propisno ovjereni ispis takvog zapisnika. | 2.   Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo
  čim je test uspješno dovršen
  predaju osobi koja je dovezla vozilo na pregled zapisnik o tehničkom pregledu ili,
  ako
  je zapisnik u
  elektroničkom obliku, osiguravaju ispis rezultata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo izdaju osobi koja je dovezla vozilo na tehnički pregled zapisnik o tehničkom pregledu vozila ili,
  u slučaju elektroničkog
  zapisnika
  o tehničkom pregledu, propisno ovjereni ispis takvog zapisnika.

2.   Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo
  čim je test uspješno dovršen
  predaju osobi koja je dovezla vozilo na pregled zapisnik o tehničkom pregledu ili,
  ako
  je zapisnik u
  elektroničkom obliku, osiguravaju ispis rezultata.

Amandman 64

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ako je primljen zahtjev za ponovnom registracijom vozila, a vozilo potječe iz druge države članice, tijelo za registraciju priznaje zapisnik o tehničkom pregledu vozila nakon što je njegova valjanost potvrđena u trenutku ponovne registracije. Takvo priznanje odobrava se za isto razdoblje valjanosti koju je izvorno imao zapisnik osim ako izvorno razdoblje valjanosti ne premašuje maksimalno razdoblje pravne valjanosti u državi članici u kojoj se vozilo ponovno registrira. U tom slučaju valjanost se skraćuje i izračunava od datuma kada je izdan izvorni zapisnik o tehničkom pregledu vozila. Prije datuma primjene ove Uredbe države članice se međusobno izvješćuju o obliku zapisnika o tehničkom pregledu vozila koji priznaju njihova nadležna tijela te o uputama za provjeru vjerodostojnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Ako je primljen zahtjev za ponovnom registracijom vozila, a vozilo potječe iz druge države članice, tijelo za registraciju priznaje zapisnik o tehničkom pregledu vozila nakon što je njegova valjanost potvrđena u trenutku ponovne registracije. Takvo priznanje odobrava se za isto razdoblje valjanosti koju je izvorno imao zapisnik osim ako izvorno razdoblje valjanosti ne premašuje maksimalno razdoblje pravne valjanosti u državi članici u kojoj se vozilo ponovno registrira. U tom slučaju valjanost se skraćuje i izračunava od datuma kada je izdan izvorni zapisnik o tehničkom pregledu vozila. Prije datuma primjene ove Uredbe države članice se međusobno izvješćuju o obliku zapisnika o tehničkom pregledu vozila koji priznaju njihova nadležna tijela te o uputama za provjeru vjerodostojnosti.

Amandman 65

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Za potrebe provjere stanja brojača kilometara i ako taj podatak nije priopćen elektroničkim putem nakon prethodnog tehničkog pregleda, nadzornik je dužan tražiti od osobe koja je dovezla vozilo na pregled da pokaže zapisnik dobiven nakon prethodnog tehničkog pregleda. | 4.   Za potrebe provjere stanja brojača kilometara,
  kad je on ugrađen,
  i ako taj podatak nije priopćen elektroničkim putem nakon prethodnog tehničkog pregleda, nadzornik je dužan tražiti od osobe koja je dovezla vozilo na pregled da pokaže zapisnik dobiven nakon prethodnog tehničkog pregleda,
  ako taj zapisnik nije izdan elektroničkim putem
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Za potrebe provjere stanja brojača kilometara i ako taj podatak nije priopćen elektroničkim putem nakon prethodnog tehničkog pregleda, nadzornik je dužan tražiti od osobe koja je dovezla vozilo na pregled da pokaže zapisnik dobiven nakon prethodnog tehničkog pregleda.

4.   Za potrebe provjere stanja brojača kilometara,
  kad je on ugrađen,
  i ako taj podatak nije priopćen elektroničkim putem nakon prethodnog tehničkog pregleda, nadzornik je dužan tražiti od osobe koja je dovezla vozilo na pregled da pokaže zapisnik dobiven nakon prethodnog tehničkog pregleda,
  ako taj zapisnik nije izdan elektroničkim putem
  .

Amandman 66

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Rezultati tehničkog pregleda šalju se tijelu za registraciju koje je registriralo vozilo. Ova obavijest mora sadržavati podatke navedene u zapisniku o tehničkom pregledu vozila. | 5.   Rezultati tehničkog pregleda
  elektroničkim se putem
  šalju tijelu za registraciju koje je registriralo vozilo
  bez odgode
  . Ta obavijest mora sadržavati podatke navedene u zapisniku o tehničkom pregledu vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Rezultati tehničkog pregleda šalju se tijelu za registraciju koje je registriralo vozilo. Ova obavijest mora sadržavati podatke navedene u zapisniku o tehničkom pregledu vozila.

5.   Rezultati tehničkog pregleda
  elektroničkim se putem
  šalju tijelu za registraciju koje je registriralo vozilo
  bez odgode
  . Ta obavijest mora sadržavati podatke navedene u zapisniku o tehničkom pregledu vozila.

Amandman 67

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U slučaju većih nedostataka, nadležno tijelo odlučuje o uvjetima pod kojima se vozilo može koristiti prije nego bude podvrgnuto sljedećem tehničkom pregledu. Njega se mora obaviti u roku od šest tjedana nakon prvobitnog pregleda. | 2.   U slučaju većih nedostataka,
  nacionalno
  nadležno tijelo
  može
  odlučiti o uvjetima pod kojima se vozilo može koristiti prije nego bude podvrgnuto sljedećem tehničkom pregledu. Njega se mora obaviti u roku od šest tjedana nakon prvobitnog pregleda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   U slučaju većih nedostataka, nadležno tijelo odlučuje o uvjetima pod kojima se vozilo može koristiti prije nego bude podvrgnuto sljedećem tehničkom pregledu. Njega se mora obaviti u roku od šest tjedana nakon prvobitnog pregleda.

2.   U slučaju većih nedostataka,
  nacionalno
  nadležno tijelo
  može
  odlučiti o uvjetima pod kojima se vozilo može koristiti prije nego bude podvrgnuto sljedećem tehničkom pregledu. Njega se mora obaviti u roku od šest tjedana nakon prvobitnog pregleda.

Amandman 68

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U slučaju opasnih nedostataka
  vozilo se ne smije koristiti na javno dostupnim cestama i njegova registracija se povlači u skladu s člankom 3.a Direktive XXX Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila
  dok se ne otklone nedostaci i
  ne izda novi zapisnik o tehničkom pregledu kojim se potvrđuje da je vozilo tehnički ispravno
  . | 3.   U slučaju opasnih nedostataka
  država članica ili nadležno tijelo mogu spriječiti ili ograničiti korištenje
  tog
  vozila na javnim cestama
  dok se ne otklone
  svi opasni
  nedostaci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   U slučaju opasnih nedostataka
  vozilo se ne smije koristiti na javno dostupnim cestama i njegova registracija se povlači u skladu s člankom 3.a Direktive XXX Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 1999/37/EZ o dokumentima za registraciju vozila
  dok se ne otklone nedostaci i
  ne izda novi zapisnik o tehničkom pregledu kojim se potvrđuje da je vozilo tehnički ispravno
  .

3.   U slučaju opasnih nedostataka
  država članica ili nadležno tijelo mogu spriječiti ili ograničiti korištenje
  tog
  vozila na javnim cestama
  dok se ne otklone
  svi opasni
  nedostaci.

Amandman 69

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo države članice koje je provelo tehnički pregled vozila registriranog na njenom teritoriju izdaje dokaz za svako vozilo koje je uspješno prošlo takav pregled. Na dokazu se navodi datum sljedećeg tehničkog pregleda. | Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo države članice koje je provelo tehnički pregled vozila registriranog na njenom teritoriju izdaje dokaz za svako vozilo koje je uspješno prošlo takav pregled. Na dokazu se navodi datum sljedećeg tehničkog pregleda.
  Nije potrebno izdavati nikakav dokaz o tehničkoj ispravnosti ako se u dokumentu za registraciju vozila može navesti da je tehnički pregled obavljen i datum sljedećeg takvog testa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo države članice koje je provelo tehnički pregled vozila registriranog na njenom teritoriju izdaje dokaz za svako vozilo koje je uspješno prošlo takav pregled. Na dokazu se navodi datum sljedećeg tehničkog pregleda.

Stanica za tehnički pregled ili, ako je primjereno, nadležno tijelo države članice koje je provelo tehnički pregled vozila registriranog na njenom teritoriju izdaje dokaz za svako vozilo koje je uspješno prošlo takav pregled. Na dokazu se navodi datum sljedećeg tehničkog pregleda.
  Nije potrebno izdavati nikakav dokaz o tehničkoj ispravnosti ako se u dokumentu za registraciju vozila može navesti da je tehnički pregled obavljen i datum sljedećeg takvog testa.

Amandman 70

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako testirano vozilo pripada kategoriji vozila koji ne podliježu registraciji u državi članici u kojoj su stavljena u uporabu, dokaz pregleda izlaže se na vidljiv način na vozilo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako testirano vozilo pripada kategoriji vozila koji ne podliježu registraciji u državi članici u kojoj su stavljena u uporabu, dokaz pregleda izlaže se na vidljiv način na vozilo.

Amandman 71

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka država članica priznaje dokaz izdan u skladu sa stavkom 1. | Svaka država članica priznaje dokaz koji je izdala
  druga država članica
  u skladu sa stavkom 1.
  ili odgovarajući podatak u dokumentu o registraciji vozila, pod uvjetom da je izdan za vozilo koje je registrirano u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Svaka država članica priznaje dokaz izdan u skladu sa stavkom 1.

Svaka država članica priznaje dokaz koji je izdala
  druga država članica
  u skladu sa stavkom 1.
  ili odgovarajući podatak u dokumentu o registraciji vozila, pod uvjetom da je izdan za vozilo koje je registrirano u toj državi članici.

Amandman 72

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Objekti i oprema za pregled koji se koriste za obavljanje tehničkih pregleda moraju udovoljavati minimalnim tehničkim zahtjevima propisanima u Prilogu V. | 1.   Objekti i oprema za pregled koji se koriste za obavljanje tehničkih pregleda moraju udovoljavati
  barem
  minimalnim tehničkim zahtjevima propisanima u Prilogu V. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Objekti i oprema za pregled koji se koriste za obavljanje tehničkih pregleda moraju udovoljavati minimalnim tehničkim zahtjevima propisanima u Prilogu V.

1.   Objekti i oprema za pregled koji se koriste za obavljanje tehničkih pregleda moraju udovoljavati
  barem
  minimalnim tehničkim zahtjevima propisanima u Prilogu V.

Amandman 73

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ovlaštenja stanicama za tehnički pregled u kojima nadzornici obavljaju tehnički pregled daje država članica ili njezino nadležno tijelo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a
     
  Ovlaštenja stanicama za tehnički pregled u kojima nadzornici obavljaju tehnički pregled daje država članica ili njezino nadležno tijelo.

Amandman 74

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Kad se radi o stanicama za tehnički pregled koje je država članica već ovlastila prije stupanja na snagu ove Uredbe, njihova sukladnost s minimalnim standardima ponovno će se provjeriti nakon razdoblja od najmanje dvije godine od stupanja na snagu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.b
     
  Kad se radi o stanicama za tehnički pregled koje je država članica već ovlastila prije stupanja na snagu ove Uredbe, njihova sukladnost s minimalnim standardima ponovno će se provjeriti nakon razdoblja od najmanje dvije godine od stupanja na snagu ove Uredbe.

Amandman 75

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kako bi ispunile minimalne uvjete za upravljanje kvalitetom, stanice za tehnički pregled pridržavaju se uvjeta koje odredi država članica koja izdaje odobrenje. Stanice za tehnički pregled osiguravaju objektivnost i visoku kvalitetu pregleda vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Kako bi ispunile minimalne uvjete za upravljanje kvalitetom, stanice za tehnički pregled pridržavaju se uvjeta koje odredi država članica koja izdaje odobrenje. Stanice za tehnički pregled osiguravaju objektivnost i visoku kvalitetu pregleda vozila.

Amandman 76

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tehničke preglede provode nadzornici koji ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti utvrđene u Prilogu VI. | 1.   Tehničke preglede provode nadzornici koji ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti utvrđene u Prilogu VI.
  Države članice mogu odrediti dodatne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Tehničke preglede provode nadzornici koji ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti utvrđene u Prilogu VI.

1.   Tehničke preglede provode nadzornici koji ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti utvrđene u Prilogu VI.
  Države članice mogu odrediti dodatne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti.

Amandman 77

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Države članice propisuju odgovarajuću izobrazbu za nadzornike u skladu s kvalifikacijskim uvjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a
     
  Države članice propisuju odgovarajuću izobrazbu za nadzornike u skladu s kvalifikacijskim uvjetima.

Amandman 78

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice izdaju potvrdu nadzornicima koji ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti. Ta potvrda mora barem sadržavati podatke navedene u Prilogu VI. točki 3. | 2.   
  Nadležna tijela ili, po potrebi, ovlašteni centri za izobrazbu
  izdaju potvrdu nadzornicima koji ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti. Ta potvrda mora barem sadržavati podatke navedene u Prilogu VI. točki 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Države članice izdaju potvrdu nadzornicima koji ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti. Ta potvrda mora barem sadržavati podatke navedene u Prilogu VI. točki 3.

2.   
  Nadležna tijela ili, po potrebi, ovlašteni centri za izobrazbu
  izdaju potvrdu nadzornicima koji ispunjavaju minimalne zahtjeve u pogledu stručnosti i osposobljenosti. Ta potvrda mora barem sadržavati podatke navedene u Prilogu VI. točki 3.

Amandman 79

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Nadzornici zaposleni kod nadležnih tijela država članica ili u stanici za tehnički pregled na dan početka primjene ove Uredbe bit će izuzeti od zahtjeva utvrđenih u Prilogu VI. točki 1. Države članice izdaju potvrdu o ekvivalentnom statusu tim nadzornicima. | 3.   Nadzornici zaposleni kod nadležnih tijela država članica ili u stanici za tehnički pregled na dan početka primjene ove Uredbe,
  ili ovlašteni
  od istih, bit će izuzeti od zahtjeva utvrđenih u Prilogu VI. točki 1. Države članice izdaju potvrdu o ekvivalentnom statusu tim nadzornicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Nadzornici zaposleni kod nadležnih tijela država članica ili u stanici za tehnički pregled na dan početka primjene ove Uredbe bit će izuzeti od zahtjeva utvrđenih u Prilogu VI. točki 1. Države članice izdaju potvrdu o ekvivalentnom statusu tim nadzornicima.

3.   Nadzornici zaposleni kod nadležnih tijela država članica ili u stanici za tehnički pregled na dan početka primjene ove Uredbe,
  ili ovlašteni
  od istih, bit će izuzeti od zahtjeva utvrđenih u Prilogu VI. točki 1. Države članice izdaju potvrdu o ekvivalentnom statusu tim nadzornicima.

Amandman 80

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Osoba koja je izvršila popravak ili radove na održavanju vozila ne smije biti nadzornik u idućem periodičnom tehničkom pregledu istog vozila osim ako se nadzorno tijelo nije uvjerilo da je moguće zajamčiti visok stupanj objektivnosti. Države članice mogu propisati strože uvjete za razdvajanje djelatnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.a
     
  Osoba koja je izvršila popravak ili radove na održavanju vozila ne smije biti nadzornik u idućem periodičnom tehničkom pregledu istog vozila osim ako se nadzorno tijelo nije uvjerilo da je moguće zajamčiti visok stupanj objektivnosti. Države članice mogu propisati strože uvjete za razdvajanje djelatnosti.

Amandman 81

Prijedlog Uredbe

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Stanica za tehnički pregled obavješćuje osobu koja je vozilo dovezla na pregled
  o popravcima koje je nužno izvršiti
  i ne smije izmijeniti rezultate pregleda u komercijalne svrhe. | 5.   Stanica za tehnički pregled obavješćuje osobu
  ili servis koji su vozilo dovezli
  na pregled o
  utvrđenim nedostacima na vozilu
  i ne smije izmijeniti rezultate pregleda u komercijalne svrhe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Stanica za tehnički pregled obavješćuje osobu koja je vozilo dovezla na pregled
  o popravcima koje je nužno izvršiti
  i ne smije izmijeniti rezultate pregleda u komercijalne svrhe.

5.   Stanica za tehnički pregled obavješćuje osobu
  ili servis koji su vozilo dovezli
  na pregled o
  utvrđenim nedostacima na vozilu
  i ne smije izmijeniti rezultate pregleda u komercijalne svrhe.

Amandman 82

Prijedlog Uredbe

Članak 13. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Svaka država članica osigurava nadzor nad stanicama za tehnički pregled na svom teritoriju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Svaka država članica osigurava nadzor nad stanicama za tehnički pregled na svom teritoriju.

Amandman 83

Prijedlog Uredbe

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Stanice za tehnički pregled kojima izravno upravlja nadležno tijelo izuzete su od zahtjeva povezanih s odobrenjem i nadzorom. | 2.   Stanice za tehnički pregled kojima izravno upravlja
  država članica
  izuzete su od zahtjeva povezanih s odobrenjem i nadzorom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Stanice za tehnički pregled kojima izravno upravlja nadležno tijelo izuzete su od zahtjeva povezanih s odobrenjem i nadzorom.

2.   Stanice za tehnički pregled kojima izravno upravlja
  država članica
  izuzete su od zahtjeva povezanih s odobrenjem i nadzorom.

Amandman 84

Prijedlog Uredbe

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija će ispitati
  izvedivost, troškove i koristi od uspostave
  elektroničke platforme s informacijama o vozilima s ciljem
  razmjene
  informacija bitnih za tehnički pregled među nadležnim tijelima država članica odgovornima za ispitivanje tehničke ispravnosti, registraciju i homologaciju vozila, stanicama za tehnički pregled i proizvođačima vozila. | Komisija će ispitati
  najučinkovitiji i najdjelotvorniji način uspostave
  elektroničke platforme s informacijama o vozilima
  upotrebom postojećih i već primijenjenih rješenja iz IT-tehnologije u vezi s međunarodnom razmjenom podataka kako bi se što je više moguće smanjili troškovi i izbjeglo udvostručavanje. Ispitivanje će biti najprimjereniji način povezivanja postojećih nacionalnih sustava
  s ciljem
  razmjene
  informacija bitnih za tehnički pregled i
  stanja brojača kilometara
  među nadležnim tijelima država članica odgovornima za ispitivanje tehničke ispravnosti, registraciju i homologaciju vozila, stanicama za tehnički pregled i proizvođačima vozila. |
| | Komisija će također razmotriti prikupljanje i pohranu postojećih podataka o sigurnosti koji se odnose na vozila koja su sudjelovala u teškim nesrećama. Ti podaci trebali bi uključivati barem podatke o dijelovima koji imaju sigurnosnu funkciju, a koji su zamijenjeni i popravljeni. |
| | Informacije o povijesti vozila trebale bi biti dostupne nadzornicima koji to vozilo testiraju i, anonimno, državi članici kako bi im se pomoglo planiranje i provedba mjera za poboljšanje sigurnosti na cestama, te imatelju prometne dozvole ili vlasniku vozila. |
| Na temelju tog ispitivanja, Komisija
  će
  predložiti i ocijeniti raspoložive mjere, uključujući i mogućnost da se ukine zahtjev o dokazu pregleda koji je predviđen člankom 10. U roku od dvije godine nakon početka primjene ove Uredbe, Komisija će izvijestiti Europski parlament i Vijeće o rezultatima ispitivanja i prema potrebi uz njih dostaviti zakonski prijedlog. | Na temelju tog ispitivanja,
  Komisija
  će predložiti i ocijeniti različite raspoložive mjere, uključujući i mogućnost da se ukine zahtjev o dokazu pregleda koji je predviđen člankom 10
  i uspostavu sustava razmjene informacija među državama članicama u slučaju prekogranične prodaje vozila, o stanjima kilometraže tih vozila i teških nesreća u kojim su ta vozila sudjelovala tijekom svog životnog ciklusa.
  U roku od dvije godine nakon početka primjene ove Uredbe, Komisija će izvijestiti Europski parlament i Vijeće o rezultatima ispitivanja i prema potrebi uz njih dostaviti zakonski prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija će ispitati
  izvedivost, troškove i koristi od uspostave
  elektroničke platforme s informacijama o vozilima s ciljem
  razmjene
  informacija bitnih za tehnički pregled među nadležnim tijelima država članica odgovornima za ispitivanje tehničke ispravnosti, registraciju i homologaciju vozila, stanicama za tehnički pregled i proizvođačima vozila.

Komisija će ispitati
  najučinkovitiji i najdjelotvorniji način uspostave
  elektroničke platforme s informacijama o vozilima
  upotrebom postojećih i već primijenjenih rješenja iz IT-tehnologije u vezi s međunarodnom razmjenom podataka kako bi se što je više moguće smanjili troškovi i izbjeglo udvostručavanje. Ispitivanje će biti najprimjereniji način povezivanja postojećih nacionalnih sustava
  s ciljem
  razmjene
  informacija bitnih za tehnički pregled i
  stanja brojača kilometara
  među nadležnim tijelima država članica odgovornima za ispitivanje tehničke ispravnosti, registraciju i homologaciju vozila, stanicama za tehnički pregled i proizvođačima vozila.

Komisija će također razmotriti prikupljanje i pohranu postojećih podataka o sigurnosti koji se odnose na vozila koja su sudjelovala u teškim nesrećama. Ti podaci trebali bi uključivati barem podatke o dijelovima koji imaju sigurnosnu funkciju, a koji su zamijenjeni i popravljeni.

Informacije o povijesti vozila trebale bi biti dostupne nadzornicima koji to vozilo testiraju i, anonimno, državi članici kako bi im se pomoglo planiranje i provedba mjera za poboljšanje sigurnosti na cestama, te imatelju prometne dozvole ili vlasniku vozila.

Na temelju tog ispitivanja, Komisija
  će
  predložiti i ocijeniti raspoložive mjere, uključujući i mogućnost da se ukine zahtjev o dokazu pregleda koji je predviđen člankom 10. U roku od dvije godine nakon početka primjene ove Uredbe, Komisija će izvijestiti Europski parlament i Vijeće o rezultatima ispitivanja i prema potrebi uz njih dostaviti zakonski prijedlog.

Na temelju tog ispitivanja,
  Komisija
  će predložiti i ocijeniti različite raspoložive mjere, uključujući i mogućnost da se ukine zahtjev o dokazu pregleda koji je predviđen člankom 10
  i uspostavu sustava razmjene informacija među državama članicama u slučaju prekogranične prodaje vozila, o stanjima kilometraže tih vozila i teških nesreća u kojim su ta vozila sudjelovala tijekom svog životnog ciklusa.
  U roku od dvije godine nakon početka primjene ove Uredbe, Komisija će izvijestiti Europski parlament i Vijeće o rezultatima ispitivanja i prema potrebi uz njih dostaviti zakonski prijedlog.

Amandman 85

Prijedlog Uredbe

Članak 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena usvajati delegirane akte u skladu s člankom
  19.
  s ciljem: | Komisija je ovlaštena usvajati delegirane akte u skladu s člankom
  18.
  s ciljem
  ažuriranja
  : |
| — | odgovarajućeg
  ažuriranja
  članka 2. stavka 1. i članka 5. stavka 1. da bi se
  vodilo računa
  o promjenama kategorija vozila nastalih izmjenama zakonodavstva iz
  članka 3. stavka 1.
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija je ovlaštena usvajati delegirane akte u skladu s člankom
  19.
  s ciljem:

Komisija je ovlaštena usvajati delegirane akte u skladu s člankom
  18.
  s ciljem
  ažuriranja
  :

—

odgovarajućeg
  ažuriranja
  članka 2. stavka 1. i članka 5. stavka 1. da bi se
  vodilo računa
  o promjenama kategorija vozila nastalih izmjenama zakonodavstva iz
  članka 3. stavka 1.
  ,

| (a) | odgovarajućeg
  određivanja kategorija vozila u
  članku 2. stavku 1. i članku 5. stavcima 1. i 2. u
  slučaju
  promjena kategorija vozila nastalih izmjenama zakonodavstva o
  homologaciji
  iz članka
  2. stavka 1. bez utjecaja na opseg i učestalost pregleda; |
| --- | --- |

(a)

odgovarajućeg
  određivanja kategorija vozila u
  članku 2. stavku 1. i članku 5. stavcima 1. i 2. u
  slučaju
  promjena kategorija vozila nastalih izmjenama zakonodavstva o
  homologaciji
  iz članka
  2. stavka 1. bez utjecaja na opseg i učestalost pregleda;

| — | ažuriranja priloga u svjetlu tehničkog napretka ili da bi se vodilo računa o promjeni međunarodnih zakona ili zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

—

ažuriranja priloga u svjetlu tehničkog napretka ili da bi se vodilo računa o promjeni međunarodnih zakona ili zakonodavstva Unije.

| (b) | točke 3. Priloga II. o metodama i razlozima neispravnosti, te Priloga V. u slučaju dostupnosti učinkovitijih i djelotvornijih metoda pregleda, kao i Priloga I. u slučaju da su potrebne dodatne informacije za provedbu tehničkih pregleda; |
| --- | --- |

(b)

točke 3. Priloga II. o metodama i razlozima neispravnosti, te Priloga V. u slučaju dostupnosti učinkovitijih i djelotvornijih metoda pregleda, kao i Priloga I. u slučaju da su potrebne dodatne informacije za provedbu tehničkih pregleda;

| (c) | točke 3. Priloga II. o popisu predmeta pregleda, metoda i razloga neispravnosti, Priloga III. za ocjenu nedostataka, te Priloga V. kako bi se oni prilagodili razvoju zakonodavstva Unije o sigurnosti i ekologiji, kao i Priloga I. u slučaju da su potrebne dodatne informacije za provedbu tehničkih pregleda. |
| --- | --- |

(c)

točke 3. Priloga II. o popisu predmeta pregleda, metoda i razloga neispravnosti, Priloga III. za ocjenu nedostataka, te Priloga V. kako bi se oni prilagodili razvoju zakonodavstva Unije o sigurnosti i ekologiji, kao i Priloga I. u slučaju da su potrebne dodatne informacije za provedbu tehničkih pregleda.

Amandman 86

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Delegiranje
  ovlasti iz članka 17. daje se na
  neodređeno vrijeme
  od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. | 2.   Ovlast za
  donošenje delegiranih akata
  iz članka 17. dodjeljuje se
  Komisiji
  na razdoblje od
  pet godina
  od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe].
  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti se automatski produljuje na razdoblje jednakog trajanja ako se Europski parlament ili Vijeće ne usprotive tom produljenju najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog od tih razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   
  Delegiranje
  ovlasti iz članka 17. daje se na
  neodređeno vrijeme
  od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

2.   Ovlast za
  donošenje delegiranih akata
  iz članka 17. dodjeljuje se
  Komisiji
  na razdoblje od
  pet godina
  od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe].
  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti se automatski produljuje na razdoblje jednakog trajanja ako se Europski parlament ili Vijeće ne usprotive tom produljenju najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog od tih razdoblja.

Amandman 87

Prijedlog Uredbe

Članak 18.ba (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 18.a |
| | Izvještavanje o vozilima na dva i na tri kotača |
| | Najkasnije [tri godine od datuma objave ove Uredbe], Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o uključenju vozila na dva i na tri kotača u područje primjene ove Uredbe. U izvješću se ocjenjuje stanje sigurnosti na cestama u Uniji za tu kategoriju vozila. Komisija posebno uspoređuje rezultate sigurnosti na cestama za tu kategoriju vozila u državama članicama koje provode tehničke preglede te kategorije vozila s državama članicama u kojima se ta kategorija vozila ne pregledava, a kako bi ocijenila jesu li tehnički pregledi vozila na dva i na tri kotača razmjerni postavljenim ciljevima sigurnosti na cestama. Izvješće prate, gdje je to primjereno, zakonodavni prijedlozi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 18.a

Izvještavanje o vozilima na dva i na tri kotača

Najkasnije [tri godine od datuma objave ove Uredbe], Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o uključenju vozila na dva i na tri kotača u područje primjene ove Uredbe. U izvješću se ocjenjuje stanje sigurnosti na cestama u Uniji za tu kategoriju vozila. Komisija posebno uspoređuje rezultate sigurnosti na cestama za tu kategoriju vozila u državama članicama koje provode tehničke preglede te kategorije vozila s državama članicama u kojima se ta kategorija vozila ne pregledava, a kako bi ocijenila jesu li tehnički pregledi vozila na dva i na tri kotača razmjerni postavljenim ciljevima sigurnosti na cestama. Izvješće prate, gdje je to primjereno, zakonodavni prijedlozi.

Amandman 110

Prijedlog Uredbe

Članak 18.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 18.b |
| | Izvještavanje |
| | Najkasnije [pet godina od datuma objave ove Uredbe] Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi i učincima ove Uredbe, posebno u pogledu učestalosti pregleda, razine usklađivanja periodičnih tehničkih pregleda i učinkovitosti odredbi o međusobnom priznavanju zapisnika o tehničkom pregledu u slučaju registracije vozila koje potječe iz druge države članice. U izvješću se također analizira postoji li dovoljna razina usklađivanja koja bi dozvoljavala međusobno priznavanje zapisnika o tehničkom pregledu diljem Unije te postoji li u svrhu postizanja tog cilja potreba za višim europskim standardima. Izvješće prate, gdje je to primjereno, zakonodavni prijedlozi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 18.b

Izvještavanje

Najkasnije [pet godina od datuma objave ove Uredbe] Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi i učincima ove Uredbe, posebno u pogledu učestalosti pregleda, razine usklađivanja periodičnih tehničkih pregleda i učinkovitosti odredbi o međusobnom priznavanju zapisnika o tehničkom pregledu u slučaju registracije vozila koje potječe iz druge države članice. U izvješću se također analizira postoji li dovoljna razina usklađivanja koja bi dozvoljavala međusobno priznavanje zapisnika o tehničkom pregledu diljem Unije te postoji li u svrhu postizanja tog cilja potreba za višim europskim standardima. Izvješće prate, gdje je to primjereno, zakonodavni prijedlozi.

Amandman 88

Prijedlog Uredbe

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Svaka država članica donosi potrebne mjere kako bi osigurala da se manipuliranje ili neovlašteno postupanje s brojačem kilometara smatra prekršajem i da bude kažnjivo učinkovitim, proporcionalnim, odvraćajućim i nediskriminirajućim kaznama. | 2.   Svaka država članica donosi potrebne mjere kako bi osigurala da se manipuliranje ili neovlašteno postupanje
  s dijelovima vozila i sustavima koji imaju utjecaja na sukladnost sa sigurnosnim i ekološkim zahtjevima, ili
  s brojačem kilometara smatra prekršajem i da bude kažnjivo učinkovitim, proporcionalnim, odvraćajućim i nediskriminirajućim kaznama
  , te osigurava točnost stanja brojača kilometara tijekom cijelog životnog ciklusa vozila
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Svaka država članica donosi potrebne mjere kako bi osigurala da se manipuliranje ili neovlašteno postupanje s brojačem kilometara smatra prekršajem i da bude kažnjivo učinkovitim, proporcionalnim, odvraćajućim i nediskriminirajućim kaznama.

2.   Svaka država članica donosi potrebne mjere kako bi osigurala da se manipuliranje ili neovlašteno postupanje
  s dijelovima vozila i sustavima koji imaju utjecaja na sukladnost sa sigurnosnim i ekološkim zahtjevima, ili
  s brojačem kilometara smatra prekršajem i da bude kažnjivo učinkovitim, proporcionalnim, odvraćajućim i nediskriminirajućim kaznama
  , te osigurava točnost stanja brojača kilometara tijekom cijelog životnog ciklusa vozila
  .

Amandman 89

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – 5. dio – točka 5.3. – alineja 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | Preporučeni tlak guma |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

Preporučeni tlak guma

Amandman 90

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 1. dio – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako nije moguće obaviti pregled vozila na način preporučen u ovom Prilogu, stanica za tehnički pregled može obaviti pregled u skladu s alternativnom metodom koju je pismenim putem odobrilo nadležno tijelo. Nadležno tijelo mora se uvjeriti da sigurnosne i ekološke norme biti zadržane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako nije moguće obaviti pregled vozila na način preporučen u ovom Prilogu, stanica za tehnički pregled može obaviti pregled u skladu s alternativnom metodom koju je pismenim putem odobrilo nadležno tijelo. Nadležno tijelo mora se uvjeriti da sigurnosne i ekološke norme biti zadržane.

Amandman 91

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 1.8. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 1.8 | Tekućina za kočnice |

Tekst koji je predložila Komisija

1.8

Tekućina za kočnice

Mjerenje temperature vrenja ili postotka vode.

| (a) | Preniska temperatura vrenja tekućine za kočnice ili prevelik postotak vode. |
| --- | --- |

(a)

Preniska temperatura vrenja tekućine za kočnice ili prevelik postotak vode.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 1.8 | Tekućina za kočnice |

Amandman Parlamenta

1.8

Tekućina za kočnice

Mjerenje temperature vrenja ili postotka vode.

| (a) | Preniska temperatura vrenja tekućine za kočnice |
| --- | --- |

(a)

Preniska temperatura vrenja tekućine za kočnice

Amandman 92

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 3.3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 3.3. | Vozačka zrcala (retrovizori) ili naprave |

Tekst koji je predložila Komisija

3.3.

Vozačka zrcala (retrovizori) ili naprave

Vizualni pregled.

| (a) | Zrcalo ili naprava nedostaje ili nije namještena prema zahtjevima(1). |
| --- | --- |

(a)

Zrcalo ili naprava nedostaje ili nije namještena prema zahtjevima(1).

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 3.3. | Vozačka zrcala (retrovizori) ili naprave |

Amandman Parlamenta

3.3.

Vozačka zrcala (retrovizori) ili naprave

Vizualni pregled.

| (a) | Zrcalo ili naprava nedostaje ili nije namještena u skladu sa zahtjevima(1),
  uključujući i zahtjeve iz Direktive 2007/38/EZ o naknadnom postavljanju zrcala na teška teretna vozila registrirana u Zajednici. |
| --- | --- |

(a)

Zrcalo ili naprava nedostaje ili nije namještena u skladu sa zahtjevima(1),
  uključujući i zahtjeve iz Direktive 2007/38/EZ o naknadnom postavljanju zrcala na teška teretna vozila registrirana u Zajednici.

Amandman 93

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 4.1.2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 4.1.2. | Podešenost |

Tekst koji je predložila Komisija

4.1.2.

Podešenost

Upotrebom naprave za kontrolu svjetla
  ili zaslona
  odredite horizontalno usmjerenje svakog kratkog svjetla.

Usmjerenje svjetla nije u granicama utvrđenim u zahtjevima.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 4.1.2. | Podešenost |

Amandman Parlamenta

4.1.2.

Podešenost

Odredite vodoravno
  i okomito
  usmjerenje svakog kratkog svjetla upotrebom naprave za kontrolu svjetla
  i uređaja za elektroničku kontrolu kako biste, gdje je to potrebno, provjerili dinamičku funkcionalnost
  .

Usmjerenje svjetla nije u granicama utvrđenim u zahtjevima.

Amandman 94

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 4.1.3.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 4.1.3. | Prekidači |

Tekst koji je predložila Komisija

4.1.3.

Prekidači

Vizualni pregled i pregled rada.

| (a) | Prekidač ne radi u skladu sa zahtjevima(1) (broj glavnih svjetala koja rade istovremeno) |
| --- | --- |

(a)

Prekidač ne radi u skladu sa zahtjevima(1) (broj glavnih svjetala koja rade istovremeno)

| (b) | Funkcija kontrolnog uređaja je oslabljena. |
| --- | --- |

(b)

Funkcija kontrolnog uređaja je oslabljena.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 4.1.3. | Prekidači |

Amandman Parlamenta

4.1.3.

Prekidači

Vizualni pregled i pregled rada
  pomoću elektroničkog kontrolnog uređaja, prema potrebi
  .

| (a) | Prekidač ne radi u skladu sa zahtjevima(1) (broj glavnih svjetala koja rade istovremeno) |
| --- | --- |

(a)

Prekidač ne radi u skladu sa zahtjevima(1) (broj glavnih svjetala koja rade istovremeno)

| (b) | Funkcija kontrolnog uređaja je oslabljena. |
| --- | --- |

(b)

Funkcija kontrolnog uređaja je oslabljena.

Amandman 95

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 4.1.5.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 4.1.5. | Uređaj za podešavanje visine svjetala (ako je obavezan) |

Tekst koji je predložila Komisija

4.1.5.

Uređaj za podešavanje visine svjetala (ako je obavezan)

Ako je moguće
  , vizualni pregled i pregled rada.

| (a) | Uređaj ne radi. |
| --- | --- |

(a)

Uređaj ne radi.

| (b) | Ručnim uređajem ne može se upravljati iz vozačkog sjedala. |
| --- | --- |

(b)

Ručnim uređajem ne može se upravljati iz vozačkog sjedala.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 4.1.5. | Uređaj za podešavanje visine svjetala (ako je obavezan) |

Amandman Parlamenta

4.1.5.

Uređaj za podešavanje visine svjetala (ako je obavezan)

Vizualni pregled i pregled rada
  pomoću elektroničkog kontrolnog uređaja, po potrebi
  .

| (a) | Uređaj ne radi. |
| --- | --- |

(a)

Uređaj ne radi.

| (b) | Ručnim uređajem ne može se upravljati iz vozačkog sjedala. |
| --- | --- |

(b)

Ručnim uređajem ne može se upravljati iz vozačkog sjedala.

Amandman 96

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 4.3.2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 4.3.2. | Prekidači |

Tekst koji je predložila Komisija

4.3.2.

Prekidači

Vizualni pregled i pregled rada.

| (a) | Prekidač ne radi u skladu sa zahtjevima. |
| --- | --- |

(a)

Prekidač ne radi u skladu sa zahtjevima.

| (b) | Funkcija kontrolnog uređaja je oslabljena. |
| --- | --- |

(b)

Funkcija kontrolnog uređaja je oslabljena.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 4.3.2 | Kočna svjetla –
  prekidač
  svjetla kočnice za slučaj opasnosti |

Amandman Parlamenta

4.3.2

Kočna svjetla –
  prekidač
  svjetla kočnice za slučaj opasnosti

Vizualni pregled i pregled rada
  pomoću elektroničkog kontrolnog uređaja za provjeru ulazne vrijednosti senzora pedale kočnice te provjeru promatranjem funkcioniranja svjetla kočnice za slučaj opasnosti.

| (a) | Prekidač ne radi u skladu sa zahtjevima. |
| --- | --- |

(a)

Prekidač ne radi u skladu sa zahtjevima.

| (b) | Funkcija kontrolnog uređaja je oslabljena. |
| --- | --- |

(b)

Funkcija kontrolnog uređaja je oslabljena.

| (ba) | Funkcija svjetla kočnice za slučaj opasnosti ne radi ili ne radi ispravno. |
| --- | --- |

(ba)

Funkcija svjetla kočnice za slučaj opasnosti ne radi ili ne radi ispravno.

Amandman 97

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 4.5.2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 4.5.2 | Usmjerenost (X)(2) |

Tekst koji je predložila Komisija

4.5.2

Usmjerenost (X)(2)

pregled rada i pregled uz upotrebu uređaja za usmjerenje svjetla

Prednje svjetlo za maglu nije vodoravno usmjereno kad uzorak svjetla prelazi graničnu liniju.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 4.5.2 | Usmjerenost (X)(2) |

Amandman Parlamenta

4.5.2

Usmjerenost (X)(2)

pregled rada i pregled uz upotrebu uređaja za usmjerenje svjetla

Prednje svjetlo za maglu nije vodoravno
  i okomito
  usmjereno kad uzorak svjetla prelazi graničnu liniju

Amandman 98

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 5.2.2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 5.2.2. | Kotači |

Tekst koji je predložila Komisija

5.2.2.

Kotači

Vizualni pregled obje strane svakog kotača kad je vozilo na kanalu ili na dizalici.

| (a) | Bilo kakav lom ili neispravnost u zavarivanju. |
| --- | --- |

(a)

Bilo kakav lom ili neispravnost u zavarivanju.

(...)

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 5.2.2. | Kotači |

Amandman Parlamenta

5.2.2.

Kotači

Vizualni pregled obje strane svakog kotača kad je vozilo na kanalu ili na dizalici.

| (a) | Bilo kakav lom ili neispravnost u zavarivanju. |
| --- | --- |

(a)

Bilo kakav lom ili neispravnost u zavarivanju.

(...)

| (da) | Kotač nije kompatibilan s glavinom kotača |
| --- | --- |

(da)

Kotač nije kompatibilan s glavinom kotača

Amandman 99

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 5.2.3. – stupac 2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 5.2.3. | Gume |

Tekst koji je predložila Komisija

5.2.3.

Gume

Vizualni pregled cijele gume rotiranjem kotača kad je vozilo na kanalu ili na dizalici i kotači ne dotiču tlo ili pomicanjem vozila naprijed-natrag na kanalu.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 5.2.3. | Gume |

Amandman Parlamenta

5.2.3.

Gume

Vizualni pregled cijele gume rotiranjem kotača kad je vozilo na kanalu ili na dizalici i kotači ne dotiču tlo ili pomicanjem vozila naprijed-natrag na kanalu.

Upotrijebi tlakomjer za mjerenje tlaka guma i usporedi ga s vrijednostima koje je dao proizvođač.

Amandman 100

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 8.2.1.2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 8.2.1.2 | Ispušni plinovi |

Tekst koji je predložila Komisija

8.2.1.2

Ispušni plinovi

Mjerenje upotrebom analizatora ispušnih plinova u skladu sa zahtjevima(1).
  Alternativno, za vozila opremljena prikladnim sustavima samodijagnostike (OBD) pravilno funkcioniranje sustava za kontrolu ispušnih plinova može se provjeriti uz pomoć odgovarajućeg očitanja iz OBD uređaja i provjeravanja pravilnog funkcioniranja OBD-sustava. Provjera se može obaviti na mjestu ispitivanja ispušnih plinova dok motor radi u praznom hodu u skladu s preporukom proizvođača u pogledu kondicioniranja motora i drugim zahtjevima(1).

| (a) | Ispušni plinovi prelaze granične vrijednosti koje je naveo proizvođač. |
| --- | --- |

(a)

Ispušni plinovi prelaze granične vrijednosti koje je naveo proizvođač.

| (b) | Ili, ako ovaj podatak nije dostupan, emisije CO prelaze, |
| --- | --- |

(b)

Ili, ako ovaj podatak nije dostupan, emisije CO prelaze,

| | i) | za vozila čije emisije nisu kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova: |
| --- | --- | --- |

i)

za vozila čije emisije nisu kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova:

| | | — | 4,5  %, ili |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, ili

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1). |
| --- | --- | --- |

u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1).

| | ii) | za vozila čije su emisije kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova: |
| --- | --- | --- |

ii)

za vozila čije su emisije kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova:

| | | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,5  %

| | | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,3  %

| | | ili |
| --- | --- | --- |

ili

| | | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,3  %6

| | | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,2  %

| | | u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1). |
| --- | --- | --- |

u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1).

| (c) | Lambda je izvan raspona 1 ±0,03 ili nije u skladu sa specifikacijom proizvođača. |
| --- | --- |

(c)

Lambda je izvan raspona 1 ±0,03 ili nije u skladu sa specifikacijom proizvođača.

| (d) | pogreške očitane iz samodijagnostičkog sustava OBD |
| --- | --- |

(d)

pogreške očitane iz samodijagnostičkog sustava OBD

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 8.2.1.2 | Ispušni plinovi |

Amandman Parlamenta

8.2.1.2

Ispušni plinovi

Mjerenje upotrebom analizatora ispušnih plinova u skladu sa zahtjevima(1).
  Pregled ispušne cijevi treba se uvijek koristiti za procjenu emisija ispušnih plinova čak i kad se koristi sa sustavima samodijagnostike.

| (a) | Ili ispušni plinovi prelaze granične vrijednosti koje je naveo proizvođač; |
| --- | --- |

(a)

Ili ispušni plinovi prelaze granične vrijednosti koje je naveo proizvođač;

Za vozila opremljena OBD-om u skladu sa zahtjevima (1), očitavanje informacija iz uređaja OBD i provjera (spremnost) ispravnog funkcioniranja OBD-sustava pri brzini vrtnje motora u praznom hodu u skladu s preporukama proizvođača i drugim zahtjevima (1).

Mjerenje razine NOx-a pomoću primjerene opreme/primjereno opremljenog uređaja za analizu plina primjenom postojećih testova ispušne cijevi.

| (b) | Ili, ako ovaj podatak nije dostupan, emisije CO prelaze, |
| --- | --- |

(b)

Ili, ako ovaj podatak nije dostupan, emisije CO prelaze,

| | i) | za vozila čije emisije nisu kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova: |
| --- | --- | --- |

i)

za vozila čije emisije nisu kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova:

| | | — | 4,5  %, ili |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, ili

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1). |
| --- | --- | --- |

u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1).

| | ii) | za vozila čije su emisije kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova: |
| --- | --- | --- |

ii)

za vozila čije su emisije kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova:

| | | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,5  %

| | | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,3  %

| | | ili |
| --- | --- | --- |

ili

| | | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,3  %6

| | | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,2  %

| | | ili |
| --- | --- | --- |

ili

| | | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,2  %

   (6a)

| | | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,1  %

   (6a)

| | | u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1). |
| --- | --- | --- |

u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1).

| (c) | Lambda je izvan raspona 1 ±0,03 ili nije u skladu sa specifikacijom proizvođača. |
| --- | --- |

(c)

Lambda je izvan raspona 1 ±0,03 ili nije u skladu sa specifikacijom proizvođača.

| (d) | Pogreške očitane iz samodijagnostičkog sustava OBD
  u radu motora u praznom hodu. |
| --- | --- |

(d)

Pogreške očitane iz samodijagnostičkog sustava OBD
  u radu motora u praznom hodu.

Razina NOx-a nije u skladu sa zahtjevima ili prekoračuje specifične razine koje je dao proizvođač.

Amandman 101

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – 3. dio – stavka 8.2.2.2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 8.2.2.2 | Zacrnjenje (opacitet) |

Tekst koji je predložila Komisija

8.2.2.2

Zacrnjenje (opacitet)

Vozila registrirana ili stavljena u upotrebu prije 1. siječnja 1980. izuzeta su od ovog zahtjeva

| (a) | Zacrnjenje (opacitet) ispušnog plina koji treba izmjeriti za vrijeme slobodnog ubrzanja (bez opterećenja od brzine vrtnje praznog hoda do najveće brzine vrtnje motora) pri čemu se ručica mjenjača nalazi u neutralnom položaju, a spojka je uključena. |
| --- | --- |

(a)

Zacrnjenje (opacitet) ispušnog plina koji treba izmjeriti za vrijeme slobodnog ubrzanja (bez opterećenja od brzine vrtnje praznog hoda do najveće brzine vrtnje motora) pri čemu se ručica mjenjača nalazi u neutralnom položaju, a spojka je uključena.

| (a) | Za vozila koja su prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima(1), |
| --- | --- |

(a)

Za vozila koja su prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima(1),

| (b) | Priprema vozila: |
| --- | --- |

(b)

Priprema vozila:

| | zacrnjenje prelazi razinu zabilježenu na pločici proizvođača koja se nalazi na vozilu; |
| --- | --- |

zacrnjenje prelazi razinu zabilježenu na pločici proizvođača koja se nalazi na vozilu;

| | 1. | Vozila se mogu ispitivati bez pripreme iako se zbog sigurnosnih razloga treba provjeriti je li motor zagrijan i u zadovoljavajućem mehaničkom stanju. |
| --- | --- | --- |

1.

Vozila se mogu ispitivati bez pripreme iako se zbog sigurnosnih razloga treba provjeriti je li motor zagrijan i u zadovoljavajućem mehaničkom stanju.

| (b) | Ako taj podatak nije dostupan ili zahtjevi(1) ne dopuštaju upotrebu referentnih vrijednosti, |
| --- | --- |

(b)

Ako taj podatak nije dostupan ili zahtjevi(1) ne dopuštaju upotrebu referentnih vrijednosti,

| | 2. | Zahtjevi za pripremu: |
| --- | --- | --- |

2.

Zahtjevi za pripremu:

| | za motore sa slobodnim usisom: 2,5  m-1 , |
| --- | --- |

za motore sa slobodnim usisom: 2,5  m-1 ,

| | | i) | Motor treba biti potpuno zagrijan. Na primjer, temperatura motornog ulja izmjerena uz pomoć sonde umetnute u provrt šipke razine ulja treba biti najmanje 80 oC ili niža ako je to uobičajena radna temperatura. Temperatura motora može se mjeriti na bloku motora, mjereći razinu infracrvene radijacije koja treba biti najmanje ekvivalentne temperature. Ako je to mjerenje nepraktično zbog konfiguracije vozila, normalna radna temperatura motora može se ustanoviti na drugi način, na primjer radom ventilatora za hlađenje motora. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Motor treba biti potpuno zagrijan. Na primjer, temperatura motornog ulja izmjerena uz pomoć sonde umetnute u provrt šipke razine ulja treba biti najmanje 80 oC ili niža ako je to uobičajena radna temperatura. Temperatura motora može se mjeriti na bloku motora, mjereći razinu infracrvene radijacije koja treba biti najmanje ekvivalentne temperature. Ako je to mjerenje nepraktično zbog konfiguracije vozila, normalna radna temperatura motora može se ustanoviti na drugi način, na primjer radom ventilatora za hlađenje motora.

| | za motore s turbopunjačem: 3,0  m-1 , |
| --- | --- |

za motore s turbopunjačem: 3,0  m-1 ,

| | | ii) | Ispušni sustav treba se pročistiti pomoću najmanje tri ciklusa ubrzanja ili istovjetnom metodom. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Ispušni sustav treba se pročistiti pomoću najmanje tri ciklusa ubrzanja ili istovjetnom metodom.

| | ili za vozila utvrđena u zahtjevima(1), ili prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima(1), |
| --- | --- |

ili za vozila utvrđena u zahtjevima(1), ili prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima(1),

| (c) | Ispitni postupak: |
| --- | --- |

(c)

Ispitni postupak:

| | 1,5  m-1 7. |
| --- | --- |

1,5  m-1 7.

| | 1. | Motor i bilo kakav ugrađeni turbopunjač moraju raditi u praznom hodu prije početka svakog ciklusa slobodnog ubrzanja. U slučaju teških dizelskih motora to znači da treba čekati najmanje 10 sekundi nakon otpuštanja pedale akceleratora. |
| --- | --- | --- |

1.

Motor i bilo kakav ugrađeni turbopunjač moraju raditi u praznom hodu prije početka svakog ciklusa slobodnog ubrzanja. U slučaju teških dizelskih motora to znači da treba čekati najmanje 10 sekundi nakon otpuštanja pedale akceleratora.

| | 2. | Za pokretanje svakog ciklusa slobodnog ubrzanja papučicu za snagu treba brzo i kontinuirano pritisnuti do kraja (za manje od jedne sekunde), ali ne nasilno, tako da crpka za ubrizgavanje goriva ostvari najveću dobavu. |
| --- | --- | --- |

2.

Za pokretanje svakog ciklusa slobodnog ubrzanja papučicu za snagu treba brzo i kontinuirano pritisnuti do kraja (za manje od jedne sekunde), ali ne nasilno, tako da crpka za ubrizgavanje goriva ostvari najveću dobavu.

| | 3. | U svakom ciklusu slobodnog ubrzanja motor mora postići brzinu vrtnje pri kojoj započinje prekid dovoda goriva, ili, za vozila s automatskim prijenosom, brzinu koju je naveo proizvođač, ili, ako taj podatak nije dostupan, onda dvije trećine brzine vrtnje pri kojoj započinje prekid dovoda goriva, prije nego se otpusti papučica za snagu. To se može provjeriti, na primjer, praćenjem brzine vrtnje motora ili tako da se omogući da prođe dovoljno vremena između početnog pritiska papučice za snagu do njenog otpuštanja, što u slučaju vozila kategorije 1. i 2. Priloga 1. treba biti najmanje dvije sekunde; |
| --- | --- | --- |

3.

U svakom ciklusu slobodnog ubrzanja motor mora postići brzinu vrtnje pri kojoj započinje prekid dovoda goriva, ili, za vozila s automatskim prijenosom, brzinu koju je naveo proizvođač, ili, ako taj podatak nije dostupan, onda dvije trećine brzine vrtnje pri kojoj započinje prekid dovoda goriva, prije nego se otpusti papučica za snagu. To se može provjeriti, na primjer, praćenjem brzine vrtnje motora ili tako da se omogući da prođe dovoljno vremena između početnog pritiska papučice za snagu do njenog otpuštanja, što u slučaju vozila kategorije 1. i 2. Priloga 1. treba biti najmanje dvije sekunde;

| | 4. | Vozila smiju biti proglašena neispravnima samo ako aritmetička sredina od najmanje posljednja tri slobodna ciklusa ubrzanja prelazi graničnu vrijednost. To se može izračunati tako da se ne uzmu u obzir mjerenja koja značajno odstupaju od izmjerene srednje vrijednosti,
  kao ni rezultati bilo kojeg drugog statističkog proračuna koji uzima u obzir rasipanje rezultata.
  Države članice mogu ograničiti broj ispitnih ciklusa. |
| --- | --- | --- |

4.

Vozila smiju biti proglašena neispravnima samo ako aritmetička sredina od najmanje posljednja tri slobodna ciklusa ubrzanja prelazi graničnu vrijednost. To se može izračunati tako da se ne uzmu u obzir mjerenja koja značajno odstupaju od izmjerene srednje vrijednosti,
  kao ni rezultati bilo kojeg drugog statističkog proračuna koji uzima u obzir rasipanje rezultata.
  Države članice mogu ograničiti broj ispitnih ciklusa.

| | 5. | Da bi izbjegle nepotrebna ispitivanja, države članice mogu ocijeniti da su vozila neispravna ako njihove izmjerene vrijednosti znatno prelaze granične vrijednosti nakon manje od tri ciklusa slobodnog ubrzanja ili nakon ciklusa pročišćavanja. Isto tako države članice mogu, da bi spriječile nepotrebno ispitivanje, ocijeniti da su vozila ispravna ako su njihove izmjerene vrijednosti znatno ispod granične vrijednosti nakon manje od tri ciklusa slobodnog ubrzavanja ili nakon ciklusa pročišćavanja. |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi izbjegle nepotrebna ispitivanja, države članice mogu ocijeniti da su vozila neispravna ako njihove izmjerene vrijednosti znatno prelaze granične vrijednosti nakon manje od tri ciklusa slobodnog ubrzanja ili nakon ciklusa pročišćavanja. Isto tako države članice mogu, da bi spriječile nepotrebno ispitivanje, ocijeniti da su vozila ispravna ako su njihove izmjerene vrijednosti znatno ispod granične vrijednosti nakon manje od tri ciklusa slobodnog ubrzavanja ili nakon ciklusa pročišćavanja.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 8.2.2.2 | Zacrnjenje (opacitet) |

Amandman Parlamenta

8.2.2.2

Zacrnjenje (opacitet)

Vozila registrirana ili stavljena u upotrebu prije 1. siječnja 1980. izuzeta su od ovog zahtjeva

| (a) | Zacrnjenost ispušnog plina koju treba mjeriti za vrijeme slobodnog ubrzanja (bez opterećenja od brzine vrtnje u praznom hodu do najveće brzine vrtnje) s ručicom mjenjača u neutralnom položaju i pritisnutom spojkom.
  Pregled ispušne cijevi treba se uvijek koristiti za procjenu emisija ispušnih plinova čak i kad se koristi sa sustavima samodijagnostike. |
| --- | --- |

(a)

Zacrnjenost ispušnog plina koju treba mjeriti za vrijeme slobodnog ubrzanja (bez opterećenja od brzine vrtnje u praznom hodu do najveće brzine vrtnje) s ručicom mjenjača u neutralnom položaju i pritisnutom spojkom.
  Pregled ispušne cijevi treba se uvijek koristiti za procjenu emisija ispušnih plinova čak i kad se koristi sa sustavima samodijagnostike.

| (a) | Za vozila koja su prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima(1), |
| --- | --- |

(a)

Za vozila koja su prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima(1),

| | Za vozila opremljena OBD-om u skladu sa zahtjevima (1), očitavanje informacija iz uređaja OBD i provjera (spremnost) ispravnog funkcioniranja OBD-sustava pri brzini vrtnje motora u praznom hodu u skladu s preporukama proizvođača i drugim zahtjevima (1). |
| --- | --- |

Za vozila opremljena OBD-om u skladu sa zahtjevima (1), očitavanje informacija iz uređaja OBD i provjera (spremnost) ispravnog funkcioniranja OBD-sustava pri brzini vrtnje motora u praznom hodu u skladu s preporukama proizvođača i drugim zahtjevima (1).

| (b) | Priprema vozila: |
| --- | --- |

(b)

Priprema vozila:

| | zacrnjenje prelazi razinu zabilježenu na pločici proizvođača koja se nalazi na vozilu; |
| --- | --- |

zacrnjenje prelazi razinu zabilježenu na pločici proizvođača koja se nalazi na vozilu;

| | 1. | Vozila se mogu ispitivati bez pripreme iako se zbog sigurnosnih razloga treba provjeriti je li motor zagrijan i u zadovoljavajućem mehaničkom stanju. |
| --- | --- | --- |

1.

Vozila se mogu ispitivati bez pripreme iako se zbog sigurnosnih razloga treba provjeriti je li motor zagrijan i u zadovoljavajućem mehaničkom stanju.

| (b) | Ako taj podatak nije dostupan ili zahtjevi(1) ne dopuštaju upotrebu referentnih vrijednosti, |
| --- | --- |

(b)

Ako taj podatak nije dostupan ili zahtjevi(1) ne dopuštaju upotrebu referentnih vrijednosti,

| | 2. | Zahtjevi za pretkondicioniranje: |
| --- | --- | --- |

2.

Zahtjevi za pretkondicioniranje:

| | za motore sa slobodnim usisom: 2.5 m-1, |
| --- | --- |

za motore sa slobodnim usisom: 2.5 m-1,

| | | (i) | Motor treba biti potpuno zagrijan. Na primjer, temperatura motornog ulja izmjerena uz pomoć sonde umetnute u provrt šipke razine ulja treba biti najmanje 80 oC ili niža ako je to uobičajena radna temperatura. Temperatura motora može se mjeriti na bloku motora, mjereći razinu infracrvene radijacije koja treba biti najmanje ekvivalentne temperature. Ako je to mjerenje nepraktično zbog konfiguracije vozila, normalna radna temperatura motora može se ustanoviti na drugi način, na primjer radom ventilatora za hlađenje motora. |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Motor treba biti potpuno zagrijan. Na primjer, temperatura motornog ulja izmjerena uz pomoć sonde umetnute u provrt šipke razine ulja treba biti najmanje 80 oC ili niža ako je to uobičajena radna temperatura. Temperatura motora može se mjeriti na bloku motora, mjereći razinu infracrvene radijacije koja treba biti najmanje ekvivalentne temperature. Ako je to mjerenje nepraktično zbog konfiguracije vozila, normalna radna temperatura motora može se ustanoviti na drugi način, na primjer radom ventilatora za hlađenje motora.

| | za motore s turbopunjačem: 3.0 m-1, |
| --- | --- |

za motore s turbopunjačem: 3.0 m-1,

| | | (ii) | Ispušni sustav treba se pročistiti pomoću najmanje tri ciklusa ubrzanja ili istovjetnom metodom. |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Ispušni sustav treba se pročistiti pomoću najmanje tri ciklusa ubrzanja ili istovjetnom metodom.

| | ili, za vozila utvrđena u zahtjevima(1), ili prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima, |
| --- | --- |

ili, za vozila utvrđena u zahtjevima(1), ili prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima,

| (c) | Ispitni postupak: |
| --- | --- |

(c)

Ispitni postupak:

| | 1,5  m-1.7 |
| --- | --- |

1,5  m-1.7

| | 1. | Motor i bilo kakav ugrađeni turbopunjač moraju raditi u praznom hodu prije početka svakog ciklusa slobodnog ubrzanja. U slučaju teških dizelskih motora to znači da treba čekati najmanje 10 sekundi nakon otpuštanja pedale akceleratora. |
| --- | --- | --- |

1.

Motor i bilo kakav ugrađeni turbopunjač moraju raditi u praznom hodu prije početka svakog ciklusa slobodnog ubrzanja. U slučaju teških dizelskih motora to znači da treba čekati najmanje 10 sekundi nakon otpuštanja pedale akceleratora.

| | ili |
| --- | --- |

ili

| | 2. | Za vrijeme svakog slobodnog ciklusa ubrzanja, papučica akceleratora mora se pritisnuti u potpunosti do kraja brzo i kontinuirano (za manje od jedne sekunde) ali ne nasilno kako bi pumpa za dobavu goriva ostvarila najveću dobavu goriva u motor. |
| --- | --- | --- |

2.

Za vrijeme svakog slobodnog ciklusa ubrzanja, papučica akceleratora mora se pritisnuti u potpunosti do kraja brzo i kontinuirano (za manje od jedne sekunde) ali ne nasilno kako bi pumpa za dobavu goriva ostvarila najveću dobavu goriva u motor.

| | 0,5  m-1


   (6a) |
| --- | --- |

0,5  m-1


   (6a)

| | 3. | U svakom ciklusu slobodnog ubrzanja motor mora postići brzinu vrtnje pri kojoj započinje prekid dovoda goriva, ili, za vozila s automatskim prijenosom, brzinu koju je naveo proizvođač, ili, ako taj podatak nije dostupan, onda dvije trećine brzine vrtnje pri kojoj započinje prekid dovoda goriva, prije nego se otpusti papučica za snagu. To se može provjeriti, na primjer praćenjem brzine vrtnje motora ili tako da se omogući da prođe dovoljno vremena između početnog pritiska papučice za snagu i njezinog otpuštanja, što u slučaju vozila kategorije 1. i 2. Priloga 1. treba biti najmanje dvije sekunde. |
| --- | --- | --- |

3.

U svakom ciklusu slobodnog ubrzanja motor mora postići brzinu vrtnje pri kojoj započinje prekid dovoda goriva, ili, za vozila s automatskim prijenosom, brzinu koju je naveo proizvođač, ili, ako taj podatak nije dostupan, onda dvije trećine brzine vrtnje pri kojoj započinje prekid dovoda goriva, prije nego se otpusti papučica za snagu. To se može provjeriti, na primjer praćenjem brzine vrtnje motora ili tako da se omogući da prođe dovoljno vremena između početnog pritiska papučice za snagu i njezinog otpuštanja, što u slučaju vozila kategorije 1. i 2. Priloga 1. treba biti najmanje dvije sekunde.

| | 4. | Vozila smiju biti proglašena neispravnima samo ako aritmetička sredina od najmanje posljednja tri slobodna ciklusa ubrzanja prelazi graničnu vrijednost. To se može izračunati zanemarivanjem svakog mjerenja koje znatno odstupa od izmjerene sredine. Države članice mogu ograničiti broj ispitnih ciklusa. |
| --- | --- | --- |

4.

Vozila smiju biti proglašena neispravnima samo ako aritmetička sredina od najmanje posljednja tri slobodna ciklusa ubrzanja prelazi graničnu vrijednost. To se može izračunati zanemarivanjem svakog mjerenja koje znatno odstupa od izmjerene sredine. Države članice mogu ograničiti broj ispitnih ciklusa.

| | 5. | Da bi izbjegle nepotrebna ispitivanja, države članice mogu ocijeniti da su vozila neispravna ako njihove izmjerene vrijednosti znatno prelaze granične vrijednosti nakon manje od tri ciklusa slobodnog ubrzanja ili nakon ciklusa pročišćavanja. Isto tako, da bi izbjegle nepotrebna ispitivanja, države članice mogu ocijeniti da su vozila ispravna ako su njihove izmjerene vrijednosti znatno ispod graničnih vrijednosti nakon manje od tri ciklusa slobodnog ubrzanja ili nakon ciklusa pročišćavanja. |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi izbjegle nepotrebna ispitivanja, države članice mogu ocijeniti da su vozila neispravna ako njihove izmjerene vrijednosti znatno prelaze granične vrijednosti nakon manje od tri ciklusa slobodnog ubrzanja ili nakon ciklusa pročišćavanja. Isto tako, da bi izbjegle nepotrebna ispitivanja, države članice mogu ocijeniti da su vozila ispravna ako su njihove izmjerene vrijednosti znatno ispod graničnih vrijednosti nakon manje od tri ciklusa slobodnog ubrzanja ili nakon ciklusa pročišćavanja.

| | Mjerenje razine NOx-a i čestica pomoću primjerene opreme/primjereno opremljenog uređaja za mjerenje ispušnih plinova korištenjem postojeće metode pregleda slobodnim ubrzanjem. |
| --- | --- |

Mjerenje razine NOx-a i čestica pomoću primjerene opreme/primjereno opremljenog uređaja za mjerenje ispušnih plinova korištenjem postojeće metode pregleda slobodnim ubrzanjem.

| | Razina NOx-a ili vrijednosti čestica nisu u skladu sa zahtjevima ili prekoračuju specifične razine koje je dao proizvođač. |
| --- | --- |

Razina NOx-a ili vrijednosti čestica nisu u skladu sa zahtjevima ili prekoračuju specifične razine koje je dao proizvođač.

Amandman 102

Prijedlog Uredbe

Prilog III. – stavka 1.8. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| 1.8. | Tekućina za kočnice |

Tekst koji je predložila Komisija

1.8.

Tekućina za kočnice

| (a) | Preniska temperatura vrenja tekućine za kočnice ili prevelik postotak vode |
| --- | --- |

(a)

Preniska temperatura vrenja tekućine za kočnice ili prevelik postotak vode

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| 1.8. | Tekućina za kočnice |

Amandman Parlamenta

1.8.

Tekućina za kočnice

| (a) | Preniska temperatura vrenja tekućine za kočnice |
| --- | --- |

(a)

Preniska temperatura vrenja tekućine za kočnice

Amandman 103

Prijedlog Uredbe

Prilog III. – stavka 5.2.2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| | | Manji | Veći | Opasni |
| 5.2.2. | Kotači |

Tekst koji je predložila Komisija

Manji

Veći

Opasni

5.2.2.

Kotači

| (a) | Svaki lom ili neispravnost u zavarivanju. |
| --- | --- |

(a)

Svaki lom ili neispravnost u zavarivanju.

x

(...)

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| | | Manji | Veći | Opasni |
| 5.2.2. | Kotači |

Amandman Parlamenta

Manji

Veći

Opasni

5.2.2.

Kotači

| (a) | Svaki lom ili neispravnost u zavarivanju. |
| --- | --- |

(a)

Svaki lom ili neispravnost u zavarivanju.

x

(...)

| (da) | Kotač nije kompatibilan s glavinom kotača |
| --- | --- |

(da)

Kotač nije kompatibilan s glavinom kotača

x

Amandman 104

Prijedlog Uredbe

Prilog III. – stavka 5.2.3.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| | | Manji | Veći | Opasni |
| 5.2.3. | Gume |

Tekst koji je predložila Komisija

Manji

Veći

Opasni

5.2.3.

Gume

| (a) | Veličina gume, nosivost, homologacijska oznaka ili brzinski razred nisu u skladu sa zahtjevima(1) i utječu na sigurnost u cestovnom prometu. |
| --- | --- |

(a)

Veličina gume, nosivost, homologacijska oznaka ili brzinski razred nisu u skladu sa zahtjevima(1) i utječu na sigurnost u cestovnom prometu.

x

| | Nedovoljna nosivost ili brzinski razred za stvarnu upotrebu, guma dodiruje druge fiksne dijelove vozila ugrožavajući sigurnu vožnju |
| --- | --- |

Nedovoljna nosivost ili brzinski razred za stvarnu upotrebu, guma dodiruje druge fiksne dijelove vozila ugrožavajući sigurnu vožnju

x

| (b) | Gume na istoj osovini ili na dvostrukim kotačima različite su veličine. |
| --- | --- |

(b)

Gume na istoj osovini ili na dvostrukim kotačima različite su veličine.

x

| (c) | Gume na istoj osovini različite su izrade (radijalna/dijagonalna). |
| --- | --- |

(c)

Gume na istoj osovini različite su izrade (radijalna/dijagonalna).

x

| (d) | Svako jako oštećenje ili rez gume. |
| --- | --- |

(d)

Svako jako oštećenje ili rez gume.

x

| | Kabel vidljiv ili oštećen |
| --- | --- |

Kabel vidljiv ili oštećen

x

| (e) | Dubina
  gaznog sloja gume
  nije u skladu sa zahtjevima(1). |
| --- | --- |

(e)

Dubina
  gaznog sloja gume
  nije u skladu sa zahtjevima(1).

x

| | Manje od 80 % potrebne
  dubine gaznog sloja |
| --- | --- |

Manje od 80 % potrebne
  dubine gaznog sloja

x

| (f) | Guma struže o druge dijelove (fleksibilni štitnik protiv prskanja). |
| --- | --- |

(f)

Guma struže o druge dijelove (fleksibilni štitnik protiv prskanja).

x

| | Guma struže o druge sastavne dijelove (sigurna vožnja nije ugrožena) |
| --- | --- |

Guma struže o druge sastavne dijelove (sigurna vožnja nije ugrožena)

x

| (g) | Ponovo ožljebljene gume nisu u skladu sa zahtjevima(1). |
| --- | --- |

(g)

Ponovo ožljebljene gume nisu u skladu sa zahtjevima(1).

x

| | Utječe na zaštitni sloj kabela |
| --- | --- |

Utječe na zaštitni sloj kabela

x

| (h) | Sustav nadzora tlaka u gumama neispravan |
| --- | --- |

(h)

Sustav nadzora tlaka u gumama neispravan

x

| | očito ne radi |
| --- | --- |

očito ne radi

x

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| | | Manji | Veći | Opasni |
| 5.2.3. | Gume |

Amandman Parlamenta

Manji

Veći

Opasni

5.2.3.

Gume

| (a) | Veličina gume, nosivost, homologacijska oznaka ili brzinski razred nisu u skladu sa zahtjevima(1) i utječu na sigurnost u cestovnom prometu. |
| --- | --- |

(a)

Veličina gume, nosivost, homologacijska oznaka ili brzinski razred nisu u skladu sa zahtjevima(1) i utječu na sigurnost u cestovnom prometu.

x

| | Nedovoljna nosivost ili brzinski razred za stvarnu upotrebu, guma dodiruje druge fiksne dijelove vozila ugrožavajući sigurnu vožnju |
| --- | --- |

Nedovoljna nosivost ili brzinski razred za stvarnu upotrebu, guma dodiruje druge fiksne dijelove vozila ugrožavajući sigurnu vožnju

x

| (b) | Gume na istoj osovini ili na dvostrukim kotačima različite su veličine. |
| --- | --- |

(b)

Gume na istoj osovini ili na dvostrukim kotačima različite su veličine.

x

| (c) | Gume na istoj osovini različite su izrade (radijalna/dijagonalna). |
| --- | --- |

(c)

Gume na istoj osovini različite su izrade (radijalna/dijagonalna).

x

| (d) | Svako jako oštećenje ili rez gume. |
| --- | --- |

(d)

Svako jako oštećenje ili rez gume.

x

| | Kabel vidljiv ili oštećen |
| --- | --- |

Kabel vidljiv ili oštećen

x

| (e) | Pokazatelj
  gaznog sloja gume
  postaje vidljiv
  . |
| --- | --- |

(e)

Pokazatelj
  gaznog sloja gume
  postaje vidljiv
  .

x

| | Guma u skladu sa zakonskom
  dubinom gaznog sloja.
  Guma ispod zakonske dubine gaznog sloja. |
| --- | --- |

Guma u skladu sa zakonskom
  dubinom gaznog sloja.
  Guma ispod zakonske dubine gaznog sloja.

x

| (f) | Guma struže o druge dijelove (fleksibilni štitnik protiv prskanja). |
| --- | --- |

(f)

Guma struže o druge dijelove (fleksibilni štitnik protiv prskanja).

x

| | Guma struže o druge sastavne dijelove (sigurna vožnja nije ugrožena) |
| --- | --- |

Guma struže o druge sastavne dijelove (sigurna vožnja nije ugrožena)

x

| (g) | Ponovo ožljebljene gume nisu u skladu sa zahtjevima(1). |
| --- | --- |

(g)

Ponovo ožljebljene gume nisu u skladu sa zahtjevima(1).

x

| | Utječe na zaštitni sloj kabela |
| --- | --- |

Utječe na zaštitni sloj kabela

x

| (h) | Sustav nadzora tlaka u
  gumama
  neispravan
  ili guma očigledno nedovoljno napuhana |
| --- | --- |

(h)

Sustav nadzora tlaka u
  gumama
  neispravan
  ili guma očigledno nedovoljno napuhana

x

| | očito ne radi |
| --- | --- |

očito ne radi

x

| (i) | Radni tlak za vrijeme uporabe u jednoj od guma vozila smanjen za 20 %, ali ne ispod 150 kP |
| --- | --- |

(i)

Radni tlak za vrijeme uporabe u jednoj od guma vozila smanjen za 20 %, ali ne ispod 150 kP

x

| | Tlak kuma niži od 150 kPa |
| --- | --- |

Tlak kuma niži od 150 kPa

x

Amandman 105

Prijedlog Uredbe

Prilog III. – stavka 8.2.1.2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| | | Manji | Veći | Opasni |
| 8.2.1.2. | Ispušni plinovi |

Tekst koji je predložila Komisija

Manji

Veći

Opasni

8.2.1.2.

Ispušni plinovi

| (b) | Ili, ako ovaj podatak nije dostupan, emisije CO prelaze, |
| --- | --- |

(b)

Ili, ako ovaj podatak nije dostupan, emisije CO prelaze,

x

(...)

| ii) | za vozila čije su emisije kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova: |
| --- | --- |

ii)

za vozila čije su emisije kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova:

| | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,5  %

| | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,3  %

| | ili |
| --- | --- |

ili

| | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,3  %

| | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,2  %

| | u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1). |
| --- | --- |

u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1).

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| | | Manji | Veći | Opasni |
| 8.2.1.2. | Ispušni plinovi |

Amandman Parlamenta

Manji

Veći

Opasni

8.2.1.2.

Ispušni plinovi

| (b) | Ili, ako ovaj podatak nije dostupan, emisije CO prelaze, |
| --- | --- |

(b)

Ili, ako ovaj podatak nije dostupan, emisije CO prelaze,

x

(...)

| ii) | za vozila čije su emisije kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova: |
| --- | --- |

ii)

za vozila čije su emisije kontrolirane naprednim sustavom za kontrolu ispušnih plinova:

| | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,5  %

| | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,3  %

| | ili |
| --- | --- |

ili

| | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,3  %

| | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,2  %

| | ili |
| --- | --- |

ili

| | — | pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

pri brzini vrtnje motora u praznom hodu: 0,2  %

   (6a)

| | — | pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

pri povišenoj brzini vrtnje motora: 0,1  %

   (6a)

| | u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1). |
| --- | --- |

u skladu s datumom prve registracije ili upotrebom navedenom u zahtjevima(1).

Amandman 106

Prijedlog Uredbe

Prilog III. – stavka 8.2.2.2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| | | Manji | Veći | Opasni |
| 8.2.2.2. | Zacrnjenje (opacitet) |

Tekst koji je predložila Komisija

Manji

Veći

Opasni

8.2.2.2.

Zacrnjenje (opacitet)

Vozila registrirana ili stavljena u upotrebu prije 1. siječnja 1980. izuzeta su od ovog zahtjeva

Ako taj podatak nije dostupan ili zahtjevi(1) ne dopuštaju upotrebu referentnih vrijednosti,

x

za motore sa slobodnim usisom: 2,5  m-1,

za motore s turbopunjačem: 3,0  m-1,

ili za vozila utvrđena u zahtjevima(1), ili prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima(1),

1,5  m-1.

| Amandman Parlamenta |
| --- |
| | | Manji | Veći | Opasni |
| 8.2.2.2. | Zacrnjenje (opacitet) |

Amandman Parlamenta

Manji

Veći

Opasni

8.2.2.2.

Zacrnjenje (opacitet)

Vozila registrirana ili stavljena u upotrebu prije 1. siječnja 1980. izuzeta su od ovog zahtjeva

Ako taj podatak nije dostupan ili zahtjevi(1) ne dopuštaju upotrebu referentnih vrijednosti,

x

za motore sa slobodnim usisom: 2,5  m-1,

za motore s turbopunjačem: 3,0  m-1,

ili, za vozila utvrđena u zahtjevima(1), ili prvi put registrirana ili stavljena u upotrebu nakon datuma navedenog u zahtjevima(1),

1,5  m-1.

ili

0,5  m-1

   (6a)

Amandman 107

Prijedlog Uredbe

Prilog IV. – točka 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Detaljne informacije o velikim popravcima uzrokovanih nezgodom |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Amandman 108

Prijedlog Uredbe

Prilog V. – I. dio – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Alternativna oprema kojom se tehnološke inovacije primjenjuju na neutralan način može se koristiti pod uvjetom da osigurava jednako visoku razinu kvalitete pregleda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Alternativna oprema kojom se tehnološke inovacije primjenjuju na neutralan način može se koristiti pod uvjetom da osigurava jednako visoku razinu kvalitete pregleda.

Amandman 109

Prijedlog Uredbe

Prilog V. – 1. dio – stavak 1. – točka 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 15a) | tlakomjer za mjerenje tlaka guma; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

15a)

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na razmatranje sukladno članku 57. stavku 2., drugom podstavku (A7-0210/2013).

(6a)  
  Homologiran u skladu s ograničenjima iz Tablice br. 1 u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 odnosno prvi put registriran ili stavljen u promet nakon 1. srpnja 2007. (Euro 5).

(6a)  
  Homologiran u skladu s ograničenjima iz Tablice br. 1 u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 odnosno prvi put registriran ili stavljen u promet nakon 1. srpnja 2007. (Euro 5).

(6a)  
  Homologiran u skladu s ograničenjima iz Tablice br. 1 u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 odnosno prvi put registriran ili stavljen u promet nakon 1. srpnja 2007. (Euro 5).

(6a)  
  Homologiran u skladu s ograničenjima iz Tablice br. 1 u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 odnosno prvi put registriran ili stavljen u promet nakon 1. srpnja 2007. (Euro 5).

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/261 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/261

---

P7_TA(2013)0298

Prioritetne tvari u području vodne politike ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0876), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0876),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0026/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. studenog 2012 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. studenog 2012 (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu predstavnika Vijeća u pismu od 17. travnja 2013. kojom se odobrava stajalište Parlamenta. u skladu sa člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predstavnika Vijeća u pismu od 17. travnja 2013. kojom se odobrava stajalište Parlamenta. u skladu sa člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0397/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 229, 31.7.2012., str. 116.

(2)  SL C 17, 19.1.2013, str. 91

---

P7_TC1-COD(2011)0429

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. srpnja 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU – Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike

(S obzirom da je postignut sporazum između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2013/39/EU.)

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/262 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/262

---

P7_TA(2013)0299

Određene kategorije horizontalnih usluga državne potpore i javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. srpnja 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora i Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 075/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2012)0730),

| — | uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0005/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0005/2013),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. u kojoj se navode određene kategorije potpora usklađene sa zajedničkim tržištem primjenom članaka 87. i 88. Ugovora, u daljnjem tekstu „Uredba o općim skupnim izuzećima” (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. u kojoj se navode određene kategorije potpora usklađene sa zajedničkim tržištem primjenom članaka 87. i 88. Ugovora, u daljnjem tekstu „Uredba o općim skupnim izuzećima” (1)

| — | uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za promet i turizam (A7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za promet i turizam (A7-0179/2013),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora daje ovlast Komisiji da uredbama izjavi da su određene posebne kategorije potpora u skladu s unutarnjim tržištem te da su izuzete iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora daje ovlast Komisiji da uredbama izjavi da su određene posebne kategorije potpora u skladu s unutarnjim tržištem te da su izuzete iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

| (1) | Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora daje ovlast Komisiji da uredbama izjavi da su određene posebne kategorije potpora u skladu s unutarnjim tržištem te da su izuzete iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.
  Uredba (EZ) br. 994/98 navodi te kategorije, dok se detalji izuzeća i njihovi ciljevi razjašnjeni u odgovarajućim uredbama i smjernicama. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora daje ovlast Komisiji da uredbama izjavi da su određene posebne kategorije potpora u skladu s unutarnjim tržištem te da su izuzete iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.
  Uredba (EZ) br. 994/98 navodi te kategorije, dok se detalji izuzeća i njihovi ciljevi razjašnjeni u odgovarajućim uredbama i smjernicama.

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Komisija nastoji pronaći pravu ravnotežu između usredotočavanja svojih napora na slučajeve sa značajnim učinkom na unutarnje tržište kroz izuzimanje određenih posebnih kategorija potpora iz obveze prijave, i istovremenog sprečavanja isključivanja prevelikog broja usluga iz nadzora državnih potpora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Komisija nastoji pronaći pravu ravnotežu između usredotočavanja svojih napora na slučajeve sa značajnim učinkom na unutarnje tržište kroz izuzimanje određenih posebnih kategorija potpora iz obveze prijave, i istovremenog sprečavanja isključivanja prevelikog broja usluga iz nadzora državnih potpora.

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Potrebno je uzeti u obzir posebno izvješće Europskog revizorskog suda br. 15/2011 pod nazivom „Osiguravaju li postupci Komisije učinkovito upravljanje nadzorom državnih potpora” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Potrebno je uzeti u obzir posebno izvješće Europskog revizorskog suda br. 15/2011 pod nazivom „Osiguravaju li postupci Komisije učinkovito upravljanje nadzorom državnih potpora”

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Uredba (EZ) br. 994/98 daje ovlast Komisiji da izuzme potpore za istraživanje i razvoj, ali ne i za inovacije. Inovacije su od tada postale prioritet politike Unije u kontekstu „Unije inovacija”, jedne od vodećih inicijativa strategije Europa 2020. Osim toga, mnoge mjere potpora inovacijama su relativno male i ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Uredba (EZ) br. 994/98 daje ovlast Komisiji da izuzme potpore za istraživanje i razvoj, ali ne i za inovacije. Inovacije su od tada postale prioritet politike Unije u kontekstu „Unije inovacija”, jedne od vodećih inicijativa strategije Europa 2020. Osim toga, mnoge mjere potpora inovacijama su relativno male i ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje.

| (3) | Uredba (EZ) br. 994/98 daje ovlast Komisiji da izuzme potpore za istraživanje i razvoj, ali ne i za inovacije. Inovacije,
  uključujući socijalne inovacije
  , su od tada postale prioritet politike Unije u kontekstu „Unije inovacija”, jedne od vodećih inicijativa strategije Europa 2020. Osim toga, mnoge mjere potpora inovacijama su relativno male i ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje,
  posebno ako su u skladu s vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i novim okvirnim programom za istraživanje i inovacije, Obzor 2020. U novoj uredbi o općem skupnom izuzeću bit će navedeni uvjeti i vrste potpora za koje se može dobiti izuzeće. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EZ) br. 994/98 daje ovlast Komisiji da izuzme potpore za istraživanje i razvoj, ali ne i za inovacije. Inovacije,
  uključujući socijalne inovacije
  , su od tada postale prioritet politike Unije u kontekstu „Unije inovacija”, jedne od vodećih inicijativa strategije Europa 2020. Osim toga, mnoge mjere potpora inovacijama su relativno male i ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje,
  posebno ako su u skladu s vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i novim okvirnim programom za istraživanje i inovacije, Obzor 2020. U novoj uredbi o općem skupnom izuzeću bit će navedeni uvjeti i vrste potpora za koje se može dobiti izuzeće.

Amandman 23

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Mjere javne potpore za amaterske sportove koje predstavljaju
  državnu potporu
  obično imaju
  ograničen učinak na trgovinu unutar Unije i ne stvaraju
  ozbiljne
  smetnje u tržišnom natjecanju. Dodijeljeni iznosi obično su također ograničeni. Na temelju stečenog iskustva za potporu za amaterske sportove mogu se utvrditi jasni uvjeti usklađenosti kako bi se spriječile veće smetnje u tržišnom natjecanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Mjere javne potpore za amaterske sportove koje predstavljaju
  državnu potporu
  obično imaju
  ograničen učinak na trgovinu unutar Unije i ne stvaraju
  ozbiljne
  smetnje u tržišnom natjecanju. Dodijeljeni iznosi obično su također ograničeni. Na temelju stečenog iskustva za potporu za amaterske sportove mogu se utvrditi jasni uvjeti usklađenosti kako bi se spriječile veće smetnje u tržišnom natjecanju.

| (9) | Amaterski
  sportovi u pravilu se ne mogu smatrati gospodarskom aktivnošću
  .
  Ako, iznimno, amaterski sportovi uključuju gospodarske aktivnosti i mjere javne potpore
  predstavljaju državnu potporu,
  suštinski imaju
  ograničene učinke na trgovinu unutar Unije i ne stvaraju smetnje u tržišnom natjecanju. Dodijeljeni iznosi obično su također ograničeni. Na temelju stečenog iskustva za potporu za amaterske sportove mogu se utvrditi jasni uvjeti usklađenosti kako bi se spriječile veće smetnje u tržišnom natjecanju
  ako takvi sportovi, iznimno, uključuju gospodarske aktivnosti. Novom općom uredbom o skupnom izuzeću trebalo bi razjasniti smatra li se da je državna potpora usmjerena izravno prema sportskim udruženjima za njihove aktivnosti ili prema sportskim infrastrukturnim projektima, i to dvoje razlikovati. |
| --- | --- |

(9)

Amaterski
  sportovi u pravilu se ne mogu smatrati gospodarskom aktivnošću
  .
  Ako, iznimno, amaterski sportovi uključuju gospodarske aktivnosti i mjere javne potpore
  predstavljaju državnu potporu,
  suštinski imaju
  ograničene učinke na trgovinu unutar Unije i ne stvaraju smetnje u tržišnom natjecanju. Dodijeljeni iznosi obično su također ograničeni. Na temelju stečenog iskustva za potporu za amaterske sportove mogu se utvrditi jasni uvjeti usklađenosti kako bi se spriječile veće smetnje u tržišnom natjecanju
  ako takvi sportovi, iznimno, uključuju gospodarske aktivnosti. Novom općom uredbom o skupnom izuzeću trebalo bi razjasniti smatra li se da je državna potpora usmjerena izravno prema sportskim udruženjima za njihove aktivnosti ili prema sportskim infrastrukturnim projektima, i to dvoje razlikovati.

Amandman 24

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | S obzirom na velik društveni značaj sporta, poticanje razvoja mladih u profesionalnim klubovima i sudska praksa Suda pravde Europske unije priznaje kao legitiman cilj. Politikom državnih potpora Unije stoga treba stvoriti jasan okvir u kojemu države članice mogu promovirati te ciljeve i u tu svrhu poticati sportske organizacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

S obzirom na velik društveni značaj sporta, poticanje razvoja mladih u profesionalnim klubovima i sudska praksa Suda pravde Europske unije priznaje kao legitiman cilj. Politikom državnih potpora Unije stoga treba stvoriti jasan okvir u kojemu države članice mogu promovirati te ciljeve i u tu svrhu poticati sportske organizacije.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe Vijeća

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | U skladu s iskustvom Komisije, na području potpora za zračni i pomorski prijevoz, potpore socijalne prirode stanovnicima udaljenih regija ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje te se mogu utvrditi jasni uvjeti usklađenosti, pod uvjetom da se dodjeljuju bez diskriminacije prijevoznika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

U skladu s iskustvom Komisije, na području potpora za zračni i pomorski prijevoz, potpore socijalne prirode stanovnicima udaljenih regija ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje te se mogu utvrditi jasni uvjeti usklađenosti, pod uvjetom da se dodjeljuju bez diskriminacije prijevoznika.

briše se

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Na području potpora za željeznički i cestovni prijevoz te prijevoz unutarnjim plovnim putovima, članak 93. Ugovora navodi da su potpore koje zadovoljavaju potrebe koordinacije prijevoza ili predstavljaju povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge u skladu s Ugovorima.
  Članak 9. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika trenutno iz obveze prethodne prijave utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora izuzima naknade za obavljanje usluga javnog prijevoza putnika ili za poštovanje tarifnih obaveza koje su utvrđene općim pravilima i plaćaju se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007. Radi usklađivanja pristupa uredbama o skupnom izuzeću u području državnih potpora i u skladu s postupcima predviđenima člankom 108. stavkom 4. i člankom 109. Ugovora, potpore za koordinaciju prijevoza ili povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge kako je navedeno u članku 93. Ugovora trebale bi pripadati području primjene Uredbe (EZ) br. 994/98. Članak 9. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 stoga bi se trebao brisati s učinkom od šest mjeseci nakon stupanja na snagu uredbe o ovoj kategoriji državnih potpora, koju usvoji Komisija |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Na području potpora za željeznički i cestovni prijevoz te prijevoz unutarnjim plovnim putovima, članak 93. Ugovora navodi da su potpore koje zadovoljavaju potrebe koordinacije prijevoza ili predstavljaju povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge u skladu s Ugovorima.
  Članak 9. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika trenutno iz obveze prethodne prijave utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora izuzima naknade za obavljanje usluga javnog prijevoza putnika ili za poštovanje tarifnih obaveza koje su utvrđene općim pravilima i plaćaju se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007. Radi usklađivanja pristupa uredbama o skupnom izuzeću u području državnih potpora i u skladu s postupcima predviđenima člankom 108. stavkom 4. i člankom 109. Ugovora, potpore za koordinaciju prijevoza ili povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge kako je navedeno u članku 93. Ugovora trebale bi pripadati području primjene Uredbe (EZ) br. 994/98. Članak 9. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 stoga bi se trebao brisati s učinkom od šest mjeseci nakon stupanja na snagu uredbe o ovoj kategoriji državnih potpora, koju usvoji Komisija

| (11) | Na području potpora za željeznički i cestovni prijevoz te prijevoz unutarnjim plovnim putovima, članak 93. Ugovora navodi da su potpore koje zadovoljavaju potrebe koordinacije prijevoza ili predstavljaju povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge u skladu s Ugovorima. |
| --- | --- |

(11)

Na području potpora za željeznički i cestovni prijevoz te prijevoz unutarnjim plovnim putovima, članak 93. Ugovora navodi da su potpore koje zadovoljavaju potrebe koordinacije prijevoza ili predstavljaju povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge u skladu s Ugovorima.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe Vijeća

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Na području potpora za širokopojasnu tehnologiju Komisija je tijekom prethodnih godina stekla široko iskustvo i razvila smjernice. S obzirom na iskustvo Komisije, potpore određenim vrstama infrastrukture za širokopojasnu tehnologiju ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje i mogle bi dobiti skupno izuzeće, pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti usklađenosti. Ovo vrijedi u slučaju potpora za osnovni širokopojasni pristup u regijama u kojima širokopojasna infrastruktura ne postoji i najvjerojatnije se neće razviti u bližoj budućnosti („bijela” područja), kao i u slučaju pojedinačnih malih mjera potpore za mreže s pristupom sljedeće generacije vrlo velike brzine u područjima u kojima infrastruktura za taj pristup ne postoji i najvjerojatnije se neće razviti u bližoj budućnosti. Također vrijedi za potpore građevinskim radovima povezanima sa širokopojasnom tehnologijom i pasivnoj infrastrukturi za širokopojasnu tehnologiju, gdje je Komisija stekla znatno iskustvo te se mogu utvrditi jasni uvjeti usklađenosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Na području potpora za širokopojasnu tehnologiju Komisija je tijekom prethodnih godina stekla široko iskustvo i razvila smjernice. S obzirom na iskustvo Komisije, potpore određenim vrstama infrastrukture za širokopojasnu tehnologiju ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje i mogle bi dobiti skupno izuzeće, pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti usklađenosti. Ovo vrijedi u slučaju potpora za osnovni širokopojasni pristup u regijama u kojima širokopojasna infrastruktura ne postoji i najvjerojatnije se neće razviti u bližoj budućnosti („bijela” područja), kao i u slučaju pojedinačnih malih mjera potpore za mreže s pristupom sljedeće generacije vrlo velike brzine u područjima u kojima infrastruktura za taj pristup ne postoji i najvjerojatnije se neće razviti u bližoj budućnosti. Također vrijedi za potpore građevinskim radovima povezanima sa širokopojasnom tehnologijom i pasivnoj infrastrukturi za širokopojasnu tehnologiju, gdje je Komisija stekla znatno iskustvo te se mogu utvrditi jasni uvjeti usklađenosti.

| (12) | Na području potpora za širokopojasnu tehnologiju Komisija je tijekom prethodnih godina stekla široko iskustvo i razvila smjernice. S obzirom na iskustvo Komisije, potpore određenim vrstama infrastrukture za širokopojasnu tehnologiju ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje i mogle bi dobiti skupno izuzeće, pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti usklađenosti. Ovo vrijedi u slučaju potpora za osnovni širokopojasni pristup u regijama u kojima širokopojasna infrastruktura ne postoji i najvjerojatnije se neće razviti u bližoj budućnosti („bijela” područja), kao i u slučaju pojedinačnih malih mjera potpore za mreže s pristupom sljedeće generacije vrlo velike brzine u područjima u kojima infrastruktura za taj pristup ne postoji i najvjerojatnije se neće razviti u bližoj budućnosti. Također vrijedi za potpore građevinskim radovima povezanima sa širokopojasnom tehnologijom i pasivnoj infrastrukturi za širokopojasnu tehnologiju, gdje je Komisija stekla znatno iskustvo te se mogu utvrditi jasni uvjeti usklađenosti.
  Skupno izuzeće za građevinske radove i širokopojasnu infrastrukturu trebalo bi poduprijeti ulaganja, posebno u ruralna područja i udaljene regije. Slobodni tržišni pristup radu infrastrukture trebalo bi biti zajamčen kao uvjet za dobivanje skupnog izuzeća. |
| --- | --- |

(12)

Na području potpora za širokopojasnu tehnologiju Komisija je tijekom prethodnih godina stekla široko iskustvo i razvila smjernice. S obzirom na iskustvo Komisije, potpore određenim vrstama infrastrukture za širokopojasnu tehnologiju ne narušavaju u znatnijoj mjeri tržišno natjecanje i mogle bi dobiti skupno izuzeće, pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti usklađenosti. Ovo vrijedi u slučaju potpora za osnovni širokopojasni pristup u regijama u kojima širokopojasna infrastruktura ne postoji i najvjerojatnije se neće razviti u bližoj budućnosti („bijela” područja), kao i u slučaju pojedinačnih malih mjera potpore za mreže s pristupom sljedeće generacije vrlo velike brzine u područjima u kojima infrastruktura za taj pristup ne postoji i najvjerojatnije se neće razviti u bližoj budućnosti. Također vrijedi za potpore građevinskim radovima povezanima sa širokopojasnom tehnologijom i pasivnoj infrastrukturi za širokopojasnu tehnologiju, gdje je Komisija stekla znatno iskustvo te se mogu utvrditi jasni uvjeti usklađenosti.
  Skupno izuzeće za građevinske radove i širokopojasnu infrastrukturu trebalo bi poduprijeti ulaganja, posebno u ruralna područja i udaljene regije. Slobodni tržišni pristup radu infrastrukture trebalo bi biti zajamčen kao uvjet za dobivanje skupnog izuzeća.

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Stoga bi područje primjene Uredbe (EZ) br. 994/98 trebalo biti prošireno tako da uključuje
  te
  kategorije potpora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Stoga bi područje primjene Uredbe (EZ) br. 994/98 trebalo biti prošireno tako da uključuje
  te
  kategorije potpora.

| (13) | Stoga bi područje primjene Uredbe (EZ) br. 994/98 trebalo biti prošireno tako da uključuje
  gore navedene
  kategorije potpora. |
| --- | --- |

(13)

Stoga bi područje primjene Uredbe (EZ) br. 994/98 trebalo biti prošireno tako da uključuje
  gore navedene
  kategorije potpora.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Uredba (EZ) br. 994/98 zahtijeva da su pragovi za svaku kategoriju potpore za koju Komisija donese uredbu o skupnom izuzeću izraženi bilo u obliku intenziteta potpore u odnosu na skup opravdanih troškova, bilo u obliku najviših iznosa potpore. Ovim uvjetom otežano je skupno izuzeće određenih vrsta mjera koje uključuju državne potpore i koje se, zbog posebnog načina na koji su oblikovane, ne mogu izraziti u obliku intenziteta potpore ili najviših iznosa potpore, kao što su instrumenti financijskog inženjeringa ili određeni oblici mjera čiji je cilj poticanje ulaganja u rizični kapital. To ponajprije uzrokuje činjenica da tako kompleksne mjere mogu uključivati potpore na različitim razinama (izravni korisnici, posredni korisnici, neizravni korisnici). S obzirom na sve veću važnost tih mjera i njihov doprinos ostvarenju ciljeva Unije, trebala bi postojati veća fleksibilnost u izuzimanju tih mjera. Stoga bi trebalo biti moguće utvrditi pragove u obliku najviše razine državne pomoći,
  bez obzira na to radi li se o državnoj potpori ili ne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Uredba (EZ) br. 994/98 zahtijeva da su pragovi za svaku kategoriju potpore za koju Komisija donese uredbu o skupnom izuzeću izraženi bilo u obliku intenziteta potpore u odnosu na skup opravdanih troškova, bilo u obliku najviših iznosa potpore. Ovim uvjetom otežano je skupno izuzeće određenih vrsta mjera koje uključuju državne potpore i koje se, zbog posebnog načina na koji su oblikovane, ne mogu izraziti u obliku intenziteta potpore ili najviših iznosa potpore, kao što su instrumenti financijskog inženjeringa ili određeni oblici mjera čiji je cilj poticanje ulaganja u rizični kapital. To ponajprije uzrokuje činjenica da tako kompleksne mjere mogu uključivati potpore na različitim razinama (izravni korisnici, posredni korisnici, neizravni korisnici). S obzirom na sve veću važnost tih mjera i njihov doprinos ostvarenju ciljeva Unije, trebala bi postojati veća fleksibilnost u izuzimanju tih mjera. Stoga bi trebalo biti moguće utvrditi pragove u obliku najviše razine državne pomoći,
  bez obzira na to radi li se o državnoj potpori ili ne.

| (14) | Uredba (EZ) br. 994/98 zahtijeva da su pragovi za svaku kategoriju potpore za koju Komisija donese uredbu o skupnom izuzeću izraženi bilo u obliku intenziteta potpore u odnosu na skup opravdanih troškova, bilo u obliku najviših iznosa potpore. Ovim uvjetom otežano je skupno izuzeće određenih vrsta mjera koje uključuju državne potpore i koje se, zbog posebnog načina na koji su oblikovane, ne mogu izraziti u obliku intenziteta potpore ili najviših iznosa potpore, kao što su instrumenti financijskog inženjeringa ili određeni oblici mjera čiji je cilj poticanje ulaganja u rizični kapital. To ponajprije uzrokuje činjenica da tako kompleksne mjere mogu uključivati potpore na različitim razinama (izravni korisnici, posredni korisnici, neizravni korisnici). S obzirom na sve veću važnost tih mjera i njihov doprinos ostvarenju ciljeva Unije, trebala bi postojati veća fleksibilnost u izuzimanju tih mjera. Stoga bi trebalo biti moguće utvrditi pragove u obliku najviše razine državnih potpora; |
| --- | --- |

(14)

Uredba (EZ) br. 994/98 zahtijeva da su pragovi za svaku kategoriju potpore za koju Komisija donese uredbu o skupnom izuzeću izraženi bilo u obliku intenziteta potpore u odnosu na skup opravdanih troškova, bilo u obliku najviših iznosa potpore. Ovim uvjetom otežano je skupno izuzeće određenih vrsta mjera koje uključuju državne potpore i koje se, zbog posebnog načina na koji su oblikovane, ne mogu izraziti u obliku intenziteta potpore ili najviših iznosa potpore, kao što su instrumenti financijskog inženjeringa ili određeni oblici mjera čiji je cilj poticanje ulaganja u rizični kapital. To ponajprije uzrokuje činjenica da tako kompleksne mjere mogu uključivati potpore na različitim razinama (izravni korisnici, posredni korisnici, neizravni korisnici). S obzirom na sve veću važnost tih mjera i njihov doprinos ostvarenju ciljeva Unije, trebala bi postojati veća fleksibilnost u izuzimanju tih mjera. Stoga bi trebalo biti moguće utvrditi pragove u obliku najviše razine državnih potpora;

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti u skladu s načelima unutarnjeg tržišta, mehanizmi državne potpore trebali bi jamčiti otvoren i jednak pristup državnim potporama za sve relevantne sudionike na tržištu, posebno korištenjem mehanizama ili sustava potpore, umjesto pojedinačne potpore. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti u skladu s načelima unutarnjeg tržišta, mehanizmi državne potpore trebali bi jamčiti otvoren i jednak pristup državnim potporama za sve relevantne sudionike na tržištu, posebno korištenjem mehanizama ili sustava potpore, umjesto pojedinačne potpore.

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15b) | Učinkovita zajamčenost jednakih uvjeta također zahtijeva cjelovitu i transparentnu primjenu nacionalnog zakonodavstva i zakonodavstva Unije na području javne nabave. Stoga bi nacionalne vlasti trebale poštovati mjerodavna pravila javne nabave prilikom oblikovanja mehanizama državnih potpora ili dodjeljivanja državnih potpora za koje vrijedi izuzeće na osnovi ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15b)

Učinkovita zajamčenost jednakih uvjeta također zahtijeva cjelovitu i transparentnu primjenu nacionalnog zakonodavstva i zakonodavstva Unije na području javne nabave. Stoga bi nacionalne vlasti trebale poštovati mjerodavna pravila javne nabave prilikom oblikovanja mehanizama državnih potpora ili dodjeljivanja državnih potpora za koje vrijedi izuzeće na osnovi ove Uredbe.

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15c) | Pravna osnova ove Uredbe, članak 109. UFEU-a, predviđa samo savjetovanje s Europskim parlamentom, a ne redovni zakonodavni postupak, koji se od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona primjenjuje na druga područja integracije tržišta i uređenja gospodarstva. Ovaj demokratski deficit nije dopustiv u slučaju prijedloga koji se tiču načina na koje Komisija nadgleda odluke i akte nacionalnih ili lokalnih izabranih tijela. Taj bi deficit trebalo popraviti u mogućoj budućoj izmjeni Ugovora. U Komunikaciji Komisije od 28. studenog 2012. pod naslovom„Za dublju i pravu Ekonomsku i monetarnu unij”u predviđeni su prijedlozi izmjene Ugovora do 2014. Taj bi prijedlog između ostalog trebao uključivati posebni prijedlog o izmjeni članka 109. UFEU-a s ciljem usvajanja uredbi iz tog članka u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15c)

Pravna osnova ove Uredbe, članak 109. UFEU-a, predviđa samo savjetovanje s Europskim parlamentom, a ne redovni zakonodavni postupak, koji se od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona primjenjuje na druga područja integracije tržišta i uređenja gospodarstva. Ovaj demokratski deficit nije dopustiv u slučaju prijedloga koji se tiču načina na koje Komisija nadgleda odluke i akte nacionalnih ili lokalnih izabranih tijela. Taj bi deficit trebalo popraviti u mogućoj budućoj izmjeni Ugovora. U Komunikaciji Komisije od 28. studenog 2012. pod naslovom„Za dublju i pravu Ekonomsku i monetarnu unij”u predviđeni su prijedlozi izmjene Ugovora do 2014. Taj bi prijedlog između ostalog trebao uključivati posebni prijedlog o izmjeni članka 109. UFEU-a s ciljem usvajanja uredbi iz tog članka u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 1. – stavak 1. – točka (c) – točka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | istraživanja, razvoja i inovacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ii)

istraživanja, razvoja i inovacija;

| (ii) | istraživanja, razvoja i inovacija,
  posebno u skladu s vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i ciljevima politike Obzor 2020. |
| --- | --- |

(ii)

istraživanja, razvoja i inovacija,
  posebno u skladu s vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i ciljevima politike Obzor 2020.

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 1. – stavak 1. – točka (d) – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | zaštite okoliša; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(iii)

zaštite okoliša;

| (iii) | zaštite okoliša,
  posebno u skladu s vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i ciljevima politike Obzor 2020.
  ; |
| --- | --- |

(iii)

zaštite okoliša,
  posebno u skladu s vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i ciljevima politike Obzor 2020.
  ;

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 1. – stavak 1. – točka (b) – podtočka v.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (va) | promicanje turizma, posebno u skladu s ciljevima politike turizma Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(va)

promicanje turizma, posebno u skladu s ciljevima politike turizma Unije;

Amandman 25

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 1. – stavak 1. – točka (a) – točka x

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (x) | amaterski sportovi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(x)

amaterski sportovi;

| (x) | amaterski sportovi
  i razvoj mladih u sportu; |
| --- | --- |

(x)

amaterski sportovi
  i razvoj mladih u sportu;

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 1. – stavak 1. – točka (a) – podtočka xi.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (xi) | stanovnici udaljenih regija za prijevoz, kada su te potpore socijalne prirode i dodjeljuju se bez diskriminacije prijevoznika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(xi)

stanovnici udaljenih regija za prijevoz, kada su te potpore socijalne prirode i dodjeljuju se bez diskriminacije prijevoznika;

brisan

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 1. – stavak 1. – točka (a) – podtočka xii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (xii) | koordinacija prijevoza ili povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge u skladu s člankom 93. Ugovora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(xii)

koordinacija prijevoza ili povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge u skladu s člankom 93. Ugovora;

brisan

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U vezi s provedbom sustava potpora ili dodjelom pojedinačnih potpora odobrenih izvan bilo kakvog sustava, a koje su izuzete na temelju takvih uredbi, države članice su, radi objavljivanja na internetskoj stranici Komisije, Komisiji dužne dostaviti sažetke s informacijama o onim sustavima potpore ili onim pojedinačnim potporama koje nisu uključene u izuzete sustave potpora. | 2.   U vezi s provedbom sustava potpora ili dodjelom pojedinačnih potpora odobrenih izvan bilo kakvog sustava, a koje su izuzete na temelju takvih uredbi, države članice
  uzimaju u obzir poštovanje pravila javne nabave, strategije Europa 2020. te okolišne politike i ciljeva Unije. Države članice
  su, radi objavljivanja na internetskoj stranici Komisije, Komisiji dužne dostaviti sažetke s informacijama o onim sustavima potpore ili onim pojedinačnim potporama koje nisu uključene u izuzete sustave potpora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   U vezi s provedbom sustava potpora ili dodjelom pojedinačnih potpora odobrenih izvan bilo kakvog sustava, a koje su izuzete na temelju takvih uredbi, države članice su, radi objavljivanja na internetskoj stranici Komisije, Komisiji dužne dostaviti sažetke s informacijama o onim sustavima potpore ili onim pojedinačnim potporama koje nisu uključene u izuzete sustave potpora.

2.   U vezi s provedbom sustava potpora ili dodjelom pojedinačnih potpora odobrenih izvan bilo kakvog sustava, a koje su izuzete na temelju takvih uredbi, države članice
  uzimaju u obzir poštovanje pravila javne nabave, strategije Europa 2020. te okolišne politike i ciljeva Unije. Države članice
  su, radi objavljivanja na internetskoj stranici Komisije, Komisiji dužne dostaviti sažetke s informacijama o onim sustavima potpore ili onim pojedinačnim potporama koje nisu uključene u izuzete sustave potpora.

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2.a (nova)

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Članak 3. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |
| | „4.   Najmanje jednom godišnje države članice Komisiji šalju izvješće o primjeni skupnih izuzeća, u skladu s posebnim zahtjevima Komisije, po mogućnosti u elektroničkom obliku. Komisija Europskom parlamentu i svim državama članicama omogućuje pristup tim izvješćima. Savjetodavni odbor iz članka 7. jednom godišnje pregledava i ocjenjuje ta izvješća.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)
     
  Članak 3. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Najmanje jednom godišnje države članice Komisiji šalju izvješće o primjeni skupnih izuzeća, u skladu s posebnim zahtjevima Komisije, po mogućnosti u elektroničkom obliku. Komisija Europskom parlamentu i svim državama članicama omogućuje pristup tim izvješćima. Savjetodavni odbor iz članka 7. jednom godišnje pregledava i ocjenjuje ta izvješća.”

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2.b (nova)

Članak 1. – točka 2.b (nova)

Uredba (EZ) br. 994/98

Članak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  članak 5. zamjenjuje se sljedećim




  „Članak 5.


  Izvješće o ocjeni



  Svake dvije godine Komisija je Europskom parlamentu i Vijeću dužna podnijeti izvješće o primjeni ove Uredbe. U izvješću se posebno navodi široka ocjena troškova i koristi skupnih izuzeća dodijeljenih u skladu s ovom Uredbom kao i ocjena njenog doprinosa ukupnim vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i ciljevima politike Obzor 2020. Nacrt ovog izvješća Komisija podnosi na razmatranje Savjetodavnom odboru iz članka 7. Komisija svake godine Europskom parlamentu i Vijeću podnosi rezultate praćenja provedbe uredbi o skupnim izuzećima i na svojoj internetskoj stranici objavljuje sažeto izvješće koje uključuje jasan pregled razina i vrsta neprihvatljivih državnih potpora koje su dodijelile države članice u okviru uredbe o skupnim izuzećima.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2b)
     
  članak 5. zamjenjuje se sljedećim

(2b)

članak 5. zamjenjuje se sljedećim

„Članak 5.

Izvješće o ocjeni

Svake dvije godine Komisija je Europskom parlamentu i Vijeću dužna podnijeti izvješće o primjeni ove Uredbe. U izvješću se posebno navodi široka ocjena troškova i koristi skupnih izuzeća dodijeljenih u skladu s ovom Uredbom kao i ocjena njenog doprinosa ukupnim vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i ciljevima politike Obzor 2020. Nacrt ovog izvješća Komisija podnosi na razmatranje Savjetodavnom odboru iz članka 7. Komisija svake godine Europskom parlamentu i Vijeću podnosi rezultate praćenja provedbe uredbi o skupnim izuzećima i na svojoj internetskoj stranici objavljuje sažeto izvješće koje uključuje jasan pregled razina i vrsta neprihvatljivih državnih potpora koje su dodijelile države članice u okviru uredbe o skupnim izuzećima.”

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog Uredbe

Prijedlog Uredbe

Članak 2.

Članak 2.

Uredba (EZ) br. 1370/2007

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 2. | brisan |
| Uredba (EZ) br. 1370/2007 mijenja se kako slijedi | |
| Članak 9. briše se s učinkom od šest mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe Komisije o kategorijama državnih potpora iz članka 1. točke (a) podtočke xii. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 2.

Članak 2.

brisan

brisan

Uredba (EZ) br. 1370/2007 mijenja se kako slijedi

Uredba (EZ) br. 1370/2007 mijenja se kako slijedi

Članak 9. briše se s učinkom od šest mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe Komisije o kategorijama državnih potpora iz članka 1. točke (a) podtočke xii. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98.

Članak 9. briše se s učinkom od šest mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe Komisije o kategorijama državnih potpora iz članka 1. točke (a) podtočke xii. Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98.

---

(1)  SL L 214, 9.8.2008., str. 3.

1

---

Srijeda, 3. srpnja 2013.

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/274 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/274

---

P7_TA(2013)0303

Izbor Europskog ombudsmana

Odluka Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o izboru Europskog ombudsmana

(2016/C 075/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 24. stavak 3. i članak 228., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 24. stavak 3. i članak 228.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku 94/262/EZUČ, EZ, Euroatom od 9. ožujka 1994. o pravilima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Ombudsmana (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku 94/262/EZUČ, EZ, Euroatom od 9. ožujka 1994. o pravilima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Ombudsmana (1)

| — | uzimajući u obzir članak 204. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 204. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir poziv na podnošenje kandidatura (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv na podnošenje kandidatura (2)

| — | uzimajući obzir svoje glasovanje od 3. srpnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir svoje glasovanje od 3. srpnja 2013.,

| 1. | izabire Emily O'REILLY radi obnašanja dužnosti Europskog ombudsmana od 1. listopada 2013. do kraja parlamentarnog saziva; |
| --- | --- |

1.

izabire Emily O'REILLY radi obnašanja dužnosti Europskog ombudsmana od 1. listopada 2013. do kraja parlamentarnog saziva;

| 2. | zahtijeva da Emily O'REILLY .prisegne pred Sudom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva da Emily O'REILLY .prisegne pred Sudom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da priloženu Odluku objavi u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da priloženu Odluku objavi u Službenom listu Europske unije;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji i Sudu. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji i Sudu.

---

(1)  SL L 113, 4.5.1994., str.15

(2)  SL C 96, 4.4.2013., str. 24.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA

od 3. srpnja 2013.

o izboru Europskog ombudsmana

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2013/377/EU, Euratom)

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/275

---

P7_TA(2013)0305

Vozila na kotačima (Izmjena Odluke 97/836/EZ („Revidirani sporazum iz 1958.”) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja. 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o izmjeni Odluke 97/836/EZ imajući u vidu pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o usvajanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi u i/ili koristiti u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju takvih propisa („Revidirani Sporazum iz 1958.”) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 075/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (05978/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (05978/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0069/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0069/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0192/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0192/2013),

| 1. | daje suglasnost na nacrt Odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost na nacrt Odluke Vijeća;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/275

---

P7_TA(2013)0306

Vozila na kotačima (Izmjena Odluke Vijeća 2000/125/EZ („Usporedni sporazum”) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o nacrtu Odluke Vijeća kojom se mijenja Odluka 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o zaključivanju Sporazuma o uvođenju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi u vozila na kotačima i/ili upotrijebiti na njima („Usporedni sporazum”) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 075/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (05975/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (05975/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0071/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0071/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0194/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0194/2013),

| 1. | daje suglasnost na nacrt Odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost na nacrt Odluke Vijeća;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/276 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/276

---

P7_TA(2013)0307

Upotreba sredstava Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji: zahtjev EGF/2013/000 TA 2013 – tehnička pomoć na inicijativu Komisije

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (prijava EGF/2013/000 TA 2013 – tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

(2016/C 075/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0291 – C7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0291 – C7-0126/2013),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (1) (MIS od 17. svibnja 2006.), a posebno njegovu točku 28., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (1) (MIS od 17. svibnja 2006.), a posebno njegovu točku 28.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (2),

| — | uzimajući u obzir trijalog predviđen točkom 28. MIS-a od 17. svibnja, 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir trijalog predviđen točkom 28. MIS-a od 17. svibnja, 2006.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Paktu za rast i zapošljavanje od 28. i 29. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Paktu za rast i zapošljavanje od 28. i 29. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0243/2013),

| A. | budući da je Europska unija svojim Europskim fondom za prilagodbe globalizaciji (EFG) uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente za osiguravanje dodatne potpore radnicima koji su suočeni s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine koje su pojačane gospodarskom, financijskom i socijalnom krizom te za pomoć pri njihovoj reintegraciji na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija svojim Europskim fondom za prilagodbe globalizaciji (EFG) uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente za osiguravanje dodatne potpore radnicima koji su suočeni s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine koje su pojačane gospodarskom, financijskom i socijalnom krizom te za pomoć pri njihovoj reintegraciji na tržište rada;

| B. | budući da Komisija provodi EGF u skladu s općim pravilima utvrđenim Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun (3) i s provedbenim pravilima ove vrste izvršenja proračuna Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da Komisija provodi EGF u skladu s općim pravilima utvrđenim Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun (3) i s provedbenim pravilima ove vrste izvršenja proračuna Unije;

| C. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti prikladna i stavljena na raspolaganje što brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sjednice odbora za mirenje 17. srpnja 2008.te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. u pogledu usvajanja odluka za mobilizaciju EGF-a; |
| --- | --- |

C.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti prikladna i stavljena na raspolaganje što brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sjednice odbora za mirenje 17. srpnja 2008.te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. u pogledu usvajanja odluka za mobilizaciju EGF-a;

| D. | budući da se do 0,35 % godišnjeg iznosa EGF-a može staviti na raspolaganje svake godine za tehničku pomoć na inicijativu Komisije, radi financiranja praćenja, informiranja, administrativne i tehničke pomoći te aktivnosti revizije, kontrole i ocjenjivanja potrebnih za provedbu Uredbe o EGF-u, kako je utvrđeno u članku 8. stavku 1. te Uredbe, uključujući odredbu o informiranju i vođenju država članica u korištenju, praćenju i ocjenjivanju EGF-a i davanja informacija o korištenju EGF-om europskim i nacionalnim socijalnim partnerima (članak 8. stavak 4. Uredbe o EGF-u); |
| --- | --- |

D.

budući da se do 0,35 % godišnjeg iznosa EGF-a može staviti na raspolaganje svake godine za tehničku pomoć na inicijativu Komisije, radi financiranja praćenja, informiranja, administrativne i tehničke pomoći te aktivnosti revizije, kontrole i ocjenjivanja potrebnih za provedbu Uredbe o EGF-u, kako je utvrđeno u članku 8. stavku 1. te Uredbe, uključujući odredbu o informiranju i vođenju država članica u korištenju, praćenju i ocjenjivanju EGF-a i davanja informacija o korištenju EGF-om europskim i nacionalnim socijalnim partnerima (članak 8. stavak 4. Uredbe o EGF-u);

| E. | budući da je u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe o EGF-u Komisija obvezna uspostaviti internetsku stranicu dostupnu na svim jezicima Unije za pružanje i širenje informacija o prijavama i naglašavanju uloge proračunskog tijela; |
| --- | --- |

E.

budući da je u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe o EGF-u Komisija obvezna uspostaviti internetsku stranicu dostupnu na svim jezicima Unije za pružanje i širenje informacija o prijavama i naglašavanju uloge proračunskog tijela;

| F. | budući da je na temelju tih članaka Komisija zatražila da se EGF mobilizira za pokrivanje rashoda u vezi s tehničkom pomoći kako bi se pratile primljene i plaćene prijave te predložene i provedene mjere, proširila internetska stranica, izradili promotivni materijali i audiovizualna sredstva, stvorila baza znanja, osigurala administrativna i tehnička pomoć državama članicama i pripremila konačna ocjena EGF-a (2007. – 2013.); |
| --- | --- |

F.

budući da je na temelju tih članaka Komisija zatražila da se EGF mobilizira za pokrivanje rashoda u vezi s tehničkom pomoći kako bi se pratile primljene i plaćene prijave te predložene i provedene mjere, proširila internetska stranica, izradili promotivni materijali i audiovizualna sredstva, stvorila baza znanja, osigurala administrativna i tehnička pomoć državama članicama i pripremila konačna ocjena EGF-a (2007. – 2013.);

| G. | budući da prijava ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

G.

budući da prijava ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u;

| 1. | slaže se s mjerama koje je predložila Komisija koje će se financirati kao tehnička pomoć u skladu s člankom 8. stavcima 1. i 4. kao i u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

1.

slaže se s mjerama koje je predložila Komisija koje će se financirati kao tehnička pomoć u skladu s člankom 8. stavcima 1. i 4. kao i u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe o EGF-u;

| 2. | duboko žali što će rezultati konačne ex post evaluacije EGF-a stići prekasno za raspravu o novoj uredbi o EGF-u za razdoblje 2014. – 2020., posebno u vezi s učinkovitosti korištenja mjerama odstupanja radi krize jer dotični slučajevi EGF-a nisu analizirani u izvješću o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja; |
| --- | --- |

2.

duboko žali što će rezultati konačne ex post evaluacije EGF-a stići prekasno za raspravu o novoj uredbi o EGF-u za razdoblje 2014. – 2020., posebno u vezi s učinkovitosti korištenja mjerama odstupanja radi krize jer dotični slučajevi EGF-a nisu analizirani u izvješću o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja;

| 3. | primjećuje da je Komisija već 2011. počela raditi na obrascu za elektroničku prijavu i na standardiziranim postupcima za pojednostavljene prijave, bržu obradu prijava i bolje izvješćivanje; apelira na Komisiju da predstavi napredak koji je ostvaren korištenjem tehničkom pomoći u 2011. i 2012.; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da je Komisija već 2011. počela raditi na obrascu za elektroničku prijavu i na standardiziranim postupcima za pojednostavljene prijave, bržu obradu prijava i bolje izvješćivanje; apelira na Komisiju da predstavi napredak koji je ostvaren korištenjem tehničkom pomoći u 2011. i 2012.;

| 4. | podsjeća na važnost umrežavanja i razmjene informacija o EGF-u; stoga podržava financiranje stručne skupine kontakt osoba EGF-a te druge aktivnosti umrežavanja među državama članicama, uključujući ovogodišnji seminar za stručnjake o provedbi EGF-a; podvlači potrebu za daljnjim unapređenjem povezivanja između svih uključenih u obradu prijava za EGF, uključujući posebno socijalne partnere, kako bi se stvorilo što je više moguće sinergija; |
| --- | --- |

4.

podsjeća na važnost umrežavanja i razmjene informacija o EGF-u; stoga podržava financiranje stručne skupine kontakt osoba EGF-a te druge aktivnosti umrežavanja među državama članicama, uključujući ovogodišnji seminar za stručnjake o provedbi EGF-a; podvlači potrebu za daljnjim unapređenjem povezivanja između svih uključenih u obradu prijava za EGF, uključujući posebno socijalne partnere, kako bi se stvorilo što je više moguće sinergija;

| 5. | poručuje Komisiji da pozove Parlament na seminare i sjednice stručne skupine kontakt osoba organiziranom tehničkom pomoći korištenjem relevantnim odredbama Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske Komisije (4); |
| --- | --- |

5.

poručuje Komisiji da pozove Parlament na seminare i sjednice stručne skupine kontakt osoba organiziranom tehničkom pomoći korištenjem relevantnim odredbama Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske Komisije (4);

| 6. | potiče države članice da profitiraju od razmjene najboljih praksi kako bi učile posebno od onih država članica koje su već uvele nacionalne informacijske mreže o EGF-u kojima se uključuju socijalni partneri i dionici na lokalnoj razini s ciljem postizanja dobre strukture za pomoć koja je spremna u slučaju bilo kakve situacije koja se nalazi unutar područja primjene EGF-a; |
| --- | --- |

6.

potiče države članice da profitiraju od razmjene najboljih praksi kako bi učile posebno od onih država članica koje su već uvele nacionalne informacijske mreže o EGF-u kojima se uključuju socijalni partneri i dionici na lokalnoj razini s ciljem postizanja dobre strukture za pomoć koja je spremna u slučaju bilo kakve situacije koja se nalazi unutar područja primjene EGF-a;

| 7. | poručuje Komisiji da pozove socijalne partnere na seminare za stručnjake koje organizira tehničkom pomoći; |
| --- | --- |

7.

poručuje Komisiji da pozove socijalne partnere na seminare za stručnjake koje organizira tehničkom pomoći;

| 8. | traži od država članica i svih uključenih institucija da učine potrebne korake kako bi unaprijedili postupovne i proračunske mjere radi ubrzavanja mobilizacije EGF-a; u tom smislu primjećuje unaprijeđene postupke koje je uvela Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrza oslobađanje sredstava kojima je cilj da se proračunskom tijelu predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti prijava za EGF zajedno s prijedlogom za mobilizaciju EGF-a; očekuje da će biti daljnjih unapređenja postupka u okviru nadolazećeg preispitivanja EGF-a i da će se postići bolja učinkovitost, transparentnost, odgovornost i vidljivost EGF-a; |
| --- | --- |

8.

traži od država članica i svih uključenih institucija da učine potrebne korake kako bi unaprijedili postupovne i proračunske mjere radi ubrzavanja mobilizacije EGF-a; u tom smislu primjećuje unaprijeđene postupke koje je uvela Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrza oslobađanje sredstava kojima je cilj da se proračunskom tijelu predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti prijava za EGF zajedno s prijedlogom za mobilizaciju EGF-a; očekuje da će biti daljnjih unapređenja postupka u okviru nadolazećeg preispitivanja EGF-a i da će se postići bolja učinkovitost, transparentnost, odgovornost i vidljivost EGF-a;

| 9. | zabrinut je zbog mogućeg negativnog učinka koji bi smanjenje osoblja moglo imati na brzo, redovito i učinkovito ocjenjivanje prijava i provedbu tehničke pomoći EGF-a; smatra da bi svako kratkoročno ili dugoročno smanjenje osoblja trebalo biti utemeljeno na prethodnoj ocjeni učinka i voditi računa o, među ostalim, pravnim obvezama Unije, novim nadležnostima institucija i povećanju zadaća koje proizlaze iz Ugovora; |
| --- | --- |

9.

zabrinut je zbog mogućeg negativnog učinka koji bi smanjenje osoblja moglo imati na brzo, redovito i učinkovito ocjenjivanje prijava i provedbu tehničke pomoći EGF-a; smatra da bi svako kratkoročno ili dugoročno smanjenje osoblja trebalo biti utemeljeno na prethodnoj ocjeni učinka i voditi računa o, među ostalim, pravnim obvezama Unije, novim nadležnostima institucija i povećanju zadaća koje proizlaze iz Ugovora;

| 10. | žali što Komisija ne predviđa nikakve posebne aktivnosti podizanja svijesti za 2013. jer neke države članice, uključujući korisnike EGF-a, propituju korisnost i prednosti EGF-a; |
| --- | --- |

10.

žali što Komisija ne predviđa nikakve posebne aktivnosti podizanja svijesti za 2013. jer neke države članice, uključujući korisnike EGF-a, propituju korisnost i prednosti EGF-a;

| 11. | primjećuje činjenicu da nakon ponavljanih zahtjeva Parlamenta, proračun za 2013. ima odobrena sredstva za plaćanje od 50 milijuna EUR na proračunskoj liniji EGF-a 04 05 01; podsjeća da je EGF osnovan kao neovisan poseban instrument s vlastitim ciljevima i rokovima te da stoga zaslužuje vlastita sredstva kojima bi se mogla izbjeći nepotrebna kašnjenja zahvaljujući činjenici da se njegovo financiranje sada izvršava prijenosima s drugih proračunskih linija što bi moglo štetiti postizanju socijalnih, gospodarskih i političkih ciljeva EGF-a; |
| --- | --- |

11.

primjećuje činjenicu da nakon ponavljanih zahtjeva Parlamenta, proračun za 2013. ima odobrena sredstva za plaćanje od 50 milijuna EUR na proračunskoj liniji EGF-a 04 05 01; podsjeća da je EGF osnovan kao neovisan poseban instrument s vlastitim ciljevima i rokovima te da stoga zaslužuje vlastita sredstva kojima bi se mogla izbjeći nepotrebna kašnjenja zahvaljujući činjenici da se njegovo financiranje sada izvršava prijenosima s drugih proračunskih linija što bi moglo štetiti postizanju socijalnih, gospodarskih i političkih ciljeva EGF-a;

| 12. | nada se da će mjere koje je Komisija poduzela na području tehničke pomoći biti od pomoći za povećanje dodane vrijednosti EGF-a te voditi ciljanoj i dugoročnijoj potpori i reintegraciji otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

12.

nada se da će mjere koje je Komisija poduzela na području tehničke pomoći biti od pomoći za povećanje dodane vrijednosti EGF-a te voditi ciljanoj i dugoročnijoj potpori i reintegraciji otpuštenih radnika;

| 13. | duboko žali odluku Vijeća da se spriječi produženje „mjere odstupanja radi krize” kojom se dozvoljava pružanje financijske pomoći radnicima koji su otpušteni zbog trenutačne socijalne, financijske i gospodarske krize i onima koji gube posao zbog promjena u tokovima svjetske trgovine i kojom se dozvoljava povećanje stope sufinanciranja Unije do 65 % troškova programa za prijave predane prije roka od 31. prosinca 2011.; poručuje Vijeću da bez odgode ponovno uvede tu mjeru, posebno u kontekstu socijalne situacije koja se nakon proširenja i produbljivanja recesije brzo pogoršava u više država članica; |
| --- | --- |

13.

duboko žali odluku Vijeća da se spriječi produženje „mjere odstupanja radi krize” kojom se dozvoljava pružanje financijske pomoći radnicima koji su otpušteni zbog trenutačne socijalne, financijske i gospodarske krize i onima koji gube posao zbog promjena u tokovima svjetske trgovine i kojom se dozvoljava povećanje stope sufinanciranja Unije do 65 % troškova programa za prijave predane prije roka od 31. prosinca 2011.; poručuje Vijeću da bez odgode ponovno uvede tu mjeru, posebno u kontekstu socijalne situacije koja se nakon proširenja i produbljivanja recesije brzo pogoršava u više država članica;

| 14. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

14.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

(2)  SL L 406, 30.12.2006., str. 1.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(4)  SL L 304, 20.11.2010., str.47.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o korištenju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (EGF/2013/000 TA 2013 – tehnička pomoć na inicijativu Komisije)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2013/420/EU)

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/279 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/279

---

P7_TA(2013)0308

Istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 075/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (17427/1/2012 – C7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (17427/1/2012 – C7-0051/2013),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 12. srpnja 2011. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 12. srpnja 2011. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2006)0244),

| — | uzimajući u obzir izmijenjen prijedlog Komisije (COM(2011)0135), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjen prijedlog Komisije (COM(2011)0135),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 72. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 72. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za proračunski nadzor (A7-0225/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za proračunski nadzor (A7-0225/2013),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prihvaća zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji;

| 4. | napominje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

4.

napominje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 6. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 254, 30.8.2011., str. 1.

(2)  SL C 16 E, 22.1.2010., str. 201.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije

Svaki put kad Europski parlament, Vijeće i Komisija imenuju nove članove novog Nadzornog odbora, također trebaju odrediti da ti članovi stupe na dužnost pri sljedećoj djelomičnoj zamjeni.

Izjava Komisije

Komisija potvrđuje da je Ured izjavio da će uvijek djelovati u skladu s Protokolom br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije i Statutom zastupnika u Europskom parlamentu, uz puno poštovanje slobode i neovisnosti zastupnika, kao što je predviđeno u članku 2. Statuta.

Izjava Komisije

Komisija namjerava zadržati postojeće ovlasti glavnog direktora Europskog ureda za borbu protiv prijevara da propisuje uvjete i detaljne postupke za zapošljavanje u Uredu, posebno u pogledu duljine ugovora i njihovog produženja.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/280 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/280

---

P7_TA(2013)0309

Usklađivanje zakona i drugih propisa koji se odnose na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 3. srpnja 2013. na prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u odnosu na funkcije depozitara, politike naknada i kazne (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/42)

[Amandman 1 osim ako nije drugačije navedeno]

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*)

na prijedlog Komisije

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na ponovno razmatranje u skladu s člankom 57. stavkom 2., drugim podstavkom (A7-0125/2013).

(*)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označuje se podebljanim kurzivom; a brisani tekst oznakom ▌.

---

DIREKTIVA 2013/.../EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u odnosu na funkcije depozitara, politike naknada i kazne

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 53. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

▌

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Potrebna je izmjena Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) kako bi se uzeo u obzir razvoj tržišta i do sada prikupljena iskustva sudionika na tržištu i nadzornih tijela, posebno kako bi se pozabavilo razlikama između nacionalnih odredbi s obzirom na dužnosti i odgovornosti depozitara, politiku naknada i kazne. |
| --- | --- |

(1)

Potrebna je izmjena Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) kako bi se uzeo u obzir razvoj tržišta i do sada prikupljena iskustva sudionika na tržištu i nadzornih tijela, posebno kako bi se pozabavilo razlikama između nacionalnih odredbi s obzirom na dužnosti i odgovornosti depozitara, politiku naknada i kazne.

| (2) | Kako bi se uklonio potencijalno štetni učinak loše oblikovanih struktura naknada za razumno upravljanje rizicima i kontrolu riskantnog ponašanja pojedinaca, trebala bi za društva za upravljanje koja se bave kolektivnim ulaganjem u prenosive vrijednosne papire (UCITS) postojati izričita obveza da osnuju i održe, za one kategorije osoblja čije profesionalne aktivnosti imaju materijalni učinak na profile rizičnosti UCITS-a kojima upravljaju, politike naknada i prakse koje su u skladu s pravilnim i učinkovitim upravljanjem rizika. Te bi kategorije osoblja trebale
  uključivati svakog zaposlenika i svakog drugog člana osoblja na razini fonda ili podfonda koji donose odluke, upravitelje fondova i osobe koje donose ozbiljne odluke o ulaganjima, osobe koje mogu utjecati na te zaposlenike ili druge članove osoblja uključujući i investicijske savjetnike i analitičare, visoko rukovodstvo
  i sve zaposlenike koji primaju ukupnu naknadu koja spada u isti platni razred kao i više rukovodstvo i donositelji
  odluka
  . Ta bi se pravila također trebala primjenjivati na investicijska društva UCITS-a koja ne imenuju društvo za upravljanje. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se uklonio potencijalno štetni učinak loše oblikovanih struktura naknada za razumno upravljanje rizicima i kontrolu riskantnog ponašanja pojedinaca, trebala bi za društva za upravljanje koja se bave kolektivnim ulaganjem u prenosive vrijednosne papire (UCITS) postojati izričita obveza da osnuju i održe, za one kategorije osoblja čije profesionalne aktivnosti imaju materijalni učinak na profile rizičnosti UCITS-a kojima upravljaju, politike naknada i prakse koje su u skladu s pravilnim i učinkovitim upravljanjem rizika. Te bi kategorije osoblja trebale
  uključivati svakog zaposlenika i svakog drugog člana osoblja na razini fonda ili podfonda koji donose odluke, upravitelje fondova i osobe koje donose ozbiljne odluke o ulaganjima, osobe koje mogu utjecati na te zaposlenike ili druge članove osoblja uključujući i investicijske savjetnike i analitičare, visoko rukovodstvo
  i sve zaposlenike koji primaju ukupnu naknadu koja spada u isti platni razred kao i više rukovodstvo i donositelji
  odluka
  . Ta bi se pravila također trebala primjenjivati na investicijska društva UCITS-a koja ne imenuju društvo za upravljanje.

| (3) | Društva za upravljanje UCTIS-om mogu primijeniti politike naknada na različite načine s obzirom na njihovu veličinu i veličinu UCITS-a kojim upravljaju, njihovu unutarnju organizaciju i vrstu, opseg i složenost njihovih poslova, te bi to trebalo biti uvršteno u načela politike naknada.
  Međutim, društva za upravljanje UCITS-om trebala bi u svakom slučaju osigurati da se sva ta načela primjenjuju istovremeno. |
| --- | --- |

(3)

Društva za upravljanje UCTIS-om mogu primijeniti politike naknada na različite načine s obzirom na njihovu veličinu i veličinu UCITS-a kojim upravljaju, njihovu unutarnju organizaciju i vrstu, opseg i složenost njihovih poslova, te bi to trebalo biti uvršteno u načela politike naknada.
  Međutim, društva za upravljanje UCITS-om trebala bi u svakom slučaju osigurati da se sva ta načela primjenjuju istovremeno.

| (4) | Načela razumne politike naknada iz ove Direktive trebala bi biti usklađena i nadopunjena načelima iz preporuke Komisije 2009/384/EZ od 30. travnja 2009. o politici naknada u sektoru financijskih usluga (3)

  i radu Odbora za financijsku stabilnost i obveza skupine G20 o smanjenju rizika u sektoru financijskih usluga
  . |
| --- | --- |

(4)

Načela razumne politike naknada iz ove Direktive trebala bi biti usklađena i nadopunjena načelima iz preporuke Komisije 2009/384/EZ od 30. travnja 2009. o politici naknada u sektoru financijskih usluga (3)

  i radu Odbora za financijsku stabilnost i obveza skupine G20 o smanjenju rizika u sektoru financijskih usluga
  .

| (4a) | Jamčena varijabilna naknada trebala bi biti iznimka jer nije u skladu s razumnim upravljanjem rizicima ili načelom „plati za učinak”, te ne bi trebala biti dijelom budućih planova kompenzacije. |
| --- | --- |

(4a)

Jamčena varijabilna naknada trebala bi biti iznimka jer nije u skladu s razumnim upravljanjem rizicima ili načelom „plati za učinak”, te ne bi trebala biti dijelom budućih planova kompenzacije.

| (4b) | Naknada koja je društvima za upravljanje isplaćena iz fonda trebala bi, poput naknade koji društva za upravljanje isplaćuju svom osoblju, biti u skladu s razumnim i učinkovitim upravljanjem rizicima te interesima ulagača. |
| --- | --- |

(4b)

Naknada koja je društvima za upravljanje isplaćena iz fonda trebala bi, poput naknade koji društva za upravljanje isplaćuju svom osoblju, biti u skladu s razumnim i učinkovitim upravljanjem rizicima te interesima ulagača.

| (4c) | Uz proporcionalnu naknadu, troškove i izdatke koji su direktno povezani s održavanjem i čuvanjem ulaganja, kao što su oni za sudske postupke, zaštitu ili provođenje prava imatelja udjela ili za povlačenje ili naknadu za izgubljena sredstva, društvo za upravljanje može naplatiti fondu. Komisija bi trebala procijeniti koji su uobičajeni troškovi u državama članicama za investicijske fondove namijenjene malim ulagačima. Komisija bi trebala provesti konzultacije i provesti procjenu učinka nakon koje, ako nema potrebe za daljnjim usklađivanjem, slijedi zakonodavni postupak. |
| --- | --- |

(4c)

Uz proporcionalnu naknadu, troškove i izdatke koji su direktno povezani s održavanjem i čuvanjem ulaganja, kao što su oni za sudske postupke, zaštitu ili provođenje prava imatelja udjela ili za povlačenje ili naknadu za izgubljena sredstva, društvo za upravljanje može naplatiti fondu. Komisija bi trebala procijeniti koji su uobičajeni troškovi u državama članicama za investicijske fondove namijenjene malim ulagačima. Komisija bi trebala provesti konzultacije i provesti procjenu učinka nakon koje, ako nema potrebe za daljnjim usklađivanjem, slijedi zakonodavni postupak.

| (5) | Kako bi se promovirala konvergencija nadzora u procjeni politika i praksi naknada, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4), trebalo bi osigurati smjernice za razumnu politiku naknada u sektoru upravljanja sredstvima. Europsko bankarsko tijelo (EBA) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (5) trebalo bi pomoći ESMA-i u razrađivanju tih smjernica.
  U smjernicama bi se posebno trebale nalaziti daljnje upute o djelomičnoj neutralizaciji načela naknada u skladu s profilom rizičnosti, sklonosti riziku i strategijom društva za upravljanje i UCITS-a kojim upravlja. Smjernice koje ESMA donosi u vezi politike naknada trebale bi, po potrebi, biti što je više moguće u skladu s onima za fondove iz Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova

   (6)

  . Nadalje, ESMA bi trebala nadzirati nadležna tijela u pravilnom provođenju tih smjernica. Kako bi se očuvali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu, nadzorne mjere trebale bi se odmah baviti kršenjem tih smjernica. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se promovirala konvergencija nadzora u procjeni politika i praksi naknada, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4), trebalo bi osigurati smjernice za razumnu politiku naknada u sektoru upravljanja sredstvima. Europsko bankarsko tijelo (EBA) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (5) trebalo bi pomoći ESMA-i u razrađivanju tih smjernica.
  U smjernicama bi se posebno trebale nalaziti daljnje upute o djelomičnoj neutralizaciji načela naknada u skladu s profilom rizičnosti, sklonosti riziku i strategijom društva za upravljanje i UCITS-a kojim upravlja. Smjernice koje ESMA donosi u vezi politike naknada trebale bi, po potrebi, biti što je više moguće u skladu s onima za fondove iz Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova

   (6)

  . Nadalje, ESMA bi trebala nadzirati nadležna tijela u pravilnom provođenju tih smjernica. Kako bi se očuvali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu, nadzorne mjere trebale bi se odmah baviti kršenjem tih smjernica.

| (6) | Odredbe o naknadama ne bi trebale dovoditi u pitanje potpuno ostvarivanje temeljnih prava zajamčenih Ugovorima, opća načela nacionalnog ugovornog i radnog prava, primjenjivo zakonodavstvo koje se odnosi na prava dioničara i uključenost, te opću odgovornost administrativnih i nadzornih tijela dotične institucije, kao i prava, ovisno o slučaju, socijalnih partnera na zaključivanje i provođenje kolektivnih ugovora u skladu s nacionalnim pravom i običajima. |
| --- | --- |

(6)

Odredbe o naknadama ne bi trebale dovoditi u pitanje potpuno ostvarivanje temeljnih prava zajamčenih Ugovorima, opća načela nacionalnog ugovornog i radnog prava, primjenjivo zakonodavstvo koje se odnosi na prava dioničara i uključenost, te opću odgovornost administrativnih i nadzornih tijela dotične institucije, kao i prava, ovisno o slučaju, socijalnih partnera na zaključivanje i provođenje kolektivnih ugovora u skladu s nacionalnim pravom i običajima.

| (7) | Kako bi se osigurala nužna razina sukladnosti relevantnih regulatornih uvjeta u različitim državama članicama, trebalo bi usvojiti dodatna pravila o određivanju poslova i zadataka depozitara, odrediti pravne subjekte koji mogu biti imenovani depozitarima te razjasniti odgovornost depozitara u slučaju da se sredstva UCITS-a koja su kod njega na čuvanju izgube ili ako nepravilno ispunjava obveze ili zadatke nadzora. Takvo nepravilno ispunjavanje obveza može uzrokovati gubitak sredstava ali i njihove vrijednosti ako, na primjer, depozitar tolerira ulaganja koja nisu sukladna s pravilima fonda te istovremeno izlaže ulagača neočekivanim ili nepredviđenim rizicima. Dodatnim bi se pravilima također trebali razjasniti uvjeti pod kojima se funkcije depozitara mogu prenositi. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osigurala nužna razina sukladnosti relevantnih regulatornih uvjeta u različitim državama članicama, trebalo bi usvojiti dodatna pravila o određivanju poslova i zadataka depozitara, odrediti pravne subjekte koji mogu biti imenovani depozitarima te razjasniti odgovornost depozitara u slučaju da se sredstva UCITS-a koja su kod njega na čuvanju izgube ili ako nepravilno ispunjava obveze ili zadatke nadzora. Takvo nepravilno ispunjavanje obveza može uzrokovati gubitak sredstava ali i njihove vrijednosti ako, na primjer, depozitar tolerira ulaganja koja nisu sukladna s pravilima fonda te istovremeno izlaže ulagača neočekivanim ili nepredviđenim rizicima. Dodatnim bi se pravilima također trebali razjasniti uvjeti pod kojima se funkcije depozitara mogu prenositi.

| (8) | Potrebno je razjasniti da bi UCITS trebao odrediti jednog depozitara koji ima opći uvid u sredstva UCITS-a. Tim bi se uvjetom trebalo osigurati da depozitar ima pregled nad sredstvima UCITS-a, a upravitelji fonda i ulagači jednu referentnu točku u slučaju pojave problema koji se tiču čuvanja sredstava ili obavljanja zadataka nadzora. Čuvanje sredstava uključuje držanje sredstava kod depozitara ili, ako se ne može držati kod depozitara, provjeru vlasništva tih sredstava i vođenje evidencije o tim sredstvima. |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je razjasniti da bi UCITS trebao odrediti jednog depozitara koji ima opći uvid u sredstva UCITS-a. Tim bi se uvjetom trebalo osigurati da depozitar ima pregled nad sredstvima UCITS-a, a upravitelji fonda i ulagači jednu referentnu točku u slučaju pojave problema koji se tiču čuvanja sredstava ili obavljanja zadataka nadzora. Čuvanje sredstava uključuje držanje sredstava kod depozitara ili, ako se ne može držati kod depozitara, provjeru vlasništva tih sredstava i vođenje evidencije o tim sredstvima.

| (9) | U obavljanju svojih dužnosti depozitar bi trebao postupati iskreno, pravedno, profesionalno, nezavisno i u interesu UCITS-a ili ulagača UCITS-a. |
| --- | --- |

(9)

U obavljanju svojih dužnosti depozitar bi trebao postupati iskreno, pravedno, profesionalno, nezavisno i u interesu UCITS-a ili ulagača UCITS-a.

| (10) | Kako bi se osigurao usklađeni pristup izvršavanju zadataka depozitara u svim državama članicama bez obzira na pravni oblik UCITS-a, potrebno je uvesti jedinstvenu listu nadzornih dužnosti koje ima UCITS u obliku poduzeća (investicijsko društvo) i UCITS koji je osnovan na temelju ugovora. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osigurao usklađeni pristup izvršavanju zadataka depozitara u svim državama članicama bez obzira na pravni oblik UCITS-a, potrebno je uvesti jedinstvenu listu nadzornih dužnosti koje ima UCITS u obliku poduzeća (investicijsko društvo) i UCITS koji je osnovan na temelju ugovora.

| (11) | Depozitar bi trebao biti odgovoran za pravilan nadzor tokova novca UCITS-a te posebno za osiguranje da novac ulagača i gotovina koja pripada UCITS-u bude pravilno knjižena na račune otvorene u ime UCITS-a, ili u ime društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a, ili u ime depozitara koji djeluje u ime UCITS-a. Stoga bi trebalo usvojiti detaljne odredbe o nadgledanju gotovine kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna razina zaštite ulagača. Prilikom osiguranja da je novac ulagača knjižen na gotovinskom računu, depozitar bi trebao uzeti u obzir načela iz članka 16. Direktive Komisije 2006/73/EZ od 10. kolovoza 2006. o provedbi Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na organizacijske zahtjeve i uvjete poslovanja investicijskih društava te definirane uvjete u svrhu te Direktive (7). |
| --- | --- |

(11)

Depozitar bi trebao biti odgovoran za pravilan nadzor tokova novca UCITS-a te posebno za osiguranje da novac ulagača i gotovina koja pripada UCITS-u bude pravilno knjižena na račune otvorene u ime UCITS-a, ili u ime društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a, ili u ime depozitara koji djeluje u ime UCITS-a. Stoga bi trebalo usvojiti detaljne odredbe o nadgledanju gotovine kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna razina zaštite ulagača. Prilikom osiguranja da je novac ulagača knjižen na gotovinskom računu, depozitar bi trebao uzeti u obzir načela iz članka 16. Direktive Komisije 2006/73/EZ od 10. kolovoza 2006. o provedbi Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na organizacijske zahtjeve i uvjete poslovanja investicijskih društava te definirane uvjete u svrhu te Direktive (7).

| (12) | Kako bi se spriječila zlouporaba gotovinskih prijenosa, nužno je da se ni jedan gotovinski račun povezan s transakcijskim sredstvima ne smije otvoriti bez znanja depozitara. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se spriječila zlouporaba gotovinskih prijenosa, nužno je da se ni jedan gotovinski račun povezan s transakcijskim sredstvima ne smije otvoriti bez znanja depozitara.

| (13) | Svaki financijski instrument koji se za UCITS čuva kod depozitara mora se razlikovati od vlastitih sredstava depozitara te se prema njemu uvijek treba odnositi kao prema vlasništvu navedenog UCITS-a; takav bi uvjet trebao osigurati dodatnu razinu zaštite za ulagače u slučaju da depozitar ne ispunjava svoje obveze. |
| --- | --- |

(13)

Svaki financijski instrument koji se za UCITS čuva kod depozitara mora se razlikovati od vlastitih sredstava depozitara te se prema njemu uvijek treba odnositi kao prema vlasništvu navedenog UCITS-a; takav bi uvjet trebao osigurati dodatnu razinu zaštite za ulagače u slučaju da depozitar ne ispunjava svoje obveze.

| (14) | Osim postojeće dužnosti čuvanja sredstava UCITS-a, trebalo bi razlikovati između onih sredstava koja se mogu držati kod depozitara i onih koja se ne mogu, pri čemu se primjenjuje zahtjev za vođenjem evidencije o sredstvima i provjerom njihovog vlasništva. Skupinu sredstava koja se mogu držati u depozitnoj banci treba jasno razlikovati jer bi se dužnost vraćanja izgubljenih sredstava trebala primjenjivati samo za tu posebnu kategoriju financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(14)

Osim postojeće dužnosti čuvanja sredstava UCITS-a, trebalo bi razlikovati između onih sredstava koja se mogu držati kod depozitara i onih koja se ne mogu, pri čemu se primjenjuje zahtjev za vođenjem evidencije o sredstvima i provjerom njihovog vlasništva. Skupinu sredstava koja se mogu držati u depozitnoj banci treba jasno razlikovati jer bi se dužnost vraćanja izgubljenih sredstava trebala primjenjivati samo za tu posebnu kategoriju financijskih sredstava.

| (14a) | Financijske instrumente koji se čuvaju kod depozitara ne smije ponovno koristiti depozitar ili bilo koja treća strana na koju je prenesena uloga čuvanja za vlastiti račun. |
| --- | --- |

(14a)

Financijske instrumente koji se čuvaju kod depozitara ne smije ponovno koristiti depozitar ili bilo koja treća strana na koju je prenesena uloga čuvanja za vlastiti račun.

| (15) | Potrebno je definirati uvjete za prenošenje dužnosti čuvanja depozitara na treću stranu. Prijenos i podprijenos trebalo bi objektivno opravdati i podvrgnuti strogim zahtjevima u odnosu na primjerenost treće strane kojoj je povjerena prenesena funkcija i u odnosu na potrebnu stručnost, brigu i ustrajnost na temelju kojih bi depozitar morao izabrati, imenovati i procijeniti tu treću stranu. U svrhu postizanja jednakih tržišnih uvjeta i jednako visoke razine zaštite ulagača, takvi bi uvjeti trebali biti usklađeni s onima koji vrijede u skladu s Direktivom 2011/61/EU, Uredbom (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o. agencijama za kreditni rejting
   (8) i Uredbom (EU) br. 1095/2010. Trebalo bi usvojiti odredbe kojima bi se osiguralo da treća strana raspolaže s potrebnim sredstvima za obavljanje svojih dužnosti te da odvaja sredstva UCITS-a. |
| --- | --- |

(15)

Potrebno je definirati uvjete za prenošenje dužnosti čuvanja depozitara na treću stranu. Prijenos i podprijenos trebalo bi objektivno opravdati i podvrgnuti strogim zahtjevima u odnosu na primjerenost treće strane kojoj je povjerena prenesena funkcija i u odnosu na potrebnu stručnost, brigu i ustrajnost na temelju kojih bi depozitar morao izabrati, imenovati i procijeniti tu treću stranu. U svrhu postizanja jednakih tržišnih uvjeta i jednako visoke razine zaštite ulagača, takvi bi uvjeti trebali biti usklađeni s onima koji vrijede u skladu s Direktivom 2011/61/EU, Uredbom (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o. agencijama za kreditni rejting
   (8) i Uredbom (EU) br. 1095/2010. Trebalo bi usvojiti odredbe kojima bi se osiguralo da treća strana raspolaže s potrebnim sredstvima za obavljanje svojih dužnosti te da odvaja sredstva UCITS-a.

| (16) | Povjeravanje čuvanja sredstava upravitelju sustava za obračunavanje vrijednosnica iz Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (9) ili povjeravanje pružanja sličnih usluga sustavima za za namiru vrijednosnih papira iz trećih zemalja, ne bi se trebalo smatrati prijenosom funkcije čuvanja. |
| --- | --- |

(16)

Povjeravanje čuvanja sredstava upravitelju sustava za obračunavanje vrijednosnica iz Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (9) ili povjeravanje pružanja sličnih usluga sustavima za za namiru vrijednosnih papira iz trećih zemalja, ne bi se trebalo smatrati prijenosom funkcije čuvanja.

| (17) | Treća strana kojoj je povjereno čuvanje sredstava morala bi održati zbirni račun kao zajednički odvojeni račun za više UCITS-a. |
| --- | --- |

(17)

Treća strana kojoj je povjereno čuvanje sredstava morala bi održati zbirni račun kao zajednički odvojeni račun za više UCITS-a.

| (18) | Kada se čuvanje prenosi na treću stranu, potrebo je osigurati da ta treća strana ispunjava posebne zahtjeve o učinkovitom bonitetnom nadzoru i praćenju poslovanja. Kako bi se osiguralo da su financijski instrumenti u posjedu treće strane na koju je preneseno čuvanje, potrebno je provoditi i povremene vanjske revizije. |
| --- | --- |

(18)

Kada se čuvanje prenosi na treću stranu, potrebo je osigurati da ta treća strana ispunjava posebne zahtjeve o učinkovitom bonitetnom nadzoru i praćenju poslovanja. Kako bi se osiguralo da su financijski instrumenti u posjedu treće strane na koju je preneseno čuvanje, potrebno je provoditi i povremene vanjske revizije.

| (19) | Kako bi se osigurala stalna visoka razina zaštite ulagača, potrebno je usvojiti odredbe o ponašanju i rješavanju sukoba interesa te bi se one trebale primjenjivati u svim situacijama, uključujući i u slučaju prijenosa dužnosti čuvanja. Tim bi se pravilima posebno trebala osigurati jasna podjela zadataka i funkcija između depozitara, UCITS-a i društva za upravljanje. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se osigurala stalna visoka razina zaštite ulagača, potrebno je usvojiti odredbe o ponašanju i rješavanju sukoba interesa te bi se one trebale primjenjivati u svim situacijama, uključujući i u slučaju prijenosa dužnosti čuvanja. Tim bi se pravilima posebno trebala osigurati jasna podjela zadataka i funkcija između depozitara, UCITS-a i društva za upravljanje.

| (20) | Kako bi se osigurala visoka razina zaštite ulagača te jamčila odgovarajuća razina bonitetnog praćenja poslovanja i stalnog nadzora, potrebno je oblikovati iscrpni popis subjekata koji mogu djelovati kao depozitari, tako da samo kreditne institucije i investicijska poduzeća mogu djelovati kao depozitari UCITS-a. Kako bi se ostalim subjektima koji su možda ranije mogli djelovati kao depozitari za UCITS fondove omogućilo da se preoblikuju u prihvatljive subjekte, za njih bi se trebale osigurati prijelazne odredbe. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se osigurala visoka razina zaštite ulagača te jamčila odgovarajuća razina bonitetnog praćenja poslovanja i stalnog nadzora, potrebno je oblikovati iscrpni popis subjekata koji mogu djelovati kao depozitari, tako da samo kreditne institucije i investicijska poduzeća mogu djelovati kao depozitari UCITS-a. Kako bi se ostalim subjektima koji su možda ranije mogli djelovati kao depozitari za UCITS fondove omogućilo da se preoblikuju u prihvatljive subjekte, za njih bi se trebale osigurati prijelazne odredbe.

| (21) | Potrebno je definirati i pojasniti odgovornosti depozitara UCITS-a u slučaju gubitka financijskog instrumenta koji se čuva kod depozitara. U slučaju gubitka financijskog instrumenta koji se čuva, depozitar bi trebao biti odgovoran za vraćanje iste vrste ili slične količine financijskog instrumenta UCITS-u. U slučaju gubitka sredstava ne smije se predvidjeti nikakvo dodatno razrješenje odgovornosti osim u slučaju kada depozitar može dokazati da je gubitak posljedica „vanjskog događaja izvan njegove kontrole, čije posljedice nije bilo moguće izbjeći unatoč svim razumnim naporima u suprotno”. U tom kontekstu depozitar se ne bi trebao osloniti na unutarnje situacije kao što je nepošteno djelovanje zaposlenika kako bi se riješio odgovornosti. |
| --- | --- |

(21)

Potrebno je definirati i pojasniti odgovornosti depozitara UCITS-a u slučaju gubitka financijskog instrumenta koji se čuva kod depozitara. U slučaju gubitka financijskog instrumenta koji se čuva, depozitar bi trebao biti odgovoran za vraćanje iste vrste ili slične količine financijskog instrumenta UCITS-u. U slučaju gubitka sredstava ne smije se predvidjeti nikakvo dodatno razrješenje odgovornosti osim u slučaju kada depozitar može dokazati da je gubitak posljedica „vanjskog događaja izvan njegove kontrole, čije posljedice nije bilo moguće izbjeći unatoč svim razumnim naporima u suprotno”. U tom kontekstu depozitar se ne bi trebao osloniti na unutarnje situacije kao što je nepošteno djelovanje zaposlenika kako bi se riješio odgovornosti.

| (22) | Ako depozitar prenese čuvanje a financijski se instrumenti koji se čuvaju izgube, depozitar bi morao snositi odgovornost. Također treba utvrditi da je u slučaju gubitka instrumenta koji se čuva depozitar obavezan vratiti financijski identični instrument ili odgovarajući iznos, iako je gubitak prouzročio poddepozitar. Depozitar bi trebao biti lišen navedene odgovornosti ako može dokazati da je gubitak posljedica vanjskog događaja na koji nije mogao utjecati i čije posljedice nije bilo moguće izbjeći unatoč svim razumnim naporima u suprotno. U tom kontekstu depozitar se ne bi trebao osloniti na unutarnje situacije kao što je nepošteno djelovanje zaposlenika kako bi se riješio odgovornosti. Odrješenje regulativne ili ugovorne odgovornosti nije moguće ako je sredstva izgubio depozitar ili njegov poddepozitar. |
| --- | --- |

(22)

Ako depozitar prenese čuvanje a financijski se instrumenti koji se čuvaju izgube, depozitar bi morao snositi odgovornost. Također treba utvrditi da je u slučaju gubitka instrumenta koji se čuva depozitar obavezan vratiti financijski identični instrument ili odgovarajući iznos, iako je gubitak prouzročio poddepozitar. Depozitar bi trebao biti lišen navedene odgovornosti ako može dokazati da je gubitak posljedica vanjskog događaja na koji nije mogao utjecati i čije posljedice nije bilo moguće izbjeći unatoč svim razumnim naporima u suprotno. U tom kontekstu depozitar se ne bi trebao osloniti na unutarnje situacije kao što je nepošteno djelovanje zaposlenika kako bi se riješio odgovornosti. Odrješenje regulativne ili ugovorne odgovornosti nije moguće ako je sredstva izgubio depozitar ili njegov poddepozitar.

| (23) | Svaki ulagač u UCITS fond morao bi imati mogućnost tužbe u vezi s odgovornošću depozitara, neposredno ili posredno, preko društva za upravljanje. Pravni lijek protiv depozitara ne bi trebao ovisiti o pravnom obliku UCITS fonda (korporativni ili ugovorni oblik) ili pravnoj naravi odnosa između depozitara, društva za upravljanje i imatelja udjela. |
| --- | --- |

(23)

Svaki ulagač u UCITS fond morao bi imati mogućnost tužbe u vezi s odgovornošću depozitara, neposredno ili posredno, preko društva za upravljanje. Pravni lijek protiv depozitara ne bi trebao ovisiti o pravnom obliku UCITS fonda (korporativni ili ugovorni oblik) ili pravnoj naravi odnosa između depozitara, društva za upravljanje i imatelja udjela.

| (24) | Komisija je 12. srpnja 2010. predložila izmjene Direktive 97/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. ožujka 1997. o sustavima naknada štete za investitore (10). Nužno je da se prijedlog od 12. srpnja 2010. nadopuni pojašnjenjem o obvezama i opsegu odgovornosti depozitara i poddepozitara UCITS-a kako bi se osigurala visoka razina zaštite za ulagače UCITS-a kada depozitar ne može ispuniti svoje obveze iz ove Direktive. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 12. srpnja 2010. predložila izmjene Direktive 97/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. ožujka 1997. o sustavima naknada štete za investitore (10). Nužno je da se prijedlog od 12. srpnja 2010. nadopuni pojašnjenjem o obvezama i opsegu odgovornosti depozitara i poddepozitara UCITS-a kako bi se osigurala visoka razina zaštite za ulagače UCITS-a kada depozitar ne može ispuniti svoje obveze iz ove Direktive.

| (24a) | S obzirom na odredbe u ovoj Direktivi kojima se određuje opseg funkcija depozitara i njihove odgovornosti, Komisija bi trebala analizirati u kojim bi slučajevima neuspjeh depozitara ili poddepozitara UCITS-a mogao dovesti do gubitaka imatelja udjela UCITS-a bilo gubitkom neto vrijednosti sredstava njihovih udjela ili drugim uzrocima čiji se povrat ne može ostvariti ovim odredbama i koji zbog toga mogu zahtijevati nastavak postojećih sustava naknada štete za investitore kojima bi se pokrilo osiguranje ili neka vrsta sustava naknade koja depozitara štiti od neuspjeha poddepozitara. Analizom bi se dalje trebalo istražiti na koji način osigurati da u takvim situacijama zaštita ulagača ili transparentnost bude jednaka, bez obzira na lanac posredovanja između ulagača i prenosivih vrijednosnih papira na koje je utjecao neuspjeh. Analizu bi trebalo dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću zajedno sa zakonodavnim prijedlozima, ako je to potrebno. |
| --- | --- |

(24a)

S obzirom na odredbe u ovoj Direktivi kojima se određuje opseg funkcija depozitara i njihove odgovornosti, Komisija bi trebala analizirati u kojim bi slučajevima neuspjeh depozitara ili poddepozitara UCITS-a mogao dovesti do gubitaka imatelja udjela UCITS-a bilo gubitkom neto vrijednosti sredstava njihovih udjela ili drugim uzrocima čiji se povrat ne može ostvariti ovim odredbama i koji zbog toga mogu zahtijevati nastavak postojećih sustava naknada štete za investitore kojima bi se pokrilo osiguranje ili neka vrsta sustava naknade koja depozitara štiti od neuspjeha poddepozitara. Analizom bi se dalje trebalo istražiti na koji način osigurati da u takvim situacijama zaštita ulagača ili transparentnost bude jednaka, bez obzira na lanac posredovanja između ulagača i prenosivih vrijednosnih papira na koje je utjecao neuspjeh. Analizu bi trebalo dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću zajedno sa zakonodavnim prijedlozima, ako je to potrebno.

| (25) | Potrebno je osigurati da isti uvjeti vrijede za depozitare bez obzira na pravni oblik UCITS-a. Usklađenost zahtjeva morala bi povećati pravnu sigurnost i zaštitu ulagača te doprinijeti stvaranju je jednakih tržišnih uvjeta. Komisija nije primila nikakvu obavijest o tome da je investicijska tvrtka upotrijebila odstupanje od općih obveza u vezi povjeravanja sredstava depozitaru. Stoga bi se zahtjevi iz Direktive 2009/65/EZ o depozitaru investicijskog društva trebali smatrati suvišnima. |
| --- | --- |

(25)

Potrebno je osigurati da isti uvjeti vrijede za depozitare bez obzira na pravni oblik UCITS-a. Usklađenost zahtjeva morala bi povećati pravnu sigurnost i zaštitu ulagača te doprinijeti stvaranju je jednakih tržišnih uvjeta. Komisija nije primila nikakvu obavijest o tome da je investicijska tvrtka upotrijebila odstupanje od općih obveza u vezi povjeravanja sredstava depozitaru. Stoga bi se zahtjevi iz Direktive 2009/65/EZ o depozitaru investicijskog društva trebali smatrati suvišnima.

| (26) | U skladu s Komunikacijom Komisije od 8. prosinca 2010. o jačanju sustava kazni u sektoru financijskih usluga, nadležna tijela morala bi biti ovlaštena za određivanje kazni koje su dovoljno visoke da budu
  učinkovite
  , odvraćajuće i razmjerne, kako bi izravnale očekivane koristi od ponašanja kojima se krše zahtjevi. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s Komunikacijom Komisije od 8. prosinca 2010. o jačanju sustava kazni u sektoru financijskih usluga, nadležna tijela morala bi biti ovlaštena za određivanje kazni koje su dovoljno visoke da budu
  učinkovite
  , odvraćajuće i razmjerne, kako bi izravnale očekivane koristi od ponašanja kojima se krše zahtjevi.

| (27) | Kako bi se osigurala dosljedna primjena u državama članicama pri određivanju vrste administrativnih kazni ili mjera te razine administrativnih novčanih kazni, od država članica bi trebalo zahtijevati da osiguraju da njihova nadležna tijela uzimaju u obzir sve relevantne okolnosti. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osigurala dosljedna primjena u državama članicama pri određivanju vrste administrativnih kazni ili mjera te razine administrativnih novčanih kazni, od država članica bi trebalo zahtijevati da osiguraju da njihova nadležna tijela uzimaju u obzir sve relevantne okolnosti.

| (28) | Kako bi kazne ojačale odvraćajući učinak na širu javnost i obavijestile o kršenju pravila koja mogu negativno utjecati na zaštitu investitora, one bi se, osim u određenim, točno definiranim slučajevima, trebale objaviti. U slučaju da njihova objava uzrokuje nesrazmjernu štetu uključenim stranama, kazne bi morale biti anonimno objavljene kako bi osigurale sukladnost s načelom proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi kazne ojačale odvraćajući učinak na širu javnost i obavijestile o kršenju pravila koja mogu negativno utjecati na zaštitu investitora, one bi se, osim u određenim, točno definiranim slučajevima, trebale objaviti. U slučaju da njihova objava uzrokuje nesrazmjernu štetu uključenim stranama, kazne bi morale biti anonimno objavljene kako bi osigurale sukladnost s načelom proporcionalnosti.

| (29) | Kako bi se uočila moguća kršenja, nadležna tijela trebala bi imati nužne istražne ovlasti te bi trebala uspostaviti djelotvorne mehanizme za poticanje prijave mogućih ili stvarnih kršenja. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se uočila moguća kršenja, nadležna tijela trebala bi imati nužne istražne ovlasti te bi trebala uspostaviti djelotvorne mehanizme za poticanje prijave mogućih ili stvarnih kršenja.

| (30) | Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje odredbe u zakonu država članica koje se odnose na kaznena djela i kazne. |
| --- | --- |

(30)

Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje odredbe u zakonu država članica koje se odnose na kaznena djela i kazne.

| (31) | Ova Direktiva poštuje temeljna prava i načela Povelje o temeljnim pravima Europske unije koja je ugrađena u Ugovor o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(31)

Ova Direktiva poštuje temeljna prava i načela Povelje o temeljnim pravima Europske unije koja je ugrađena u Ugovor o funkcioniranju Europske unije.

| (32) | Kako bi osigurala postizanje ciljeva ove Direktive, Komisija bi trebala biti ovlaštena za usvajanje delegiranih akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Komisija bi posebno trebala biti ovlaštena za usvajanje delegiranih akata za određivanje posebnosti koje treba uključiti u standardni sporazum između depozitara i društva za upravljanje ili investicijskog društva, uvjete za obavljanje funkcija depozitara, uključujući vrstu financijskih instrumenata koje treba uključiti u opseg depozitarne djelatnosti čuvanja, uvjete pod kojima depozitar može obavljati svoje dužnosti čuvanja financijskih instrumenata registriranih u središnjoj depozitnoj banci i uvjete prema kojima depozitar mora čuvati nominalne financijske instrumente koji su registrirani pri izdavatelju ili arhivaru, dužnosti primjerene ustrajnosti depozitara, obveze odvajanja, uvjete i slučajeve u kojima se čuvani financijski instrument smatra izgubljenim, što smatramo vanjskim događajima izvan razumne kontrole čije se posljedice nisu mogle izbjeći unatoč svim naporima u suprotno.
  Ti delegirani akti bi trebali osigurati razinu zaštite ulagača koja je u najmanju ruku jednaka razini delegiranih akata iz Direktive 2011/61/EU. Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom svog pripremnog rada, uključujući sa stručnjacima.
  Komisija bi u pripremi i izradi delegiranih akata trebala osigurati istovremeno, pravovremeno i odgovarajuće prosljeđivanje relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(32)

Kako bi osigurala postizanje ciljeva ove Direktive, Komisija bi trebala biti ovlaštena za usvajanje delegiranih akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Komisija bi posebno trebala biti ovlaštena za usvajanje delegiranih akata za određivanje posebnosti koje treba uključiti u standardni sporazum između depozitara i društva za upravljanje ili investicijskog društva, uvjete za obavljanje funkcija depozitara, uključujući vrstu financijskih instrumenata koje treba uključiti u opseg depozitarne djelatnosti čuvanja, uvjete pod kojima depozitar može obavljati svoje dužnosti čuvanja financijskih instrumenata registriranih u središnjoj depozitnoj banci i uvjete prema kojima depozitar mora čuvati nominalne financijske instrumente koji su registrirani pri izdavatelju ili arhivaru, dužnosti primjerene ustrajnosti depozitara, obveze odvajanja, uvjete i slučajeve u kojima se čuvani financijski instrument smatra izgubljenim, što smatramo vanjskim događajima izvan razumne kontrole čije se posljedice nisu mogle izbjeći unatoč svim naporima u suprotno.
  Ti delegirani akti bi trebali osigurati razinu zaštite ulagača koja je u najmanju ruku jednaka razini delegiranih akata iz Direktive 2011/61/EU. Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom svog pripremnog rada, uključujući sa stručnjacima.
  Komisija bi u pripremi i izradi delegiranih akata trebala osigurati istovremeno, pravovremeno i odgovarajuće prosljeđivanje relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (33) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom od 28. rujna 2011
   (11). ▌država članica i Komisije o dokumentima s obrazloženjem, države članice obvezale su se, u opravdanim slučajevima, uz obavijesti o mjerama prijenosa priložiti jedan ili više dokumenata koji objašnjavaju odnos između elemenata direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata prijenosa. U pogledu ove Direktive, zakonodavac smatra da je dostava tih dokumenata opravdana. |
| --- | --- |

(33)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom od 28. rujna 2011
   (11). ▌država članica i Komisije o dokumentima s obrazloženjem, države članice obvezale su se, u opravdanim slučajevima, uz obavijesti o mjerama prijenosa priložiti jedan ili više dokumenata koji objašnjavaju odnos između elemenata direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata prijenosa. U pogledu ove Direktive, zakonodavac smatra da je dostava tih dokumenata opravdana.

| (34) | S obzirom da ciljeve ove Direktive, prvenstveno kako bi se povećalo povjerenje investitora u UCITS povećanjem zahtjeva s obzirom na obveze i odgovornosti depozitara, politikama naknada društva za upravljanje i investicijskih društava te razvojem zajedničkih standarda za kazne koje se odnose na glavna kršenja odredbi ove Direktive, ne mogu u dovoljnoj mjeri postići države članice koje djeluju neovisno jedna od druge, te ih se stoga, zbog njihovog opsega i učinaka,,može bolje ostvariti na razini Zajednice, Unija može usvojiti ▌mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kao što je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(34)

S obzirom da ciljeve ove Direktive, prvenstveno kako bi se povećalo povjerenje investitora u UCITS povećanjem zahtjeva s obzirom na obveze i odgovornosti depozitara, politikama naknada društva za upravljanje i investicijskih društava te razvojem zajedničkih standarda za kazne koje se odnose na glavna kršenja odredbi ove Direktive, ne mogu u dovoljnoj mjeri postići države članice koje djeluju neovisno jedna od druge, te ih se stoga, zbog njihovog opsega i učinaka,,može bolje ostvariti na razini Zajednice, Unija može usvojiti ▌mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kao što je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (34a) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka Europski nadzornik za zaštitu podataka, provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(34a)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka Europski nadzornik za zaštitu podataka, provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka.

| (35) | Direktivu 2009/65/EZ stoga treba na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(35)

Direktivu 2009/65/EZ stoga treba na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU

Članak 1.

Direktiva 2009/65/EZ ovime se mijenja kako slijedi:

| (1) | Dodaju se sljedeći članci ▌:
  „Članak 14.a
  1.   Države članice od društva za upravljanje zahtijevaju da osnuju i primijene politike i prakse naknada koje su sukladne s razumnim i djelotvornim upravljanjem rizicima te ne potiču preuzimanje rizika koje nije sukladno s profilom rizičnosti, pravilima ili instrumentima uključivanja UCITS-a kojima upravljaju.
  2.   Politike i prakse naknada uključuju fiksne i
  varijabilne dijelove
  plaća i diskrecijskih mirovina pogodnosti.
  3.   Politike i prakse naknada primjenjuju se na kategorije osoblja koje uključuju
  svakog zaposlenika ili bilo kojeg drugog člana privremenog ili stalnog osoblja, no ne samo njih
  , na razini fonda ili podfonda i to na:








  (a) | upravitelje fondova |
| --- | --- | --- |

(1)

Dodaju se sljedeći članci ▌:

„Članak 14.a

1.   Države članice od društva za upravljanje zahtijevaju da osnuju i primijene politike i prakse naknada koje su sukladne s razumnim i djelotvornim upravljanjem rizicima te ne potiču preuzimanje rizika koje nije sukladno s profilom rizičnosti, pravilima ili instrumentima uključivanja UCITS-a kojima upravljaju.

2.   Politike i prakse naknada uključuju fiksne i
  varijabilne dijelove
  plaća i diskrecijskih mirovina pogodnosti.

3.   Politike i prakse naknada primjenjuju se na kategorije osoblja koje uključuju
  svakog zaposlenika ili bilo kojeg drugog člana privremenog ili stalnog osoblja, no ne samo njih
  , na razini fonda ili podfonda i to na:

(a)

upravitelje fondova

| (b) | druge osobe koje donose odluke o ulaganjima koje utječu na profil rizičnosti fonda; |
| --- | --- |

(b)

druge osobe koje donose odluke o ulaganjima koje utječu na profil rizičnosti fonda;

| (c) | druge osobe koje mogu utjecati na to osoblje uključujući i investicijske savjetnike i analitičare; |
| --- | --- |

(c)

druge osobe koje mogu utjecati na to osoblje uključujući i investicijske savjetnike i analitičare;

| (d) | više rukovodstvo, osobe koje preuzimaju rizik,
  osoblje u kontrolnim funkcijama; ili |
| --- | --- |

(d)

više rukovodstvo, osobe koje preuzimaju rizik,
  osoblje u kontrolnim funkcijama; ili

| (e) | svakog zaposlenika ili bilo kojeg drugog člana osoblja kao na primjer, no ne nužno, privremeno ili stalno osoblje
  koje prima ukupnu naknadu koja spada u isti platni razred kao i više rukovodstvo i donositelji
  odluka
  te čije profesionalne aktivnosti imaju materijalni utjecaj na profil rizičnosti društva za upravljanje ili UCITS-a kojim upravljaju. |
| --- | --- |

(e)

svakog zaposlenika ili bilo kojeg drugog člana osoblja kao na primjer, no ne nužno, privremeno ili stalno osoblje
  koje prima ukupnu naknadu koja spada u isti platni razred kao i više rukovodstvo i donositelji
  odluka
  te čije profesionalne aktivnosti imaju materijalni utjecaj na profil rizičnosti društva za upravljanje ili UCITS-a kojim upravljaju.

4.   U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 ▌, ESMA izdaje smjernice za nadležne vlasti koje su u skladu s člankom 14.b. Te smjernice uzimaju u obzir načela razumne politike naknada iz ▌ Preporuke 2009/384/EZ, veličinu društva za upravljanje i veličinu UCITS-a kojim upravljaju, unutarnju organizaciju te vrstu, opseg i složenost njegovih aktivnosti. U procesu razvoja smjernica ESMA blisko surađuje s ▌ EBA-om kako bi osigurala sukladnost sa zahtjevima za ostale sektore financijskih usluga, posebno kreditne institucije i investicijska poduzeća.

Članak 14.b

1.   Pri utvrđivanju i primjeni politika naknada iz članka 14.a društva za upravljanje postupaju u skladu sa sljedećim načelima na način i u mjeri koji su primjereni njihovoj veličini i unutarnjoj organizaciji te vrsti, opsegu i složenosti njihovih djelatnosti:

| (a) | politika naknada u skladu je i potiče razumno i učinkovito upravljanjem rizicima te ne ohrabruje preuzimanje rizika koje nije u skladu s profilom rizičnosti, pravilima ili dokumentima o osnivanju UCITS-a kojim upravljaju; |
| --- | --- |

(a)

politika naknada u skladu je i potiče razumno i učinkovito upravljanjem rizicima te ne ohrabruje preuzimanje rizika koje nije u skladu s profilom rizičnosti, pravilima ili dokumentima o osnivanju UCITS-a kojim upravljaju;

| (b) | politika naknada u skladu je s poslovnom strategijom, ciljevima, vrijednostima i interesima društva za upravljanje i UCITS-om kojim upravlja
  i
  investitora takvih UCITS-a, te uključuje mjere za sprečavanje sukoba interesa; |
| --- | --- |

(b)

politika naknada u skladu je s poslovnom strategijom, ciljevima, vrijednostima i interesima društva za upravljanje i UCITS-om kojim upravlja
  i
  investitora takvih UCITS-a, te uključuje mjere za sprečavanje sukoba interesa;

| (c) | upravljačko tijelo društva za upravljanje, u okviru svoje nadzorne funkcije, donosi i redovito preispituje opća načela politike naknada, te je odgovorno za njezinu provedbu
  i nadzire je
  ;
  Sustav naknada nije pod primarnom kontrolom glavnog direktora i upravljačkog tima. Članovi upravljačkog tijela koji obavljaju izvršne funkcije ne određuju politiku naknada. Članovi nadležnih tijela i zaposlenici koji sudjeluju u određivanju politike naknada i njenoj provedbi neovisni su i raspolažu stručnim znanjima na području upravljanja rizicima i naknada. Detalji politika naknada i osnova na temelju koju su one utvrđene sadržani su u dokumentu s ključnim informacijama za ulagatelje, uključujući i dokaze o poštovanju načela utvrđenih u članku 14.a. [Am. 2 – dio 1.] |
| --- | --- |

(c)

upravljačko tijelo društva za upravljanje, u okviru svoje nadzorne funkcije, donosi i redovito preispituje opća načela politike naknada, te je odgovorno za njezinu provedbu
  i nadzire je
  ;
  Sustav naknada nije pod primarnom kontrolom glavnog direktora i upravljačkog tima. Članovi upravljačkog tijela koji obavljaju izvršne funkcije ne određuju politiku naknada. Članovi nadležnih tijela i zaposlenici koji sudjeluju u određivanju politike naknada i njenoj provedbi neovisni su i raspolažu stručnim znanjima na području upravljanja rizicima i naknada. Detalji politika naknada i osnova na temelju koju su one utvrđene sadržani su u dokumentu s ključnim informacijama za ulagatelje, uključujući i dokaze o poštovanju načela utvrđenih u članku 14.a. [Am. 2 – dio 1.]

| (d) | provođenje politike naknada barem jednom godišnje podliježe središnjem i neovisnom unutarnjem pregledu usklađenosti s politikama i postupcima vezanim uz naknade koje donosi upravljačko tijelo u okviru svoje nadzorne funkcije; |
| --- | --- |

(d)

provođenje politike naknada barem jednom godišnje podliježe središnjem i neovisnom unutarnjem pregledu usklađenosti s politikama i postupcima vezanim uz naknade koje donosi upravljačko tijelo u okviru svoje nadzorne funkcije;

| (da) | sveobuhvatne, točne i pravovremene informacije o politici naknada objavljuju se zainteresiranim stranama na trajnom mediju ili putem internetske stranice te se na zahtjev besplatno šalje primjerak u papirnatom obliku. |
| --- | --- |

(da)

sveobuhvatne, točne i pravovremene informacije o politici naknada objavljuju se zainteresiranim stranama na trajnom mediju ili putem internetske stranice te se na zahtjev besplatno šalje primjerak u papirnatom obliku.

| (e) | osoblje koje obavlja funkcije nadzora prima naknadu u skladu s postignutim ciljevima koji su povezani s njihovim zadacima, neovisno o uspješnosti poslovnih područja koja su pod njihovim nadzorom; |
| --- | --- |

(e)

osoblje koje obavlja funkcije nadzora prima naknadu u skladu s postignutim ciljevima koji su povezani s njihovim zadacima, neovisno o uspješnosti poslovnih područja koja su pod njihovim nadzorom;

| (f) | naknade viših rukovoditelja koji obavljaju funkcije upravljanja rizicima i praćenja pravne usklađenosti izravno nadzire odbor za naknade; |
| --- | --- |

(f)

naknade viših rukovoditelja koji obavljaju funkcije upravljanja rizicima i praćenja pravne usklađenosti izravno nadzire odbor za naknade;

| (g) | ako naknade ovise o uspješnosti, ukupan iznos naknade temelji se na kombinaciji ocjene uspješnosti pojedinca
  prilagođene riziku
  i dotične poslovne jedinice ili UCITS-a, te na ukupnim rezultatima institucije
  prilagođenim riziku
  , a kad se ocjenjuje uspješnost pojedinca, uzimaju se u obzir financijski i nefinancijski kriteriji; |
| --- | --- |

(g)

ako naknade ovise o uspješnosti, ukupan iznos naknade temelji se na kombinaciji ocjene uspješnosti pojedinca
  prilagođene riziku
  i dotične poslovne jedinice ili UCITS-a, te na ukupnim rezultatima institucije
  prilagođenim riziku
  , a kad se ocjenjuje uspješnost pojedinca, uzimaju se u obzir financijski i nefinancijski kriteriji;

| (h) | ocjena uspješnosti odnosi se na višegodišnje razdoblje koje odgovara životnom ciklusu UCITS-a kojima upravlja društvo za upravljanje kako bi se osiguralo da se proces ocjenjivanja temelji na dugoročnoj uspješnosti te da je stvarna isplata onih komponenti naknada koje se temelje na uspješnosti raspoređena tijekom razdoblja koji uzima u obzir politiku isplate udjela u UCITS-ima kojima upravlja
  dugoročnu uspješnost UCITS-a
  i njihove ulagačke rizike;[Am. 2 – dio 2.] |
| --- | --- |

(h)

ocjena uspješnosti odnosi se na višegodišnje razdoblje koje odgovara životnom ciklusu UCITS-a kojima upravlja društvo za upravljanje kako bi se osiguralo da se proces ocjenjivanja temelji na dugoročnoj uspješnosti te da je stvarna isplata onih komponenti naknada koje se temelje na uspješnosti raspoređena tijekom razdoblja koji uzima u obzir politiku isplate udjela u UCITS-ima kojima upravlja
  dugoročnu uspješnost UCITS-a
  i njihove ulagačke rizike;[Am. 2 – dio 2.]

| (i) | zajamčene varijabilne naknade su iznimne, ugovaraju se pri zapošljavanju novih radnika i samo za prvu godinu rada tih radnika; |
| --- | --- |

(i)

zajamčene varijabilne naknade su iznimne, ugovaraju se pri zapošljavanju novih radnika i samo za prvu godinu rada tih radnika;

| (j) | fiksni i varijabilni dio ukupnih naknada adekvatno su uravnoteženi a fiksni dio ukupnih naknada mora činiti dovoljno visok udio u ukupnim naknadama, tako da omogućuje provođenje u potpunosti fleksibilne politike varijabilnog dijela naknada, uključujući mogućnost neisplaćivanja varijabilnog dijela naknada; |
| --- | --- |

(j)

fiksni i varijabilni dio ukupnih naknada adekvatno su uravnoteženi a fiksni dio ukupnih naknada mora činiti dovoljno visok udio u ukupnim naknadama, tako da omogućuje provođenje u potpunosti fleksibilne politike varijabilnog dijela naknada, uključujući mogućnost neisplaćivanja varijabilnog dijela naknada;

| (ja) | varijabilna komponenta naknada podliježe uvjetima utvrđenima u točki (o), kojom se predviđa da se varijabilne naknade znatno smanju u slučaju pogoršanih ili negativnih financijskih rezultata društva za upravljanje ili dotičnog UCITS-a, uzimajući pritom u obzir tekuća primanja i smanjenja isplata prethodno zarađenih iznosa, uključujući kroz dogovore o sustavu malus ili povratu sredstava. Pojmovi „malus” i „povrat sredstava” imaju značenja utvrđena u Smjernicama ESMA-e 2013/201.[Am. 2 – dio 3.] |
| --- | --- |

(ja)

varijabilna komponenta naknada podliježe uvjetima utvrđenima u točki (o), kojom se predviđa da se varijabilne naknade znatno smanju u slučaju pogoršanih ili negativnih financijskih rezultata društva za upravljanje ili dotičnog UCITS-a, uzimajući pritom u obzir tekuća primanja i smanjenja isplata prethodno zarađenih iznosa, uključujući kroz dogovore o sustavu malus ili povratu sredstava. Pojmovi „malus” i „povrat sredstava” imaju značenja utvrđena u Smjernicama ESMA-e 2013/201.[Am. 2 – dio 3.]

| (k) | plaćanja koja se odnose na prijevremeni raskid ugovora odražavaju postignutu uspješnost u određenom razdoblju, te su strukturirana tako da ne nagrađuju neuspjeh; |
| --- | --- |

(k)

plaćanja koja se odnose na prijevremeni raskid ugovora odražavaju postignutu uspješnost u određenom razdoblju, te su strukturirana tako da ne nagrađuju neuspjeh;

| (l) | mjerenje uspješnosti radi izračuna varijabilnog dijela naknada ili skupa varijabilnih dijelova naknada uključuje cjeloviti mehanizam prilagodbe koji uključuje sve vrste trenutnih i budućih rizika; |
| --- | --- |

(l)

mjerenje uspješnosti radi izračuna varijabilnog dijela naknada ili skupa varijabilnih dijelova naknada uključuje cjeloviti mehanizam prilagodbe koji uključuje sve vrste trenutnih i budućih rizika;

| (m) | ovisno o pravnoj strukturi UCITS-a i pravilima o poslovanju fonda ili dokumentima o osnivanju, velik dio, a u svakom slučaju najmanje 50 % svih varijabilnih naknada, čine udjeli u predmetnom UCITS-u ili odgovarajući vlasnički interesi ili instrumenti povezani s dionicama ili odgovarajući negotovinski instrumenti, osim u slučaju ako upravljanje UCITS-om čini manje od 50 % portfelja kojim upravlja društvo za upravljanje, te se u tom slučaju ne primjenjuje minimalni udio od 50 %.
  Instrumenti iz ove točke podliježu odgovarajućoj politici otkupa čija je svrha uskladiti poticaje s interesima društva za upravljanje i UCITS-a kojim upravlja te ulagača u taj UCITS. Države članice ili njihova nadležna tijela mogu ograničiti vrstu i oblike tih instrumenata ili zabraniti određene instrumente ako je to potrebno. Ova se točka primjenjuje i na varijabilni dio naknade čija je isplata odgođena, u skladu s točkom (n), i na varijabilni dio naknade za koji plaćanje nije odgođeno; |
| --- | --- |

(m)

ovisno o pravnoj strukturi UCITS-a i pravilima o poslovanju fonda ili dokumentima o osnivanju, velik dio, a u svakom slučaju najmanje 50 % svih varijabilnih naknada, čine udjeli u predmetnom UCITS-u ili odgovarajući vlasnički interesi ili instrumenti povezani s dionicama ili odgovarajući negotovinski instrumenti, osim u slučaju ako upravljanje UCITS-om čini manje od 50 % portfelja kojim upravlja društvo za upravljanje, te se u tom slučaju ne primjenjuje minimalni udio od 50 %.

Instrumenti iz ove točke podliježu odgovarajućoj politici otkupa čija je svrha uskladiti poticaje s interesima društva za upravljanje i UCITS-a kojim upravlja te ulagača u taj UCITS. Države članice ili njihova nadležna tijela mogu ograničiti vrstu i oblike tih instrumenata ili zabraniti određene instrumente ako je to potrebno. Ova se točka primjenjuje i na varijabilni dio naknade čija je isplata odgođena, u skladu s točkom (n), i na varijabilni dio naknade za koji plaćanje nije odgođeno;

| (n) | plaćanje velikog dijela, a u svakom slučaju najmanje
  25 %
  varijabilnog dijela naknada odgađa se tijekom razdoblja koje odgovara životnom ciklusu i politici otkupa predmetnog UCITS-a te je ispravno usklađen s prirodom rizika tog UCITS-a.
  Razdoblje iz ove točke traje najmanje tri do pet godina ako životni ciklus dotičnog UCITS-a nije kraći; naknade za koje vrijedi odgoda ne stječu se brže od onih po proporcionalnoj osnovi; ako je iznos varijabilnog dijela naknade izrazito visok, odgađa se plaćanje barem 60 % iznosa; |
| --- | --- |

(n)

plaćanje velikog dijela, a u svakom slučaju najmanje
  25 %
  varijabilnog dijela naknada odgađa se tijekom razdoblja koje odgovara životnom ciklusu i politici otkupa predmetnog UCITS-a te je ispravno usklađen s prirodom rizika tog UCITS-a.

Razdoblje iz ove točke traje najmanje tri do pet godina ako životni ciklus dotičnog UCITS-a nije kraći; naknade za koje vrijedi odgoda ne stječu se brže od onih po proporcionalnoj osnovi; ako je iznos varijabilnog dijela naknade izrazito visok, odgađa se plaćanje barem 60 % iznosa;

| (o) | varijabilne naknade, uključujući odgođeni dio, isplaćuju se ili stječu samo ako su održivi uzimajući u obzir financijsko stanje društva za upravljanje u cjelini, te ako je to opravdano s obzirom na uspješnost poslovne jedinice, UCITS-a ili dotičnog zaposlenika.
  Općenito, ukupne varijabilne naknade znatno se smanjuju u slučaju pogoršanih ili negativnih financijskih rezultata društva za upravljanje ili UCITS-a, što uključuje smanjenje naknada tekuće poslovne godine i smanjenje isplata naknada koji su prethodno zarađeni, te aktiviranje odredbi o malusu ili povratu naknada; |
| --- | --- |

(o)

varijabilne naknade, uključujući odgođeni dio, isplaćuju se ili stječu samo ako su održivi uzimajući u obzir financijsko stanje društva za upravljanje u cjelini, te ako je to opravdano s obzirom na uspješnost poslovne jedinice, UCITS-a ili dotičnog zaposlenika.

Općenito, ukupne varijabilne naknade znatno se smanjuju u slučaju pogoršanih ili negativnih financijskih rezultata društva za upravljanje ili UCITS-a, što uključuje smanjenje naknada tekuće poslovne godine i smanjenje isplata naknada koji su prethodno zarađeni, te aktiviranje odredbi o malusu ili povratu naknada;

| (p) | politika mirovina u skladu je s poslovnom strategijom, ciljevima, vrijednostima i dugoročnim interesima društva za upravljanje i UCITS-a kojim upravlja.
  ako zaposlenik napusti društvo za upravljanje prije mirovine, društvo za upravljanje zadržava diskrecijske mirovinske pogodnosti u razdoblju od pet godina u obliku instrumenata iz točke (m). Ako zaposlenik ostvari uvjete za mirovinu, diskrecijske mirovinske pogodnosti isplaćuju se zaposleniku u obliku instrumenata iz točke (m), uz uvjet petogodišnjeg razdoblja zadržavanja; |
| --- | --- |

(p)

politika mirovina u skladu je s poslovnom strategijom, ciljevima, vrijednostima i dugoročnim interesima društva za upravljanje i UCITS-a kojim upravlja.

ako zaposlenik napusti društvo za upravljanje prije mirovine, društvo za upravljanje zadržava diskrecijske mirovinske pogodnosti u razdoblju od pet godina u obliku instrumenata iz točke (m). Ako zaposlenik ostvari uvjete za mirovinu, diskrecijske mirovinske pogodnosti isplaćuju se zaposleniku u obliku instrumenata iz točke (m), uz uvjet petogodišnjeg razdoblja zadržavanja;

| (q) | zaposlenici se moraju obvezati da neće upotrebljavati strategije osobne zaštite od rizika ili osiguranje vezano uz naknade i odgovornost kako bi narušili učinke usklađenosti s rizikom iz njihovih dogovora o naknadama; |
| --- | --- |

(q)

zaposlenici se moraju obvezati da neće upotrebljavati strategije osobne zaštite od rizika ili osiguranje vezano uz naknade i odgovornost kako bi narušili učinke usklađenosti s rizikom iz njihovih dogovora o naknadama;

| (r) | za isplatu varijabilnih naknada ne koriste se subjekti posebne namjene ili metode koje pogoduju izbjegavanju zahtjeva iz ove Direktive. |
| --- | --- |

(r)

za isplatu varijabilnih naknada ne koriste se subjekti posebne namjene ili metode koje pogoduju izbjegavanju zahtjeva iz ove Direktive.

1a.
     
  U suradnji s nadležnim tijelima ESMA vrši postupak nadzora politika naknada iz članka 14.a. U slučaju kršenja 14.a i ovog članka, ESMA može djelovati u skladu sa svojim ovlastima iz članka 17. Uredbe (EU) br. 1095/2010, što se posebno odnosi na upućivanje prijedloga nadležnim tijelima da privremeno zabrane ili ograniče primjenu određenih politika naknada.

1b.
     
  [UCITS/društvo za upravljanje/odbor za primitke] ulagateljima jednom godišnje na trajnom mediju dostavljaju informacije o politici UCITS-a o primicima osoblja u okviru članku 14.a i o načinu izračuna primitaka.

1c.
     
  Neovisno o stavku 1., države članice dužne su osigurati da nadležno tijelo od [UCITS-a/društva za upravljanje/odbora za primitke] može zahtijevati pisano objašnjenje o tomu da je svaki paket primitaka usklađen s njegovom obvezom da donese politiku primitaka koja:

| (a) | potiče razumno i učinkovito upravljanje rizicima; |
| --- | --- |

(a)

potiče razumno i učinkovito upravljanje rizicima;

| (b) | ne ohrabruje preuzimanje rizika koji nisu u skladu s pravilima ili dokumentima o osnivanju UCITS-a kojima upravljaju i/ili profilom rizičnosti svakog takvog UCITS-a. |
| --- | --- |

(b)

ne ohrabruje preuzimanje rizika koji nisu u skladu s pravilima ili dokumentima o osnivanju UCITS-a kojima upravljaju i/ili profilom rizičnosti svakog takvog UCITS-a.

Blisko surađujući s EBA-om, ESMA je dužna u svojim Smjernicama o politici primitaka objasniti kako se trebaju primjenjivati različita sektorska načela primitaka, uključujući načela iz Direktive 2011/61/EU i Direktive 2013/36/EU, u slučajevima gdje zaposlenici ili ostale kategorije osoblja obavljaju usluge na koje se primjenjuju različita sektorska načela primitaka. [Am. 3]

2.   Načela iz stavka 1. primjenjuju se na bilo koju vrstu naknade koji isplaćuje društvo za upravljanje i na svaki prijenos jedinica ili dionica UCITS-a koji su namijenjeni kategorijama osoblja, uključujući i više rukovodstvo, osobe koje preuzimaju rizik, kontrolne funkcije i svakog zaposlenika koji prima ukupnu naknadu koja spada u isti platni razred kao i više rukovodstvo i osobe koje preuzimaju rizik, čije profesionalne aktivnosti imaju materijalnu učinak na profil rizičnosti ili profile rizičnosti UCITS-a kojima upravljaju.

3.   Društva za upravljanje koja su značajna s obzirom na svoju veličinu ili veličinu UCITS-a kojim upravljaju, njihovu unutarnju organizaciju te vrstu, opseg i složenost poslova, osnivaju odbor za naknade Odbor za naknade formira se na način koji omogućuje donošenje kompetentne i neovisne prosudbe o politikama naknada i praksi te o poticajima za upravljanje rizicima.

Odbor za naknade
  ako je osnivanje takvog tijela prema smjernicama ESMA-e potrebno
  , odgovoran je za pripremanje odluka na području politike primitaka, uključujući i one koje imaju utjecaj na rizike i upravljanje rizicima društva za upravljanje ili predmetnog UCITS-a i koje se daju upravnom tijelu koje vrši funkciju nadzora. Odborom za naknade predsjeda član upravljačkog tijela koji nema nikakve izvršne funkcije u dotičnom društvu za upravljanje. Članovi odbora za naknade su članovi upravljačkog tijela koji nemaju nikakve izvršne funkcije u dotičnom društvu za upravljanje.
  Odbor za naknade uključuje predstavnike zaposlenika te osigurava da njegova pravila omogućuju dioničarima da zajedno nastupaju. Pri sastavljanju takvih odluka, odbor za naknade uzima u obzir dugoročne interese zainteresiranih strana, investitora i javnog interesa.”

| (2) | U članku 20. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | pisani ugovor s depozitarom, kao što je navedeno u članku 22. stavku 2.;” |
| --- | --- | --- |

(2)

U članku 20. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

pisani ugovor s depozitarom, kao što je navedeno u članku 22. stavku 2.;”

| (3) | članak 22. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 22.
  1.   Investicijsko društvo i, za svaki od zajedničkih fondova kojim upravlja, društvo za upravljanje osiguravaju imenovanje jednog depozitara u skladu s odredbama iz ovog Poglavlja.
  2.   Depozitar se imenuje pismenim ugovorom.
  Ugovor sadrži pravila o protoku informacija koje se smatraju nužnima za obavljanje dužnosti depozitara u odnosu na UCITS za kojeg je imenovan, kao što je određeno u ovoj Direktivi i drugim zakonima, uredbama i ostalim propisima koji su važni za depozitare u državi članici gdje se UCITS nalazi.
  3.   Depozitar:






  (a) | osigurava da prodaja, izdavanje, ponovna kupnja, otkup ili ukidanje jedinica UCITS-a protječu u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima i pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju; |
| --- | --- | --- |

(3)

članak 22. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 22.

1.   Investicijsko društvo i, za svaki od zajedničkih fondova kojim upravlja, društvo za upravljanje osiguravaju imenovanje jednog depozitara u skladu s odredbama iz ovog Poglavlja.

2.   Depozitar se imenuje pismenim ugovorom.

Ugovor sadrži pravila o protoku informacija koje se smatraju nužnima za obavljanje dužnosti depozitara u odnosu na UCITS za kojeg je imenovan, kao što je određeno u ovoj Direktivi i drugim zakonima, uredbama i ostalim propisima koji su važni za depozitare u državi članici gdje se UCITS nalazi.

3.   Depozitar:

(a)

osigurava da prodaja, izdavanje, ponovna kupnja, otkup ili ukidanje jedinica UCITS-a protječu u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima i pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju;

| (b) | osigurava da se vrijednost jedinica UCITS-a izračunava u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima i pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju; |
| --- | --- |

(b)

osigurava da se vrijednost jedinica UCITS-a izračunava u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima i pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju;

| (c) | provodi upute društva za upravljanje ili investicijskog društva, osim ako nisu u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima, pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju; |
| --- | --- |

(c)

provodi upute društva za upravljanje ili investicijskog društva, osim ako nisu u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima, pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju;

| (d) | osigurava da se pri transakcijama koje uključuju sredstva UCITS-a obveze spram UCITS-a ispune u uobičajenim vremenskim rokovima; |
| --- | --- |

(d)

osigurava da se pri transakcijama koje uključuju sredstva UCITS-a obveze spram UCITS-a ispune u uobičajenim vremenskim rokovima;

| (e) | osigurava da se prihod UCITS-a primjenjuje u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima i pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju; |
| --- | --- |

(e)

osigurava da se prihod UCITS-a primjenjuje u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima i pravilima fonda ili dokumentima o osnivanju;

4.   Depozitar osigurava da su novčani tijekovi UCITS-a pravilno praćeni i posebno osigurava da su sva plaćanja koje je izvršio ulagač ili su izvršena u ime ulagača nakon upisa udjela UCITS-a primljena te da je sva gotovina UCITS-a knjižena na gotovinske račune koji zadovoljavaju sljedeće uvjete:

| (a) | otvoreni su na ime UCITS-a ili na ime društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a ili na ime depozitara koji djeluje u ime UCITS-a; |
| --- | --- |

(a)

otvoreni su na ime UCITS-a ili na ime društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a ili na ime depozitara koji djeluje u ime UCITS-a;

| (b) | otvoreni su u subjektu iz točaka (a), (b) i(c) članka 18. stavka 1. Direktive Komisije 2006/73/EZ(*) i |
| --- | --- |

(b)

otvoreni su u subjektu iz točaka (a), (b) i(c) članka 18. stavka 1. Direktive Komisije 2006/73/EZ(*) i

| (c) | održava ih se u skladu s načelima utvrđenim u članku 16. Direktive 2006/73/EZ. |
| --- | --- |

(c)

održava ih se u skladu s načelima utvrđenim u članku 16. Direktive 2006/73/EZ.

Kada su gotovinski računi otvoreni na ime depozitara koji djeluje u ime UCITS-a, gotovina subjekta iz točke (b) prvog podstavka niti vlastita gotovina depozitara ne knjiže se na takve račune.

5.   Imovina UCITS-a povjerava se depozitaru na čuvanje na sljedeći način:

| (a) | za financijske instrumente
  kako je određeno Uredbom (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća od... [o tržištima financijskih instrumenata (MIFIR)]
  koji se mogu čuvati, depozitar:






  i. | čuva sve financijske instrumente koji se mogu registrirati na računu za financijske instrumente otvorenom u knjigama depozitara i svi financijski instrumenti koji se fizički mogu dostaviti depozitaru; |
| --- | --- | --- |

(a)

za financijske instrumente
  kako je određeno Uredbom (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća od... [o tržištima financijskih instrumenata (MIFIR)]
  koji se mogu čuvati, depozitar:

i.

čuva sve financijske instrumente koji se mogu registrirati na računu za financijske instrumente otvorenom u knjigama depozitara i svi financijski instrumenti koji se fizički mogu dostaviti depozitaru;

| ii. | osigurava da su svi ti financijski instrumenti koji se mogu registrirati na računu za financijske instrumente otvorenom u knjigama depozitara registrirati u knjigama depozitara na odvojenim računima u skladu s načelima utvrđenim u članku 16. Direktive 2006/73/EZ, otvorenom na ime UCITS-a ili društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a, tako da se u svakom trenutku mogu jasno identificirati kao vlasništvo UCITS-a u skladu s mjerodavnim pravom; |
| --- | --- |

ii.

osigurava da su svi ti financijski instrumenti koji se mogu registrirati na računu za financijske instrumente otvorenom u knjigama depozitara registrirati u knjigama depozitara na odvojenim računima u skladu s načelima utvrđenim u članku 16. Direktive 2006/73/EZ, otvorenom na ime UCITS-a ili društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a, tako da se u svakom trenutku mogu jasno identificirati kao vlasništvo UCITS-a u skladu s mjerodavnim pravom;

| (b) | za svu ostalu imovinu depozitar:






  i. | provjerava vlasništvo UCITS-a ili društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a ocjenjivanjem posjeduje li UCITS ili društvo za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a takvu imovinu na temelju informacija ili dokumenata koje je podnio UCITS ili društvo za upravljanje i, ako postoje, na temelju vanjskih dokaza; |
| --- | --- | --- |

(b)

za svu ostalu imovinu depozitar:

i.

provjerava vlasništvo UCITS-a ili društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a ocjenjivanjem posjeduje li UCITS ili društvo za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a takvu imovinu na temelju informacija ili dokumenata koje je podnio UCITS ili društvo za upravljanje i, ako postoje, na temelju vanjskih dokaza;

| ii. | održava registar takve imovine za koju je zadovoljen uvjet da je u vlasništvu UCITS-a ili društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a i redovito ga ažurira. |
| --- | --- |

ii.

održava registar takve imovine za koju je zadovoljen uvjet da je u vlasništvu UCITS-a ili društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a i redovito ga ažurira.

5.a
     
  Depozitar društvu za upravljanje redovito podnosi sveobuhvatan popis sve imovine koju čuva u time UCITS-a.

5.b
     
  Financijske instrumente koji se čuvaju kod depozitara on niti bilo koja treća strana kojoj je za vlastiti račun dodijeljena uloga čuvanja ne smije ponovno koristiti.

Za potrebe ovog članka, ponovno korištenje znači korištenje financijskim instrumentima dostavljenim u jednoj transakciji kako bi se osigurala druga transakcija, uključujući, ali ne ograničeno na, prenošenje, davanje u zalog, prodavanje ili davanje zajmova.

6.   Države članice osiguravaju da su u slučaju stečaja depozitara
  i/ili bilo kojeg drugog reguliranog subjekta koji čuva financijske instrumente koji pripadaju UCITS-u ti financijski instrumenti
  UCITS-a koji se čuvaju▐ nedostupni za distribuciju među vjerovnicima depozitora
  ili reguliranog subjekta
  ili nedostupni za realizaciju u njihovu korist.

7.   Depozitar svoje funkcije iz stavaka 3. i 4. ne smije delegirati trećim stranama.

Depozitar funkcije iz stavka 5. može delegirati trećim stranama samo kada:

| (a) | zadaće nisu delegirane s namjerom izbjegavanja zahtjeva iz ove Direktive; |
| --- | --- |

(a)

zadaće nisu delegirane s namjerom izbjegavanja zahtjeva iz ove Direktive;

| (b) | depozitar može dokazati da postoji objektivan razlog za delegiranje; |
| --- | --- |

(b)

depozitar može dokazati da postoji objektivan razlog za delegiranje;

| (c) | depozitar je s pažnjom dobrog stručnjaka izabrao i imenovao bilo koju treću stranu kojoj želi delegirati dijelove svojih zadaća i nastavlja primjenjivati pažnju dobrog stručnjaka tijekom redovitih revizija i kontinuiranom praćenju bilo koje treće strane kojoj je delegirao dijelove svojih zadaća te dogovorenih uvjeta treće strane u pogledu pitanja koja su joj delegirana. |
| --- | --- |

(c)

depozitar je s pažnjom dobrog stručnjaka izabrao i imenovao bilo koju treću stranu kojoj želi delegirati dijelove svojih zadaća i nastavlja primjenjivati pažnju dobrog stručnjaka tijekom redovitih revizija i kontinuiranom praćenju bilo koje treće strane kojoj je delegirao dijelove svojih zadaća te dogovorenih uvjeta treće strane u pogledu pitanja koja su joj delegirana.

Funkcije iz stavka 5. depozitar može delegirati samo trećoj strani koja u svakom trenutku tijekom izvršavanja zadaća koje su joj delegirane:

| (a) | ima strukture i znanje koji su prikladni i proporcionalni naravi i složenosti imovine UCITS-a ili društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a koji su joj povjereni; |
| --- | --- |

(a)

ima strukture i znanje koji su prikladni i proporcionalni naravi i složenosti imovine UCITS-a ili društva za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a koji su joj povjereni;

| (b) | za zadaće čuvanja iz točke (a) stavka 5. podliježe učinkovitom bonitetnom praćenju poslovanja, uključujući minimalne kapitalne zahtjeve, i nadzoru dotičnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

(b)

za zadaće čuvanja iz točke (a) stavka 5. podliježe učinkovitom bonitetnom praćenju poslovanja, uključujući minimalne kapitalne zahtjeve, i nadzoru dotičnog zakonodavstva;

| (c) | za zadaće čuvanja iz ▐ stavka 5. podliježe vanjskoj redovitoj reviziji kako bi se osiguralo da su financijski instrumenti u njezinom vlasništvu; |
| --- | --- |

(c)

za zadaće čuvanja iz ▐ stavka 5. podliježe vanjskoj redovitoj reviziji kako bi se osiguralo da su financijski instrumenti u njezinom vlasništvu;

| (d) | odvaja imovinu klijenta depozitara od vlastite imovine i od imovine depozitara na način da se u svakom trenutku može jasno utvrditi da pripadaju klijentu određenog depozitara; |
| --- | --- |

(d)

odvaja imovinu klijenta depozitara od vlastite imovine i od imovine depozitara na način da se u svakom trenutku može jasno utvrditi da pripadaju klijentu određenog depozitara;

| (e) | poduzima odgovarajuće mjere na temelju smjernica ESMA-e tako da
  je u slučaju stečaja treće strane imovina UCITS-a koju čuva treća strana nedostupna za distribuciju među vjerovnicima treće strane ili za realizaciju u njihovu korist; |
| --- | --- |

(e)

poduzima odgovarajuće mjere na temelju smjernica ESMA-e tako da
  je u slučaju stečaja treće strane imovina UCITS-a koju čuva treća strana nedostupna za distribuciju među vjerovnicima treće strane ili za realizaciju u njihovu korist;

| (f) | zadovoljava opće obveze i zabrane utvrđene u stavku 5. i članku 25. |
| --- | --- |

(f)

zadovoljava opće obveze i zabrane utvrđene u stavku 5. i članku 25.

Za potrebe točke (e) ESMA objavljuje smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 upućene nadležnim tijelima u vezi s odgovarajućim mjerama u slučaju stečaja treće strane.

Neovisno o točki (b)
  trećeg
  podstavka u kojoj pravo treće zemlje zahtijeva čuvanje određenih financijskih instrumenata kod lokalnog subjekta, a niti jedan lokalni subjekt ne zadovoljava uvjete delegiranja utvrđene u
  točkama (a) do (f) trećeg podstavka,
  , depozitar može svoje funkcije delegirati takvom lokalnom subjektu samo do mjere određene pravom treće zemlje i samo toliko dugo koliko nema lokalnih subjekata koji zadovoljavaju uvjete delegiranja i samo kada:

| (
  i
  ) | su ulagači određenog UCITS-a prije ulaganja uredno obaviješteni da je takvo delegiranja potrebno zbog pravnih ograničenja prava treće zemlje i o okolnostima koje opravdavaju delegiranje i
  rizike takvog delegiranja
  ; |
| --- | --- |

(
  i
  )

su ulagači određenog UCITS-a prije ulaganja uredno obaviješteni da je takvo delegiranja potrebno zbog pravnih ograničenja prava treće zemlje i o okolnostima koje opravdavaju delegiranje i
  rizike takvog delegiranja
  ;

| (
  ii
  ) | je UCITS, ili društvo za upravljanje u ime UCITS-a, dao uputu depozitaru da čuvanje takvih financijskih instrumenata delegira takvom lokalnom subjektu. |
| --- | --- |

(
  ii
  )

je UCITS, ili društvo za upravljanje u ime UCITS-a, dao uputu depozitaru da čuvanje takvih financijskih instrumenata delegira takvom lokalnom subjektu.

Treće strane mogu zauzvrat dalje delegirati te funkcije, što podliježe jednakim uvjetima. U tom slučaju se članak 24. stavak 2 na relevantne strane primjenjuje mutatis mutandis.

Za potrebe
  ovog stavka
  pružanje usluga putem sustava za namiru vrijednosnih papira kako je određeno Direktivom 98/26/EZ ▌ ili pružanje sličnih usluga sustava za namiru vrijednosnih papira treće zemlje ne smatra se delegiranjem funkcija čuvanja.”

| (4) | Članak 23. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 2. i 3.
  zamjenjuju se sljedećim:
  „2.   Depozitar je:






  (a) | kreditna institucija kojoj je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2006/48/EZ; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Članak 23. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 2. i 3.
  zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Depozitar je:

(a)

kreditna institucija kojoj je izdano odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2006/48/EZ;

| (b) | investicijsko društvo koje podliježe zahtjevima dostatnosti kapitala u skladu s člankom 20. ▌ Direktive 2006/49/EZ, uključujući kapitalne zahtjevima za operativne rizike i koje ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2004/39/EZ te koje također pruža dodatnu uslugu čuvanja i administracije financijskih instrumenata za račun klijenata u skladu s točkom 1. dijela B Priloga I. Direktive 2004/39/EZ; takvo investicijsko društva u svakom slučaju mora imati vlastita sredstva koja nisu manja od iznosa početnog kapitala iz članka 9. Direktive 2006/49/EZ; |
| --- | --- |

(b)

investicijsko društvo koje podliježe zahtjevima dostatnosti kapitala u skladu s člankom 20. ▌ Direktive 2006/49/EZ, uključujući kapitalne zahtjevima za operativne rizike i koje ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2004/39/EZ te koje također pruža dodatnu uslugu čuvanja i administracije financijskih instrumenata za račun klijenata u skladu s točkom 1. dijela B Priloga I. Direktive 2004/39/EZ; takvo investicijsko društva u svakom slučaju mora imati vlastita sredstva koja nisu manja od iznosa početnog kapitala iz članka 9. Direktive 2006/49/EZ;

| (ba) | nacionalne središnje banke i bilo koja druga kategorija institucije na koju se primjenjuje bonitetni nadzor i koja podliježe kontinuiranom praćenju poslovanja po uvjetom da podliježe kapitalnim zahtjevima te bonitetnim i organizacijskim zahtjevima jednakog učinka kao subjekti pod točkama (a) i (b). |
| --- | --- |

(ba)

nacionalne središnje banke i bilo koja druga kategorija institucije na koju se primjenjuje bonitetni nadzor i koja podliježe kontinuiranom praćenju poslovanja po uvjetom da podliježe kapitalnim zahtjevima te bonitetnim i organizacijskim zahtjevima jednakog učinka kao subjekti pod točkama (a) i (b).

Investicijska društva ili društva za upravljanje koja djeluju u ime UCITS-a kojima upravljaju koji su prije [datum: rok za prenošenje utvrđen člankom 2. stavkom 1. prvog podstavka] imenovana depozitarom institucije koja ne zadovoljava zahtjeve utvrđene ovim stavkom imenuju depozitara koji zadovoljava te zahtjeve prije [datum: jedna godina nakon roka utvrđenog člankom 2. stavkom 1. prvog podstavka.

3.
     
  Države članice određuju koje kategorije institucija, iz podstavka (ba) stavka 2., ispunjavaju uvjete za depozitara.”

| (b) | stavci
  ▐
  4., 5. i 6. brišu se. |
| --- | --- |

(b)

stavci
  ▐
  4., 5. i 6. brišu se.

| (5) | članak 24. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 24.
  1.   Države članice osiguravaju da je depozitar odgovoran UCITS-u i imateljima udjela u UCITS-a za gubitak depozitara ili treće strane kojoj je delegirano čuvanje čuvanih financijskih instrumenata u skladu s ▐ člankom 22. stavkom 5.
  U slučaju gubitka čuvanih financijskih instrumenata države članice osiguravaju da depozitar UCITS-u ili društvu za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a vrati financijski instrument iste vrste ili odgovarajući iznos bez nepotrebnog odlaganja. Depozitar nije odgovoran ako može dokazati da je gubitak nastao kao posljedica vanjskoj događaja na koji nije mogao utjecati čije posljedice bi bile neizbježne unatoč svim naporima u suprotno.
  Države članice osiguravaju da je depozitar također odgovoran UCITS-u i ulagačima UCITS-a za sve gubitke koji su posljedica nemarnog ili namjernog neispunjenja svojih obveza prema ovoj Direktivi.
  2.   Na odgovornost depozitara ne utječe bilo koje delegiranje iz članka 22. stavka 7.
  3.   Odgovornost depozitara iz stavka 1. ne isključuje se ili ograničava dogovorom.
  4.   Svaki dogovor koji je u suprotnosti s odredbama stavka 3. ništavan je.
  5.   Imatelji udjela u UCITS-u mogu se pozivati na odgovornost depozitara izravno ili neizravno preko društva za upravljanje.


  5.a
     
  Ništa u ovom članku ne sprečava depozitara da poduzme mjere za potrebe ispunjavanja svojih obveza pod stavkom 1., pod uvjetom da takve mjere ne ograničavaju ili smanjuju te obveze ili rezultiraju u kašnjenju ispunjavanja obveza depozitara.” |
| --- | --- |

(5)

članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 24.

1.   Države članice osiguravaju da je depozitar odgovoran UCITS-u i imateljima udjela u UCITS-a za gubitak depozitara ili treće strane kojoj je delegirano čuvanje čuvanih financijskih instrumenata u skladu s ▐ člankom 22. stavkom 5.

U slučaju gubitka čuvanih financijskih instrumenata države članice osiguravaju da depozitar UCITS-u ili društvu za upravljanje koje djeluje u ime UCITS-a vrati financijski instrument iste vrste ili odgovarajući iznos bez nepotrebnog odlaganja. Depozitar nije odgovoran ako može dokazati da je gubitak nastao kao posljedica vanjskoj događaja na koji nije mogao utjecati čije posljedice bi bile neizbježne unatoč svim naporima u suprotno.

Države članice osiguravaju da je depozitar također odgovoran UCITS-u i ulagačima UCITS-a za sve gubitke koji su posljedica nemarnog ili namjernog neispunjenja svojih obveza prema ovoj Direktivi.

2.   Na odgovornost depozitara ne utječe bilo koje delegiranje iz članka 22. stavka 7.

3.   Odgovornost depozitara iz stavka 1. ne isključuje se ili ograničava dogovorom.

4.   Svaki dogovor koji je u suprotnosti s odredbama stavka 3. ništavan je.

5.   Imatelji udjela u UCITS-u mogu se pozivati na odgovornost depozitara izravno ili neizravno preko društva za upravljanje.

5.a
     
  Ništa u ovom članku ne sprečava depozitara da poduzme mjere za potrebe ispunjavanja svojih obveza pod stavkom 1., pod uvjetom da takve mjere ne ograničavaju ili smanjuju te obveze ili rezultiraju u kašnjenju ispunjavanja obveza depozitara.”

| (6) | U članku 25. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   U obavljanju svojih funkcija društvo za upravljanje i depozitar postupaju iskreno, pravedno, profesionalno, nezavisno i u interesu UCITS-a ili ulagača UCITS-a.


  Ni
  depozitar
  ni bilo koji od njegovih delegata
  ▐ ne smije provoditi aktivnosti u pogledu UCITS-a ili društva za upravljanje u ime UCITS-a koje mogu stvoriti sukobe interesa između UCITS-a, ulagača UCITS-a, društva za upravljanje i samog sebe, osim ako je depozitar
  osigurao da postoji funkcionalno i hijerarhijsko odvajanje obavljanja
  potencijalno proturječne zadaće, potencijalni sukobi interesa uredno su utvrđeni, njima se upravlja, prati ih se i objavljuju ulagačima UCITS-a.” |
| --- | --- |

(6)

U članku 25. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   U obavljanju svojih funkcija društvo za upravljanje i depozitar postupaju iskreno, pravedno, profesionalno, nezavisno i u interesu UCITS-a ili ulagača UCITS-a.

Ni
  depozitar
  ni bilo koji od njegovih delegata
  ▐ ne smije provoditi aktivnosti u pogledu UCITS-a ili društva za upravljanje u ime UCITS-a koje mogu stvoriti sukobe interesa između UCITS-a, ulagača UCITS-a, društva za upravljanje i samog sebe, osim ako je depozitar
  osigurao da postoji funkcionalno i hijerarhijsko odvajanje obavljanja
  potencijalno proturječne zadaće, potencijalni sukobi interesa uredno su utvrđeni, njima se upravlja, prati ih se i objavljuju ulagačima UCITS-a.”

| (7) | članak 26. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 26.
  1.   Zakon ili pravila fonda zajedničkog fonda propisuju uvjete promjene društva za upravljanje i depozitara, kao i pravila za osiguravanje zaštite imatelja udjela u slučaju takve promjene.
  2.   Zakon ili dokumenti o osnivanju investicijskog društva propisuju uvjete za promjenu društva za upravljanje i depozitara, kao i pravila za osiguravanje zaštite imatelja udjela u slučaju takve promjene.” |
| --- | --- |

(7)

članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 26.

1.   Zakon ili pravila fonda zajedničkog fonda propisuju uvjete promjene društva za upravljanje i depozitara, kao i pravila za osiguravanje zaštite imatelja udjela u slučaju takve promjene.

2.   Zakon ili dokumenti o osnivanju investicijskog društva propisuju uvjete za promjenu društva za upravljanje i depozitara, kao i pravila za osiguravanje zaštite imatelja udjela u slučaju takve promjene.”

| (8) | umeću se sljedeći članci ▌:
  „Članak 26.a
  Depozitar nadležnim tijelima
  na zahtjev
  daje na raspolaganje
  sve informacije koje je dobio prilikom izvršavanja svojih dužnosti i koji bi
  nadležnim tijelima
  UCITS-a ili društva za upravljanje UCITS-om mogle biti potrebne
  . Ako su nadležna tijela UCITS-a
  ili društva za upravljanje različita od onih depozitara, nadležna tijela depozitara bez odgode dijele dobivane informacije s
  nadležnim tijelima
  UCITS-a i društva za upravljanje
  .
  Članak 26.b
  1.   Komisija je ovlaštena donijeti▌, delegirane akte u skladu s člankom 112. ▌, kojima se definiraju:






  (a) | podaci
  u vezi s ovom Direktivom
  koji trebaju biti obuhvaćeni pisanim ugovorom iz članka 22. stavka 2.; |
| --- | --- | --- |

(8)

umeću se sljedeći članci ▌:

„Članak 26.a

Depozitar nadležnim tijelima
  na zahtjev
  daje na raspolaganje
  sve informacije koje je dobio prilikom izvršavanja svojih dužnosti i koji bi
  nadležnim tijelima
  UCITS-a ili društva za upravljanje UCITS-om mogle biti potrebne
  . Ako su nadležna tijela UCITS-a
  ili društva za upravljanje različita od onih depozitara, nadležna tijela depozitara bez odgode dijele dobivane informacije s
  nadležnim tijelima
  UCITS-a i društva za upravljanje
  .

Članak 26.b

1.   Komisija je ovlaštena donijeti▌, delegirane akte u skladu s člankom 112. ▌, kojima se definiraju:

(a)

podaci
  u vezi s ovom Direktivom
  koji trebaju biti obuhvaćeni pisanim ugovorom iz članka 22. stavka 2.;

| (b) | uvjeti za obavljanje funkcija depozitara prema članku 22. stavcima 3., 4. i 5., uključujući:






  i. | vrstu financijskog instrumente koji treba obuhvatiti područjem primjene dužnosti čuvanja depozitara u skladu s točkom (a) članka 22. stavka 5.; |
| --- | --- | --- |

(b)

uvjeti za obavljanje funkcija depozitara prema članku 22. stavcima 3., 4. i 5., uključujući:

i.

vrstu financijskog instrumente koji treba obuhvatiti područjem primjene dužnosti čuvanja depozitara u skladu s točkom (a) članka 22. stavka 5.;

| ii. | uvjete po kojima je depozitar u mogućnosti izvršavati svoje dužnosti čuvanja nad financijskim instrumentima registriranih kod središnjeg depozitara; |
| --- | --- |

ii.

uvjete po kojima je depozitar u mogućnosti izvršavati svoje dužnosti čuvanja nad financijskim instrumentima registriranih kod središnjeg depozitara;

| iii. | uvjete po kojima depozitar treba čuvati nominalne financijske instrumente registrirane pri izdavatelju ili arhivaru, u skladu s točkom (b) članka 22. stavka 5.; |
| --- | --- |

iii.

uvjete po kojima depozitar treba čuvati nominalne financijske instrumente registrirane pri izdavatelju ili arhivaru, u skladu s točkom (b) članka 22. stavka 5.;

| (c) | dužnosti primjene ustrajnosti depozitara prema točki (c) drugog podstavka članka 22. stavka 7.; |
| --- | --- |

(c)

dužnosti primjene ustrajnosti depozitara prema točki (c) drugog podstavka članka 22. stavka 7.;

| (d) | odvajanja obveze prema točki (d) trećeg podstavka članka 22. stavka 7.; |
| --- | --- |

(d)

odvajanja obveze prema točki (d) trećeg podstavka članka 22. stavka 7.;

| (e) | uvjeti i okolnosti po kojima se čuvani financijski instrumenti smatraju izgubljenima za potrebe članka 24.; |
| --- | --- |

(e)

uvjeti i okolnosti po kojima se čuvani financijski instrumenti smatraju izgubljenima za potrebe članka 24.;

| (f) | što se treba smatrati vanjskim događajima na koje se ne može utjecati čije posljedice bi bile neizbježne unatoč svim naporima sukladno prvom podstavku članku 24. stavku 1. |
| --- | --- |

(f)

što se treba smatrati vanjskim događajima na koje se ne može utjecati čije posljedice bi bile neizbježne unatoč svim naporima sukladno prvom podstavku članku 24. stavku 1.

| (fa) | uvjete za ispunjavanje zahtjeva neovisnosti.” |
| --- | --- |

(fa)

uvjete za ispunjavanje zahtjeva neovisnosti.”

| (9) | prvi stavak članka 30. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članci 13., 14., 14.a i 14.b primjenjuju se mutatis mutandis na investicijska društva koja nisu odabrala društvo za upravljanje koje ima odobrenje za rad u skladu s ovom Direktivom.” |
| --- | --- |

(9)

prvi stavak članka 30. zamjenjuje se sljedećim:

„Članci 13., 14., 14.a i 14.b primjenjuju se mutatis mutandis na investicijska društva koja nisu odabrala društvo za upravljanje koje ima odobrenje za rad u skladu s ovom Direktivom.”

| (10) | briše se Dio 3. poglavlja V. |
| --- | --- |

(10)

briše se Dio 3. poglavlja V.

| (11) | u članku 69. stavku 3. dodaje se sljedeći ▌podstavak:
  „Godišnje izvješće također sadrži:






  (a) | ukupni iznos naknada za financijsku godinu razdvojen u fiksni i varijabilnu naknadu koju je društvo za upravljanje i investicijsko društvo platilo osoblju, broj korisnika i, ako je primjenjivo, prenesena kamata koju je platio UCITS; |
| --- | --- | --- |

(11)

u članku 69. stavku 3. dodaje se sljedeći ▌podstavak:

„Godišnje izvješće također sadrži:

(a)

ukupni iznos naknada za financijsku godinu razdvojen u fiksni i varijabilnu naknadu koju je društvo za upravljanje i investicijsko društvo platilo osoblju, broj korisnika i, ako je primjenjivo, prenesena kamata koju je platio UCITS;

| (b) | ukupni iznos naknada
  po kategorijama zaposlenika ili drugog osoblja iz članka 14.a stavka 3. financijske grupacije
  , društva za upravljanje i, ako je primjenjivo, investicijskog društvo čije djelovanje ima materijalni utjecaj na profil rizičnosti UCITS-a.” |
| --- | --- |

(b)

ukupni iznos naknada
  po kategorijama zaposlenika ili drugog osoblja iz članka 14.a stavka 3. financijske grupacije
  , društva za upravljanje i, ako je primjenjivo, investicijskog društvo čije djelovanje ima materijalni utjecaj na profil rizičnosti UCITS-a.”

| (11.a) | U članku 78. stavku 3. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:










  „(a) | identifikacija UCITS-a i nadležnog tijela;” |
| --- | --- | --- |

(11.a)

U članku 78. stavku 3. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

identifikacija UCITS-a i nadležnog tijela;”

| (12) | članak 98. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2., točka (d) zamjenjuje se sljedećim:







  (a) | „(d) tražiti postojeće zapise telefonskih razgovora i zapise o prijenosu podataka, kako je utvrđeno člankom 2. drugim stavkom točkom (b) Direktive 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštite u sektoru elektroničkih komunikacija
   (*), koje imaju UCITS-i, društva za upravljanje, investicijska društva ili depozitari kada postoji ozbiljna sumnja da bi takve evidencije povezane s predmetom nadzora mogle biti važne za dokazivanje kršenja obveza prema ovoj Direktivi od strane UCITS-a, društva za upravljanje, investicijskih društva ili depozitara; ovi se zapisi međutim ne tiču sadržaja komunikacije na koju se odnose. ___________________ |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

članak 98. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2., točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

(a)

„(d) tražiti postojeće zapise telefonskih razgovora i zapise o prijenosu podataka, kako je utvrđeno člankom 2. drugim stavkom točkom (b) Direktive 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštite u sektoru elektroničkih komunikacija
   (*), koje imaju UCITS-i, društva za upravljanje, investicijska društva ili depozitari kada postoji ozbiljna sumnja da bi takve evidencije povezane s predmetom nadzora mogle biti važne za dokazivanje kršenja obveza prema ovoj Direktivi od strane UCITS-a, društva za upravljanje, investicijskih društva ili depozitara; ovi se zapisi međutim ne tiču sadržaja komunikacije na koju se odnose. ___________________

(*)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.”"

| (b) | Dodaje se sljedeći stavak ▌:
  „3.   Ako traženje zapisa telefonskih razgovora i zapisa o prijenosu podataka iz stavka 2. točke (d) zahtijeva odobrenje sudskog tijela u skladu s nacionalnim propisima, takvo će se odobrenje zatražiti. Ovlaštenje se također može zatražiti kao mjera opreza.” |
| --- | --- |

(b)

Dodaje se sljedeći stavak ▌:

„3.   Ako traženje zapisa telefonskih razgovora i zapisa o prijenosu podataka iz stavka 2. točke (d) zahtijeva odobrenje sudskog tijela u skladu s nacionalnim propisima, takvo će se odobrenje zatražiti. Ovlaštenje se također može zatražiti kao mjera opreza.”

| (13) | članak 99. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 99.
  1.   
  Ne dovodeći u pitanje nadzorne ovlasti nadležnih tijela, u skladu s člankom 98. i pravom
  država članica
  da
  omoguće
  i primijene kaznene sankcije, države članice utvrđuju pravila o
  administrativnim
  kaznama
  i
  drugim
  mjerama kada nisu poštovane nacionalne odredbe usvojene primjenom ove Direktive te će poduzeti sve potrebne mjere kako bi one bile primijenjene. Kazne i mjere moraju biti učinkovite razmjerne i odvraćajuće.
  2.   Države članice osiguravaju kada se obveze primjenjuju na UCITS-e, društva za upravljanje, investicijska društva ili depozitare da se u slučaju kršenja mogu primijeniti sankcije ili mjere na članove upravljačkih tijela ili bilo kojeg drugog pojedinca koji je po nacionalnom pravu odgovoran za kršenje.
  3.   Nadležnim tijelima daju se sve istražne ovlasti koje su potrebne za obavljanje njihovih funkcija. Pri izvršavanju svojih ovlasti, nadležna tijela blisko surađuju kako bi osigurala da kazne ili mjere proizvode željene rezultate i usklađivati svoje djelovanje kada se radi o prekograničnim slučajevima.” |
| --- | --- |

(13)

članak 99. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 99.

1.   
  Ne dovodeći u pitanje nadzorne ovlasti nadležnih tijela, u skladu s člankom 98. i pravom
  država članica
  da
  omoguće
  i primijene kaznene sankcije, države članice utvrđuju pravila o
  administrativnim
  kaznama
  i
  drugim
  mjerama kada nisu poštovane nacionalne odredbe usvojene primjenom ove Direktive te će poduzeti sve potrebne mjere kako bi one bile primijenjene. Kazne i mjere moraju biti učinkovite razmjerne i odvraćajuće.

2.   Države članice osiguravaju kada se obveze primjenjuju na UCITS-e, društva za upravljanje, investicijska društva ili depozitare da se u slučaju kršenja mogu primijeniti sankcije ili mjere na članove upravljačkih tijela ili bilo kojeg drugog pojedinca koji je po nacionalnom pravu odgovoran za kršenje.

3.   Nadležnim tijelima daju se sve istražne ovlasti koje su potrebne za obavljanje njihovih funkcija. Pri izvršavanju svojih ovlasti, nadležna tijela blisko surađuju kako bi osigurala da kazne ili mjere proizvode željene rezultate i usklađivati svoje djelovanje kada se radi o prekograničnim slučajevima.”

| (14) | Umeću se sljedeći članci ▌:
  „Članak 99.a
  1.   
  Države članice osiguravaju da njihovi zakoni i drugi propisi predviđaju sankcije za
  :






  (a) | aktivnosti UCITS-a koje se provode bez dobivanja odobrenja, kršenjem članka 5.; |
| --- | --- | --- |

(14)

Umeću se sljedeći članci ▌:

„Članak 99.a

1.   
  Države članice osiguravaju da njihovi zakoni i drugi propisi predviđaju sankcije za
  :

(a)

aktivnosti UCITS-a koje se provode bez dobivanja odobrenja, kršenjem članka 5.;

| (b) | slučaj da se poslovanje društva za upravljanje provodi bez dobivanja prethodnog odobrenja, kršenjem članka 6.; |
| --- | --- |

(b)

slučaj da se poslovanje društva za upravljanje provodi bez dobivanja prethodnog odobrenja, kršenjem članka 6.;

| (c) | slučaj da se poslovanje investicijskog društva provodi bez dobivanja prethodnog odobrenja, kršenjem članka 27.; |
| --- | --- |

(c)

slučaj da se poslovanje investicijskog društva provodi bez dobivanja prethodnog odobrenja, kršenjem članka 27.;

| (d) | slučaj kada se kvalificirani udjel u društvu za upravljanje izravno ili neizravno stekne ili se takav kvalificirani udjel u društvu za upravljanje poveća tako da bi udio glasačkih prava ili kapitala dosegao ili premašio 20 %, 30 % ili 50 % ili tako da bi društvo za upravljanje postalo podređeno društvo (u daljnjem tekstu „namjeravano stjecanje”) bez pisane obavijesti nadležnim tijelima o društvu za upravljanje za koje stjecatelj želi steći ili povećati kvalificirani udio, kršenjem članka 11. stavka 1.; |
| --- | --- |

(d)

slučaj kada se kvalificirani udjel u društvu za upravljanje izravno ili neizravno stekne ili se takav kvalificirani udjel u društvu za upravljanje poveća tako da bi udio glasačkih prava ili kapitala dosegao ili premašio 20 %, 30 % ili 50 % ili tako da bi društvo za upravljanje postalo podređeno društvo (u daljnjem tekstu „namjeravano stjecanje”) bez pisane obavijesti nadležnim tijelima o društvu za upravljanje za koje stjecatelj želi steći ili povećati kvalificirani udio, kršenjem članka 11. stavka 1.;

| (e) | slučaj kada se kvalificirani udjel u društvu za upravljanje izravno ili neizravno proda ili smanji tako da udio glasačkih prava ili kapitala padne ispod 20 %, 30 % ili 50 % ili kada društvo za upravljanje prestaje biti podređeno društvo, bez pisane obavijesti nadležnim tijelima, kršenjem članka 11. stavka 1.; |
| --- | --- |

(e)

slučaj kada se kvalificirani udjel u društvu za upravljanje izravno ili neizravno proda ili smanji tako da udio glasačkih prava ili kapitala padne ispod 20 %, 30 % ili 50 % ili kada društvo za upravljanje prestaje biti podređeno društvo, bez pisane obavijesti nadležnim tijelima, kršenjem članka 11. stavka 1.;

| (f) | slučaj kada je društvu za upravljanje izdano odobrenje za rad na temelju lažnih izjava ili na neki drugi nepravilan način, kršenjem članka 7. stavka 5. točke (b); |
| --- | --- |

(f)

slučaj kada je društvu za upravljanje izdano odobrenje za rad na temelju lažnih izjava ili na neki drugi nepravilan način, kršenjem članka 7. stavka 5. točke (b);

| (g) | slučaj kada je investicijskom društvu izdano odobrenje za rad na temelju lažnih izjava ili na neki drugi nepravilan način, kršenjem članka 29. stavka 4. točke (b); |
| --- | --- |

(g)

slučaj kada je investicijskom društvu izdano odobrenje za rad na temelju lažnih izjava ili na neki drugi nepravilan način, kršenjem članka 29. stavka 4. točke (b);

| (h) | slučaj kada društvo za upravljanje, nakon što je saznalo da su zbog stjecanja ili prodaje udjela u svom kapitalu, udjeli premašili pragove ili da su pali ispod pragova iz članka 11. stavka 10. Direktive 2004/39/EZ nije izvijestilo nadležna tijela o tim stjecanjima ili prodaji, kršenjem članka 11. stavka 1.; |
| --- | --- |

(h)

slučaj kada društvo za upravljanje, nakon što je saznalo da su zbog stjecanja ili prodaje udjela u svom kapitalu, udjeli premašili pragove ili da su pali ispod pragova iz članka 11. stavka 10. Direktive 2004/39/EZ nije izvijestilo nadležna tijela o tim stjecanjima ili prodaji, kršenjem članka 11. stavka 1.;

| (i) | slučaj da društvo za upravljanje barem jednom godišnje ne izvijesti nadležna tijela o imenima dioničara i članova koji posjeduju kvalificirane udjele i veličinama takvih udjela, kršenjem članka 11. stavka 1.; |
| --- | --- |

(i)

slučaj da društvo za upravljanje barem jednom godišnje ne izvijesti nadležna tijela o imenima dioničara i članova koji posjeduju kvalificirane udjele i veličinama takvih udjela, kršenjem članka 11. stavka 1.;

| (j) | za slučaj da društvo za upravljanje ne poštuje postupke i mjere zadane u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provodi članak 12. stavak 1. točka (a); |
| --- | --- |

(j)

za slučaj da društvo za upravljanje ne poštuje postupke i mjere zadane u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provodi članak 12. stavak 1. točka (a);

| (k) | za slučaj da društvo za upravljanje ne poštuje strukturne i organizacijske mjere zadane u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provodi članak 12. stavak 1. točka (b); |
| --- | --- |

(k)

za slučaj da društvo za upravljanje ne poštuje strukturne i organizacijske mjere zadane u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provodi članak 12. stavak 1. točka (b);

| (l) | za slučaj da investicijsko društvo ne poštuje postupke i mjere zadane u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provodi članak 31.; |
| --- | --- |

(l)

za slučaj da investicijsko društvo ne poštuje postupke i mjere zadane u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provodi članak 31.;

| (m) | slučaj da društvo za upravljanje ili investicijsko društvo ne poštuje zahtjeve vezane uz delegiranje svojih funkcija trećim stranama zadane u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provode članci 13. i 30.; |
| --- | --- |

(m)

slučaj da društvo za upravljanje ili investicijsko društvo ne poštuje zahtjeve vezane uz delegiranje svojih funkcija trećim stranama zadane u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provode članci 13. i 30.;

| (n) | slučaj da društvo za upravljanje ili investicijsko društvo ne poštuje pravila ponašanja zadana u skladu nacionalnim odredbama kojima se provode članci 14. i 30.; |
| --- | --- |

(n)

slučaj da društvo za upravljanje ili investicijsko društvo ne poštuje pravila ponašanja zadana u skladu nacionalnim odredbama kojima se provode članci 14. i 30.;

| (o) | slučaj da depozitar ne obavlja svoje dužnosti u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provode stavci 3. do 7. članka 22.; |
| --- | --- |

(o)

slučaj da depozitar ne obavlja svoje dužnosti u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provode stavci 3. do 7. članka 22.;

| (p) | slučaj da investicijsko društvo i, za svaki zajednički fond kojim upravlja, društvo za upravljanje kontinuirano ne poštuje obveze u vezi s investicijskim politikama UCITS-a utvrđene nacionalnim odredbama kojima se provodi poglavlje VII.; |
| --- | --- |

(p)

slučaj da investicijsko društvo i, za svaki zajednički fond kojim upravlja, društvo za upravljanje kontinuirano ne poštuje obveze u vezi s investicijskim politikama UCITS-a utvrđene nacionalnim odredbama kojima se provodi poglavlje VII.;

| (q) | slučaj da društvo za upravljanje ili investicijsko društvo ne primijeni postupak upravljanja rizikom i postupak za točnu i neovisnu procjenu vrijednosti neuvrštenih (OTC) izvedenica kako je utvrđeno nacionalnim odredbama kojima se provodi članak 51. stavak 1.; |
| --- | --- |

(q)

slučaj da društvo za upravljanje ili investicijsko društvo ne primijeni postupak upravljanja rizikom i postupak za točnu i neovisnu procjenu vrijednosti neuvrštenih (OTC) izvedenica kako je utvrđeno nacionalnim odredbama kojima se provodi članak 51. stavak 1.;

| (r) | slučaj da investicijsko društvo i, za svaki zajednički fond kojim upravlja, društvo za upravljanje kontinuirano ne poštuje obveze u vezi s informacijama koje treba pružiti ulagačima zadanim u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provode članci 68. do 82.; |
| --- | --- |

(r)

slučaj da investicijsko društvo i, za svaki zajednički fond kojim upravlja, društvo za upravljanje kontinuirano ne poštuje obveze u vezi s informacijama koje treba pružiti ulagačima zadanim u skladu s nacionalnim odredbama kojima se provode članci 68. do 82.;

| (s) | slučaj da društvo za upravljanje ili investicijsko društvo koje trguje udjelima u UCITS-u kojima upravlja u državi članici koja nije matična država članica UCITS-a ne poštuje zahtjev za dostavljanje obavijesti utvrđen člankom 93 stavkom1. |
| --- | --- |

(s)

slučaj da društvo za upravljanje ili investicijsko društvo koje trguje udjelima u UCITS-u kojima upravlja u državi članici koja nije matična država članica UCITS-a ne poštuje zahtjev za dostavljanje obavijesti utvrđen člankom 93 stavkom1.

2.   Države članice osiguravaju da se u svim slučajevima iz stavka 1. upravne sankcije i mjere koje se mogu primijeniti uključuju najmanje sljedeće:

| (a) | javno
  upozorenje ili
  izjavu u kojoj je navedena fizička ili pravna osoba i vrsta prekršaja; |
| --- | --- |

(a)

javno
  upozorenje ili
  izjavu u kojoj je navedena fizička ili pravna osoba i vrsta prekršaja;

| (b) | izdavanje naloga kojim se zahtijeva da fizička ili pravna osoba prekinu postupanje te da takvo postupanje ne ponavljaju; |
| --- | --- |

(b)

izdavanje naloga kojim se zahtijeva da fizička ili pravna osoba prekinu postupanje te da takvo postupanje ne ponavljaju;

| (c) | u slučaju društva za upravljanje ili UCITS-a, povlačenje odobrenja za rad društva za upravljanje ili UCITS-a; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju društva za upravljanje ili UCITS-a, povlačenje odobrenja za rad društva za upravljanje ili UCITS-a;

| (d) | nametanje privremene
  ili stalne
  zabrane za bilo kojeg člana društva za upravljanje ili upravljačkog tijela investicijskog društva ili bilo koje druge fizičke osobe koja se smatra odgovornom za izvršavanje funkcija u tim
  ili u drugim
  društvima; |
| --- | --- |

(d)

nametanje privremene
  ili stalne
  zabrane za bilo kojeg člana društva za upravljanje ili upravljačkog tijela investicijskog društva ili bilo koje druge fizičke osobe koja se smatra odgovornom za izvršavanje funkcija u tim
  ili u drugim
  društvima;

| (e) | u slučaju pravne osobe, nametanje
  učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih
  administrativnih novčanih kazni ▌; |
| --- | --- |

(e)

u slučaju pravne osobe, nametanje
  učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih
  administrativnih novčanih kazni ▌;

| (f) | u slučaju fizičke osobe, nametanje
  učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih
  administrativnih novčanih kazni ▌; |
| --- | --- |

(f)

u slučaju fizičke osobe, nametanje
  učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih
  administrativnih novčanih kazni ▌;

| (g) | nametanje administrativnih novčanih kazni u visini do
  deseterostrukog
  iznosa ostvarene dobiti ili spriječenog gubitka zbog kršenja, ako je to moguće utvrditi. |
| --- | --- |

(g)

nametanje administrativnih novčanih kazni u visini do
  deseterostrukog
  iznosa ostvarene dobiti ili spriječenog gubitka zbog kršenja, ako je to moguće utvrditi.

Članak 99.b

Države članice osiguravaju da nadležna tijela objavljuju sve sankcije ili mjere uvedene za kršenje nacionalnih odredbi donesenih u svrhu prenošenja ove Direktive, bez nepotrebnog odlaganja, uključujući informacije o vrsti i karakteru kršenja i identitetu osoba odgovornih za kršenje, osim ako bi takvo objavljivanje ozbiljno ugrozilo stabilnost financijskih tržišta. Ako bi objavljivanje za uključene strane uzrokovalo nerazmjernu štetu, nadležna tijela objavljuju kaznu ili nametnutu mjeru na anonimnoj osnovi.

Članak 99.c

1.   Države članice osiguravaju da pri određivanju vrste administrativne kazne ili mjere i razine administrativnih novčanih kazni nadležna tijela
  osiguravaju da su one učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće te
  se njima vodi računa o svim relevantnim okolnostima, uključujući:

| (a) | ozbiljnost i trajanje kršenja; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljnost i trajanje kršenja;

| (b) | stupanj odgovornosti odgovorne fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

(b)

stupanj odgovornosti odgovorne fizičke ili pravne osobe;

| (c) | financijsku snagu odgovorne fizičke ili pravne osobe, uzetu kao ukupni prihod odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak odgovorne fizičke osobe; |
| --- | --- |

(c)

financijsku snagu odgovorne fizičke ili pravne osobe, uzetu kao ukupni prihod odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak odgovorne fizičke osobe;

| (d) | važnost stečene dobiti ili izbjegnutih gubitaka odgovorne fizičke ili pravne osobe,
  šteta učinjena drugim osobama i, ovisno o slučaju, šteta učinjena funkcioniranju tržišta ili šireg gospodarstva
  ako se može odrediti; |
| --- | --- |

(d)

važnost stečene dobiti ili izbjegnutih gubitaka odgovorne fizičke ili pravne osobe,
  šteta učinjena drugim osobama i, ovisno o slučaju, šteta učinjena funkcioniranju tržišta ili šireg gospodarstva
  ako se može odrediti;

| (e) | razinu suradnje odgovorne fizičke ili pravne osobe s nadležnim tijelom; |
| --- | --- |

(e)

razinu suradnje odgovorne fizičke ili pravne osobe s nadležnim tijelom;

| (f) | prethodna kršenja odgovorne fizičke ili pravne osobe. |
| --- | --- |

(f)

prethodna kršenja odgovorne fizičke ili pravne osobe.

2.   ESMA izdaje smjernice upućene nadležnim tijelima u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 o vrstama upravnih mjera i sankcija te razini upravnih novčanih sankcija.

Članak 99.d

1.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela uspostave učinkovite mehanizme za poticanje izvješćivanja nadležnih tijela o kršenjima nacionalnih odredbi kojima se provodi ova Direktiva
  i da nadležna tijela predvide jedan ili više komunikacijskih kanala za osobe koje daju informacije o takvim kršenjima
  .
  Države članice osiguravaju da je identitet osoba koje daju takve obavijesti putem takvih kanala poznat samo nadležnim tijelima.

2.   Mehanizmi navedeni u stavku 1. uključuju najmanje sljedeće:

| (a) | posebne postupke za primitak izvješća o kršenjima i njihovo daljnje praćenje; |
| --- | --- |

(a)

posebne postupke za primitak izvješća o kršenjima i njihovo daljnje praćenje;

| (b) | prikladnu zaštitu zaposlenika investicijskih društava i društva za upravljanje koji prijave kršenje počinjeno u društvu; |
| --- | --- |

(b)

prikladnu zaštitu zaposlenika investicijskih društava i društva za upravljanje koji prijave kršenje počinjeno u društvu;

| (c) | zaštitu osobnih podataka u vezi s osobama koje prijave kršenja i fizičku osobu koja je navodno odgovorna za kršenje, u skladu s načelima utvrđenim Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi sa obradom osobnih podataka i slobodnim takvih kretanjem podataka
   (**). |
| --- | --- |

(c)

zaštitu osobnih podataka u vezi s osobama koje prijave kršenja i fizičku osobu koja je navodno odgovorna za kršenje, u skladu s načelima utvrđenim Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi sa obradom osobnih podataka i slobodnim takvih kretanjem podataka
   (**).

2.a
     
  ESMA osigurava jedan ili više sigurnih komunikacijskih kanala za obavijesti o kršenjima nacionalnim odredbi kojima se provodi ova Direktiva. Države članice osiguravaju da je identitet osoba koje daju takvu obavijest putem takvih kanala poznat samo ESMA-i.

2.b
     
  Obavijest u dobroj vjeri ESMA-i ili nadležnim tijelima o kršenju nacionalnih odredbi kojima se provodi ova Direktive prema stavku 2.a ne čini kršenje bilo kakvog ograničenja za objavljivanje informacija zadanog ugovorom ili bilo kojom drugom zakonodavnom, regulatornom ili administrativnom odredbom i ne uključuje odgovornost osobe koja daje takvu obavijest bilo koje vrste u vezi s takvom obavijesti.

3.   Države članice zahtijevaju od institucija da imaju odgovarajuće postupke u skladu s kojima njihovi zaposlenici mogu preko posebnog kanala interno prijaviti kršenje.

Članak 99.e

1.   Države članice na godišnjoj osnovi pružaju ESMA-i skupljene informacije u vezi sa svim mjerama ili kaznama nametnutim u skladu s člankom 99. ESMA objavljuje te podatke u godišnjem izvješću.

2.   Kada nadležno tijelo objavi mjeru ili kaznu također prijavljuje mjere ili kazne ESMA-i. Kada se objavljena mjera ili sankcija odnosi na društvo za upravljanje, ESMA dodaje upućivanje na objavljenu mjeru ili kaznu na popis društava za upravljanje objavljenim prema članku 6. stavku 1.

3.   ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi se utvrdili postupci i oblici za dostavljanje podataka iz ovog članka.

ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do ...
  ”

Komisiji je dodijeljena ovlast donošenja provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

▌

(**)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.”"

| (15) | Umeće se sljedeći članak 104.a:
  „Članak 104.a
  1.   Država članica primjenjuje Direktivu 95/46/EZ na obradu osobnih podataka provedenu u državi članici prema ovoj Direktivi.
  2.   Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane institucija Zajednice i tijela i slobodnom kretanju takvih podataka
   (***) primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju provodi ESMA prema ovoj Direktivi.

  (***)  SL L 8, 12.1.2001., str.1.”" |
| --- | --- |

(15)

Umeće se sljedeći članak 104.a:

„Članak 104.a

1.   Država članica primjenjuje Direktivu 95/46/EZ na obradu osobnih podataka provedenu u državi članici prema ovoj Direktivi.

2.   Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane institucija Zajednice i tijela i slobodnom kretanju takvih podataka
   (***) primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju provodi ESMA prema ovoj Direktivi.

(***)  SL L 8, 12.1.2001., str.1.”"

| (16) | U članku 112. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 12., 14., 43., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81.,
  90
  ., 95. i 111. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od četiri godine od 4. siječnja 2011.
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 50.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od četiri godine od 21. srpnja 2011.
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 22. i 24. dodjeljuje se Komisiji za razdoblje od četiri godina od [...]. Komisija izrađuje izvješće u vezi s delegiranim ovlastima najkasnije šest mjeseci prije isteka četverogodišnjeg razdoblja. Delegacija ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako je Europski parlament ili Vijeće opozovu u skladu s člankom 112.a.” |
| --- | --- |

(16)

U članku 112. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 12., 14., 43., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81.,
  90
  ., 95. i 111. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od četiri godine od 4. siječnja 2011.

Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 50.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od četiri godine od 21. srpnja 2011.

Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 22. i 24. dodjeljuje se Komisiji za razdoblje od četiri godina od [...]. Komisija izrađuje izvješće u vezi s delegiranim ovlastima najkasnije šest mjeseci prije isteka četverogodišnjeg razdoblja. Delegacija ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako je Europski parlament ili Vijeće opozovu u skladu s člankom 112.a.”

| (17) | U članku 112.a, stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegaciju ovlasti iz članaka 12., 14.,
  22., 24.,
  43., 50.a, 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81.,
  90
  ., 95. i 111.” |
| --- | --- |

(17)

U članku 112.a, stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegaciju ovlasti iz članaka 12., 14.,
  22., 24.,
  43., 50.a, 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81.,
  90
  ., 95. i 111.”

| (18) | Prilog I. mijenja se u skladu s navedenim u Prilogu ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(18)

Prilog I. mijenja se u skladu s navedenim u Prilogu ovoj Direktivi.

Članak 2.

1.   Države članice donose i objavljuju najkasnije do [...] zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredbi.

One zakone i druge propise iz stavka 1. primjenjuju od [...].

Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom službene objave sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takvo upućivanje. Načine tog upućivanja određuju države članice.

2.   Države članice Komisiji šalju tekst glavnih odredbi nacionalnog zakonodavstva koje donesu na području obuhvaćenom ovom Direktivom.

Ako popratni dokumenti uz obavijest o mjerama za prenošenje zakonodavstva koje predvide države članice nisu dovoljni za potpunu ocjenu usklađenosti s mjerama za prenošenje zakonodavstva s određenim člancima ove Direktive, Komisija može na zahtjev ESMA-e u pogledu primjene (EU) br. 1095/2010 ili na svoju vlastitu inicijativu tražiti od država članica da pruže iscrpnije informacije u vezi s prenošenjem zakonodavstva i provedbom tih odredbi i ove Direktive.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana njezine objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 96, 4.4.2013., str. 18.

1

(2)  SL L 302, 17.11.2009., str. 32.

2

(3)  SL L 120, 15.5.2009., str. 22.

3

(4)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

4

(5)  SL L 331, 15.12.2010., str 12.

5

(6)  

  SL L 174, 1.7.2011., str. 1.

6

SL L 174, 1.7.2011., str. 1.

(7)  SL L 241, 2.9.2006., str. 26.

7

(8)  SL L 302, 17.11.2009., str. 1.

8

(9)  SL L 166, 11.6.1998., str. 45.

9

(10)  SL L 84, 26.3.1997., str. 22.

10

(11)  
  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

11

SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

PRILOG

U Prilogu I., točka 2. dodatka A. zamjenjuje se sljedećim:

| „2. | Podaci o depozitaru: |
| --- | --- |

„2.

Podaci o depozitaru:

| 2.1. | identitet depozitara UCITS-a i opis njegovih dužnosti; |
| --- | --- |

2.1.

identitet depozitara UCITS-a i opis njegovih dužnosti;

| 2.2. | opis svih funkcija čuvanja koje je delegirao depozitar
  ▌
  i svaki sukob interesa koji bi se mogao pojaviti takvim delegiranjem. |
| --- | --- |

2.2.

opis svih funkcija čuvanja koje je delegirao depozitar
  ▌
  i svaki sukob interesa koji bi se mogao pojaviti takvim delegiranjem.

Informacije o svim subjektima uključenim u čuvanje imovine fonda zajedno sa sukobima interesa koji bi se mogli pojaviti dostupni su na zahtjev depozitara.
  ”

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/300

---

P7_TA(2013)0310

Raspored dražbovne prodaje emisijskih jedinica stakleničkih plinova ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 3. srpnja 2013. na prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ kojom se pojašnjavaju odredbe o rasporedu dražbovne prodaje emisijskih jedinica stakleničkih plinova (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/43)

Amandman 21

Prijedlog Odluke

Članak 1.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 1- zadnja rečenica

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija,
  prema potrebi,
  prilagođava raspored dražbe
  pojedinom razdoblju
  u svrhu osiguravanja pravilnog funkcioniranja tržišta. | Ako se procjenom pojedinih industrijskih sektora utvrdi da se ne očekuju bitne posljedice za sektore i podsektore izložene znatnom riziku od istjecanja ugljičnog dioksida
  , Komisija
  u iznimnim okolnostima može
  prilagoditi raspored dražbe
  za razdoblje iz članka 13. stavka 1., koje počinje 1. siječnja 2013.
  kako bi osigurala pravilno funkcioniranje tržišta.
  Komisija provodi samo jednu takvu prilagodbu maksimalnog broja od 900 milijuna prava na emisiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija,
  prema potrebi,
  prilagođava raspored dražbe
  pojedinom razdoblju
  u svrhu osiguravanja pravilnog funkcioniranja tržišta.

Ako se procjenom pojedinih industrijskih sektora utvrdi da se ne očekuju bitne posljedice za sektore i podsektore izložene znatnom riziku od istjecanja ugljičnog dioksida
  , Komisija
  u iznimnim okolnostima može
  prilagoditi raspored dražbe
  za razdoblje iz članka 13. stavka 1., koje počinje 1. siječnja 2013.
  kako bi osigurala pravilno funkcioniranje tržišta.
  Komisija provodi samo jednu takvu prilagodbu maksimalnog broja od 900 milijuna prava na emisiju.

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na razmatranje sukladno članku 57. stavku 2., drugom podstavku (A7-0046/2013).

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/300

---

P7_TA(2013)0311

Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0866), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0866),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 168. stavak 4. točka (c) i 168. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0488/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 168. stavak 4. točka (c) i 168. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0488/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. svibnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. svibnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0337/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 160.

---

P7_TC1-COD(2011)0421

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2013. radi donošenja Odluke br. .../2013/EU Europskog Parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci br. 1082/2013/EU)

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/301 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/301

---

P7_TA(2013)0312

Provedba pojačane suradnje u području poreza na financijske transakcije *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Vijeća o provedbi pojačane suradnje u području poreza na financijske transakcije (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2016/C 075/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2013)0071), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2013)0071),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0049/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0230/2013),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da kroz iscrpnu procjenu učinka i analizu troškova i koristi pokaže da će se kod svake pojačane suradnje poštovati djelokrug, prava i obveze država članica nesudionica; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da kroz iscrpnu procjenu učinka i analizu troškova i koristi pokaže da će se kod svake pojačane suradnje poštovati djelokrug, prava i obveze država članica nesudionica;

| 3. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 5. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

Amandman 1

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Komisija je u 2011. utvrdila da na svim razinama traje rasprava o dodatnom oporezivanju financijskog sektora. Uzrok za tu raspravu je želja da se osigura da financijski sektor pravedno i značajno doprinosi pokrivanju troškova krize i da se u budućnosti oporezuje pravedno u odnosu na druge sektore, da se spriječe pretjerano rizične aktivnosti financijskih institucija, da se nadopune regulatorne mjere čiji je cilj izbjegavanje budućih kriza te da se ostvare dodatni prihodi za opći proračun ili posebne ciljeve politike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Komisija je u 2011. utvrdila da na svim razinama traje rasprava o dodatnom oporezivanju financijskog sektora. Uzrok za tu raspravu je želja da se osigura da financijski sektor pravedno i značajno doprinosi pokrivanju troškova krize i da se u budućnosti oporezuje pravedno u odnosu na druge sektore, da se spriječe pretjerano rizične aktivnosti financijskih institucija, da se nadopune regulatorne mjere čiji je cilj izbjegavanje budućih kriza te da se ostvare dodatni prihodi za opći proračun ili posebne ciljeve politike.

| (1) | Komisija je u 2011. utvrdila da na svim razinama traje rasprava o dodatnom oporezivanju financijskog sektora. Uzrok za tu raspravu je želja da se osigura da financijski sektor pravedno i značajno doprinosi pokrivanju troškova krize i da se u budućnosti oporezuje pravedno u odnosu na druge sektore, da se spriječe pretjerano rizične aktivnosti financijskih institucija, da se nadopune regulatorne mjere čiji je cilj izbjegavanje budućih kriza i
  smanjenje špekulacije
  , da se ostvare dodatni prihodi za opći proračun,
  između ostaloga i kao doprinos fiskalnoj konsolidaciji
  , ili posebne ciljeve politike
  u svrhu održivosti i poticanja rasta, obrazovanja i zapošljavanja, uz osobit naglasak na zapošljavanje mladih. Uvođenjem poreza na financijske transakcije (PFT) pokazuje se sposobnost pozitivne raspodjele i upravljanja prikladnom nadopunom postojećih regulatornih reformnih inicijativa. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je u 2011. utvrdila da na svim razinama traje rasprava o dodatnom oporezivanju financijskog sektora. Uzrok za tu raspravu je želja da se osigura da financijski sektor pravedno i značajno doprinosi pokrivanju troškova krize i da se u budućnosti oporezuje pravedno u odnosu na druge sektore, da se spriječe pretjerano rizične aktivnosti financijskih institucija, da se nadopune regulatorne mjere čiji je cilj izbjegavanje budućih kriza i
  smanjenje špekulacije
  , da se ostvare dodatni prihodi za opći proračun,
  između ostaloga i kao doprinos fiskalnoj konsolidaciji
  , ili posebne ciljeve politike
  u svrhu održivosti i poticanja rasta, obrazovanja i zapošljavanja, uz osobit naglasak na zapošljavanje mladih. Uvođenjem poreza na financijske transakcije (PFT) pokazuje se sposobnost pozitivne raspodjele i upravljanja prikladnom nadopunom postojećih regulatornih reformnih inicijativa.

Amandman 2

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | U skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 8. veljače 2013. o Višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.-2020., dio prihoda iz PFT-a trebao bi biti dodijeljen proračunu Unije u obliku vlastitih izvora sredstava. Korištenje prihoda iz PFT-a kao vlastitih sredstava Unije moguće je u skladu s postupkom pojačane suradnje samo ako bi nacionalni doprinosi država članica sudionica proračunu Unije bili smanjeni za isti iznos, čime bi se izbjegao neuravnotežen doprinos država članica sudionica u odnosu na one koje ne sudjeluju. Nakon provedbe PFT-a na razini Unije, cjelokupan iznos ili dio iznosa vlastitih sredstava proizašlih iz PFT-a trebao bi se pridodati nacionalnim doprinosima država članica kako bi se prikupila nova sredstva za financiranje europskih ulaganja bez smanjenja nacionalnih doprinosa država članica sudionica proračunu Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

U skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 8. veljače 2013. o Višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.-2020., dio prihoda iz PFT-a trebao bi biti dodijeljen proračunu Unije u obliku vlastitih izvora sredstava. Korištenje prihoda iz PFT-a kao vlastitih sredstava Unije moguće je u skladu s postupkom pojačane suradnje samo ako bi nacionalni doprinosi država članica sudionica proračunu Unije bili smanjeni za isti iznos, čime bi se izbjegao neuravnotežen doprinos država članica sudionica u odnosu na one koje ne sudjeluju. Nakon provedbe PFT-a na razini Unije, cjelokupan iznos ili dio iznosa vlastitih sredstava proizašlih iz PFT-a trebao bi se pridodati nacionalnim doprinosima država članica kako bi se prikupila nova sredstva za financiranje europskih ulaganja bez smanjenja nacionalnih doprinosa država članica sudionica proračunu Unije.

Amandman 3

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.b) | Prije uvođenja PFT-a Komisija bi trebala pokazati da pojačana suradnja neće dovesti u pitanje unutarnje tržište ili ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju. Također bi trebala pokazati da ono ne predstavlja prepreku ili diskriminaciju u odnosu na trgovinu među državama članicama niti da narušava tržišno natjecanje među njima. Komisija bi trebala predstaviti novu jasnu analizu i procjenu učinka posljedica prijedloga o zajedničkom PFT-u na države članice sudionice i nesudionice te na unutarnje tržište u cjelini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.b)

Prije uvođenja PFT-a Komisija bi trebala pokazati da pojačana suradnja neće dovesti u pitanje unutarnje tržište ili ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju. Također bi trebala pokazati da ono ne predstavlja prepreku ili diskriminaciju u odnosu na trgovinu među državama članicama niti da narušava tržišno natjecanje među njima. Komisija bi trebala predstaviti novu jasnu analizu i procjenu učinka posljedica prijedloga o zajedničkom PFT-u na države članice sudionice i nesudionice te na unutarnje tržište u cjelini.

Amandman 4

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | PFT će uistinu ostvariti svoj cilj samo ako ga se uvede na svjetskoj razini. Pojačana suradnja jedanaest država članica stoga predstavlja prvi korak prema PFT-u na razini Unije te u konačnici i na svjetskoj razini. Unija će se neprestano zalagati za globalno uvođenje PFT-a i njegovo stavljanje na dnevni red sastanaka na vrhu G-20 i G-8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

PFT će uistinu ostvariti svoj cilj samo ako ga se uvede na svjetskoj razini. Pojačana suradnja jedanaest država članica stoga predstavlja prvi korak prema PFT-u na razini Unije te u konačnici i na svjetskoj razini. Unija će se neprestano zalagati za globalno uvođenje PFT-a i njegovo stavljanje na dnevni red sastanaka na vrhu G-20 i G-8.

Amandman 5

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Kako bi se spriječili poremećaji na tržištu zbog mjera koje jednostrano poduzimaju države članice sudionice, imajući u vidu iznimno visoku mobilnost većine predmetnih financijskih transakcija, te tako poboljšalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, važno je da su osnovne značajke PFT-a u državama članicama sudionicama usklađene na razini Unije. Stoga je potrebno spriječiti poticaje za poreznu arbitražu između država članica sudionica i poremećaje pri raspoređivanju između financijskih tržišta u navedenim državama, kao i mogućnosti za dvostruko oporezivanje ili neoporezivanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Kako bi se spriječili poremećaji na tržištu zbog mjera koje jednostrano poduzimaju države članice sudionice, imajući u vidu iznimno visoku mobilnost većine predmetnih financijskih transakcija, te tako poboljšalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, važno je da su osnovne značajke PFT-a u državama članicama sudionicama usklađene na razini Unije. Stoga je potrebno spriječiti poticaje za poreznu arbitražu između država članica sudionica i poremećaje pri raspoređivanju između financijskih tržišta u navedenim državama, kao i mogućnosti za dvostruko oporezivanje ili neoporezivanje.

| (3) | Neke od jedanaest država članica sudionica već su uvele ili su tijeku uvođenja nekog oblika PFT-a.
  Kako bi se spriječili poremećaji na tržištu zbog mjera koje jednostrano poduzimaju države članice sudionice, imajući u vidu iznimno visoku mobilnost većine predmetnih financijskih transakcija, te tako poboljšalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, važno je da su osnovne značajke PFT-a u državama članicama sudionicama usklađene na razini Unije. Stoga je potrebno spriječiti poticaje za poreznu arbitražu između država članica sudionica i poremećaje pri raspoređivanju između financijskih tržišta u navedenim državama, kao i mogućnosti za dvostruko oporezivanje ili neoporezivanje. |
| --- | --- |

(3)

Neke od jedanaest država članica sudionica već su uvele ili su tijeku uvođenja nekog oblika PFT-a.
  Kako bi se spriječili poremećaji na tržištu zbog mjera koje jednostrano poduzimaju države članice sudionice, imajući u vidu iznimno visoku mobilnost većine predmetnih financijskih transakcija, te tako poboljšalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, važno je da su osnovne značajke PFT-a u državama članicama sudionicama usklađene na razini Unije. Stoga je potrebno spriječiti poticaje za poreznu arbitražu između država članica sudionica i poremećaje pri raspoređivanju između financijskih tržišta u navedenim državama, kao i mogućnosti za dvostruko oporezivanje ili neoporezivanje.

Amandman 6

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | S obzirom na znatan napredak u vezi s propisima o europskom financijskom tržištu, poput Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i stavljajući izvan snage Uredbu (EU) br. 648/2012

   (1)

  , Direktive 2013/36/EU i ove Direktive, države članice koje su uvele bankovne pristojbe zbog nedavne financijske krize trebale bi preispitati potrebu za takvim porezima i njihovu usklađenost s pravilima i ciljevima prava Unije i unutarnjeg tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)

S obzirom na znatan napredak u vezi s propisima o europskom financijskom tržištu, poput Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i stavljajući izvan snage Uredbu (EU) br. 648/2012

   (1)

  , Direktive 2013/36/EU i ove Direktive, države članice koje su uvele bankovne pristojbe zbog nedavne financijske krize trebale bi preispitati potrebu za takvim porezima i njihovu usklađenost s pravilima i ciljevima prava Unije i unutarnjeg tržišta.

Amandman 7

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.b) | Svaki pokušaj harmonizacije PFT-a među državama članicama sudionicama ne bi trebao rezultirati izvanteritorijalnim oporezivanjem koje bi prekršilo potencijalnu poreznu osnovu država članica nesudionica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.b)

Svaki pokušaj harmonizacije PFT-a među državama članicama sudionicama ne bi trebao rezultirati izvanteritorijalnim oporezivanjem koje bi prekršilo potencijalnu poreznu osnovu država članica nesudionica.

Amandman 8

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Poboljšanje djelovanja unutarnjeg tržišta, a posebice sprečavanje poremećaja na tržištu između država članica sudionica, zahtijeva da se PFT
  primjenjuje
  na široko utvrđeni opseg financijskih institucija i transakcija, na trgovanje velikim brojem različitih financijskih instrumenata, uključujući strukturirane proizvode, na organiziranim tržištima i na neformalnim tržištima, kao i na sklapanje svih vrsta ugovora s izvedenim financijskim instrumentima i na značajne promjene dotičnih poslova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Poboljšanje djelovanja unutarnjeg tržišta, a posebice sprečavanje poremećaja na tržištu između država članica sudionica, zahtijeva da se PFT
  primjenjuje
  na široko utvrđeni opseg financijskih institucija i transakcija, na trgovanje velikim brojem različitih financijskih instrumenata, uključujući strukturirane proizvode, na organiziranim tržištima i na neformalnim tržištima, kao i na sklapanje svih vrsta ugovora s izvedenim financijskim instrumentima i na značajne promjene dotičnih poslova.

| (4) | Poboljšanje djelovanja unutarnjeg tržišta, a posebice sprečavanje poremećaja na tržištu između država članica sudionica,
  smanjenje mogućnosti porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, rizik od premještanja rizika i regulatorne arbitraže
  , zahtijeva da se PFT primjenjuje na široko utvrđeni opseg financijskih institucija i transakcija, na trgovanje velikim brojem različitih financijskih instrumenata, uključujući strukturirane proizvode, na organiziranim tržištima i na neformalnim tržištima, kao i na sklapanje svih vrsta ugovora s izvedenim financijskim instrumentima,
  uključujući ugovore o razlici, promptnim deviznim tržištima i spekulativnim terminskim transakcijama
  , i na značajne promjene dotičnih poslova. |
| --- | --- |

(4)

Poboljšanje djelovanja unutarnjeg tržišta, a posebice sprečavanje poremećaja na tržištu između država članica sudionica,
  smanjenje mogućnosti porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, rizik od premještanja rizika i regulatorne arbitraže
  , zahtijeva da se PFT primjenjuje na široko utvrđeni opseg financijskih institucija i transakcija, na trgovanje velikim brojem različitih financijskih instrumenata, uključujući strukturirane proizvode, na organiziranim tržištima i na neformalnim tržištima, kao i na sklapanje svih vrsta ugovora s izvedenim financijskim instrumentima,
  uključujući ugovore o razlici, promptnim deviznim tržištima i spekulativnim terminskim transakcijama
  , i na značajne promjene dotičnih poslova.

Amandman 9

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Uz izuzeće zaključivanja ili značajne izmjene ugovora o izvedenicama, trgovanje na primarnim tržištima i transakcije značajne za građane i za poduzeća, kao što je sklapanje ugovora o osiguranju, hipotekarno kreditiranje, potrošački krediti ili usluge platnog prometa trebali bi biti isključeni iz područja primjene PFT-a, tako da se ne ugrozi prikupljanje kapitala od strane poduzeća i država te da se izbjegne utjecaj na domaćinstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Uz izuzeće zaključivanja ili značajne izmjene ugovora o izvedenicama, trgovanje na primarnim tržištima i transakcije značajne za građane i za poduzeća, kao što je sklapanje ugovora o osiguranju, hipotekarno kreditiranje, potrošački krediti ili usluge platnog prometa trebali bi biti isključeni iz područja primjene PFT-a, tako da se ne ugrozi prikupljanje kapitala od strane poduzeća i država te da se izbjegne utjecaj na domaćinstva.

| (8) | Uz izuzeće zaključivanja ili značajne izmjene ugovora o izvedenicama, trgovanje na primarnim tržištima i transakcije značajne za građane i za poduzeća, kao što je sklapanje ugovora o osiguranju, hipotekarno kreditiranje, potrošački krediti ili usluge platnog prometa trebali bi biti isključeni iz područja primjene PFT-a, tako da se ne ugrozi prikupljanje kapitala od strane poduzeća i država te da se izbjegne
  negativan
  utjecaj na domaćinstva i
  stvarno gospodarstvo
  . |
| --- | --- |

(8)

Uz izuzeće zaključivanja ili značajne izmjene ugovora o izvedenicama, trgovanje na primarnim tržištima i transakcije značajne za građane i za poduzeća, kao što je sklapanje ugovora o osiguranju, hipotekarno kreditiranje, potrošački krediti ili usluge platnog prometa trebali bi biti isključeni iz područja primjene PFT-a, tako da se ne ugrozi prikupljanje kapitala od strane poduzeća i država te da se izbjegne
  negativan
  utjecaj na domaćinstva i
  stvarno gospodarstvo
  .

Amandman 10

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | U cilju jačanja položaja reguliranih tržišta, a posebice trgovanja dionicama koje je strogo regulirano, kontrolirano i transparentno u usporedbi s nereguliranim, slabije kontroliranim i manje transparentnim izvanburzovnim trgovanjem, države članice trebaju primjenjivati veće porezne stope na izvanburzovne transakcije. Ovime će se omogućiti prijelaz trgovanja sa slabo reguliranih ili nereguliranih tržišta na regulirana tržišta. Veće stope ne bi se trebale primjenjivati na financijske transakcije izvanburzovnih izvedenica jer objektivno smanjuju rizik i stoga služe stvarnoj ekonomiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

U cilju jačanja položaja reguliranih tržišta, a posebice trgovanja dionicama koje je strogo regulirano, kontrolirano i transparentno u usporedbi s nereguliranim, slabije kontroliranim i manje transparentnim izvanburzovnim trgovanjem, države članice trebaju primjenjivati veće porezne stope na izvanburzovne transakcije. Ovime će se omogućiti prijelaz trgovanja sa slabo reguliranih ili nereguliranih tržišta na regulirana tržišta. Veće stope ne bi se trebale primjenjivati na financijske transakcije izvanburzovnih izvedenica jer objektivno smanjuju rizik i stoga služe stvarnoj ekonomiji.

Amandman 11

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a.) | Nefinancijska poduzeća provode znatni broj transakcija na financijskim tržištima kako bi smanjila rizike izravno povezane sa svojom trgovačkom djelatnošću. Pri provedbi takvih transakcija PFT se neće primjenjivati na te institucije. Međutim, kada nefinancijska poduzeća provode spekulativne transakcije koje nemaju veze sa smanjenjem rizika u vezi s njihovom trgovačkom djelatnosti, tada se ona trebaju smatrati financijskim institucijama i PFT bi se trebalo na njih primjenjivati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a.)

Nefinancijska poduzeća provode znatni broj transakcija na financijskim tržištima kako bi smanjila rizike izravno povezane sa svojom trgovačkom djelatnošću. Pri provedbi takvih transakcija PFT se neće primjenjivati na te institucije. Međutim, kada nefinancijska poduzeća provode spekulativne transakcije koje nemaju veze sa smanjenjem rizika u vezi s njihovom trgovačkom djelatnosti, tada se ona trebaju smatrati financijskim institucijama i PFT bi se trebalo na njih primjenjivati.

Amandman 12

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.b) | Kako bi izbjegavanje plaćanja poreza postao skup i neisplativ pothvat te kako bi se osigurala bolja provedba plaćanja poreza, načelo boravišta i načelo izdavanja trebali bi se nadopuniti načelom „prijenosa vlasništva”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.b)

Kako bi izbjegavanje plaćanja poreza postao skup i neisplativ pothvat te kako bi se osigurala bolja provedba plaćanja poreza, načelo boravišta i načelo izdavanja trebali bi se nadopuniti načelom „prijenosa vlasništva”.

Amandman 13

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 15.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.c) | Komisija bi, po potrebi, trebala pregovarati s trećim državama u cilju olakšavanja ubiranja PFT-a. Komisija bi također trebala revidirati svoju definiciju nekooperativnog pravosuđa te u skladu s tim ažurirati svoj akcijski plan protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.c)

Komisija bi, po potrebi, trebala pregovarati s trećim državama u cilju olakšavanja ubiranja PFT-a. Komisija bi također trebala revidirati svoju definiciju nekooperativnog pravosuđa te u skladu s tim ažurirati svoj akcijski plan protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja.

Amandman 14

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Najniže porezne stope treba odrediti na razini koja je dovoljno visoka za postizanje cilja usklađivanja zajedničkog PFT-a. One istovremeno moraju biti dovoljno niske da se rizik premještaja transakcije svede na najmanju moguću mjeru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Najniže porezne stope treba odrediti na razini koja je dovoljno visoka za postizanje cilja usklađivanja zajedničkog PFT-a. One istovremeno moraju biti dovoljno niske da se rizik premještaja transakcije svede na najmanju moguću mjeru.

brisan

Amandman 15

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Da bi se spriječile porezne prijevare i utaje poreza države članice sudionice trebale bi biti obvezne donijeti odgovarajuće mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Da bi se spriječile porezne prijevare i utaje poreza države članice sudionice trebale bi biti obvezne donijeti odgovarajuće mjere.

| (19) | Da bi se spriječile porezne prijevare,
  utaje
  poreza
  i agresivno porezno planiranje poput supstitucije
  , države članice sudionice trebale bi biti obvezne donijeti odgovarajuće mjere. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se spriječile porezne prijevare,
  utaje
  poreza
  i agresivno porezno planiranje poput supstitucije
  , države članice sudionice trebale bi biti obvezne donijeti odgovarajuće mjere.

Amandman 16

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.a) | Komisija bi trebala osnovati radnu skupinu stručnjaka (odbor PFT) sastavljenu od predstavnika svih država članica, Komisije, ESB-a i ESMA-e kako bi se ocijenila učinkovita provedba ove Direktive i spriječile porezne prijevare, utaje poreza i agresivno porezno planiranje te očuvala cjelovitost unutarnjeg tržišta. Odbor PFT trebao bi nadgledati financijske transakcije u svrhu utvrđivanja malverzacija, kako je to definirano u članku 14., predlagati primjerene protumjere te po potrebi koordinirati provedbu tih protumjera na nacionalnoj razini. U potpunosti bi trebao primjenjivati pravo Unije u području oporezivanja, regulacije financijskih usluga i instrumenata za suradnju u poreznim pitanjima utvrđenog od strane međunarodnih organizacija, uključujući OECD i Vijeće Europe. Predstavnici država članica sudionica trebali bi, po potrebi, moći osnovati podskupinu kako bi se raspravljalo o pitanjima o provedbi PFT-a koja se ne odnose na države članice nesudionice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.a)

Komisija bi trebala osnovati radnu skupinu stručnjaka (odbor PFT) sastavljenu od predstavnika svih država članica, Komisije, ESB-a i ESMA-e kako bi se ocijenila učinkovita provedba ove Direktive i spriječile porezne prijevare, utaje poreza i agresivno porezno planiranje te očuvala cjelovitost unutarnjeg tržišta. Odbor PFT trebao bi nadgledati financijske transakcije u svrhu utvrđivanja malverzacija, kako je to definirano u članku 14., predlagati primjerene protumjere te po potrebi koordinirati provedbu tih protumjera na nacionalnoj razini. U potpunosti bi trebao primjenjivati pravo Unije u području oporezivanja, regulacije financijskih usluga i instrumenata za suradnju u poreznim pitanjima utvrđenog od strane međunarodnih organizacija, uključujući OECD i Vijeće Europe. Predstavnici država članica sudionica trebali bi, po potrebi, moći osnovati podskupinu kako bi se raspravljalo o pitanjima o provedbi PFT-a koja se ne odnose na države članice nesudionice.

Amandman 17

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.b) | Države članice obvezne su surađivati u području oporezivanja na upravnoj razini u skladu s Direktivom 2011/16/EU te si međusobno pomagati pri naplati poreznih potraživanja, carine i ostalih mjera u skladu s Direktivom 2010/24/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.b)

Države članice obvezne su surađivati u području oporezivanja na upravnoj razini u skladu s Direktivom 2011/16/EU te si međusobno pomagati pri naplati poreznih potraživanja, carine i ostalih mjera u skladu s Direktivom 2010/24/EU.

Amandman 18

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Kako bi se omogućilo donošenje detaljnijih pravila u određenim tehničkim područjima, što se tiče obveza glede registracije, obračuna, izvještavanja i drugih obveza kojima je svrha osigurati da se PFT koji treba platiti poreznim tijelima stvarno i plati poreznim tijelima, te po potrebi njihova pravovremena prilagodba, ovlast za donošenje akata, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, treba delegirati Komisiji s obzirom na utvrđivanje mjera koje su potrebne u tu svrhu. Posebno je važno da Komisija u okviru pripremnog rada održava prikladna savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Komisija bi, pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata, trebala osigurati pravodobno i odgovarajuće prenošenje relevantnih dokumenata Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Kako bi se omogućilo donošenje detaljnijih pravila u određenim tehničkim područjima, što se tiče obveza glede registracije, obračuna, izvještavanja i drugih obveza kojima je svrha osigurati da se PFT koji treba platiti poreznim tijelima stvarno i plati poreznim tijelima, te po potrebi njihova pravovremena prilagodba, ovlast za donošenje akata, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, treba delegirati Komisiji s obzirom na utvrđivanje mjera koje su potrebne u tu svrhu. Posebno je važno da Komisija u okviru pripremnog rada održava prikladna savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Komisija bi, pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata, trebala osigurati pravodobno i odgovarajuće prenošenje relevantnih dokumenata Vijeću.

| (21) | Kako bi se omogućilo donošenje detaljnijih pravila u određenim tehničkim područjima, što se tiče obveza glede registracije, obračuna, izvještavanja i drugih obveza kojima je svrha osigurati da se PFT koji treba platiti poreznim tijelima stvarno i plati poreznim tijelima, te po potrebi njihova pravovremena prilagodba, ovlast za donošenje akata, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, treba delegirati Komisiji s obzirom na utvrđivanje mjera koje su potrebne u tu svrhu. Posebno je važno da Komisija u okviru pripremnog rada održava prikladna savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Tijekom pripreme i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati
  istodobno
  , pravovremeno i odgovarajuće prosljeđivanje relevantnih dokumenata
  Europskom parlamentu
  i Vijeću. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se omogućilo donošenje detaljnijih pravila u određenim tehničkim područjima, što se tiče obveza glede registracije, obračuna, izvještavanja i drugih obveza kojima je svrha osigurati da se PFT koji treba platiti poreznim tijelima stvarno i plati poreznim tijelima, te po potrebi njihova pravovremena prilagodba, ovlast za donošenje akata, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, treba delegirati Komisiji s obzirom na utvrđivanje mjera koje su potrebne u tu svrhu. Posebno je važno da Komisija u okviru pripremnog rada održava prikladna savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Tijekom pripreme i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati
  istodobno
  , pravovremeno i odgovarajuće prosljeđivanje relevantnih dokumenata
  Europskom parlamentu
  i Vijeću.

Amandman 19

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | sklapanje ugovora ugovora s izvedenim financijskim instrumentima prije netiranja ili namire; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

sklapanje ugovora ugovora s izvedenim financijskim instrumentima prije netiranja ili namire;

| (c) | sklapanje ugovora s izvedenim financijskim instrumentima,
  uključujući ugovore o razlici i spekulativnim terminskim transakcijama
  , prije netiranja ili namire; |
| --- | --- |

(c)

sklapanje ugovora s izvedenim financijskim instrumentima,
  uključujući ugovore o razlici i spekulativnim terminskim transakcijama
  , prije netiranja ili namire;

Amandman 20

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | promptne devizne transakcije na deviznim tržištima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

promptne devizne transakcije na deviznim tržištima;

Amandman 21

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | ugovor o povratnoj kupnji, obratni ugovor o ponovnoj kupnji, ugovor o pozajmljivanju i uzajmljivanju vrijednosnih papira; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

ugovor o povratnoj kupnji, obratni ugovor o ponovnoj kupnji, ugovor o pozajmljivanju i uzajmljivanju vrijednosnih papira;

| (e) | ugovor o povratnoj kupnji, obratni ugovor o ponovnoj kupnji, ugovor o pozajmljivanju i uzajmljivanju vrijednosnih papira,
  uključujući otkazane narudžbe nastale pri visokoj učestalosti trgovanja
  ; |
| --- | --- |

(e)

ugovor o povratnoj kupnji, obratni ugovor o ponovnoj kupnji, ugovor o pozajmljivanju i uzajmljivanju vrijednosnih papira,
  uključujući otkazane narudžbe nastale pri visokoj učestalosti trgovanja
  ;

Amandman 22

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a)
     
  „izdavatelj državnih vrijednosnih papira” je državni izdavatelj kako je to definirano u točki (d) članka 2. stavka 1. Uredbe (EU) br. 236/2012; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)
     
  „izdavatelj državnih vrijednosnih papira” je državni izdavatelj kako je to definirano u točki (d) članka 2. stavka 1. Uredbe (EU) br. 236/2012;

Amandman 23

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.b)
     
  pod pojmom „državni dug” podrazumijeva se državni dug kako je to definirano u točki (f) članku 2. stavka 1. Uredbe (EU) br. 236/2012; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.b)
     
  pod pojmom „državni dug” podrazumijeva se državni dug kako je to definirano u točki (f) članku 2. stavka 1. Uredbe (EU) br. 236/2012;

Amandman 24

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a)
     
  pod pojmom „tržište rasta malih i srednjih poduzeća” podrazumijeva se multi-trgovački prostor koji je registriran kao tržište rasta malih i srednjih poduzeća u skladu s člankom 35. Direktive [MiFID]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)
     
  pod pojmom „tržište rasta malih i srednjih poduzeća” podrazumijeva se multi-trgovački prostor koji je registriran kao tržište rasta malih i srednjih poduzeća u skladu s člankom 35. Direktive [MiFID];

Amandman 25

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a)
     
  pod pojmom „trgovanje visoke učestalosti” podrazumijeva se algoritamsko trgovanje financijskim instrumentima brzinama pri kojima fizička latentnost mehanizma za prijenos, otkazivanje ili izmjenu narudžbi postaje određujući faktor u vremenu potrebnom za prijenos naputka do mjesta trgovanja ili provedbu transakcije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)
     
  pod pojmom „trgovanje visoke učestalosti” podrazumijeva se algoritamsko trgovanje financijskim instrumentima brzinama pri kojima fizička latentnost mehanizma za prijenos, otkazivanje ili izmjenu narudžbi postaje određujući faktor u vremenu potrebnom za prijenos naputka do mjesta trgovanja ili provedbu transakcije;

Amandman 26

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.b)
     
  „strategija visokofrekventnog trgovanja” znači strategija za trgovanje financijskim instrumentom za vlastiti račun koja uključuje visokofrekventno trgovanje i ima najmanje dva sljedeća obilježja: |
| | (i) | koristi se kolokacijskim uslugama, izravnim pristupom tržištu ili gostovanjem „u blizini”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.b)
     
  „strategija visokofrekventnog trgovanja” znači strategija za trgovanje financijskim instrumentom za vlastiti račun koja uključuje visokofrekventno trgovanje i ima najmanje dva sljedeća obilježja:

(i)

koristi se kolokacijskim uslugama, izravnim pristupom tržištu ili gostovanjem „u blizini”;

| (ii) | odnosi se na dnevni promet portfelja od najmanje 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

odnosi se na dnevni promet portfelja od najmanje 50 %;

| (iii) | obujam otkazanih narudžbi (uključujući djelomična otkazivanja) veći je od 20 %; |
| --- | --- |

(iii)

obujam otkazanih narudžbi (uključujući djelomična otkazivanja) veći je od 20 %;

| (iv) | većina poduzetih radnji opoziva se u istome danu; |
| --- | --- |

(iv)

većina poduzetih radnji opoziva se u istome danu;

| (v) | više od 50 % narudžbi ili transakcija provedenih na mjestima trgovanja koja nude popuste ili rabate na narudžbe koje omogućuju likvidnost prihvatljive su za takve rabate. |
| --- | --- |

(v)

više od 50 % narudžbi ili transakcija provedenih na mjestima trgovanja koja nude popuste ili rabate na narudžbe koje omogućuju likvidnost prihvatljive su za takve rabate.

Amandman 27

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za svaku od operacija iz stavka 1. podstavka 2. točaka (a), (b), (c) i (e) smatra se da dovode do jedne financijske transakcije. Za svaku razmjenu iz točke (d) smatra se da dovodi do dvije financijske transakcije. Za svaku značajnu promjenu operacije iz stavka 1. podstavka 2. točaka (a) do (e) smatra se da je nova operacija iste vrste kao i prvobitna operacija. Promjena se smatra značajnom posebno ako uključuje zamjenu barem jedne strane, u slučaju da se mijenja predmet ili obuhvat operacije, uključujući njezin vremenski obuhvat, ili dogovorena naknada, ili ako bi se za prvobitnu operaciju razrezivao viši porez da je bila zaključena u skladu s izmijenjenim uvjetima. | 2.   Za svaku od operacija iz stavka 1. podstavka 2. točaka (a), (b), (c) i (e) smatra se da dovode do jedne financijske transakcije. Za svaku razmjenu iz točke (d) smatra se da dovodi do dvije financijske transakcije. Za svaku značajnu promjenu operacije iz stavka 1. podstavka 2. točaka (a) do (e) smatra se da je nova operacija iste vrste kao i prvobitna operacija. Promjena se smatra značajnom posebno ako uključuje zamjenu barem jedne strane, u slučaju da se mijenja predmet ili obuhvat operacije, uključujući njezin vremenski obuhvat, ili dogovorena naknada, ili ako bi se za prvobitnu operaciju razrezivao viši porez da je bila zaključena u skladu s izmijenjenim uvjetima.
  Sve promjene transakcija provedene u svrhe poravnanja ili namire od strane središnje druge ugovorne strane ili druge klirinške kuće ili operatera sustava za namire ili interoperabilnih sustava kao što je utvrđeno Direktivom 98/26/EZ ne predstavljaju značajnu promjenu u skladu s ovim stavkom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Za svaku od operacija iz stavka 1. podstavka 2. točaka (a), (b), (c) i (e) smatra se da dovode do jedne financijske transakcije. Za svaku razmjenu iz točke (d) smatra se da dovodi do dvije financijske transakcije. Za svaku značajnu promjenu operacije iz stavka 1. podstavka 2. točaka (a) do (e) smatra se da je nova operacija iste vrste kao i prvobitna operacija. Promjena se smatra značajnom posebno ako uključuje zamjenu barem jedne strane, u slučaju da se mijenja predmet ili obuhvat operacije, uključujući njezin vremenski obuhvat, ili dogovorena naknada, ili ako bi se za prvobitnu operaciju razrezivao viši porez da je bila zaključena u skladu s izmijenjenim uvjetima.

2.   Za svaku od operacija iz stavka 1. podstavka 2. točaka (a), (b), (c) i (e) smatra se da dovode do jedne financijske transakcije. Za svaku razmjenu iz točke (d) smatra se da dovodi do dvije financijske transakcije. Za svaku značajnu promjenu operacije iz stavka 1. podstavka 2. točaka (a) do (e) smatra se da je nova operacija iste vrste kao i prvobitna operacija. Promjena se smatra značajnom posebno ako uključuje zamjenu barem jedne strane, u slučaju da se mijenja predmet ili obuhvat operacije, uključujući njezin vremenski obuhvat, ili dogovorena naknada, ili ako bi se za prvobitnu operaciju razrezivao viši porez da je bila zaključena u skladu s izmijenjenim uvjetima.
  Sve promjene transakcija provedene u svrhe poravnanja ili namire od strane središnje druge ugovorne strane ili druge klirinške kuće ili operatera sustava za namire ili interoperabilnih sustava kao što je utvrđeno Direktivom 98/26/EZ ne predstavljaju značajnu promjenu u skladu s ovim stavkom.

Amandman 28

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | ako prosječna godišnja vrijednost financijskih transakcija u dvije kalendarske godine za redom ne prelazi
  pedeset posto
  ukupnog prosječnog neto godišnjeg prometa, kako je određeno u članku 28. Direktive 78/660/EEZ, dotično društvo, institucija, tijelo ili osoba ostvaruju pravo da se, na njihov zahtjev, smatraju da nisu ili da više nisu financijska institucija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

ako prosječna godišnja vrijednost financijskih transakcija u dvije kalendarske godine za redom ne prelazi
  pedeset posto
  ukupnog prosječnog neto godišnjeg prometa, kako je određeno u članku 28. Direktive 78/660/EEZ, dotično društvo, institucija, tijelo ili osoba ostvaruju pravo da se, na njihov zahtjev, smatraju da nisu ili da više nisu financijska institucija.

| (d) | ako prosječna godišnja vrijednost financijskih transakcija u dvije kalendarske godine za redom ne prelazi
  20 %
  ukupnog prosječnog neto godišnjeg prometa, kako je određeno u članku 28. Direktive 78/660/EEZ, dotično društvo, institucija, tijelo ili osoba ostvaruju pravo da se, na njihov zahtjev, smatraju da nisu ili da više nisu financijska institucija. |
| --- | --- |

(d)

ako prosječna godišnja vrijednost financijskih transakcija u dvije kalendarske godine za redom ne prelazi
  20 %
  ukupnog prosječnog neto godišnjeg prometa, kako je određeno u članku 28. Direktive 78/660/EEZ, dotično društvo, institucija, tijelo ili osoba ostvaruju pravo da se, na njihov zahtjev, smatraju da nisu ili da više nisu financijska institucija.

Amandman 29

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 3. – točka d a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | kod izračuna prosječne godišnje vrijednosti financijskih transakcija navedenih u ovoj točki ne uzimaju se u obzir financijske transakcije u vezi sa izvedenicama koje nisu OTC, i koje ispunjavaju jedan od kriterija iz članka 10. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013 od 19. prosinca 2012. koja nadopunjuje Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za neizravne dogovore oko poravnanja, obveze poravnanja, javnog registra, pristupa mjestima trgovanja, nefinancijskih drugih strana i tehnika ublažavanja rizika za ugovore o izvedenicama izvan uređenog tržišta (OTC) koje središnja druga ugovorna strana nije poravnala

   (*)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(da)

kod izračuna prosječne godišnje vrijednosti financijskih transakcija navedenih u ovoj točki ne uzimaju se u obzir financijske transakcije u vezi sa izvedenicama koje nisu OTC, i koje ispunjavaju jedan od kriterija iz članka 10. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013 od 19. prosinca 2012. koja nadopunjuje Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za neizravne dogovore oko poravnanja, obveze poravnanja, javnog registra, pristupa mjestima trgovanja, nefinancijskih drugih strana i tehnika ublažavanja rizika za ugovore o izvedenicama izvan uređenog tržišta (OTC) koje središnja druga ugovorna strana nije poravnala

   (*)

  .

Amandman 30

Prijedlog Direktive

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  U slučaju provedbe PFT-a u državi članici koja nije jedna od 11 država članica sudionica, proširit će se na te druge države članice pod uzajamno dogovorenim uvjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a
     
  U slučaju provedbe PFT-a u državi članici koja nije jedna od 11 država članica sudionica, proširit će se na te druge države članice pod uzajamno dogovorenim uvjetima.

Amandman 31

Prijedlog Direktive

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | središnje druge ugovorne strane kada obavljaju funkciju središnje druge ugovorne strane; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

središnje druge ugovorne strane kada obavljaju funkciju središnje druge ugovorne strane;

| (a) | središnje druge ugovorne strane kada obavljaju funkciju središnje druge ugovorne strane;
  ili ostale klirinške kuće ili operateri sustava za namire ili interoperabilni sustavi u smislu Direktive 98/26/EZ, kada provode svoju funkciju poravnanja, uključujući sve moguće promjene ili namire; |
| --- | --- |

(a)

središnje druge ugovorne strane kada obavljaju funkciju središnje druge ugovorne strane;
  ili ostale klirinške kuće ili operateri sustava za namire ili interoperabilni sustavi u smislu Direktive 98/26/EZ, kada provode svoju funkciju poravnanja, uključujući sve moguće promjene ili namire;

Amandman 32

Prijedlog Direktive

Članak 3. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | rastuća tržišta malih i srednjih poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

rastuća tržišta malih i srednjih poduzeća;

Amandman 33

Prijedlog Direktive

Članak 3. – stavak 2. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | osoba koja je na trajnoj osnovi izvan financijskih tržišta jer je voljna trgovati za vlastiti račun kupujući i prodajući financijske instrumente uz korištenje vlastitog kapitala (održavatelj tržišta), kada provodi osnovnu funkciju vezanu uz nelikvidne obveznice i dionice u svojoj ulozi kao osiguravatelj likvidnosti kao što je utvrđeno u pravnom sporazumu između održavatelja tržišta i organiziranog mjesta na kojemu se provodi financijska transakcija, kada ta transakcija nije dio strategije za visokofrekventno trgovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cb)

osoba koja je na trajnoj osnovi izvan financijskih tržišta jer je voljna trgovati za vlastiti račun kupujući i prodajući financijske instrumente uz korištenje vlastitog kapitala (održavatelj tržišta), kada provodi osnovnu funkciju vezanu uz nelikvidne obveznice i dionice u svojoj ulozi kao osiguravatelj likvidnosti kao što je utvrđeno u pravnom sporazumu između održavatelja tržišta i organiziranog mjesta na kojemu se provodi financijska transakcija, kada ta transakcija nije dio strategije za visokofrekventno trgovanje.

Amandman 34

Prijedlog Direktive

Članak 3. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija je dužna u skladu s člankom 16. donositi delegirane akte u kojima navodi uvjete pod kojima se neki financijski instrument smatra nelikvidnim u svrhe ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija je dužna u skladu s člankom 16. donositi delegirane akte u kojima navodi uvjete pod kojima se neki financijski instrument smatra nelikvidnim u svrhe ove Direktive.

Amandman 35

Prijedlog Direktive

Članak 3. – stavak 4. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | prijenos prava na uklanjanje financijskog instrumenta kao vlasnik i sve istovrijedne aktivnosti koje podrazumijevaju prijenos rizika povezanog s financijskim instrumentom između subjekata određene skupine ili subjekata mreže decentraliziranih banaka, u kojima se ti prijenosi obavljaju kako bi se zadovoljio pravni ili bonitetni zahtjev za likvidnošću koji je utvrđen nacionalnim pravom ili pravom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ga)

prijenos prava na uklanjanje financijskog instrumenta kao vlasnik i sve istovrijedne aktivnosti koje podrazumijevaju prijenos rizika povezanog s financijskim instrumentom između subjekata određene skupine ili subjekata mreže decentraliziranih banaka, u kojima se ti prijenosi obavljaju kako bi se zadovoljio pravni ili bonitetni zahtjev za likvidnošću koji je utvrđen nacionalnim pravom ili pravom Unije.

Amandman 36

Prijedlog Direktive

Članak 4. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | to je ogranak institucije utemeljene u državi članici sudionici u skladu s točkom (c); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ea)

to je ogranak institucije utemeljene u državi članici sudionici u skladu s točkom (c);

Amandman 37

Prijedlog Direktive

Članak 4. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | strana je, koja djeluje ili za svoj vlastiti račun ili za račun druge osobe, ili djeluje u ime strane u transakciji, u financijskoj transakciji sa strukturiranim proizvodom ili s jednim od financijskih instrumenata iz odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ, izdanim na državnom području te države članice,
  uz izuzeće instrumenata iz točaka (4) do (10) iz navedenog odjeljka, kojima se ne trguje na platformi za organizirano trgovanje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(g)

strana je, koja djeluje ili za svoj vlastiti račun ili za račun druge osobe, ili djeluje u ime strane u transakciji, u financijskoj transakciji sa strukturiranim proizvodom ili s jednim od financijskih instrumenata iz odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ, izdanim na državnom području te države članice,
  uz izuzeće instrumenata iz točaka (4) do (10) iz navedenog odjeljka, kojima se ne trguje na platformi za organizirano trgovanje
  .

| (g) | strana je, koja djeluje ili za svoj vlastiti račun ili za račun druge osobe, ili djeluje u ime strane u transakciji, u financijskoj transakciji sa strukturiranim proizvodom ili s jednim od financijskih instrumenata iz odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ, izdanim na državnom području te države članice. |
| --- | --- |

(g)

strana je, koja djeluje ili za svoj vlastiti račun ili za račun druge osobe, ili djeluje u ime strane u transakciji, u financijskoj transakciji sa strukturiranim proizvodom ili s jednim od financijskih instrumenata iz odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ, izdanim na državnom području te države članice.

Amandman 38

Prijedlog Direktive

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Za potrebe ove Direktive, smatra se da je financijski instrument izdan na državnom području države članice sudionice ako je zadovoljen bilo koji od sljedećih uvjeta: |
| | (a) | riječ je o vrijednosnici ili izvedenici vezanoj uz takvu vrijednosnicu, a registrirani ured izdavatelja vrijednosnice nalazi se u toj državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.a
     
  Za potrebe ove Direktive, smatra se da je financijski instrument izdan na državnom području države članice sudionice ako je zadovoljen bilo koji od sljedećih uvjeta:

(a)

riječ je o vrijednosnici ili izvedenici vezanoj uz takvu vrijednosnicu, a registrirani ured izdavatelja vrijednosnice nalazi se u toj državi članici;

| (b) | riječ je o izvedenici koja nije ona iz točke (a) i koja je uvrštena za trgovanje na organiziranoj platformi, a javni zakon kojim se uređuje trgovanje koje se odvija u sklopu sustava te platforme pravo je te države članice; |
| --- | --- |

(b)

riječ je o izvedenici koja nije ona iz točke (a) i koja je uvrštena za trgovanje na organiziranoj platformi, a javni zakon kojim se uređuje trgovanje koje se odvija u sklopu sustava te platforme pravo je te države članice;

| (c) | riječ je o financijskom instrumentu koji nije onaj iz točaka (a) ili (b), koji poravnava središnja druga ugovorna strana ili ostale klirinške kuće ili operateri sustava za namire ili interoperabilni sustavi u smislu Direktive 98/26/EZ, kada je pravo kojim se uređuje druga ugovorna strana ili predmetni sustav pravo te države članice; |
| --- | --- |

(c)

riječ je o financijskom instrumentu koji nije onaj iz točaka (a) ili (b), koji poravnava središnja druga ugovorna strana ili ostale klirinške kuće ili operateri sustava za namire ili interoperabilni sustavi u smislu Direktive 98/26/EZ, kada je pravo kojim se uređuje druga ugovorna strana ili predmetni sustav pravo te države članice;

| (d) | riječ je o financijskom instrumentu koji nije onaj iz točaka (a), (b) ili (c), a mjerodavno pravo vezano uz sporazum u skladu s kojim je provedena transakcija relevantnog financijskog instrumenta pravo je te države članice; |
| --- | --- |

(d)

riječ je o financijskom instrumentu koji nije onaj iz točaka (a), (b) ili (c), a mjerodavno pravo vezano uz sporazum u skladu s kojim je provedena transakcija relevantnog financijskog instrumenta pravo je te države članice;

| (e) | riječ je o strukturiranom instrumentu i barem 50 % vrijednosti sredstava koji podupiru strukturirani instrument odnosi se na financijske instrumente koje izdaje pravna osoba koja je registrirana u državi članici sudionici. |
| --- | --- |

(e)

riječ je o strukturiranom instrumentu i barem 50 % vrijednosti sredstava koji podupiru strukturirani instrument odnosi se na financijske instrumente koje izdaje pravna osoba koja je registrirana u državi članici sudionici.

Amandman 39

Prijedlog Direktive

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.a




  Prijenos prava vlasništva




  1.
     
  Financijska transakcija u odnosu na koju nije naplaćen PFT smatra se pravno izvršivom i ne rezultira prijenosom prava vlasništva osnovnog instrumenta.




  2.
     
  Financijska transakcija u odnosu na koju nije naplaćen PFT smatra se da ne ispunjava zahtjeve za središnjim poravnanjem u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o izvedenicama OTC, drugim ugovornim stranama i trgovinskim repozitorijima

   (2)

  ili kapitalnim zahtjevima u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća 27. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva.




  3.
     
  Kad je riječ o programima automatskog plaćanja uz sudjelovanje agenata za namire ili bez njihovog sudjelovanja, vlasti pojedine države članice zadužene za prihode mogu uvesti sustav automatskog elektroničkog prikupljanja PFT-a i potvrde za prijenos prava vlasništva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 4.a

Prijenos prava vlasništva

1.
     
  Financijska transakcija u odnosu na koju nije naplaćen PFT smatra se pravno izvršivom i ne rezultira prijenosom prava vlasništva osnovnog instrumenta.

2.
     
  Financijska transakcija u odnosu na koju nije naplaćen PFT smatra se da ne ispunjava zahtjeve za središnjim poravnanjem u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o izvedenicama OTC, drugim ugovornim stranama i trgovinskim repozitorijima

   (2)

  ili kapitalnim zahtjevima u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća 27. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva.

3.
     
  Kad je riječ o programima automatskog plaćanja uz sudjelovanje agenata za namire ili bez njihovog sudjelovanja, vlasti pojedine države članice zadužene za prihode mogu uvesti sustav automatskog elektroničkog prikupljanja PFT-a i potvrde za prijenos prava vlasništva.

Amandman 40

Prijedlog Direktive

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Te stope ne smiju biti niže od: | Te stope
  su
  : |
| (a) | 0,1  % s obzirom na financijske transakcije iz članka 6.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Te stope ne smiju biti niže od:

Te stope
  su
  :

(a)

0,1  % s obzirom na financijske transakcije iz članka 6.;

| (a) | 0,1  % s obzirom na financijske transakcije iz članka 6.
  osim onih iz točke (5) članka 2. stavka 1. s rokom dospijeća do tri mjeseca; |
| --- | --- |

(a)

0,1  % s obzirom na financijske transakcije iz članka 6.
  osim onih iz točke (5) članka 2. stavka 1. s rokom dospijeća do tri mjeseca;

| (b) | 0,01  % s obzirom na financijske transakcije iz članka 7. |
| --- | --- |

(b)

0,01  % s obzirom na financijske transakcije iz članka 7.

| (b) | 0,01  % s obzirom na financijske transakcije iz članka 7.; |
| --- | --- |

(b)

0,01  % s obzirom na financijske transakcije iz članka 7.;

| (ba) | 0,01  % s obzirom na financijske transakcije iz točke (5) članka 2. stavka 1. s rokom dospijeća do tri mjeseca; |
| --- | --- |

(ba)

0,01  % s obzirom na financijske transakcije iz točke (5) članka 2. stavka 1. s rokom dospijeća do tri mjeseca;

Amandman 41

Prijedlog Direktive

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Neovisno o stavku 3. države članice sudionice primjenjuju višu stopu od one navedene u stavku 2. financijskih transakcija izvedenica OTC iz članaka 6. i 7. Financijske transakcije izvedenica OTC koje se objektivno može izmjeriti kao umanjivače rizika, kako je utvrđeno člankom 10. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013, ne podliježu toj višoj stopi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.a
     
  Neovisno o stavku 3. države članice sudionice primjenjuju višu stopu od one navedene u stavku 2. financijskih transakcija izvedenica OTC iz članaka 6. i 7. Financijske transakcije izvedenica OTC koje se objektivno može izmjeriti kao umanjivače rizika, kako je utvrđeno člankom 10. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013, ne podliježu toj višoj stopi.

Amandman 42

Prijedlog Direktive

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  može
  , u skladu s člankom 16., donijeti delegirane akte u kojima se navode mjere koje države članice trebaju poduzeti u skladu sa stavkom 1. | 2.   Komisija
  može
  , u skladu s člankom 16., donijeti delegirane akte u kojima se navode mjere koje države članice sudionice trebaju poduzeti u skladu sa stavkom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Komisija
  može
  , u skladu s člankom 16., donijeti delegirane akte u kojima se navode mjere koje države članice trebaju poduzeti u skladu sa stavkom 1.

2.   Komisija
  može
  , u skladu s člankom 16., donijeti delegirane akte u kojima se navode mjere koje države članice sudionice trebaju poduzeti u skladu sa stavkom 1.

Amandman 43

Prijedlog Direktive

Članak 11. – stavak 5.- podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može donijeti provedbene akte kojima se određuju jedinstveni načini naplate dospjelog PFT-a. Navedeni se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2. | Komisija donosi provedbene akte kojima se određuju jedinstveni načini naplate dospjelog PFT-a
  i sprečavaju porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja. Države članice mogu donositi dodatne mjere.
  Navedeni se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija može donijeti provedbene akte kojima se određuju jedinstveni načini naplate dospjelog PFT-a. Navedeni se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2.

Komisija donosi provedbene akte kojima se određuju jedinstveni načini naplate dospjelog PFT-a
  i sprečavaju porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja. Države članice mogu donositi dodatne mjere.
  Navedeni se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2.

Amandman 44

Prijedlog Direktive

Članak 11. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Administrativno opterećenje nametnuto poreznim tijelima uvođenjem PFT-a drži se na najmanjoj mogućoj razini. U tu svrhu Komisija potiče suradnju među nacionalnim poreznim tijelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.a
     
  Administrativno opterećenje nametnuto poreznim tijelima uvođenjem PFT-a drži se na najmanjoj mogućoj razini. U tu svrhu Komisija potiče suradnju među nacionalnim poreznim tijelima.

Amandman 45

Prijedlog Direktive

Članak 11. – stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Države članice na godišnjoj osnovi podnose Komisiji i Eurostatu transakcijske volumene za koje se prikupljaju prihodi prema tipu institucije. Tu informaciju objavljuju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.b
     
  Države članice na godišnjoj osnovi podnose Komisiji i Eurostatu transakcijske volumene za koje se prikupljaju prihodi prema tipu institucije. Tu informaciju objavljuju.

Amandman 46

Prijedlog Direktive

Članak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice sudionice donose mjere za sprečavanje porezne prijevare i utaje poreza. | Države članice sudionice donose mjere za sprečavanje porezne prijevare, utaje poreza
  i agresivnog poreznog planiranja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice sudionice donose mjere za sprečavanje porezne prijevare i utaje poreza.

Države članice sudionice donose mjere za sprečavanje porezne prijevare, utaje poreza
  i agresivnog poreznog planiranja
  .

Amandman 47

Prijedlog Direktive

Članak 15.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Komisija osniva radnu skupinu stručnjaka (odbor PFT) koja se sastoji od predstavnika svih država članica, Komisije, ESB-a i ESMA-e kako bi pomogli državama članicama sudionicama u učinkovitoj provedbi ove Direktive i spriječili porezne prijevare, utaje poreza i agresivno porezno planiranje te očuvali cjelovitost unutarnjeg tržišta. |
| | 2.
     
  Odbor PFT procijenit će učinkovitu provedbu ove Direktive, učinke na unutarnje tržište i otkrivati načine izbjegavanja uključujući prakse zlouporabe iz članka 14. kako bi, kada je to potrebno, predlagali protumjere te tako u potpunosti iskoristili pravo Unije na području oporezivanja i regulacije financijskih usluga i instrumenata za suradnju u poreznim pitanjima koje su utemeljile međunarodne organizacije. |
| | 3.
     
  Radi procjenjivanja pitanja vezanih uz učinkovito provođenje PFT-a država članica sudionica može osnovati pododbor odbora PFT-a koji će se sastojati od predstavnika država članica sudionica. Pododbor je zadužen jedino za pitanja koja ne utječu na države članice sudionice vezana uz učinkovito provođenje PFT-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.
     
  Komisija osniva radnu skupinu stručnjaka (odbor PFT) koja se sastoji od predstavnika svih država članica, Komisije, ESB-a i ESMA-e kako bi pomogli državama članicama sudionicama u učinkovitoj provedbi ove Direktive i spriječili porezne prijevare, utaje poreza i agresivno porezno planiranje te očuvali cjelovitost unutarnjeg tržišta.

2.
     
  Odbor PFT procijenit će učinkovitu provedbu ove Direktive, učinke na unutarnje tržište i otkrivati načine izbjegavanja uključujući prakse zlouporabe iz članka 14. kako bi, kada je to potrebno, predlagali protumjere te tako u potpunosti iskoristili pravo Unije na području oporezivanja i regulacije financijskih usluga i instrumenata za suradnju u poreznim pitanjima koje su utemeljile međunarodne organizacije.

3.
     
  Radi procjenjivanja pitanja vezanih uz učinkovito provođenje PFT-a država članica sudionica može osnovati pododbor odbora PFT-a koji će se sastojati od predstavnika država članica sudionica. Pododbor je zadužen jedino za pitanja koja ne utječu na države članice sudionice vezana uz učinkovito provođenje PFT-a.

Amandman 48

Prijedlog Direktive

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 2. dodjeljuje se na neodređeno razdoblje od datuma navedenog u članku
  19
  . | 2.   Delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 2. dodjeljuje se na neodređeno razdoblje od datuma navedenog u članku
  21
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 2. dodjeljuje se na neodređeno razdoblje od datuma navedenog u članku
  19
  .

2.   Delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 2. dodjeljuje se na neodređeno razdoblje od datuma navedenog u članku
  21
  .

Amandman 49

Prijedlog Direktive

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Vijeće može u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Odluka o opozivu ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   
  Europski parlament ili
  Vijeće mogu u bilo kojem trenutku ukinuti delegiranje ovlasti iz članka 11., stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Odluka ne utječe na valjanost
  svih
  delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Vijeće može u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Odluka o opozivu ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   
  Europski parlament ili
  Vijeće mogu u bilo kojem trenutku ukinuti delegiranje ovlasti iz članka 11., stavka 2. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Odluka ne utječe na valjanost
  svih
  delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 50

Prijedlog Direktive

Članak 16. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o tome obavještava Vijeće. | 4.   Čim Komisija donese delegirani akt,
  istovremeno ga
  dostavlja
  Europskom parlamentu i
  Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o tome obavještava Vijeće.

4.   Čim Komisija donese delegirani akt,
  istovremeno ga
  dostavlja
  Europskom parlamentu i
  Vijeću.

Amandman 51

Prijedlog Direktive

Članak 16. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, donesen u skladu s člankom 11. stavkom 2., stupa na snagu samo ako Vijeće ne podnese prigovor u roku 2 mjeseca nakon što je bilo izviješteno o tom aktu ili ako, prije isteka tog roka, Vijeće obavijesti Komisiju da neće podnijeti prigovor. To se razdoblje produljuje za 2 mjeseca na inicijativu Vijeća. | 5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 11. stavka 2. stupa na snagu samo ako
  Europski parlament ili
  Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta
  Europskom parlamentu i
  Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka
  i Europski parlament i
  Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje produžuje za dva mjeseca na inicijativu
  Europskog parlamenta ili
  Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Delegirani akt, donesen u skladu s člankom 11. stavkom 2., stupa na snagu samo ako Vijeće ne podnese prigovor u roku 2 mjeseca nakon što je bilo izviješteno o tom aktu ili ako, prije isteka tog roka, Vijeće obavijesti Komisiju da neće podnijeti prigovor. To se razdoblje produljuje za 2 mjeseca na inicijativu Vijeća.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 11. stavka 2. stupa na snagu samo ako
  Europski parlament ili
  Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta
  Europskom parlamentu i
  Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka
  i Europski parlament i
  Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje produžuje za dva mjeseca na inicijativu
  Europskog parlamenta ili
  Vijeća.

Amandman 52

Prijedlog Direktive

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svakih
  pet
  godina i prvi puta do 31. prosinca 2016. Komisija dostavlja Vijeću izvješće o primjeni ove Direktive i, prema potrebi, prijedlog. | Svake
  tri
  godine i prvi put do 31. prosinca 2016., Komisija predaje
  Europskom parlamentu i
  Vijeću izvješće o primjeni ove Direktive i, po potrebi, prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Svakih
  pet
  godina i prvi puta do 31. prosinca 2016. Komisija dostavlja Vijeću izvješće o primjeni ove Direktive i, prema potrebi, prijedlog.

Svake
  tri
  godine i prvi put do 31. prosinca 2016., Komisija predaje
  Europskom parlamentu i
  Vijeću izvješće o primjeni ove Direktive i, po potrebi, prijedlog.

Amandman 53

Prijedlog Direktive

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U tom izvješću Komisija barem ispituje učinak PFT-a na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, financijskih tržišta i realnog gospodarstva te uzima u obzir napredak u oporezivanju financijskog sektora na međunarodnoj razini. | U tom izvješću Komisija barem ispituje učinak PFT-a na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, financijskih tržišta i realnog gospodarstva te uzima u obzir napredak u oporezivanju financijskog sektora na međunarodnoj razini.
  Na temelju rezultata tog ispitivanja čine se potrebne prilagodbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U tom izvješću Komisija barem ispituje učinak PFT-a na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, financijskih tržišta i realnog gospodarstva te uzima u obzir napredak u oporezivanju financijskog sektora na međunarodnoj razini.

U tom izvješću Komisija barem ispituje učinak PFT-a na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, financijskih tržišta i realnog gospodarstva te uzima u obzir napredak u oporezivanju financijskog sektora na međunarodnoj razini.
  Na temelju rezultata tog ispitivanja čine se potrebne prilagodbe.

Amandman 54

Prijedlog Direktive

Članak 19. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pored toga, Komisija ocjenjuje učinak određenih odredaba kao npr. odgovarajuće područje primjene PFT-a i stopu oporezivanja u pogledu mirovinskih fondova, uzimajući u obzir različite profile rizika i poslovne modele. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Pored toga, Komisija ocjenjuje učinak određenih odredaba kao npr. odgovarajuće područje primjene PFT-a i stopu oporezivanja u pogledu mirovinskih fondova, uzimajući u obzir različite profile rizika i poslovne modele.

Amandman 55

Prijedlog Direktive

Članak 20. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Stopa iz točke (a) članka 9. stavka 2. za instrumente iz točke 3.a članka 2. stavka 1. iznosi 0,05  % do 1. siječnja 2017. |
| | Stopa iz točke (a) članka 9. stavka 2. za institucije iz podtočke (f) točke (8) članka 2. stavka 1. iznosi 0,05  %, a stopa iz točke (b) članka 9. stavka 2. 0,005  % do 1. siječnja 2017. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Stopa iz točke (a) članka 9. stavka 2. za instrumente iz točke 3.a članka 2. stavka 1. iznosi 0,05  % do 1. siječnja 2017.

Stopa iz točke (a) članka 9. stavka 2. za institucije iz podtočke (f) točke (8) članka 2. stavka 1. iznosi 0,05  %, a stopa iz točke (b) članka 9. stavka 2. 0,005  % do 1. siječnja 2017.

---

(1)  

  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

(*)  

  SL L 52, 23.2.2013., str. 11.

(2)  

  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/322 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/322

---

P7_TA(2013)0313

Uvođenje eura u Latviji 1. siječnja 2014. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o uvođenju eura u Latviju 1. siječnja 2014. (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 075/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2013)0345) , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2013)0345) ,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije o konvergenciji za 2013. (COM(2013)0341) i Izvješće Europske središnje banke o konvergenciji iz lipnja 2013. za Latviju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije o konvergenciji za 2013. (COM(2013)0341) i Izvješće Europske središnje banke o konvergenciji iz lipnja 2013. za Latviju,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije koji je priložen Izvješću Komisije o konvergenciji za 2013. za Latviju (SWD(2013)0196), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije koji je priložen Izvješću Komisije o konvergenciji za 2013. za Latviju (SWD(2013)0196),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2006. o širenju europodručja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2006. o širenju europodručja (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. lipnja 2007. o boljem načinu savjetovanja s Parlamentom u postupcima povezanim sa širenjem europodručja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. lipnja 2007. o boljem načinu savjetovanja s Parlamentom u postupcima povezanim sa širenjem europodručja (2),

| — | uzimajući u obzir članak 140. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 140. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0183/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 83. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 83. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0237/2013),

| A. | budući da se člankom 140. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđuje postizanje visokog stupnja održive konvergencije pri čemu se uzima u obzir kako svaka država članica ispunjava sljedeće kriterije: postizanje visokog stupnja stabilnosti cijena; održivost stanja javnih financija; pridržavanje uobičajenih granica fluktuacije predviđenih tečajnim mehanizmom; i trajnost konvergencije koju je ostvarila država članica te njezina sudjelovanja u mehanizmu deviznog tečaja Europskog monetarnog sustava koje se odražava u razinama dugoročnih kamatnih stopa (kriteriji Maastrichta); |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 140. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđuje postizanje visokog stupnja održive konvergencije pri čemu se uzima u obzir kako svaka država članica ispunjava sljedeće kriterije: postizanje visokog stupnja stabilnosti cijena; održivost stanja javnih financija; pridržavanje uobičajenih granica fluktuacije predviđenih tečajnim mehanizmom; i trajnost konvergencije koju je ostvarila država članica te njezina sudjelovanja u mehanizmu deviznog tečaja Europskog monetarnog sustava koje se odražava u razinama dugoročnih kamatnih stopa (kriteriji Maastrichta);

| B. | budući da Latvija ispunjava maastrichtske kriterije u skladu s člankom 140. UFEU-a i Protokolom br. 13 o konvergencijskim kriterijima koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u; |
| --- | --- |

B.

budući da Latvija ispunjava maastrichtske kriterije u skladu s člankom 140. UFEU-a i Protokolom br. 13 o konvergencijskim kriterijima koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u;

| C. | budući da je izvjestitelj posjetio Latviju kako bi ocijenio njezinu pripremljenost za ulazak u europodručje; |
| --- | --- |

C.

budući da je izvjestitelj posjetio Latviju kako bi ocijenio njezinu pripremljenost za ulazak u europodručje;

| D. | budući da je latvijski narod uložio goleme napore kako bi prevladao financijsku krizu i vratio se na put konkurentnosti i rasta; |
| --- | --- |

D.

budući da je latvijski narod uložio goleme napore kako bi prevladao financijsku krizu i vratio se na put konkurentnosti i rasta;

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije;

| 2. | podupire uvođenju eura u Latviju 1. siječnja 2014.; |
| --- | --- |

2.

podupire uvođenju eura u Latviju 1. siječnja 2014.;

| 3. | primjećuje da je ocjena Komisije i Europske središnje banke (ESB) bila sastavljena u kontekstu globalne financijske krize koja je utjecala na mogućnosti mnogih drugih država članica za postizanje nominalne konvergencije, a posebno je prouzročila značajan ciklički pad stopa inflacije; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da je ocjena Komisije i Europske središnje banke (ESB) bila sastavljena u kontekstu globalne financijske krize koja je utjecala na mogućnosti mnogih drugih država članica za postizanje nominalne konvergencije, a posebno je prouzročila značajan ciklički pad stopa inflacije;

| 4. | posebno primjećuje da je globalna financijska kriza snažno pogodila Latviju u području siromaštva, nezaposlenosti i demografskog razvoja; poziva Latviju i njezine partnere u Uniji da provode stroge makrobonitetne standarde kako bi spriječili neodržive tokove kapitala i težnje za rastom kredita, što se događalo prije krize; |
| --- | --- |

4.

posebno primjećuje da je globalna financijska kriza snažno pogodila Latviju u području siromaštva, nezaposlenosti i demografskog razvoja; poziva Latviju i njezine partnere u Uniji da provode stroge makrobonitetne standarde kako bi spriječili neodržive tokove kapitala i težnje za rastom kredita, što se događalo prije krize;

| 5. | primjećuje da Latvija ispunjava kriterije zbog odlučnih, vjerodostojnih i održivih napora latvijske vlade i latvijskog naroda; naglašava da će opća održivost makroekonomske i financijske situacije ovisiti o provedbi uravnoteženih i dalekosežnih reformi čiji će cilj biti spoj discipline i solidarnosti te dugoročna održiva ulaganja ne samo u Latviji nego i u ekonomskoj i monetarnoj uniji kao cjelini; |
| --- | --- |

5.

primjećuje da Latvija ispunjava kriterije zbog odlučnih, vjerodostojnih i održivih napora latvijske vlade i latvijskog naroda; naglašava da će opća održivost makroekonomske i financijske situacije ovisiti o provedbi uravnoteženih i dalekosežnih reformi čiji će cilj biti spoj discipline i solidarnosti te dugoročna održiva ulaganja ne samo u Latviji nego i u ekonomskoj i monetarnoj uniji kao cjelini;

| 6. | primjećuje da je u svom Izvješću o konvergenciji za 2013. ESB izrazila određenu zabrinutost u pogledu dugoročne održivosti gospodarske konvergencije Latvije; posebno naglašava sljedeće izjave i preporuke iz Izvješća:






  — | pridruživanje monetarnoj uniji obuhvaća navedene monetarne i tečajne instrumente te znači veću važnost unutarnje fleksibilnosti i otpornosti; stoga bi tijela vlasti trebala, uz sve što su napravila od 2009., razmisliti o daljnjem jačanju alternativnih instrumenata anticikličke politike koji su im na raspolaganju; |
| --- | --- | --- |

6.

primjećuje da je u svom Izvješću o konvergenciji za 2013. ESB izrazila određenu zabrinutost u pogledu dugoročne održivosti gospodarske konvergencije Latvije; posebno naglašava sljedeće izjave i preporuke iz Izvješća:

—

pridruživanje monetarnoj uniji obuhvaća navedene monetarne i tečajne instrumente te znači veću važnost unutarnje fleksibilnosti i otpornosti; stoga bi tijela vlasti trebala, uz sve što su napravila od 2009., razmisliti o daljnjem jačanju alternativnih instrumenata anticikličke politike koji su im na raspolaganju;

| — | Latvija treba nastaviti svoj put cjelovite fiskalne konsolidacije u skladu sa zahtjevima Pakta za stabilnost i rast te provesti i poštovati fiskalni okvir koji pomaže pri sprečavanju povratka procikličkim politikama u budućnosti; |
| --- | --- |

—

Latvija treba nastaviti svoj put cjelovite fiskalne konsolidacije u skladu sa zahtjevima Pakta za stabilnost i rast te provesti i poštovati fiskalni okvir koji pomaže pri sprečavanju povratka procikličkim politikama u budućnosti;

| — | potreba za jačim institucionalnim okruženjem i činjenica da siva ekonomija, iako u padu, još uvijek dosta raširena, prouzrokuju gubitak javnih prihoda i narušavaju tržišno natjecanje, štete konkurentnosti Latvije i smanjuju privlačnost zemlje kao destinacije za strana izravna ulaganja, što ometa dugoročna ulaganja i produktivnost; smatra da se ta razmišljanja trebaju uzeti ozbiljno, posebno ako se okrenu sadašnji trendovi u pogledu inflacije i financijskih tokova; smatra da razmišljanja ne mijenjaju opću pozitivnu ocjenu o uvođenju eura u Latviju; |
| --- | --- |

—

potreba za jačim institucionalnim okruženjem i činjenica da siva ekonomija, iako u padu, još uvijek dosta raširena, prouzrokuju gubitak javnih prihoda i narušavaju tržišno natjecanje, štete konkurentnosti Latvije i smanjuju privlačnost zemlje kao destinacije za strana izravna ulaganja, što ometa dugoročna ulaganja i produktivnost; smatra da se ta razmišljanja trebaju uzeti ozbiljno, posebno ako se okrenu sadašnji trendovi u pogledu inflacije i financijskih tokova; smatra da razmišljanja ne mijenjaju opću pozitivnu ocjenu o uvođenju eura u Latviju;

| 7. | poziva latvijsku vladu da zadrži oprezan smjer fiskalne politike, uz politike koje su usmjerene prema općoj stabilnosti, čime se predviđaju makroekonomske neujednačenosti i rizici za stabilnost cijena te se ispravljaju neujednačenosti koje je Komisija utvrdila u okviru izvješća o mehanizmu za uzbunu; primjećuje da stabilnost cijela u Latviji uvelike ovisi o dinamici cijena robe zbog slabe energetske učinkovitosti i visoke razine uvoza energije iz samo jednog izvora u sastavu potrošačke košarice; poziva latvijsku vladu da na tom polju postigne napredak te da poveća opće napore kako bi se dostigli svi nacionalni ciljevi za EU 2020.; |
| --- | --- |

7.

poziva latvijsku vladu da zadrži oprezan smjer fiskalne politike, uz politike koje su usmjerene prema općoj stabilnosti, čime se predviđaju makroekonomske neujednačenosti i rizici za stabilnost cijena te se ispravljaju neujednačenosti koje je Komisija utvrdila u okviru izvješća o mehanizmu za uzbunu; primjećuje da stabilnost cijela u Latviji uvelike ovisi o dinamici cijena robe zbog slabe energetske učinkovitosti i visoke razine uvoza energije iz samo jednog izvora u sastavu potrošačke košarice; poziva latvijsku vladu da na tom polju postigne napredak te da poveća opće napore kako bi se dostigli svi nacionalni ciljevi za EU 2020.;

| 8. | zabrinut je zbog trenutačne slabe potpore latvijskih građana za uvođenje eura; poziva latvijsku vladu i tijela državne uprave da aktivnije komuniciraju s građanima Latvije kako bi osigurali veću potporu javnosti za uvođenje eura; poziva latvijsku vladu i tijela državne uprave da nastave s informativnom i komunikativnom kampanjom čiji je cilj doprijeti do svih građana Latvije; |
| --- | --- |

8.

zabrinut je zbog trenutačne slabe potpore latvijskih građana za uvođenje eura; poziva latvijsku vladu i tijela državne uprave da aktivnije komuniciraju s građanima Latvije kako bi osigurali veću potporu javnosti za uvođenje eura; poziva latvijsku vladu i tijela državne uprave da nastave s informativnom i komunikativnom kampanjom čiji je cilj doprijeti do svih građana Latvije;

| 9. | poziva latvijsku vladu da se posveti strukturnim nedostacima na tržištu rada provodeći odgovarajuće strukturne i obrazovne reforme; posebno poziva latvijsku vladu da se posveti problemu razine siromaštva i sve većoj razlici u primanjima; |
| --- | --- |

9.

poziva latvijsku vladu da se posveti strukturnim nedostacima na tržištu rada provodeći odgovarajuće strukturne i obrazovne reforme; posebno poziva latvijsku vladu da se posveti problemu razine siromaštva i sve većoj razlici u primanjima;

| 10. | priznaje stabilnost latvijskog bankarskog sektora tijekom posljednje tri godine; naglašava da je taj bankarski poslovni model bio ozbiljno ugrožen u prvoj fazi svjetske financijske krize; naglašava da je slom latvijskog financijskog sustava tada izbjegnut samo uz pomoć sredstava EU-a i MMF-a; pozdravlja nedavne reforme za jačanje regulacije latvijskih banaka koje su aktivne u poslovanju s depozitima nerezidenata; poziva latvijska tijela vlasti da osiguraju poštovanje strogog nadzora tih banaka i provedu dodatne mjere za upravljanje rizicima; nadalje, poziva latvijska tijela vlasti na oprez u pogledu mogućih neusklađenosti između bankovnih struktura dospijeća sredstava i obveza što može ugroziti financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

10.

priznaje stabilnost latvijskog bankarskog sektora tijekom posljednje tri godine; naglašava da je taj bankarski poslovni model bio ozbiljno ugrožen u prvoj fazi svjetske financijske krize; naglašava da je slom latvijskog financijskog sustava tada izbjegnut samo uz pomoć sredstava EU-a i MMF-a; pozdravlja nedavne reforme za jačanje regulacije latvijskih banaka koje su aktivne u poslovanju s depozitima nerezidenata; poziva latvijska tijela vlasti da osiguraju poštovanje strogog nadzora tih banaka i provedu dodatne mjere za upravljanje rizicima; nadalje, poziva latvijska tijela vlasti na oprez u pogledu mogućih neusklađenosti između bankovnih struktura dospijeća sredstava i obveza što može ugroziti financijsku stabilnost;

| 11. | poziva latvijske vlasti da zadrže trenutačan smjer praktičnih priprema kako bi se osigurao bezbolan prijelazni postupak; poziva latvijsku vladu da uspostavi odgovarajuće mehanizme nadzora kako bi se osiguralo da se uvođenje eura ne iskoristi za prikriveni rast cijena; |
| --- | --- |

11.

poziva latvijske vlasti da zadrže trenutačan smjer praktičnih priprema kako bi se osigurao bezbolan prijelazni postupak; poziva latvijsku vladu da uspostavi odgovarajuće mehanizme nadzora kako bi se osiguralo da se uvođenje eura ne iskoristi za prikriveni rast cijena;

| 12. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

12.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 13. | žali zbog izuzetno kratkog roka u kojem Parlament mora dati svoje mišljenje u skladu s člankom 140. UFEU-a; traži Komisiju i države članice koje namjeravaju uvesti euro da odrede odgovarajuće rokove kako bi Parlament mogao dati mišljenje na temelju sveobuhvatne i opsežne rasprave; |
| --- | --- |

13.

žali zbog izuzetno kratkog roka u kojem Parlament mora dati svoje mišljenje u skladu s člankom 140. UFEU-a; traži Komisiju i države članice koje namjeravaju uvesti euro da odrede odgovarajuće rokove kako bi Parlament mogao dati mišljenje na temelju sveobuhvatne i opsežne rasprave;

| 14. | traži Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava znatno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

14.

traži Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava znatno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 15. | nalaže svome predsjedniku da svoju odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj središnjoj banci, Europskupini i vladama država članica. |
| --- | --- |

15.

nalaže svome predsjedniku da svoju odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj središnjoj banci, Europskupini i vladama država članica.

---

(1)  SL C 298 E, 8.12.2006., str. 249.

(2)  SL C 146 E, 12.6.2008., str.251.

---

Četvrtak, 4. srpnja 2013.

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/325 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/325

---

P7_TA(2013)0320

Dodatna makrofinancijska pomoć Gruziji ***III

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o zajedničkom nacrtu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju daljnje makrofinancijske pomoći Gruziji, koji je prihvatio Odbor za mirenje (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: treće čitanje)

(2016/C 075/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajednički nacrt koji je prihvatio Odbor za mirenje i relevantnu izjavu Europskog parlamenta i Vijeća (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički nacrt koji je prihvatio Odbor za mirenje i relevantnu izjavu Europskog parlamenta i Vijeća (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2010)0804) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2010)0804)

| — | uzimajući u obzir stajalište u drugom čitanju (2) o stajalištu Vijeća u prvom čitanju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u drugom čitanju (2) o stajalištu Vijeća u prvom čitanju (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije o amandmanima Europskog parlamenta na stajalište Vijeća u prvom čitanju (COM(2013)0067), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije o amandmanima Europskog parlamenta na stajalište Vijeća u prvom čitanju (COM(2013)0067),

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u drugom čitanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u drugom čitanju,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 69. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 69. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće izaslanstva Europskog parlamenta u Odboru za mirenje (A7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće izaslanstva Europskog parlamenta u Odboru za mirenje (A7-0244/2013),

| 1. | prihvaća zajednički nacrt; |
| --- | --- |

1.

prihvaća zajednički nacrt;

| 2. | potvrđuje zajedničku izjavu Parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

potvrđuje zajedničku izjavu Parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon što provjeri jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu, zajedno s relevantnom izjavom Europskog parlamenta i Vijeća, u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon što provjeri jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu, zajedno s relevantnom izjavom Europskog parlamenta i Vijeća, u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da proslijedi ovu zakonodavnu Rezoluciju Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da proslijedi ovu zakonodavnu Rezoluciju Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 211.

(2)  Usvojeni tekstovi od 11.12.2012., P7_TA(2012)0472.

(3)  SL C 291 E, 10.5.2012., str. 1.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća usvojena zajedno s odlukom o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Gruziji

Europski parlament i Vijeće:

| — | slažu se da bi se donošenje odluke o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji trebalo promatrati u širem kontekstu stvaranja okvira kojim bi se osiguralo donošenje utemeljenih i djelotvornih odluka o pružanju makrofinancijske pomoći trećim zemljama: |
| --- | --- |

—

slažu se da bi se donošenje odluke o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji trebalo promatrati u širem kontekstu stvaranja okvira kojim bi se osiguralo donošenje utemeljenih i djelotvornih odluka o pružanju makrofinancijske pomoći trećim zemljama:

| — | slažu se da bi se donošenje odluka o budućem dodjeljivanju makrofinancijske pomoći trebalo temeljiti na niže navedenim razmatranjima i načelima dodjele makrofinancijske pomoći Unije trećim zemljama i teritorijima koji ispunjavaju uvjete, ne dovodeći u pitanje pravo na zakonodavnu inicijativu niti mogući pravni oblik budućeg instrumenta za formaliziranje navedenih razmatranja i načela; |
| --- | --- |

—

slažu se da bi se donošenje odluka o budućem dodjeljivanju makrofinancijske pomoći trebalo temeljiti na niže navedenim razmatranjima i načelima dodjele makrofinancijske pomoći Unije trećim zemljama i teritorijima koji ispunjavaju uvjete, ne dovodeći u pitanje pravo na zakonodavnu inicijativu niti mogući pravni oblik budućeg instrumenta za formaliziranje navedenih razmatranja i načela;

| — | obvezuju se da će buduće pojedinačne odluke o dodjeli makrofinancijske pomoći Unije u punoj mjeri odražavati navedena razmatranja i načela. |
| --- | --- |

—

obvezuju se da će buduće pojedinačne odluke o dodjeli makrofinancijske pomoći Unije u punoj mjeri odražavati navedena razmatranja i načela.

DIO A – RAZMATRANJA

| (1) | Unija je glavni pružatelj gospodarske, financijske i tehničke pomoći trećim zemljama. Makrofinancijska pomoć Unije (u daljnjem tekstu: „makrofinancijska pomoć”) pokazala se kao učinkovit instrument gospodarske stabilizacije te kao pokretač strukturnih reformi u zemljama i teritorijima koji je koriste („korisnici”). Unija bi, u skladu sa svojom općom politikom prema zemljama kandidatkinjama, mogućim kandidatkinjama i susjednim zemljama, trebala biti u mogućnosti pružiti makrofinancijsku pomoć tim zemljama u cilju izgradnje područja zajedničke stabilnosti, sigurnosti i napretka. |
| --- | --- |

(1)

Unija je glavni pružatelj gospodarske, financijske i tehničke pomoći trećim zemljama. Makrofinancijska pomoć Unije (u daljnjem tekstu: „makrofinancijska pomoć”) pokazala se kao učinkovit instrument gospodarske stabilizacije te kao pokretač strukturnih reformi u zemljama i teritorijima koji je koriste („korisnici”). Unija bi, u skladu sa svojom općom politikom prema zemljama kandidatkinjama, mogućim kandidatkinjama i susjednim zemljama, trebala biti u mogućnosti pružiti makrofinancijsku pomoć tim zemljama u cilju izgradnje područja zajedničke stabilnosti, sigurnosti i napretka.

| (2) | Makrofinancijska pomoć trebala bi se temeljiti na ad-hoc odlukama Europskog parlamenta i Vijeća za određene zemlje. Ova su načela usmjerena k većoj učinkovitosti i djelotvornosti postupka odlučivanja iz kojeg proizlazi donošenje i primjena spomenutih odluka, ali i poboljšanju ispunjavanja, od strane korisnika, političkih preduvjeta za dodjelu makrofinancijske pomoći te većoj transparentnosti i boljem demokratskom nadzoru te pomoći. |
| --- | --- |

(2)

Makrofinancijska pomoć trebala bi se temeljiti na ad-hoc odlukama Europskog parlamenta i Vijeća za određene zemlje. Ova su načela usmjerena k većoj učinkovitosti i djelotvornosti postupka odlučivanja iz kojeg proizlazi donošenje i primjena spomenutih odluka, ali i poboljšanju ispunjavanja, od strane korisnika, političkih preduvjeta za dodjelu makrofinancijske pomoći te većoj transparentnosti i boljem demokratskom nadzoru te pomoći.

| (3) | U svojoj rezoluciji o pružanju makrofinancijske pomoći trećim zemljama od 3. lipnja 2003. Europski parlament pozvao je na donošenje okvirne uredbe o makrofinancijskoj pomoći kako bi se ubrzao postupak odlučivanja i osigurala formalna i transparentna osnova za taj financijski instrument. |
| --- | --- |

(3)

U svojoj rezoluciji o pružanju makrofinancijske pomoći trećim zemljama od 3. lipnja 2003. Europski parlament pozvao je na donošenje okvirne uredbe o makrofinancijskoj pomoći kako bi se ubrzao postupak odlučivanja i osigurala formalna i transparentna osnova za taj financijski instrument.

| (4) | U svojim Zaključcima od 8. listopada 2002. Vijeće je utvrdilo kriterije (tzv. genvalske kriterije kojima se treba voditi prilikom dodjele makrofinancijske pomoći. Te bi kriterije trebalo ažurirati i pojasniti, između ostalog i kriterije za određivanje odgovarajućeg oblika pomoći (zajam, bespovratna sredstava ili njihove kombinacije). |
| --- | --- |

(4)

U svojim Zaključcima od 8. listopada 2002. Vijeće je utvrdilo kriterije (tzv. genvalske kriterije kojima se treba voditi prilikom dodjele makrofinancijske pomoći. Te bi kriterije trebalo ažurirati i pojasniti, između ostalog i kriterije za određivanje odgovarajućeg oblika pomoći (zajam, bespovratna sredstava ili njihove kombinacije).

| (5) | Ova bi načela trebala omogućiti Uniji da u kratkom roku osigura makrofinancijsku pomoć, posebno kada okolnosti nalažu neposredno djelovanje, i da poveća jasnoću i transparentnost kriterija za pružanje makrofinancijske pomoći. |
| --- | --- |

(5)

Ova bi načela trebala omogućiti Uniji da u kratkom roku osigura makrofinancijsku pomoć, posebno kada okolnosti nalažu neposredno djelovanje, i da poveća jasnoću i transparentnost kriterija za pružanje makrofinancijske pomoći.

| (6) | Komisija bi trebala osigurati da je makrofinancijska pomoć sukladna s glavnim načelima, ciljevima i mjerama poduzetima u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije. |
| --- | --- |

(6)

Komisija bi trebala osigurati da je makrofinancijska pomoć sukladna s glavnim načelima, ciljevima i mjerama poduzetima u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije.

| (7) | Makrofinancijska pomoć trebala bi podupirati vanjsku politiku Unije. Službe Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje (EEAS) trebale bi usko surađivati na području dodjeljivanja makrofinancijske pomoći kako bi usklađivale vanjsku politiku Unije i osiguravale njezinu dosljednost. |
| --- | --- |

(7)

Makrofinancijska pomoć trebala bi podupirati vanjsku politiku Unije. Službe Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje (EEAS) trebale bi usko surađivati na području dodjeljivanja makrofinancijske pomoći kako bi usklađivale vanjsku politiku Unije i osiguravale njezinu dosljednost.

| (8) | Makrofinancijska pomoć trebala bi služiti kao potpora korisnicima u njihovu opredjeljenju za vrijednosti koje su im zajedničke s Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje, poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva, kao i načela otvorene, uređene i poštene trgovine. |
| --- | --- |

(8)

Makrofinancijska pomoć trebala bi služiti kao potpora korisnicima u njihovu opredjeljenju za vrijednosti koje su im zajedničke s Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje, poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva, kao i načela otvorene, uređene i poštene trgovine.

| (9) | Preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći trebao bi biti da zemlja koja ispunjava uvjete poštuje djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava te jamči poštovanje ljudskih prava. Komisija bi trebala redovito pratiti jesu li spomenuti preduvjeti ispunjeni. |
| --- | --- |

(9)

Preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći trebao bi biti da zemlja koja ispunjava uvjete poštuje djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava te jamči poštovanje ljudskih prava. Komisija bi trebala redovito pratiti jesu li spomenuti preduvjeti ispunjeni.

| (10) | Specifični ciljevi pojedinačnih odluka o dodjeli pojedinačne makrofinancijske pomoći trebali bi uključivati poboljšanje učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti u upravljanju javnim financijama korisnika. Komisija bi trebala redovito pratiti ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(10)

Specifični ciljevi pojedinačnih odluka o dodjeli pojedinačne makrofinancijske pomoći trebali bi uključivati poboljšanje učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti u upravljanju javnim financijama korisnika. Komisija bi trebala redovito pratiti ostvarivanje tih ciljeva.

| (11) | Makrofinancijska pomoć trebala bi biti usmjerena k podupiranju ponovne uspostave održivog stanja na području vanjskog financiranja u trećim zemljama i teritorijima koji su suočeni s nedostatkom strane valute te s time povezanim poteškoćama na području vanjskog financiranja. Makrofinancijska pomoć ne bi trebala služiti kao redovita financijska potpora niti bi njezin glavni cilj trebala biti potpora gospodarskom i socijalnom razvoju korisnika. |
| --- | --- |

(11)

Makrofinancijska pomoć trebala bi biti usmjerena k podupiranju ponovne uspostave održivog stanja na području vanjskog financiranja u trećim zemljama i teritorijima koji su suočeni s nedostatkom strane valute te s time povezanim poteškoćama na području vanjskog financiranja. Makrofinancijska pomoć ne bi trebala služiti kao redovita financijska potpora niti bi njezin glavni cilj trebala biti potpora gospodarskom i socijalnom razvoju korisnika.

| (12) | Makrofinancijskom pomoći trebala bi se nadopunjavati sredstva koja je odobrio Međunarodni monetarni fond (MMF) i druge multilateralne financijske institucije, a teret bi trebalo pravedno podijeliti između Unije i ostalih davatelja pomoći. Makrofinancijskom pomoći trebalo bi osigurati dodanu vrijednost sudjelovanju Unije. |
| --- | --- |

(12)

Makrofinancijskom pomoći trebala bi se nadopunjavati sredstva koja je odobrio Međunarodni monetarni fond (MMF) i druge multilateralne financijske institucije, a teret bi trebalo pravedno podijeliti između Unije i ostalih davatelja pomoći. Makrofinancijskom pomoći trebalo bi osigurati dodanu vrijednost sudjelovanju Unije.

| (13) | Kako bi se zajamčila učinkovita zaštita financijskih interesa Unije povezanih s makrofinancijskom pomoći, korisnici bi trebali poduzeti odgovarajuće mjere vezano uz sprečavanje i suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nepravilnosti u vezi s tom pomoći, a trebalo bi osigurati i provođenje provjera Komisije i revizija Revizorskog suda. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se zajamčila učinkovita zaštita financijskih interesa Unije povezanih s makrofinancijskom pomoći, korisnici bi trebali poduzeti odgovarajuće mjere vezano uz sprečavanje i suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nepravilnosti u vezi s tom pomoći, a trebalo bi osigurati i provođenje provjera Komisije i revizija Revizorskog suda.

| (14) | O izboru postupka za usvajanje Memoranduma o razumijevanju trebalo bi odlučiti u skladu s kriterijima iz Uredbe (EU) br. 182/2011. U ovome bi kontekstu u pravilu trebalo primijeniti savjetodavni postupak, ali s obzirom na potencijalno znatan učinak poslova koji premašuju prag utvrđen u dijelu B, za takve poslove prikladno je primijeniti postupak ispitivanja. |
| --- | --- |

(14)

O izboru postupka za usvajanje Memoranduma o razumijevanju trebalo bi odlučiti u skladu s kriterijima iz Uredbe (EU) br. 182/2011. U ovome bi kontekstu u pravilu trebalo primijeniti savjetodavni postupak, ali s obzirom na potencijalno znatan učinak poslova koji premašuju prag utvrđen u dijelu B, za takve poslove prikladno je primijeniti postupak ispitivanja.

DIO B – NAČELA

1.   Cilj pomoći

| (a) | Makrofinancijska pomoć trebala bi biti izvanredan financijski instrument za nevezanu i nenamjensku pomoć za platne bilance, namijenjen trećim zemljama i teritorijima koji ispunjavaju uvjete. Ona bi trebala biti usmjerena na ponovnu uspostavu održivog stanja na području vanjskog financiranja u trećim zemljama i teritorijima koji ispunjavaju uvjete i koji se suočavaju s poteškoćama na području vanjskog financiranja. Njome bi se trebala poduprijeti provedba političkog programa koji sadrži snažne mjere prilagodbe i mjere strukturnih reformi namijenjene poboljšanju platne bilance, pogotovo za vrijeme trajanja programa, te osnažiti provedba relevantnih sporazuma s Unijom i njezinih programa. |
| --- | --- |

(a)

Makrofinancijska pomoć trebala bi biti izvanredan financijski instrument za nevezanu i nenamjensku pomoć za platne bilance, namijenjen trećim zemljama i teritorijima koji ispunjavaju uvjete. Ona bi trebala biti usmjerena na ponovnu uspostavu održivog stanja na području vanjskog financiranja u trećim zemljama i teritorijima koji ispunjavaju uvjete i koji se suočavaju s poteškoćama na području vanjskog financiranja. Njome bi se trebala poduprijeti provedba političkog programa koji sadrži snažne mjere prilagodbe i mjere strukturnih reformi namijenjene poboljšanju platne bilance, pogotovo za vrijeme trajanja programa, te osnažiti provedba relevantnih sporazuma s Unijom i njezinih programa.

| (b) | Makrofinancijska pomoć trebala bi se dodjeljivati pod uvjetom da Komisija zajedno s multilateralnim financijskim institucijama utvrdi da postoji znatan preostali deficit u vanjskom financiranju, koji ne pokrivaju sredstava MMF-a ni drugih multilateralnih institucija, unatoč tome što dotična zemlja ili teritorij provodi snažne programe gospodarske stabilizacije i reformi. |
| --- | --- |

(b)

Makrofinancijska pomoć trebala bi se dodjeljivati pod uvjetom da Komisija zajedno s multilateralnim financijskim institucijama utvrdi da postoji znatan preostali deficit u vanjskom financiranju, koji ne pokrivaju sredstava MMF-a ni drugih multilateralnih institucija, unatoč tome što dotična zemlja ili teritorij provodi snažne programe gospodarske stabilizacije i reformi.

| (c) | Makrofinancijska pomoć trebala bi biti kratkoročna te bi je trebalo ukinuti čim stanje na području vanjskog financiranja ponovno postane održivo. |
| --- | --- |

(c)

Makrofinancijska pomoć trebala bi biti kratkoročna te bi je trebalo ukinuti čim stanje na području vanjskog financiranja ponovno postane održivo.

2.   Zemlje i teritoriji koji ispunjavaju uvjete

Treće zemlje i teritoriji koji mogu postati korisnici makrofinancijske pomoći trebali bi biti:

| — | zemlje kandidatkinje ili potencijalne kandidatkinje, |
| --- | --- |

—

zemlje kandidatkinje ili potencijalne kandidatkinje,

| — | zemlje i teritoriji obuhvaćeni europskom politikom susjedstva, |
| --- | --- |

—

zemlje i teritoriji obuhvaćeni europskom politikom susjedstva,

| — | u iznimnim i propisno opravdanim slučajevima i one treće zemlje koje imaju odlučujuću ulogu u regionalnoj stabilnosti, koje su strateški važne za Uniju i koje su joj politički, gospodarski i geografski bliske. |
| --- | --- |

—

u iznimnim i propisno opravdanim slučajevima i one treće zemlje koje imaju odlučujuću ulogu u regionalnoj stabilnosti, koje su strateški važne za Uniju i koje su joj politički, gospodarski i geografski bliske.

3.   Oblici pomoći

| (a) | Makrofinancijsku bi pomoć u pravilu trebalo dodjeljivati u obliku zajma. U iznimnim se slučajevima pomoć može dodijeliti u obliku bespovratnih sredstava ili kombinacije zajma i bespovratnih sredstava. Prilikom sastavljanja prijedloga, odnosno utvrđivanja odgovarajućeg iznosa elementa bespovratnih sredstava, Komisija bi u obzir trebala uzeti razinu gospodarskog korisnika mjerenu dohotkom po glavi stanovnika i stupnjem siromaštva, kao i sposobnost otplate utvrđenu na temelju analize održivosti duga te istodobno osigurati poštovanje načela pravedne raspodjele tereta između Unije i ostalih davatelja pomoći. U tu bi svrhu Komisija također trebala uzeti u obzir u kojoj mjeri međunarodne financijske institucije i ostali davatelji pomoći pomoć dotičnoj zemlji dodjeljuju pod koncesionalnim uvjetima. |
| --- | --- |

(a)

Makrofinancijsku bi pomoć u pravilu trebalo dodjeljivati u obliku zajma. U iznimnim se slučajevima pomoć može dodijeliti u obliku bespovratnih sredstava ili kombinacije zajma i bespovratnih sredstava. Prilikom sastavljanja prijedloga, odnosno utvrđivanja odgovarajućeg iznosa elementa bespovratnih sredstava, Komisija bi u obzir trebala uzeti razinu gospodarskog korisnika mjerenu dohotkom po glavi stanovnika i stupnjem siromaštva, kao i sposobnost otplate utvrđenu na temelju analize održivosti duga te istodobno osigurati poštovanje načela pravedne raspodjele tereta između Unije i ostalih davatelja pomoći. U tu bi svrhu Komisija također trebala uzeti u obzir u kojoj mjeri međunarodne financijske institucije i ostali davatelji pomoći pomoć dotičnoj zemlji dodjeljuju pod koncesionalnim uvjetima.

| (b) | Ako se makrofinancijska pomoć odobrava u obliku zajma, Komisija bi trebala, u ime Unije, biti ovlaštena za pribavljanje potrebnih sredstava uzimanjem zajma na tržištima kapitala ili kod financijskih institucija da bi ih potom u obliku zajma dodijelila korisniku. |
| --- | --- |

(b)

Ako se makrofinancijska pomoć odobrava u obliku zajma, Komisija bi trebala, u ime Unije, biti ovlaštena za pribavljanje potrebnih sredstava uzimanjem zajma na tržištima kapitala ili kod financijskih institucija da bi ih potom u obliku zajma dodijelila korisniku.

| (c) | Poslove uzimanja i odobravanja zajmova trebalo bi se obavljati u eurima s istim datumom valute te ne bi trebalo uključiti Uniju u transformacije roka dospijeća niti je izložiti valutnim ili kamatnim rizicima. |
| --- | --- |

(c)

Poslove uzimanja i odobravanja zajmova trebalo bi se obavljati u eurima s istim datumom valute te ne bi trebalo uključiti Uniju u transformacije roka dospijeća niti je izložiti valutnim ili kamatnim rizicima.

| (d) | Sve troškove Unije u vezi s poslovima uzimanja ili odobravanja zajmova snosi korisnik. |
| --- | --- |

(d)

Sve troškove Unije u vezi s poslovima uzimanja ili odobravanja zajmova snosi korisnik.

| (e) | Na zahtjev korisnika i kada okolnosti dopuštaju povoljniju kamatnu stopu na zajam, Komisija može refinancirati cijeli ili dio svog prvotnog zajma ili restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Refinanciranje i restrukturiranje trebali bi se provoditi u skladu s uvjetima utvrđenima u točki 3.(d) i ne bi smjeli uzrokovati produljenje prosječnog roka dospijeća konkretnog zaduženja ili povećanje neotplaćenog duga na datum refinanciranja ili restrukturiranja. |
| --- | --- |

(e)

Na zahtjev korisnika i kada okolnosti dopuštaju povoljniju kamatnu stopu na zajam, Komisija može refinancirati cijeli ili dio svog prvotnog zajma ili restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Refinanciranje i restrukturiranje trebali bi se provoditi u skladu s uvjetima utvrđenima u točki 3.(d) i ne bi smjeli uzrokovati produljenje prosječnog roka dospijeća konkretnog zaduženja ili povećanje neotplaćenog duga na datum refinanciranja ili restrukturiranja.

4.   Financijske odredbe

| (a) | Iznosi makrofinancijske pomoći dodijeljene u obliku bespovratnih sredstava trebali bi biti usklađeni s proračunskim odobrenim sredstvima utvrđenima višegodišnjim financijskim okvirom. |
| --- | --- |

(a)

Iznosi makrofinancijske pomoći dodijeljene u obliku bespovratnih sredstava trebali bi biti usklađeni s proračunskim odobrenim sredstvima utvrđenima višegodišnjim financijskim okvirom.

| (b) | Iznose makrofinancijske pomoći u obliku zajma trebalo bi dodjeljivati u skladu s Uredbom o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja. Iznosi bi trebali biti usklađeni s proračunskim odobrenim sredstvima utvrđenima višegodišnjim financijskim okvirom. |
| --- | --- |

(b)

Iznose makrofinancijske pomoći u obliku zajma trebalo bi dodjeljivati u skladu s Uredbom o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja. Iznosi bi trebali biti usklađeni s proračunskim odobrenim sredstvima utvrđenima višegodišnjim financijskim okvirom.

| (c) | Godišnja sredstva odobrava proračunsko tijelo u granicama višegodišnjeg financijskog okvira. |
| --- | --- |

(c)

Godišnja sredstva odobrava proračunsko tijelo u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.

5.   Iznos pomoći

| (a) | Iznos pomoći trebao bi se temeljiti na preostalim potrebama zemlje ili teritorija koji imaju pravo na pomoć za vanjskim financiranjem te bi se u obzir trebala uzeti i njihova sposobnost da se financiraju iz vlastitih izvora, te posebno iz međunarodnih rezervi kojima raspolažu. Potrebu za vanjskim financiranjem određuje Komisija zajedno s međunarodnim financijskim institucijama na temelju cjelovite kvantitativne ocjene i transparentne popratne dokumentacije. Komisija bi posebno trebala koristiti najnovije projekcije platne bilance MMF-a, za dotičnu zemlju ili teritorij, te bi u obzir trebala uzeti očekivane financijske doprinose multilateralnih pružatelja pomoći, kao i već postojeću upotrebu drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u zemlji ili teritoriju koji ispunjavaju uvjete. |
| --- | --- |

(a)

Iznos pomoći trebao bi se temeljiti na preostalim potrebama zemlje ili teritorija koji imaju pravo na pomoć za vanjskim financiranjem te bi se u obzir trebala uzeti i njihova sposobnost da se financiraju iz vlastitih izvora, te posebno iz međunarodnih rezervi kojima raspolažu. Potrebu za vanjskim financiranjem određuje Komisija zajedno s međunarodnim financijskim institucijama na temelju cjelovite kvantitativne ocjene i transparentne popratne dokumentacije. Komisija bi posebno trebala koristiti najnovije projekcije platne bilance MMF-a, za dotičnu zemlju ili teritorij, te bi u obzir trebala uzeti očekivane financijske doprinose multilateralnih pružatelja pomoći, kao i već postojeću upotrebu drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u zemlji ili teritoriju koji ispunjavaju uvjete.

| (b) | Dokumentacija Komisije trebala bi sadržavati podatke o predviđenim zalihama deviznih rezervi u slučaju da se makrofinancijska pomoć ne dodijeli, u usporedbi s iznosom rezervi koji bi se smatrao dovoljnim, a koji se određuje relevantnim pokazateljima kao što su omjer rezervi i kratkoročnog vanjskog duga te omjer rezervi i uvoza zemlje korisnice. |
| --- | --- |

(b)

Dokumentacija Komisije trebala bi sadržavati podatke o predviđenim zalihama deviznih rezervi u slučaju da se makrofinancijska pomoć ne dodijeli, u usporedbi s iznosom rezervi koji bi se smatrao dovoljnim, a koji se određuje relevantnim pokazateljima kao što su omjer rezervi i kratkoročnog vanjskog duga te omjer rezervi i uvoza zemlje korisnice.

| (c) | Pri utvrđivanju iznosa makrofinancijske pomoći također bi se u obzir trebala uzeti potreba za osiguravanjem pravedne raspodjele tereta između Unije i ostalih davatelja pomoći te dodana vrijednost ukupnog sudjelovanja Unije. |
| --- | --- |

(c)

Pri utvrđivanju iznosa makrofinancijske pomoći također bi se u obzir trebala uzeti potreba za osiguravanjem pravedne raspodjele tereta između Unije i ostalih davatelja pomoći te dodana vrijednost ukupnog sudjelovanja Unije.

| (d) | Ako se potrebe korisnika za financiranjem tijekom razdoblja isplate makrofinancijske pomoći znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija bi, u skladu sa savjetodavnim postupkom, za pomoć koja iznosi 90 milijuna EUR ili manje te, sukladno s postupkom ispitivanja, za pomoć veću od 90 milijuna EUR, trebala smanjiti iznos sredstava stavljenih na raspolaganje ili suspendirati ili ukinuti isplatu takve pomoći. |
| --- | --- |

(d)

Ako se potrebe korisnika za financiranjem tijekom razdoblja isplate makrofinancijske pomoći znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija bi, u skladu sa savjetodavnim postupkom, za pomoć koja iznosi 90 milijuna EUR ili manje te, sukladno s postupkom ispitivanja, za pomoć veću od 90 milijuna EUR, trebala smanjiti iznos sredstava stavljenih na raspolaganje ili suspendirati ili ukinuti isplatu takve pomoći.

6.   Uvjeti

| (a) | Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći zemlja ili teritorij koji ispunjavaju uvjete morali bi priznavati djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav, vladavinu prava i jamčiti poštovanje ljudskih prava. Komisija bi trebala osigurati javno dostupnu ocjenu (1) ispunjavanja ovog preduvjeta te bi ga trebala pratiti za vrijeme trajanja isplate makrofinancijske pomoći. Ova bi se točka trebala primjenjivati u skladu s Odlukom o uspostavi organizacije i funkcioniranja EEAS-a. |
| --- | --- |

(a)

Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći zemlja ili teritorij koji ispunjavaju uvjete morali bi priznavati djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav, vladavinu prava i jamčiti poštovanje ljudskih prava. Komisija bi trebala osigurati javno dostupnu ocjenu (1) ispunjavanja ovog preduvjeta te bi ga trebala pratiti za vrijeme trajanja isplate makrofinancijske pomoći. Ova bi se točka trebala primjenjivati u skladu s Odlukom o uspostavi organizacije i funkcioniranja EEAS-a.

| (b) | Makrofinancijska pomoć trebala bi biti uvjetovana ugovorom o zajmu između MMF-a i između zemlje ili teritorija koji ispunjavaju uvjete, koji nije preventivan i koji ispunjava sljedeće uvjete:






  — | cilj ugovora usklađen je sa svrhom u koju je odobrena makrofinancijska pomoć, u prvom redu ublažavanju kratkoročnih poteškoća s platnom bilancom. |
| --- | --- | --- |

(b)

Makrofinancijska pomoć trebala bi biti uvjetovana ugovorom o zajmu između MMF-a i između zemlje ili teritorija koji ispunjavaju uvjete, koji nije preventivan i koji ispunjava sljedeće uvjete:

—

cilj ugovora usklađen je sa svrhom u koju je odobrena makrofinancijska pomoć, u prvom redu ublažavanju kratkoročnih poteškoća s platnom bilancom.

| — | provedba snažnih mjera na području prilagodbe koje su usklađene s ciljem makrofinancijske pomoći, kao što je utvrđeno točkom 1(a). |
| --- | --- |

—

provedba snažnih mjera na području prilagodbe koje su usklađene s ciljem makrofinancijske pomoći, kao što je utvrđeno točkom 1(a).

| (c) | Isplata pomoći trebala bi biti uvjetovana dugoročno uspješnom provedbom političkog programa poduprtog iz MMF-a i ispunjavanjem preduvjeta iz slova (a) ove točke. Također bi trebala biti uvjetovana provedbom, u određenom vremenskom okviru, niza jasno definiranih mjera ekonomske politike usmjerenih na strukturne reforme i zdrave javne financije, koje bi proizišle iz dogovora Komisije i korisnika te bi bile utvrđene Memorandumom o razumijevanju. |
| --- | --- |

(c)

Isplata pomoći trebala bi biti uvjetovana dugoročno uspješnom provedbom političkog programa poduprtog iz MMF-a i ispunjavanjem preduvjeta iz slova (a) ove točke. Također bi trebala biti uvjetovana provedbom, u određenom vremenskom okviru, niza jasno definiranih mjera ekonomske politike usmjerenih na strukturne reforme i zdrave javne financije, koje bi proizišle iz dogovora Komisije i korisnika te bi bile utvrđene Memorandumom o razumijevanju.

| (d) | U cilju zaštite financijskih interesa Unije te unapređenja upravljanja u korisnicima, Memorandum o razumijevanju trebao bi sadržavati mjere usmjerene na jačanje učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti sustava upravljanja javnim financijama. |
| --- | --- |

(d)

U cilju zaštite financijskih interesa Unije te unapređenja upravljanja u korisnicima, Memorandum o razumijevanju trebao bi sadržavati mjere usmjerene na jačanje učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti sustava upravljanja javnim financijama.

| (e) | Pri oblikovanju mjera politika također bi trebalo u obzir uzeti napredak na području uzajamnog otvaranja tržišta, razvoja uređene i poštene trgovine te ostalih prioriteta u kontekstu vanjske politike Unije. |
| --- | --- |

(e)

Pri oblikovanju mjera politika također bi trebalo u obzir uzeti napredak na području uzajamnog otvaranja tržišta, razvoja uređene i poštene trgovine te ostalih prioriteta u kontekstu vanjske politike Unije.

| (f) | Mjere politika morale bi biti usklađene s postojećim sporazumima o partnerstvu, sporazumima o suradnji ili sporazumima o pridruživanju sklopljenima između Unije i korisnika, kao i s programima makroekonomske prilagodbe i strukturnih reformi koje korisnik provodi uz potporu MMF-a. |
| --- | --- |

(f)

Mjere politika morale bi biti usklađene s postojećim sporazumima o partnerstvu, sporazumima o suradnji ili sporazumima o pridruživanju sklopljenima između Unije i korisnika, kao i s programima makroekonomske prilagodbe i strukturnih reformi koje korisnik provodi uz potporu MMF-a.

7.   Postupak

| (a) | Država ili teritorij koji traže da im se odobri makrofinancijska pomoć trebale bi podnijeti pisani zahtjev Komisiji. Komisija bi trebala provjeriti jesu li ispunjeni uvjeti iz točaka 1., 2., 4. i 6. i, po potrebi, Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog odluke. |
| --- | --- |

(a)

Država ili teritorij koji traže da im se odobri makrofinancijska pomoć trebale bi podnijeti pisani zahtjev Komisiji. Komisija bi trebala provjeriti jesu li ispunjeni uvjeti iz točaka 1., 2., 4. i 6. i, po potrebi, Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog odluke.

| (b) | U odluci o odobrenju zajma trebao bi biti utvrđen iznos, najduži prosječni rok dospijeća i najveći mogući broj obročnih isplata makrofinancijske pomoći. Ako odluka uključuje element bespovratnih sredstava, trebalo bi također utvrditi njegov iznos i najveći mogući broj obročnih isplata. Uz odluku o odobrenju bespovratnih sredstava trebalo bi biti priloženo obrazloženje dodjele bespovratnih sredstava (ili elementa bespovratnih sredstava). U oba slučaja trebalo bi utvrditi i razdoblje u kojem je moguće koristiti makrofinancijsku pomoć. To razdoblje u pravilu ne bi smjelo biti duže od tri godine. Prilikom podnošenja prijedloga nove odluke o dodjeli makrofinancijske pomoći, Komisija bi trebala dostaviti podatke iz točke 12.(c). |
| --- | --- |

(b)

U odluci o odobrenju zajma trebao bi biti utvrđen iznos, najduži prosječni rok dospijeća i najveći mogući broj obročnih isplata makrofinancijske pomoći. Ako odluka uključuje element bespovratnih sredstava, trebalo bi također utvrditi njegov iznos i najveći mogući broj obročnih isplata. Uz odluku o odobrenju bespovratnih sredstava trebalo bi biti priloženo obrazloženje dodjele bespovratnih sredstava (ili elementa bespovratnih sredstava). U oba slučaja trebalo bi utvrditi i razdoblje u kojem je moguće koristiti makrofinancijsku pomoć. To razdoblje u pravilu ne bi smjelo biti duže od tri godine. Prilikom podnošenja prijedloga nove odluke o dodjeli makrofinancijske pomoći, Komisija bi trebala dostaviti podatke iz točke 12.(c).

| (c) | Nakon usvajanja odluke o dodjeli makrofinancijske pomoći, Komisija bi se, u skladu sa savjetodavnim postupkom, za pomoć koja iznosi 90 milijuna EUR ili manje te, sukladno s postupkom ispitivanja, za pomoć veću od 90 milijuna EUR, trebala dogovoriti s korisnikom, u Memorandumu o razumijevanju o mjerama politika iz točaka 6. (c), (d), (e) i (f) . |
| --- | --- |

(c)

Nakon usvajanja odluke o dodjeli makrofinancijske pomoći, Komisija bi se, u skladu sa savjetodavnim postupkom, za pomoć koja iznosi 90 milijuna EUR ili manje te, sukladno s postupkom ispitivanja, za pomoć veću od 90 milijuna EUR, trebala dogovoriti s korisnikom, u Memorandumu o razumijevanju o mjerama politika iz točaka 6. (c), (d), (e) i (f) .

| (d) | Nakon usvajanja odluke o dodjeli makrofinancijske pomoći, Komisija bi se trebala dogovoriti s korisnikom o financijskim detaljima pomoći. Financijski bi uvjeti trebali biti utvrđeni ugovorom o bespovratnoj pomoći ili ugovorom o zajmu. |
| --- | --- |

(d)

Nakon usvajanja odluke o dodjeli makrofinancijske pomoći, Komisija bi se trebala dogovoriti s korisnikom o financijskim detaljima pomoći. Financijski bi uvjeti trebali biti utvrđeni ugovorom o bespovratnoj pomoći ili ugovorom o zajmu.

| (e) | Komisija bi trebala obavijestiti Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s pomoći namijenjenoj određenoj zemlji, uključujući isplatu sredstava, i na vrijeme tim institucijama dostaviti relevantne dokumente. |
| --- | --- |

(e)

Komisija bi trebala obavijestiti Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s pomoći namijenjenoj određenoj zemlji, uključujući isplatu sredstava, i na vrijeme tim institucijama dostaviti relevantne dokumente.

8.   Provedba i financijsko upravljanje

| (a) | Komisija bi trebala dodjeljivati makrofinancijsku pomoć u skladu s financijskim pravilima Unije. |
| --- | --- |

(a)

Komisija bi trebala dodjeljivati makrofinancijsku pomoć u skladu s financijskim pravilima Unije.

| (b) | Provedbom makrofinancijske pomoći trebalo bi upravljati izravno i centralizirano. |
| --- | --- |

(b)

Provedbom makrofinancijske pomoći trebalo bi upravljati izravno i centralizirano.

| (c) | Proračunske obveze trebale bi se preuzimati na temelju odluka koje, u skladu s ovom točkom, donosi Komisija. Ako isplata makrofinancijske pomoći potraje nekoliko financijskih godina, proračunske obveze koje proizlaze iz te pomoći mogu se razdijeliti na godišnje obročne isplate. |
| --- | --- |

(c)

Proračunske obveze trebale bi se preuzimati na temelju odluka koje, u skladu s ovom točkom, donosi Komisija. Ako isplata makrofinancijske pomoći potraje nekoliko financijskih godina, proračunske obveze koje proizlaze iz te pomoći mogu se razdijeliti na godišnje obročne isplate.

9.   Oblici pomoći

| (a) | Makrofinancijska pomoć trebala bi se isplaćivati središnjoj banci korisnika. |
| --- | --- |

(a)

Makrofinancijska pomoć trebala bi se isplaćivati središnjoj banci korisnika.

| (b) | Makrofinancijska pomoć trebala bi se isplaćivati u sukcesivnim obrocima, a uvjetovana je ispunjenjem preduvjeta iz točke 6. (a) i uvjeta iz točke 6. (b) i (c). |
| --- | --- |

(b)

Makrofinancijska pomoć trebala bi se isplaćivati u sukcesivnim obrocima, a uvjetovana je ispunjenjem preduvjeta iz točke 6. (a) i uvjeta iz točke 6. (b) i (c).

| (c) | Komisija bi, u pravilnim vremenskim razmacima, trebala provjeravati ispunjavaju li se i dalje uvjeti iz točaka 6. (b) i 6 (c). |
| --- | --- |

(c)

Komisija bi, u pravilnim vremenskim razmacima, trebala provjeravati ispunjavaju li se i dalje uvjeti iz točaka 6. (b) i 6 (c).

| (d) | Ako preduvjeti iz točke 6. (a) i uvjeti iz točaka 6. (b) i 6. (c) nisu ispunjeni, Komisija može privremeno suspendirati ili ukinuti isplatu makrofinancijske pomoći. U takvim bi slučajevima o razlozima suspenzije ili ukidanja trebala obavijestiti Europski parlament i Vijeće. |
| --- | --- |

(d)

Ako preduvjeti iz točke 6. (a) i uvjeti iz točaka 6. (b) i 6. (c) nisu ispunjeni, Komisija može privremeno suspendirati ili ukinuti isplatu makrofinancijske pomoći. U takvim bi slučajevima o razlozima suspenzije ili ukidanja trebala obavijestiti Europski parlament i Vijeće.

10.   Mjere potpore

Proračunska sredstva Unije mogu biti upotrijebljena za pokriće izdataka neophodnih za provedbu makrofinancijske pomoći.

11.   Zaštita financijskih interesa Unije

| (a) | Svi sporazumi koji proizlaze iz odluke o dodjeli pomoći određenoj zemlji trebali bi sadržavati odredbe koje nalažu korisnicima da redovito provjeravaju koriste li se financijska sredstva odobrena iz proračuna Unije ispravno, da poduzimaju primjerene mjere kako bi spriječili nepravilnosti i prijevare, te da, po potrebi, poduzimaju pravne radnje u cilju povrata svih zloupotrijebljenih sredstava isplaćenih na temelju odluke o dodjeli pomoći za određenu zemlju. |
| --- | --- |

(a)

Svi sporazumi koji proizlaze iz odluke o dodjeli pomoći određenoj zemlji trebali bi sadržavati odredbe koje nalažu korisnicima da redovito provjeravaju koriste li se financijska sredstva odobrena iz proračuna Unije ispravno, da poduzimaju primjerene mjere kako bi spriječili nepravilnosti i prijevare, te da, po potrebi, poduzimaju pravne radnje u cilju povrata svih zloupotrijebljenih sredstava isplaćenih na temelju odluke o dodjeli pomoći za određenu zemlju.

| (b) | Svi sporazumi koji proizlaze iz odluke o dodjeli pomoći za određenu zemlju trebali bi sadržavati odredbe kojima se, u skladu s relevantnim pravom Unije, osigurava zaštita financijskih interesa Unije, u prvom redu od prijevare, korupcije i ostalih nepravilnosti. |
| --- | --- |

(b)

Svi sporazumi koji proizlaze iz odluke o dodjeli pomoći za određenu zemlju trebali bi sadržavati odredbe kojima se, u skladu s relevantnim pravom Unije, osigurava zaštita financijskih interesa Unije, u prvom redu od prijevare, korupcije i ostalih nepravilnosti.

| (c) | Memorandumom o razumijevanju iz točke 6 (c) trebalo bi izričito ovlastiti Komisiju i Revizorski sud za provođenje revizija za vrijeme i nakon isteka razdoblja u kojem je moguće koristiti makrofinancijsku pomoć, uključujući revizije dokumenata i revizije na terenu, kao što je operativno ocjenjivanje. Memorandumom bi također trebalo izričito ovlastiti Komisiju ili njezine predstavnike za provođenje provjera inspekcija na terenu. |
| --- | --- |

(c)

Memorandumom o razumijevanju iz točke 6 (c) trebalo bi izričito ovlastiti Komisiju i Revizorski sud za provođenje revizija za vrijeme i nakon isteka razdoblja u kojem je moguće koristiti makrofinancijsku pomoć, uključujući revizije dokumenata i revizije na terenu, kao što je operativno ocjenjivanje. Memorandumom bi također trebalo izričito ovlastiti Komisiju ili njezine predstavnike za provođenje provjera inspekcija na terenu.

| (d) | Tijekom provedbe makrofinancijske pomoći Komisija bi, primjenom operativnog ocjenjivanja, trebala pratiti kvalitetu financijskih propisa zemlje korisnice, administrativnih postupaka te mehanizama unutarnje i vanjske kontrole, koji su povezani s tom pomoći. |
| --- | --- |

(d)

Tijekom provedbe makrofinancijske pomoći Komisija bi, primjenom operativnog ocjenjivanja, trebala pratiti kvalitetu financijskih propisa zemlje korisnice, administrativnih postupaka te mehanizama unutarnje i vanjske kontrole, koji su povezani s tom pomoći.

| (e) | Svi sporazumi koji proizlaze iz odluke o dodjeli pomoći određenoj zemlji trebali bi sadržavati odredbe kojima se osigurava da Unija ima pravo na povrat punog iznosa bespovratnih iznosa i/ili na prijevremenu otplatu zajma ako se, u vezi s upravljanjem makrofinancijskom pomoći, utvrdi da je korisnik sudjelovao u bilo kakvoj radnji koja uključuje prijevaru ili korupciju ili u nekoj drugoj protuzakonitoj aktivnosti štetnoj za financijske interese Unije. |
| --- | --- |

(e)

Svi sporazumi koji proizlaze iz odluke o dodjeli pomoći određenoj zemlji trebali bi sadržavati odredbe kojima se osigurava da Unija ima pravo na povrat punog iznosa bespovratnih iznosa i/ili na prijevremenu otplatu zajma ako se, u vezi s upravljanjem makrofinancijskom pomoći, utvrdi da je korisnik sudjelovao u bilo kakvoj radnji koja uključuje prijevaru ili korupciju ili u nekoj drugoj protuzakonitoj aktivnosti štetnoj za financijske interese Unije.

12.   Godišnje izvješće

| (a) | Komisija bi trebala ispitati napredak ostvaren u provedbi makrofinancijske pomoći te podnijeti godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću do 30. lipnja svake godine. |
| --- | --- |

(a)

Komisija bi trebala ispitati napredak ostvaren u provedbi makrofinancijske pomoći te podnijeti godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću do 30. lipnja svake godine.

| (b) | Godišnjim bi se izvješćem trebalo ocjenjivati gospodarsku situaciju i izglede korisnika te napredak ostvaren provedbom mjera politika iz točke 6.(c). |
| --- | --- |

(b)

Godišnjim bi se izvješćem trebalo ocjenjivati gospodarsku situaciju i izglede korisnika te napredak ostvaren provedbom mjera politika iz točke 6.(c).

| (c) | Također bi trebalo pružiti ažurirane podatke o raspoloživim proračunskim sredstvima u vidu zajmova i bespovratnih sredstava, uzimajući u obzir djelovanja koja se predviđaju. |
| --- | --- |

(c)

Također bi trebalo pružiti ažurirane podatke o raspoloživim proračunskim sredstvima u vidu zajmova i bespovratnih sredstava, uzimajući u obzir djelovanja koja se predviđaju.

13.   Evaluacija

| (a) | Komisija bi trebala dostaviti izvješća o ex-post evaluaciji Europskom parlamentu i Vijeću, u kojima ocjenjuje rezultate i učinkovitost nedavno dovršenih poslova makrofinancijske pomoći te mjeru u kojoj su doprinijeli ostvarenju ciljeva pomoći. |
| --- | --- |

(a)

Komisija bi trebala dostaviti izvješća o ex-post evaluaciji Europskom parlamentu i Vijeću, u kojima ocjenjuje rezultate i učinkovitost nedavno dovršenih poslova makrofinancijske pomoći te mjeru u kojoj su doprinijeli ostvarenju ciljeva pomoći.

| (b) | Komisija bi redovito, a najmanje svake četiri godine, trebala evaluirati dodjelu makrofinancijske pomoći te Europskom parlamentu i Vijeću dostaviti detaljan pregled makrofinancijske pomoći. Spomenutim evaluacijama trebalo bi se ustanoviti jesu li ostvareni ciljevi makrofinancijske pomoći, te ispunjavaju li se i dalje uvjeti za dodjelu makrofinancijske pomoći, uključujući prag utvrđen u točki 7(c) te bi se trebalo omogućiti Komisiji da daje preporuke u cilju unaprjeđenja budućeg djelovanja. U svojoj evaluaciji, Komisija bi također trebala ocijeniti suradnju s europskim ili multilateralnim financijskim institucijama kada pružaju makrofinancijsku pomoć. |
| --- | --- |

(b)

Komisija bi redovito, a najmanje svake četiri godine, trebala evaluirati dodjelu makrofinancijske pomoći te Europskom parlamentu i Vijeću dostaviti detaljan pregled makrofinancijske pomoći. Spomenutim evaluacijama trebalo bi se ustanoviti jesu li ostvareni ciljevi makrofinancijske pomoći, te ispunjavaju li se i dalje uvjeti za dodjelu makrofinancijske pomoći, uključujući prag utvrđen u točki 7(c) te bi se trebalo omogućiti Komisiji da daje preporuke u cilju unaprjeđenja budućeg djelovanja. U svojoj evaluaciji, Komisija bi također trebala ocijeniti suradnju s europskim ili multilateralnim financijskim institucijama kada pružaju makrofinancijsku pomoć.

---

(1)  Ocjena će se temeljiti na godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu, predviđenom strateškim okvirom EU-a i akcijskim planom za ljudska prava i demokraciju (Zaključci Europskog vijeća o ljudskim pravima i demokraciji, 25. lipnja 2012.).

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/331 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/331

---

P7_TA(2013)0321

Napadi na informacijske sustave ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o napadima na informacijske sustave i koja zamjenjuje Okvirnu odluku Vijeća 2005/222/PUP (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 075/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2010)0517),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0293/2010),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 4. svibnja 2011. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 4. svibnja 2011. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 21. lipnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 21. lipnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0224/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0224/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 218, 23.7.2011., str. 130.

---

P7_TC1-COD(2010)0273

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. srpnja 2013. radi donošenja Direktive br. .../2013/EU Europskog Parlamenta i Vijeća o napadima na informacijske sustave i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2005/222/PUP

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2013/40/EU)

---

| 26.2.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 75/332 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 75/332

---

P7_TA(2013)0330

Nacrt izmjene proračuna br. 1/2013 – Rashodi povezani s pristupanjem Hrvatske Europskoj uniji

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o Stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

(2016/C 075/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 Vijeća (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 Vijeća (1),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen 12. prosinca 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen 12. prosinca 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3), (u daljnjem tekstu „MIS od 17. svibnja 2006.”), a posebno njegovu točku 29., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3), (u daljnjem tekstu „MIS od 17. svibnja 2006.”), a posebno njegovu točku 29.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju s obzirom na višegodišnji financijski okvir, kako bi se uzele u obzir potrebe za rashodima koje proizlaze iz pristupanja Hrvatske Europskoj uniji (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju s obzirom na višegodišnji financijski okvir, kako bi se uzele u obzir potrebe za rashodima koje proizlaze iz pristupanja Hrvatske Europskoj uniji (COM(2013)0157),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., koji je Komisija usvojila 18. ožujka 2013. ((COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., koji je Komisija usvojila 18. ožujka 2013. ((COM(2013)0156),

| — | uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013 koje je Vijeće usvojilo 26. lipnja 2013. (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013 koje je Vijeće usvojilo 26. lipnja 2013. (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | uzimajući u obzir članke 75.b i 75.e svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 75.b i 75.e svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0246/2013),

| A. | budući da je cilj Nacrta izmjene proračuna br. 1/2013 uključiti odobrena sredstva za preuzete obveze i odobrena sredstva za plaćanja potrebna za pokrivanje rashoda povezanih s pristupanjem Hrvatske Uniji 1. srpnja 2013. u Proračun za 2013.; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj Nacrta izmjene proračuna br. 1/2013 uključiti odobrena sredstva za preuzete obveze i odobrena sredstva za plaćanja potrebna za pokrivanje rashoda povezanih s pristupanjem Hrvatske Uniji 1. srpnja 2013. u Proračun za 2013.;

| B. | budući da je usporedno Komisija u skladu s točkom 29. MIS-a od 17. svibnja 2006. predala prijedlog prilagodbe višegodišnjeg financijskog okvira radi izlaženja u susret tim promjenama; |
| --- | --- |

B.

budući da je usporedno Komisija u skladu s točkom 29. MIS-a od 17. svibnja 2006. predala prijedlog prilagodbe višegodišnjeg financijskog okvira radi izlaženja u susret tim promjenama;

| C. | budući da predloženo povećanje od 655,1 milijuna EUR u obvezama i 374 milijuna EUR u plaćanjima odražava financijski paket dogovoren na pristupnoj konferenciji od 30. lipnja 2011. kojim se isključuje glava 5. jer su administrativni rashodi vezani uz pristupanje Hrvatske već uključeni u proračun za 2013.; |
| --- | --- |

C.

budući da predloženo povećanje od 655,1 milijuna EUR u obvezama i 374 milijuna EUR u plaćanjima odražava financijski paket dogovoren na pristupnoj konferenciji od 30. lipnja 2011. kojim se isključuje glava 5. jer su administrativni rashodi vezani uz pristupanje Hrvatske već uključeni u proračun za 2013.;

| 1. | uzima u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2013 koji je podnijela Komisija i stajalište Vijeća o njemu; |
| --- | --- |

1.

uzima u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2013 koji je podnijela Komisija i stajalište Vijeća o njemu;

| 2. | naglašava da je taj Nacrt proračuna isključivo tehničke prirode i posljedica jednoglasnog dogovora o Ugovoru o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji kao 28. države članice Unije; naglašava da je iz tog razloga taj Nacrt proračuna bio odvojen od tekuće međuinstitucionalne političke debate o načinu kako riješiti pitanje nenamirenih plaćanja iz 2012. i iz pregovora o Nacrtu izmjene proračuna br. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je taj Nacrt proračuna isključivo tehničke prirode i posljedica jednoglasnog dogovora o Ugovoru o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji kao 28. države članice Unije; naglašava da je iz tog razloga taj Nacrt proračuna bio odvojen od tekuće međuinstitucionalne političke debate o načinu kako riješiti pitanje nenamirenih plaćanja iz 2012. i iz pregovora o Nacrtu izmjene proračuna br. 2/2013;

| 3. | podsjeća da u skladu s točkom 29. MIS-a od 17. svibnja 2006. sredstva za financiranje te Izmjene proračuna treba pokriti prilagodbom financijskog okvira, posebno revizijom gornjih granica za 2013. za obveze i plaćanja; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da u skladu s točkom 29. MIS-a od 17. svibnja 2006. sredstva za financiranje te Izmjene proračuna treba pokriti prilagodbom financijskog okvira, posebno revizijom gornjih granica za 2013. za obveze i plaćanja;

| 4. | ponavlja svoje stajalište da se osmotjedno razdoblje predviđeno Ugovorom o funkcioniranju Europske unije za obavještavanje nacionalnih parlamenata o svakom nacrtu zakonodavnog akta ne primjenjuje na proračunska pitanja; stoga žali zbog toga što je Vijeće, unatoč vrlo uskom vremenskom okviru za stupanje na snagu ove Izmjene proračuna, ipak dopustilo da ovo razdoblje istekne prije nego je usvojilo svoje stajalište, skraćujući time vrijeme za usvajanje u Parlamentu, kako je određeno Ugovorom; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svoje stajalište da se osmotjedno razdoblje predviđeno Ugovorom o funkcioniranju Europske unije za obavještavanje nacionalnih parlamenata o svakom nacrtu zakonodavnog akta ne primjenjuje na proračunska pitanja; stoga žali zbog toga što je Vijeće, unatoč vrlo uskom vremenskom okviru za stupanje na snagu ove Izmjene proračuna, ipak dopustilo da ovo razdoblje istekne prije nego je usvojilo svoje stajalište, skraćujući time vrijeme za usvajanje u Parlamentu, kako je određeno Ugovorom;

| 5. | žali nadalje zbog poteškoća uz koje je Vijeće, i to nakon što je istekao rok od osam tjedana, postiglo dogovor o ovoj Izmjeni proračuna, što je dovelo do kašnjenja u dostupnosti financijskih sredstava za Hrvatsku od 1. srpnja 2013.; nada se da to neće postati zabrinjavajući presedan za daljnja proširenja; |
| --- | --- |

5.

žali nadalje zbog poteškoća uz koje je Vijeće, i to nakon što je istekao rok od osam tjedana, postiglo dogovor o ovoj Izmjeni proračuna, što je dovelo do kašnjenja u dostupnosti financijskih sredstava za Hrvatsku od 1. srpnja 2013.; nada se da to neće postati zabrinjavajući presedan za daljnja proširenja;

| 6. | pozdravlja činjenicu da se Vijeće na kraju uspjelo dogovoriti o reviziji gornjih granica za 2013. za zatražena plaćanja u iznosu od 374 milijuna EUR; smatra da je, s obzirom na ograničen iznos o kojem je riječ i trenutni manjak u odobrenim sredstvima za plaćanja u proračunu za 2013., ovo pravi način da se ispuni obveza koju su države članice preuzele pri potpisivanju Ugovora o pristupanju te da se poštuju odredbe točke 29. MIS-a od 17. svibnja 2006.; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da se Vijeće na kraju uspjelo dogovoriti o reviziji gornjih granica za 2013. za zatražena plaćanja u iznosu od 374 milijuna EUR; smatra da je, s obzirom na ograničen iznos o kojem je riječ i trenutni manjak u odobrenim sredstvima za plaćanja u proračunu za 2013., ovo pravi način da se ispuni obveza koju su države članice preuzele pri potpisivanju Ugovora o pristupanju te da se poštuju odredbe točke 29. MIS-a od 17. svibnja 2006.;

| 7. | ne odobrava, međutim, činjenicu da je s obzirom na izmjenu u obvezama Vijeće odlučilo zanemariti političku važnost usvajanja prijedloga Komisije kao takvog, birajući umjesto toga prebijanje potrebnih odobrenih sredstava; smatra da je to stajalište u suprotnosti s duhom jednoglasne odluke donesene pri potpisivanju Ugovora o pristupanju, kao i s MIS-om od 17. svibnja 2006.; ističe da takva odluka šalje pogrešan politički signal ne samo Hrvatskoj, već i drugim državama kandidatkinjama; naglašava da je ta odluka prihvaćena samo zato što se odnosi na posljednjih šest mjeseci tekućeg VFO-a (2007.-2013.); ističe da to ne bi trebalo predstavljati presedan za buduća proširenja koja bi mogla nastupiti unutar idućeg VFO-a (2014.-2020.); |
| --- | --- |

7.

ne odobrava, međutim, činjenicu da je s obzirom na izmjenu u obvezama Vijeće odlučilo zanemariti političku važnost usvajanja prijedloga Komisije kao takvog, birajući umjesto toga prebijanje potrebnih odobrenih sredstava; smatra da je to stajalište u suprotnosti s duhom jednoglasne odluke donesene pri potpisivanju Ugovora o pristupanju, kao i s MIS-om od 17. svibnja 2006.; ističe da takva odluka šalje pogrešan politički signal ne samo Hrvatskoj, već i drugim državama kandidatkinjama; naglašava da je ta odluka prihvaćena samo zato što se odnosi na posljednjih šest mjeseci tekućeg VFO-a (2007.-2013.); ističe da to ne bi trebalo predstavljati presedan za buduća proširenja koja bi mogla nastupiti unutar idućeg VFO-a (2014.-2020.);

| 8. | žali što je glava 5. određena kao glavni izvor za prebijanje obveza jer bi to moglo dovesti do nedostatka potrebnih sredstava za pokrivanje osporavanih prilagodbi plaća ako Sud odluku donese još u 2013. godini; |
| --- | --- |

8.

žali što je glava 5. određena kao glavni izvor za prebijanje obveza jer bi to moglo dovesti do nedostatka potrebnih sredstava za pokrivanje osporavanih prilagodbi plaća ako Sud odluku donese još u 2013. godini;

| 9. | unatoč tome, uzimajući u obzir političku važnost i pravnu hitnost potrebnog financiranja za Hrvatsku, odlučuje bez izmjene odobriti stajalište Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013; |
| --- | --- |

9.

unatoč tome, uzimajući u obzir političku važnost i pravnu hitnost potrebnog financiranja za Hrvatsku, odlučuje bez izmjene odobriti stajalište Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 1/2013;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 1/2013 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 1/2013 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

11.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 66, 8.3.2013.

(3)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

---