# Jurnalul Oficial C 93/9 ma

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 93 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 599 martie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 93

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 599 martie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 9 și 12 septembrie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 357 E, 6.12.2013 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 9 și 12 septembrie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 357 E, 6.12.2013 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 357 E, 6.12.2013 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 10 septembrie 2013 |
| 2016/C 93/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la promovarea unei strategii europene în domeniul tehnologiilor de transport pentru mobilitatea sustenabilă a Europei în viitor (2012/2298(INI)) | 2 |
| 2016/C 93/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (2013/2005(INI)) | 8 |
| 2016/C 93/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la aplicarea și impactul măsurilor de eficiență energetică în cadrul politicii de coeziune (2013/2038(INI)) | 21 |
| 2016/C 93/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la o strategie pentru pescuitul în Marea Adriatică și în Marea Ionică (2012/2261(INI)) | 31 |
| 2016/C 93/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la servicii de interpretare mai eficiente și mai rentabile în cadrul Parlamentului European (2011/2287(INI)) | 37 |
| 2016/C 93/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la jocurile de noroc online de pe piața internă (2012/2322(INI)) | 42 |
| | Miercuri, 11 septembrie 2013 |
| 2016/C 93/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (2013/2007(INI)) | 52 |
| 2016/C 93/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind drepturile Parlamentului în cadrul procedurii de numire a viitorilor directori executivi ai Agenției Europene de Mediu – modificarea articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare a mediului (2013/2089(INL)) | 58 |
| 2016/C 93/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret 2010-2012 (2013/2073(INI)) | 61 |
| 2016/C 93/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la combaterea șomajului în rândul tinerilor: posibile soluții (2013/2045(INI)) | 70 |
| 2016/C 93/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la piața internă a serviciilor: stadiul actual și etapele următoare (2012/2144(INI)) | 84 |
| 2016/C 93/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 conținând recomandarea adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru un acord de parteneriat și cooperare UE-Malaysia (2013/2052(INI)) | 89 |
| | Joi, 12 septembrie 2013 |
| 2016/C 93/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la promovarea sectoarelor culturale și creative europene ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă (2012/2302(INI)) | 95 |
| 2016/C 93/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la microgenerare – generarea de energie electrică și termică la scară redusă (2012/2930(RSP)) | 105 |
| 2016/C 93/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, pentru muncă egală sau pentru o muncă de valoare egală (2013/2678(RSP)) | 110 |
| 2016/C 93/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat (2013/2606(RSP)) | 112 |
| 2016/C 93/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la agenda digitală pentru creștere, mobilitate și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm (2013/2593(RSP)) | 120 |
| 2016/C 93/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Siria (2013/2819(RSP)) | 125 |
| 2016/C 93/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Egipt (2013/2820(RSP)) | 127 |
| 2016/C 93/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la dimensiunea maritimă a politicii de securitate și apărare comune (2012/2318(INI)) | 131 |
| 2016/C 93/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la structurile militare ale UE: situația actuală și opțiuni viitoare (2012/2319(INI)) | 144 |
| 2016/C 93/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la presiunea exercitată de Rusia asupra țărilor din Parteneriatul estic (în contextul viitorului summit al Parteneriatului estic de la Vilnius) (2013/2826(RSP)) | 152 |
| 2016/C 93/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la cel de al doilea raport privind punerea în aplicare a Strategiei de securitate internă a UE (2013/2636(RSP)) | 154 |
| 2016/C 93/24 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la strategia europeană privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (2013/2685(RSP)) | 159 |
| 2016/C 93/25 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la negocierile colective transfrontaliere și dialogul social transnațional (2012/2292(INI)) | 161 |
| 2016/C 93/26 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația minorilor neînsoțiți în UE (2012/2263(INI)) | 165 |
| 2016/C 93/27 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Republica Democratică Congo (2013/2822(RSP)) | 173 |
| 2016/C 93/28 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la Republica Centrafricană (2013/2823(RSP)) | 178 |
| 2016/C 93/29 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația drepturilor omului în Bahrain (2013/2830(RSP)) | 182 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 12 septembrie 2013 |
| 2016/C 93/30 | Recomandarea Parlamentului European din 12 septembrie 2013 adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind politica UE față de Belarus (2013/2036(INI)) | 186 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 10 septembrie 2013

2016/C 93/01

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la promovarea unei strategii europene în domeniul tehnologiilor de transport pentru mobilitatea sustenabilă a Europei în viitor (2012/2298(INI))

2

2016/C 93/02

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (2013/2005(INI))

8

2016/C 93/03

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la aplicarea și impactul măsurilor de eficiență energetică în cadrul politicii de coeziune (2013/2038(INI))

21

2016/C 93/04

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la o strategie pentru pescuitul în Marea Adriatică și în Marea Ionică (2012/2261(INI))

31

2016/C 93/05

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la servicii de interpretare mai eficiente și mai rentabile în cadrul Parlamentului European (2011/2287(INI))

37

2016/C 93/06

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la jocurile de noroc online de pe piața internă (2012/2322(INI))

42

Miercuri, 11 septembrie 2013

2016/C 93/07

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (2013/2007(INI))

52

2016/C 93/08

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind drepturile Parlamentului în cadrul procedurii de numire a viitorilor directori executivi ai Agenției Europene de Mediu – modificarea articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare a mediului (2013/2089(INL))

58

2016/C 93/09

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret 2010-2012 (2013/2073(INI))

61

2016/C 93/10

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la combaterea șomajului în rândul tinerilor: posibile soluții (2013/2045(INI))

70

2016/C 93/11

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la piața internă a serviciilor: stadiul actual și etapele următoare (2012/2144(INI))

84

2016/C 93/12

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 conținând recomandarea adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru un acord de parteneriat și cooperare UE-Malaysia (2013/2052(INI))

89

Joi, 12 septembrie 2013

2016/C 93/13

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la promovarea sectoarelor culturale și creative europene ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă (2012/2302(INI))

95

2016/C 93/14

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la microgenerare – generarea de energie electrică și termică la scară redusă (2012/2930(RSP))

105

2016/C 93/15

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, pentru muncă egală sau pentru o muncă de valoare egală (2013/2678(RSP))

110

2016/C 93/16

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat (2013/2606(RSP))

112

2016/C 93/17

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la agenda digitală pentru creștere, mobilitate și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm (2013/2593(RSP))

120

2016/C 93/18

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Siria (2013/2819(RSP))

125

2016/C 93/19

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Egipt (2013/2820(RSP))

127

2016/C 93/20

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la dimensiunea maritimă a politicii de securitate și apărare comune (2012/2318(INI))

131

2016/C 93/21

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la structurile militare ale UE: situația actuală și opțiuni viitoare (2012/2319(INI))

144

2016/C 93/22

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la presiunea exercitată de Rusia asupra țărilor din Parteneriatul estic (în contextul viitorului summit al Parteneriatului estic de la Vilnius) (2013/2826(RSP))

152

2016/C 93/23

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la cel de al doilea raport privind punerea în aplicare a Strategiei de securitate internă a UE (2013/2636(RSP))

154

2016/C 93/24

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la strategia europeană privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (2013/2685(RSP))

159

2016/C 93/25

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la negocierile colective transfrontaliere și dialogul social transnațional (2012/2292(INI))

161

2016/C 93/26

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația minorilor neînsoțiți în UE (2012/2263(INI))

165

2016/C 93/27

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Republica Democratică Congo (2013/2822(RSP))

173

2016/C 93/28

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la Republica Centrafricană (2013/2823(RSP))

178

2016/C 93/29

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația drepturilor omului în Bahrain (2013/2830(RSP))

182

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 12 septembrie 2013

2016/C 93/30

Recomandarea Parlamentului European din 12 septembrie 2013 adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind politica UE față de Belarus (2013/2036(INI))

186

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 10 septembrie 2013 |
| 2016/C 93/31 | P7_TA(2013)0336Modificarea Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (COM(2012)0432 – C7-0211/2012 – 2012/0208(COD))P7_TC1-COD(2012)0208Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine | 196 |
| 2016/C 93/32 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia parteneriatelor înregistrate (COM(2011)0127 – C7-0094/2011 – 2011/0060(CNS)) | 202 |
| 2016/C 93/33 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale (COM(2011)0126 – C7-0093/2011 – 2011/0059(CNS)) | 251 |
| 2016/C 93/34 | P7_TA(2013)0340Dreptul de a fi asistat de un avocat în cadrul procedurilor penale și dreptul de a comunica după arestare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de a fi asistat de un avocat în cadrul procedurilor penale și dreptul de a comunica după arestare (COM(2011)0326 – C7-0157/2011 – 2011/0154(COD))P7_TC1-COD(2011)0154Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate | 294 |
| 2016/C 93/35 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de credit pentru proprietăți rezidențiale (COM(2011)0142 – C7-0085/2011 – 2011/0062(COD)) (
  1
  ) | 295 |
| 2016/C 93/36 | P7_TA(2013)0342Utilizările abuzive ale informaţiilor privilegiate şi manipulările pieţei (abuzul de piaţă) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (abuzul de piață) (COM(2011)0651 – C7-0360/2011 – 2011/0295(COD))P7_TC1-COD(2011)0295Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei | 360 |
| 2016/C 93/37 | P7_TA(2013)0343Modificarea Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound (COM(2012)0591 – C7-0332/2012 – 2012/0285(COD))P7_TC1-COD(2012)0285Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound | 361 |
| 2016/C 93/38 | Decizia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 prin care se propune numirea lui Luigi Berlinguer în cadrul comitetului instituit în conformitate cu articolul 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2013/2161(INS)) | 364 |
| | Miercuri, 11 septembrie 2013 |
| 2016/C 93/39 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11693/2013 – C7-0245/2013 – 2013/2056(BUD)) | 365 |
| 2016/C 93/40 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11694/2013 – C7-0246/2013 – 2013/2070(BUD)) | 367 |
| 2016/C 93/41 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2013)0259 – C7-0116/2013 – 2013/2085(BUD)) | 368 |
| 2016/C 93/42 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11697/2013 – C7-0248/2013 – 2013/2086(BUD)) | 369 |
| 2016/C 93/43 | P7_TA(2013)0357Directiva privind calitatea carburanţilor și Directiva privind energia din surse regenerabile ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (COM(2012)0595 – C7-0337/2012 – 2012/0288(COD))P7_TC1-COD(2012)0288Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (
  1
  ) | 371 |
| 2016/C 93/44 | P7_TA(2013)0358Măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului de instituire a unor măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană (COM(2012)0413 – C7-0202/2012 – 2012/0201(COD))P7_TC1-COD(2012)0201Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului de instituire a unor măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană | 395 |
| 2016/C 93/45 | P7_TA(2013)0359Codul Vamal al Uniunii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului Vamal al Uniunii (reformare) (COM(2012)0064 – C7-0045/2012 – 2012/0027(COD))P7_TC1-COD(2012)0027Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii | 401 |
| 2016/C 93/46 | P7_TA(2013)0360Colectarea de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului de creare a unei rețele de colectare de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Comunitatea Europeană (COM(2011)0855 – C7-0468/2011 – 2011/0416(COD))P7_TC1-COD(2011)0416Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului de creare a unei rețele de colectare de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Comunitatea Europeană | 402 |
| 2016/C 93/47 | P7_TA(2013)0361Modificarea directivelor privind siguranța alimentară în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 1999/4/CE, 2000/36/CE, 2001/111/CE, 2001/113/CE și 2001/114/CE în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei (COM(2012)0150 – C7-0089/2012 – 2012/0075(COD))P7_TC1-COD(2012)0075Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 1999/4/CE și 2000/36/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivelor 2001/111/CE, 2001/113/CE și 2001/114/CE ale Consiliului în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei | 403 |
| 2016/C 93/48 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene (05674/2013 – C7-0110/2013 – 2012/0271(NLE)) | 404 |
| 2016/C 93/49 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (14546/2012 – C7-0109/2013 – 2012/0268(NLE)) | 405 |
| 2016/C 93/50 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia, secțiunea IV – Curtea de Justiție a Uniunii Europene (11696/2013 – C7-0247/2013 – 2013/2084(BUD)) | 406 |
| | Joi, 12 septembrie 2013 |
| 2016/C 93/51 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2012 (2013/2051(INI)) | 408 |
| 2016/C 93/52 | P7_TA(2013)0370Țările terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe ale UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (COM(2011)0290 – C7-0135/2011 – 2011/0138(COD))P7_TC1-COD(2011)0138Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliul de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație | 414 |
| 2016/C 93/53 | P7_TA(2013)0371Autoritatea bancară europeană şi supravegherea prudențială a instituțiilor de credit ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește interacțiunea sa cu Regulamentul (UE) nr. .../... al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))P7_TC1-COD(2012)0244Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește conferirea de atribuții specifice Băncii Centrale Europene în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului | 415 |
| 2016/C 93/54 | P7_TA(2013)0372Atribuirea unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit *Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))P7_TC1-CNS(2012)0242Poziția Parlamentului European adoptată la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Consiliului de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit | 417 |
| 2016/C 93/55 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD)) | 419 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 10 septembrie 2013

2016/C 93/31

P7_TA(2013)0336Modificarea Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (COM(2012)0432 – C7-0211/2012 – 2012/0208(COD))P7_TC1-COD(2012)0208Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine

196

2016/C 93/32

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia parteneriatelor înregistrate (COM(2011)0127 – C7-0094/2011 – 2011/0060(CNS))

202

2016/C 93/33

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale (COM(2011)0126 – C7-0093/2011 – 2011/0059(CNS))

251

2016/C 93/34

P7_TA(2013)0340Dreptul de a fi asistat de un avocat în cadrul procedurilor penale și dreptul de a comunica după arestare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de a fi asistat de un avocat în cadrul procedurilor penale și dreptul de a comunica după arestare (COM(2011)0326 – C7-0157/2011 – 2011/0154(COD))P7_TC1-COD(2011)0154Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate

294

2016/C 93/35

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de credit pentru proprietăți rezidențiale (COM(2011)0142 – C7-0085/2011 – 2011/0062(COD)) (
  1
  )

1

295

2016/C 93/36

P7_TA(2013)0342Utilizările abuzive ale informaţiilor privilegiate şi manipulările pieţei (abuzul de piaţă) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (abuzul de piață) (COM(2011)0651 – C7-0360/2011 – 2011/0295(COD))P7_TC1-COD(2011)0295Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei

360

2016/C 93/37

P7_TA(2013)0343Modificarea Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound (COM(2012)0591 – C7-0332/2012 – 2012/0285(COD))P7_TC1-COD(2012)0285Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound

361

2016/C 93/38

Decizia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 prin care se propune numirea lui Luigi Berlinguer în cadrul comitetului instituit în conformitate cu articolul 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2013/2161(INS))

364

Miercuri, 11 septembrie 2013

2016/C 93/39

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11693/2013 – C7-0245/2013 – 2013/2056(BUD))

365

2016/C 93/40

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11694/2013 – C7-0246/2013 – 2013/2070(BUD))

367

2016/C 93/41

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2013)0259 – C7-0116/2013 – 2013/2085(BUD))

368

2016/C 93/42

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11697/2013 – C7-0248/2013 – 2013/2086(BUD))

369

2016/C 93/43

P7_TA(2013)0357Directiva privind calitatea carburanţilor și Directiva privind energia din surse regenerabile ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (COM(2012)0595 – C7-0337/2012 – 2012/0288(COD))P7_TC1-COD(2012)0288Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (
  1
  )

1

371

2016/C 93/44

P7_TA(2013)0358Măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului de instituire a unor măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană (COM(2012)0413 – C7-0202/2012 – 2012/0201(COD))P7_TC1-COD(2012)0201Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului de instituire a unor măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană

395

2016/C 93/45

P7_TA(2013)0359Codul Vamal al Uniunii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului Vamal al Uniunii (reformare) (COM(2012)0064 – C7-0045/2012 – 2012/0027(COD))P7_TC1-COD(2012)0027Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii

401

2016/C 93/46

P7_TA(2013)0360Colectarea de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului de creare a unei rețele de colectare de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Comunitatea Europeană (COM(2011)0855 – C7-0468/2011 – 2011/0416(COD))P7_TC1-COD(2011)0416Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului de creare a unei rețele de colectare de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Comunitatea Europeană

402

2016/C 93/47

P7_TA(2013)0361Modificarea directivelor privind siguranța alimentară în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 1999/4/CE, 2000/36/CE, 2001/111/CE, 2001/113/CE și 2001/114/CE în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei (COM(2012)0150 – C7-0089/2012 – 2012/0075(COD))P7_TC1-COD(2012)0075Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 1999/4/CE și 2000/36/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivelor 2001/111/CE, 2001/113/CE și 2001/114/CE ale Consiliului în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei

403

2016/C 93/48

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene (05674/2013 – C7-0110/2013 – 2012/0271(NLE))

404

2016/C 93/49

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (14546/2012 – C7-0109/2013 – 2012/0268(NLE))

405

2016/C 93/50

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia, secțiunea IV – Curtea de Justiție a Uniunii Europene (11696/2013 – C7-0247/2013 – 2013/2084(BUD))

406

Joi, 12 septembrie 2013

2016/C 93/51

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2012 (2013/2051(INI))

408

2016/C 93/52

P7_TA(2013)0370Țările terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe ale UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (COM(2011)0290 – C7-0135/2011 – 2011/0138(COD))P7_TC1-COD(2011)0138Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliul de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

414

2016/C 93/53

P7_TA(2013)0371Autoritatea bancară europeană şi supravegherea prudențială a instituțiilor de credit ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește interacțiunea sa cu Regulamentul (UE) nr. .../... al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))P7_TC1-COD(2012)0244Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește conferirea de atribuții specifice Băncii Centrale Europene în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului

415

2016/C 93/54

P7_TA(2013)0372Atribuirea unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit *Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))P7_TC1-CNS(2012)0242Poziția Parlamentului European adoptată la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Consiliului de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit

417

2016/C 93/55

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))

419

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

9.3.2016

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2013-2014

Ședințele dintre 9 și 12 septembrie 2013

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 357 E, 6.12.2013.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 10 septembrie 2013

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/2

---

P7_TA(2013)0339

O strategie europeană în domeniul tehnologiilor de transport pentru mobilitatea sustenabilă a Europei în viitor

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la promovarea unei strategii europene în domeniul tehnologiilor de transport pentru mobilitatea sustenabilă a Europei în viitor (2012/2298(INI))

(2016/C 093/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Cercetarea și inovarea pentru mobilitatea europeană a viitorului – elaborarea unei strategii europene privind tehnologiile de transport” (COM(2012)0501), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Cercetarea și inovarea pentru mobilitatea europeană a viitorului – elaborarea unei strategii europene privind tehnologiile de transport” (COM(2012)0501),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare” (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare” (COM(2011)0808),

| — | având în vedere cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la siguranța rutieră în Europa 2011-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la siguranța rutieră în Europa 2011-2020 (1),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0241/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0241/2013),

| A. | întrucât Comisia a identificat deficiențele sistemului european de inovare în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia a identificat deficiențele sistemului european de inovare în domeniul transporturilor;

| B. | întrucât investițiile în cercetarea și inovarea din sectorul transporturilor reprezintă deopotrivă o investiție în economie și crearea de locuri de muncă, putând exercita astfel o triplă acțiune; |
| --- | --- |

B.

întrucât investițiile în cercetarea și inovarea din sectorul transporturilor reprezintă deopotrivă o investiție în economie și crearea de locuri de muncă, putând exercita astfel o triplă acțiune;

| C. | întrucât inovarea este esențială pentru a crea un sistem de transport mai inteligent și mai sigur pentru cetățeni, pentru a face față provocărilor legate de mediul înconjurător cu care se confruntă sectorul transporturilor și pentru realizarea unei economii cu emisii scăzute de carbon; |
| --- | --- |

C.

întrucât inovarea este esențială pentru a crea un sistem de transport mai inteligent și mai sigur pentru cetățeni, pentru a face față provocărilor legate de mediul înconjurător cu care se confruntă sectorul transporturilor și pentru realizarea unei economii cu emisii scăzute de carbon;

| D. | întrucât obiectivele strategiei Europa 2020 în materie de schimbări climatice și energie sunt strâns legate de inovarea în domeniul transporturilor: cu 20 % mai puține emisii de gaze cu efect de seră decât în 1990, 20 % din energie obținută din surse regenerabile și o creștere cu 20 % a eficienței energetice, precum și un obiectiv de reducere cu 50 % a numărului de decese cauzate de accidentele rutiere față de anul 2001; |
| --- | --- |

D.

întrucât obiectivele strategiei Europa 2020 în materie de schimbări climatice și energie sunt strâns legate de inovarea în domeniul transporturilor: cu 20 % mai puține emisii de gaze cu efect de seră decât în 1990, 20 % din energie obținută din surse regenerabile și o creștere cu 20 % a eficienței energetice, precum și un obiectiv de reducere cu 50 % a numărului de decese cauzate de accidentele rutiere față de anul 2001;

| E. | întrucât o schimbare reală a atitudinii utilizatorilor și a nivelurilor de exigență este esențială pentru a oferi stimulul de care au nevoie multe întreprinderi și furnizori de servicii pentru a-și modifica paradigmele și a valorifica posibilitățile de inovare pe care le oferă convergența creativă și combinațiile neconvenționale descrise în secțiunea 5.3 din Comunicarea Comisiei (COM(2012)0501); |
| --- | --- |

E.

întrucât o schimbare reală a atitudinii utilizatorilor și a nivelurilor de exigență este esențială pentru a oferi stimulul de care au nevoie multe întreprinderi și furnizori de servicii pentru a-și modifica paradigmele și a valorifica posibilitățile de inovare pe care le oferă convergența creativă și combinațiile neconvenționale descrise în secțiunea 5.3 din Comunicarea Comisiei (COM(2012)0501);

| F. | întrucât sunt apreciate inițiativele stabilite în cartea albă privind transporturile, în special cele menționate la secțiunea 3.2 (intitulată „Inovând pentru viitor – tehnologii și comportamente”), alături de inițiativele 7 („Transportul multimodal de mărfuri: e-Freight”) și 22 („Mobilitate neîntreruptă din poartă în poartă”); |
| --- | --- |

F.

întrucât sunt apreciate inițiativele stabilite în cartea albă privind transporturile, în special cele menționate la secțiunea 3.2 (intitulată „Inovând pentru viitor – tehnologii și comportamente”), alături de inițiativele 7 („Transportul multimodal de mărfuri: e-Freight”) și 22 („Mobilitate neîntreruptă din poartă în poartă”);

| G. | întrucât strategia europeană trebuie să asigure un echilibru între eforturile de reducere a impactului transporturilor asupra mediului și eforturile de garantare a libertății de circulație în Uniunea Europeană, vizând crearea unui spațiu european unic al transporturilor intermodal, interconectat, integrat și eficient din punct de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

G.

întrucât strategia europeană trebuie să asigure un echilibru între eforturile de reducere a impactului transporturilor asupra mediului și eforturile de garantare a libertății de circulație în Uniunea Europeană, vizând crearea unui spațiu european unic al transporturilor intermodal, interconectat, integrat și eficient din punct de vedere al utilizării resurselor;

| H. | întrucât în anul 2012, peste 31 000 de oameni au murit în accidente pe șoselele din Uniunea Europeană, iar numărul persoanelor grav vătămate a depășit 1 500 000; |
| --- | --- |

H.

întrucât în anul 2012, peste 31 000 de oameni au murit în accidente pe șoselele din Uniunea Europeană, iar numărul persoanelor grav vătămate a depășit 1 500 000;

| I. | întrucât există deja tehnologii care contribuie la realizarea obiectivelor legate de „Spațiul european pentru siguranță rutieră”, dar care nu sunt încă introduse pe piață, |
| --- | --- |

I.

întrucât există deja tehnologii care contribuie la realizarea obiectivelor legate de „Spațiul european pentru siguranță rutieră”, dar care nu sunt încă introduse pe piață,

Principii generale

| 1. | subliniază faptul că o strategie europeană privind tehnologiile de transport pentru mobilitatea sustenabilă a Europei în viitor trebuie să promoveze în primul rând calitatea serviciilor, confortul pasagerilor și al întreprinderilor și utilizarea mobilității sustenabile, precum și faptul că ar trebui să aibă la bază obiectivele și legislația Uniunii privind reducerea consumului de energie, a zgomotelor cauzate de trafic, a poluanților atmosferici, a materiilor prime și a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020, 2030 și 2050, precum și îmbunătățirea sănătății și calității vieții, creșterea calității serviciilor, oferirea de soluții tot mai personalizate și adaptate în tot mai mare măsură la nevoile utilizatorilor și îmbunătățirea siguranței și securității; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că o strategie europeană privind tehnologiile de transport pentru mobilitatea sustenabilă a Europei în viitor trebuie să promoveze în primul rând calitatea serviciilor, confortul pasagerilor și al întreprinderilor și utilizarea mobilității sustenabile, precum și faptul că ar trebui să aibă la bază obiectivele și legislația Uniunii privind reducerea consumului de energie, a zgomotelor cauzate de trafic, a poluanților atmosferici, a materiilor prime și a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020, 2030 și 2050, precum și îmbunătățirea sănătății și calității vieții, creșterea calității serviciilor, oferirea de soluții tot mai personalizate și adaptate în tot mai mare măsură la nevoile utilizatorilor și îmbunătățirea siguranței și securității;

| 2. | invită Comisia și Consiliul să recunoască semnificația inițiativei Orizont 2020 având în vedere importanța cercetării și inovării (C&I) pentru întreaga economie europeană și să asigure o finanțare suficientă; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia și Consiliul să recunoască semnificația inițiativei Orizont 2020 având în vedere importanța cercetării și inovării (C&I) pentru întreaga economie europeană și să asigure o finanțare suficientă;

| 3. | confirmă obiectivul Comisiei de a alinia mai bine cercetarea și inovarea în domeniul transporturilor la obiectivele politicii europene în acest domeniu și la foile de parcurs aferente fiecărui sector, însă este de opinie că abordarea propusă în comunicarea Comisiei trebuie adaptată în funcție de prioritățile definite în continuare; |
| --- | --- |

3.

confirmă obiectivul Comisiei de a alinia mai bine cercetarea și inovarea în domeniul transporturilor la obiectivele politicii europene în acest domeniu și la foile de parcurs aferente fiecărui sector, însă este de opinie că abordarea propusă în comunicarea Comisiei trebuie adaptată în funcție de prioritățile definite în continuare;

| 4. | consideră că o strategie europeană în domeniul tehnologiilor de transport ar trebui să acopere toate regiunile UE pentru a asigura o circulație eficientă a persoanelor și a bunurilor și implicit pentru realizarea unei adevărate piețe unice europene; |
| --- | --- |

4.

consideră că o strategie europeană în domeniul tehnologiilor de transport ar trebui să acopere toate regiunile UE pentru a asigura o circulație eficientă a persoanelor și a bunurilor și implicit pentru realizarea unei adevărate piețe unice europene;

| 5. | consideră că o utilizare mai eficientă, mai coerentă și punctuală a cercetării și inovării în stabilirea și implementarea politicii în domeniul transporturilor este esențială pentru a putea răspunde noilor realități și pentru a permite o desprindere de gândirea convențională, dar și pentru ca atenția să fie îndreptată asupra unor idei novatoare, cu scopul de a le putea oferi utilizatorilor soluții inovatoare de transport care răspund nevoilor și îndeplinesc condițiile de accesibilitate, rentabilitate, credibilitate, calitate și continuitate; |
| --- | --- |

5.

consideră că o utilizare mai eficientă, mai coerentă și punctuală a cercetării și inovării în stabilirea și implementarea politicii în domeniul transporturilor este esențială pentru a putea răspunde noilor realități și pentru a permite o desprindere de gândirea convențională, dar și pentru ca atenția să fie îndreptată asupra unor idei novatoare, cu scopul de a le putea oferi utilizatorilor soluții inovatoare de transport care răspund nevoilor și îndeplinesc condițiile de accesibilitate, rentabilitate, credibilitate, calitate și continuitate;

| 6. | încurajează Comisia să creeze un cadru favorabil cercetării și inovării prin elaborarea de sisteme echitabile, eficiente și inovatoare de stabilire a prețurilor pentru toate modurile de transport și mobilitate, în special prin internalizarea costurilor externe, luând în considerare principiile „poluatorul plătește” și „utilizatorul plătește”; |
| --- | --- |

6.

încurajează Comisia să creeze un cadru favorabil cercetării și inovării prin elaborarea de sisteme echitabile, eficiente și inovatoare de stabilire a prețurilor pentru toate modurile de transport și mobilitate, în special prin internalizarea costurilor externe, luând în considerare principiile „poluatorul plătește” și „utilizatorul plătește”;

| 7. | susține utilitatea Sistemului de monitorizare și informare pentru cercetarea și inovarea în sectorul transporturilor (TRIMIS) propus de Comisie și pledează pentru integrarea viziunii utilizatorilor în sistem ca instrument ideal pentru detectarea barierelor pe care obișnuința le ridică în calea inovării, identificarea oportunităților și diseminarea noilor posibilități de servicii care promovează și favorizează modificarea atitudinii sociale în raport cu transportul sustenabil; |
| --- | --- |

7.

susține utilitatea Sistemului de monitorizare și informare pentru cercetarea și inovarea în sectorul transporturilor (TRIMIS) propus de Comisie și pledează pentru integrarea viziunii utilizatorilor în sistem ca instrument ideal pentru detectarea barierelor pe care obișnuința le ridică în calea inovării, identificarea oportunităților și diseminarea noilor posibilități de servicii care promovează și favorizează modificarea atitudinii sociale în raport cu transportul sustenabil;

| 8. | subliniază faptul că predefinirea standardelor tehnologice periclitează exploatarea pe deplin a potențialului de inovare în sectorul transporturilor și poate împiedica dezvoltarea de idei noi și inovatoare; consideră, prin urmare, că politicile Uniunii ar trebui să fie neutre în ceea ce privește tehnologiile alternative în domeniul transporturilor („neutralitate tehnologică”), prioritățile și finanțarea alocată fiind stabilite pe baza rezultatelor aferente întregului ciclu de viață al tehnologiilor utilizate în domenii specifice ale transporturilor, precum și faptul că eforturile de armonizare nu trebuie să reprezinte un obstacol în calea dezvoltării de soluții inovatoare și alternative în domeniul transporturilor sau a diversității mixului energetic și a dezvoltării de tehnologii inteligente de comunicații; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că predefinirea standardelor tehnologice periclitează exploatarea pe deplin a potențialului de inovare în sectorul transporturilor și poate împiedica dezvoltarea de idei noi și inovatoare; consideră, prin urmare, că politicile Uniunii ar trebui să fie neutre în ceea ce privește tehnologiile alternative în domeniul transporturilor („neutralitate tehnologică”), prioritățile și finanțarea alocată fiind stabilite pe baza rezultatelor aferente întregului ciclu de viață al tehnologiilor utilizate în domenii specifice ale transporturilor, precum și faptul că eforturile de armonizare nu trebuie să reprezinte un obstacol în calea dezvoltării de soluții inovatoare și alternative în domeniul transporturilor sau a diversității mixului energetic și a dezvoltării de tehnologii inteligente de comunicații;

| 9. | subliniază faptul că pentru a ajuta întreprinderile și organismele publice să absoarbă noi soluții și tehnologii inovatoare, trebuie să existe mai multă eficiență în lanțul inovării și sunt necesare mai multe investiții în măsuri precum stimulentele economice pentru a elimina barierele din calea implementării și asimilării pe piață (angajamente care acoperă întregul ciclu); încurajează, așadar, Comisia să dea curs ideii sale potrivit căreia pentru eliberarea întregului potențial de inovare al sectorului transporturilor și sprijinirea întreprinderilor inovatoare, ar trebui ca subvențiile să fie folosite și pentru lansarea de noi soluții pe piață, demonstrarea acestora și implementarea lor integrală, iar instrumentele adecvate de gestionare și finanțare pot garanta transpunerea rapidă a rezultatelor cercetării; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că pentru a ajuta întreprinderile și organismele publice să absoarbă noi soluții și tehnologii inovatoare, trebuie să existe mai multă eficiență în lanțul inovării și sunt necesare mai multe investiții în măsuri precum stimulentele economice pentru a elimina barierele din calea implementării și asimilării pe piață (angajamente care acoperă întregul ciclu); încurajează, așadar, Comisia să dea curs ideii sale potrivit căreia pentru eliberarea întregului potențial de inovare al sectorului transporturilor și sprijinirea întreprinderilor inovatoare, ar trebui ca subvențiile să fie folosite și pentru lansarea de noi soluții pe piață, demonstrarea acestora și implementarea lor integrală, iar instrumentele adecvate de gestionare și finanțare pot garanta transpunerea rapidă a rezultatelor cercetării;

| 10. | consideră că toate regiunile europene și birourile lor de plasare a forței de muncă ar trebui să profite de pe urma unei astfel de strategii și subliniază că este necesar să se țină seama de caracteristicile specifice și de potențialul de la nivel regional, în special în ceea ce privește dezvoltarea unor moduri de transport mai puțin poluante; invită autoritățile de la nivelurile subsidiare să creeze, alături de părțile interesate, parteneriate pentru inovare în domeniul mobilității sustenabile; |
| --- | --- |

10.

consideră că toate regiunile europene și birourile lor de plasare a forței de muncă ar trebui să profite de pe urma unei astfel de strategii și subliniază că este necesar să se țină seama de caracteristicile specifice și de potențialul de la nivel regional, în special în ceea ce privește dezvoltarea unor moduri de transport mai puțin poluante; invită autoritățile de la nivelurile subsidiare să creeze, alături de părțile interesate, parteneriate pentru inovare în domeniul mobilității sustenabile;

| 11. | solicită un sprijin mai puternic pentru activitățile de cercetare și inovare desfășurate de întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), în special sub forma unui acces mai facil la finanțarea UE și a reducerii sarcinilor administrative, și subliniază importanța creării și menținerii locurilor de muncă și a creșterii sustenabile prin cercetare și inovare; |
| --- | --- |

11.

solicită un sprijin mai puternic pentru activitățile de cercetare și inovare desfășurate de întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), în special sub forma unui acces mai facil la finanțarea UE și a reducerii sarcinilor administrative, și subliniază importanța creării și menținerii locurilor de muncă și a creșterii sustenabile prin cercetare și inovare;

| 12. | afirmă că investițiile din cadrul fondurilor structurale ale UE și al fondurilor de investiții ar putea crea mari oportunități în regiunile europene pentru dezvoltarea specializării inteligente în domeniul mobilității durabile; |
| --- | --- |

12.

afirmă că investițiile din cadrul fondurilor structurale ale UE și al fondurilor de investiții ar putea crea mari oportunități în regiunile europene pentru dezvoltarea specializării inteligente în domeniul mobilității durabile;

| 13. | încurajează autoritățile naționale și regionale să elaboreze strategii în materie de cercetare și dezvoltare bazate pe conceptul de specializare inteligentă, în vederea eficientizării utilizării fondurilor structurale și a intensificării sinergiilor dintre investițiile din sectorul public și privat; |
| --- | --- |

13.

încurajează autoritățile naționale și regionale să elaboreze strategii în materie de cercetare și dezvoltare bazate pe conceptul de specializare inteligentă, în vederea eficientizării utilizării fondurilor structurale și a intensificării sinergiilor dintre investițiile din sectorul public și privat;

| 14. | reamintește, în această privință, că o strategie privind tehnologia inovatoare trebuie concepută pe baza caracteristicilor și particularităților teritoriilor în cauză, ceea ce înseamnă că o abordare universal valabilă nu va fi suficientă; consideră, de exemplu, că regiunile afectate de constrângeri teritoriale specifice, cum ar fi cele insulare, cele muntoase, cele ultraperiferice și cele slab populate, au anumite tipuri de potențial economic sau de altă natură pentru a cărui exploatare este nevoie de soluții adecvate și inovatoare în materie de mobilitate; subliniază, în acest context, necesitatea alocării unor resurse adecvate pentru o infrastructură de transport sustenabilă; |
| --- | --- |

14.

reamintește, în această privință, că o strategie privind tehnologia inovatoare trebuie concepută pe baza caracteristicilor și particularităților teritoriilor în cauză, ceea ce înseamnă că o abordare universal valabilă nu va fi suficientă; consideră, de exemplu, că regiunile afectate de constrângeri teritoriale specifice, cum ar fi cele insulare, cele muntoase, cele ultraperiferice și cele slab populate, au anumite tipuri de potențial economic sau de altă natură pentru a cărui exploatare este nevoie de soluții adecvate și inovatoare în materie de mobilitate; subliniază, în acest context, necesitatea alocării unor resurse adecvate pentru o infrastructură de transport sustenabilă;

| 15. | insistă asupra necesității de a simplifica în continuare procedurile administrative pentru finanțarea cercetării și a inovării la nivel european, național, regional, local și transfrontalier, pentru a crea un cadru juridic clar și transparent; |
| --- | --- |

15.

insistă asupra necesității de a simplifica în continuare procedurile administrative pentru finanțarea cercetării și a inovării la nivel european, național, regional, local și transfrontalier, pentru a crea un cadru juridic clar și transparent;

| 16. | subliniază că nu trebuie diminuate eforturile de reducere a numărului de persoane decedate și vătămate în traficul rutier; îndeamnă Comisia să analizeze și să pună în aplicare propunerile adoptate cu o mare majoritate de Parlament privind îmbunătățirea siguranței rutiere; |
| --- | --- |

16.

subliniază că nu trebuie diminuate eforturile de reducere a numărului de persoane decedate și vătămate în traficul rutier; îndeamnă Comisia să analizeze și să pună în aplicare propunerile adoptate cu o mare majoritate de Parlament privind îmbunătățirea siguranței rutiere;

| 17. | consideră că o schimbare în domeniul tehnologiilor de transport este corectă și importantă; subliniază, însă, că această schimbare nu trebuie să se producă prin interdicții, ci prin stimulente care să încurajeze utilizarea de noi tehnologii eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

17.

consideră că o schimbare în domeniul tehnologiilor de transport este corectă și importantă; subliniază, însă, că această schimbare nu trebuie să se producă prin interdicții, ci prin stimulente care să încurajeze utilizarea de noi tehnologii eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 18. | subliniază că nu trebuie să existe delicte de opinie în ceea ce privește noile soluții de transport inovatoare sau utilizarea procedurilor încercate și testate în noi combinații; |
| --- | --- |

18.

subliniază că nu trebuie să existe delicte de opinie în ceea ce privește noile soluții de transport inovatoare sau utilizarea procedurilor încercate și testate în noi combinații;

Măsuri cu caracter general

| 19. | consideră că cercetarea și inovarea în domeniul mobilității sustenabile ar trebui să se bazeze pe principiul integrării, în special prin eliminarea legăturilor-lipsă la nivel transfrontalier (interconexiuni), o compatibilitate sporită între sisteme și în cadrul acestora (interoperabilitate) și prin obiectivele de realizare a unei treceri la o combinație dintre cele mai adecvate și sustenabile moduri de transport pe un anumit traseu (intermodalitate și comodalitate); |
| --- | --- |

19.

consideră că cercetarea și inovarea în domeniul mobilității sustenabile ar trebui să se bazeze pe principiul integrării, în special prin eliminarea legăturilor-lipsă la nivel transfrontalier (interconexiuni), o compatibilitate sporită între sisteme și în cadrul acestora (interoperabilitate) și prin obiectivele de realizare a unei treceri la o combinație dintre cele mai adecvate și sustenabile moduri de transport pe un anumit traseu (intermodalitate și comodalitate);

| 20. | reamintește că UE trebuie să dezvolte o politică comună veritabilă în domeniul transporturilor, care să asigure disponibilitatea transporturilor adecvate în cadrul regiunilor europene și între ele și coerența lor la nivel local, regional, național și european; invită statele membre și regiunile să se asigure că modelele combinate reflectă o mai mare prioritate acordată unei mobilități cu adevărat durabile; |
| --- | --- |

20.

reamintește că UE trebuie să dezvolte o politică comună veritabilă în domeniul transporturilor, care să asigure disponibilitatea transporturilor adecvate în cadrul regiunilor europene și între ele și coerența lor la nivel local, regional, național și european; invită statele membre și regiunile să se asigure că modelele combinate reflectă o mai mare prioritate acordată unei mobilități cu adevărat durabile;

| 21. | subliniază că această strategie trebuie să aibă la bază un model integrator în cadrul căruia să se acorde cea mai mare importanță conexiunilor interregionale și legăturilor transfrontaliere care lipsesc, inclusiv în regiunile fragmentate geografic, și că soluțiile inovatoare vizând transportul multimodal pot reduce inegalitățile de la nivel regional, pot stimula mobilitatea forței de muncă și pot consolida coeziunea teritorială; ține cont de faptul că în prezent există diferențe considerabile în materie de rețele de transport între regiuni și atrage atenția asupra necesității investițiilor în tehnologii și soluții sustenabile de transport în regiunile care prezintă dezavantaje specifice, ținându-se seama totodată de potențialul mecanismului Conectarea Europei; |
| --- | --- |

21.

subliniază că această strategie trebuie să aibă la bază un model integrator în cadrul căruia să se acorde cea mai mare importanță conexiunilor interregionale și legăturilor transfrontaliere care lipsesc, inclusiv în regiunile fragmentate geografic, și că soluțiile inovatoare vizând transportul multimodal pot reduce inegalitățile de la nivel regional, pot stimula mobilitatea forței de muncă și pot consolida coeziunea teritorială; ține cont de faptul că în prezent există diferențe considerabile în materie de rețele de transport între regiuni și atrage atenția asupra necesității investițiilor în tehnologii și soluții sustenabile de transport în regiunile care prezintă dezavantaje specifice, ținându-se seama totodată de potențialul mecanismului Conectarea Europei;

| 22. | subliniază că cercetarea și inovarea ar trebui să fie axată, de asemenea, pe dezvoltarea unor elemente de infrastructură sustenabile care să sprijine tranziția către utilizarea produselor primare regenerabile cum ar fi lemnul sau a materialelor compuse precum componentele infrastructurii feroviare (de exemplu stâlpi pentru sisteme catenare sau semnalizare, materiale de construcții pentru platforme sau poduri); subliniază că aici sunt incluse și activitățile de cercetare și inovare vizând dezvoltarea unei substanțe pentru impregnarea traverselor de lemn care să poată fi folosită ca o alternativă la creozot, a cărui utilizare va fi interzisă din 2018 în conformitate cu legislația UE; |
| --- | --- |

22.

subliniază că cercetarea și inovarea ar trebui să fie axată, de asemenea, pe dezvoltarea unor elemente de infrastructură sustenabile care să sprijine tranziția către utilizarea produselor primare regenerabile cum ar fi lemnul sau a materialelor compuse precum componentele infrastructurii feroviare (de exemplu stâlpi pentru sisteme catenare sau semnalizare, materiale de construcții pentru platforme sau poduri); subliniază că aici sunt incluse și activitățile de cercetare și inovare vizând dezvoltarea unei substanțe pentru impregnarea traverselor de lemn care să poată fi folosită ca o alternativă la creozot, a cărui utilizare va fi interzisă din 2018 în conformitate cu legislația UE;

| 23. | subliniază că noile concepte de mobilitate nu pot fi impuse și că pentru promovarea unui comportament mai sustenabil sunt necesare eforturi suplimentare de cercetare în legătură cu cunoștințele ecosociale, urbanismul și amenajarea teritoriului și cu tehnologiile din domeniul cererii de mobilitate și schimbările de comportament care vizează un mai bun control al fluxurilor de transport, printre altele prin instrumente inovatoare de gestionare a mobilității, lanțuri neîntrerupte de mobilitate din poartă în poartă care corespund cerințelor utilizatorilor, sisteme de condus ecologic și inteligent și utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în timp real; |
| --- | --- |

23.

subliniază că noile concepte de mobilitate nu pot fi impuse și că pentru promovarea unui comportament mai sustenabil sunt necesare eforturi suplimentare de cercetare în legătură cu cunoștințele ecosociale, urbanismul și amenajarea teritoriului și cu tehnologiile din domeniul cererii de mobilitate și schimbările de comportament care vizează un mai bun control al fluxurilor de transport, printre altele prin instrumente inovatoare de gestionare a mobilității, lanțuri neîntrerupte de mobilitate din poartă în poartă care corespund cerințelor utilizatorilor, sisteme de condus ecologic și inteligent și utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în timp real;

| 24. | consideră fundamentală implicarea autorităților locale și regionale în guvernanța europeană a politicii de inovare în domeniul transportului și al mobilității; subliniază că aceste autorități publice își pot pune la dispoziție experiența și cunoștințele atât în domeniul integrării tehnologiilor, infrastructurilor, vehiculelor și pasagerilor, cât și în promovarea noilor comportamente sociale în materie de mobilitate; remarcă faptul că autoritățile locale și regionale pot identifica și sunt însărcinate să gestioneze cele mai stringente probleme de mobilitate, că ele experimentează în permanență și introduc bune practici și idei inovatoare și, dată fiind diversitatea situațiilor cu care se confruntă, sunt foarte familiarizate cu aspectele legate de inovare; |
| --- | --- |

24.

consideră fundamentală implicarea autorităților locale și regionale în guvernanța europeană a politicii de inovare în domeniul transportului și al mobilității; subliniază că aceste autorități publice își pot pune la dispoziție experiența și cunoștințele atât în domeniul integrării tehnologiilor, infrastructurilor, vehiculelor și pasagerilor, cât și în promovarea noilor comportamente sociale în materie de mobilitate; remarcă faptul că autoritățile locale și regionale pot identifica și sunt însărcinate să gestioneze cele mai stringente probleme de mobilitate, că ele experimentează în permanență și introduc bune practici și idei inovatoare și, dată fiind diversitatea situațiilor cu care se confruntă, sunt foarte familiarizate cu aspectele legate de inovare;

| 25. | subliniază necesitatea cercetărilor legate de concurența loială intramodală și intermodală în sectorul transporturilor, precum și de barierele generate de interesele legate de actualele modele de afaceri, inclusiv îndeosebi a cercetărilor privind instrumentele tehnologice necesare pentru îmbunătățirea aplicării și controlării consecvente și efective a normelor în materie de cabotaj, a prevederilor sociale în transportul rutier și a condițiilor de muncă ale persoanelor care lucrează în sector; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea cercetărilor legate de concurența loială intramodală și intermodală în sectorul transporturilor, precum și de barierele generate de interesele legate de actualele modele de afaceri, inclusiv îndeosebi a cercetărilor privind instrumentele tehnologice necesare pentru îmbunătățirea aplicării și controlării consecvente și efective a normelor în materie de cabotaj, a prevederilor sociale în transportul rutier și a condițiilor de muncă ale persoanelor care lucrează în sector;

| 26. | subliniază că sunt necesare urgent soluții inovatoare pentru reducerea zgomotelor cauzate de toate modurile de transport, în special la sursă, cu scopul de a proteja sănătatea și calitatea vieții cetățenilor UE și de a asigura acceptarea acestora de către populație; reamintește cu insistență, în acest context, rezoluția sa referitoare la spațiul european unic al transporturilor, în care s-a solicitat o reducere, până în 2020, a zgomotelor și vibrațiilor produse de vehiculele feroviare și a consumului de energie al acestora cu 20 % față de valorile din 2010 și subliniază încă o dată că emisiile de zgomote ar trebui, încă de la început, să joace un rol important în dezvoltarea de noi tehnologii, strategii și infrastructuri în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

26.

subliniază că sunt necesare urgent soluții inovatoare pentru reducerea zgomotelor cauzate de toate modurile de transport, în special la sursă, cu scopul de a proteja sănătatea și calitatea vieții cetățenilor UE și de a asigura acceptarea acestora de către populație; reamintește cu insistență, în acest context, rezoluția sa referitoare la spațiul european unic al transporturilor, în care s-a solicitat o reducere, până în 2020, a zgomotelor și vibrațiilor produse de vehiculele feroviare și a consumului de energie al acestora cu 20 % față de valorile din 2010 și subliniază încă o dată că emisiile de zgomote ar trebui, încă de la început, să joace un rol important în dezvoltarea de noi tehnologii, strategii și infrastructuri în domeniul transporturilor;

| 27. | este convins de faptul că tehnologiile inovatoare care abordează interacțiunea dintre infrastructuri și vehicule poate juca un rol important în reducerea accidentelor, zgomotelor și vibrațiilor, consumului de energie, emisiilor de gaze și impactului asupra climei; |
| --- | --- |

27.

este convins de faptul că tehnologiile inovatoare care abordează interacțiunea dintre infrastructuri și vehicule poate juca un rol important în reducerea accidentelor, zgomotelor și vibrațiilor, consumului de energie, emisiilor de gaze și impactului asupra climei;

| 28. | confirmă faptul că eforturile depuse pentru realizarea unor energii mai curate pentru transporturi și tehnologiile de mobilitate ar trebui să fie legate de concepte mai eficiente și de o mai bună proiectare a vehiculelor; subliniază potențialul unor economii de energie prin utilizarea de idei inovatoare, cum ar fi măsurile de colectare a energiei care valorifică oportunitățile oferite de sursele regenerabile și de utilizarea combustibililor alternativi; |
| --- | --- |

28.

confirmă faptul că eforturile depuse pentru realizarea unor energii mai curate pentru transporturi și tehnologiile de mobilitate ar trebui să fie legate de concepte mai eficiente și de o mai bună proiectare a vehiculelor; subliniază potențialul unor economii de energie prin utilizarea de idei inovatoare, cum ar fi măsurile de colectare a energiei care valorifică oportunitățile oferite de sursele regenerabile și de utilizarea combustibililor alternativi;

| 29. | subliniază necesitatea de a nu se limita reflecțiile doar la construcția de noi infrastructuri de transport, ci de a lua în considerare în mod explicit în cadrul conceptelor de cercetare și dezvoltare și aspectele legate de reparație, întreținere și modernizare (de exemplu prin montarea de componente pentru controlul inteligent al traficului și tehnologie pentru comunicarea între vehicul și infrastructură); |
| --- | --- |

29.

subliniază necesitatea de a nu se limita reflecțiile doar la construcția de noi infrastructuri de transport, ci de a lua în considerare în mod explicit în cadrul conceptelor de cercetare și dezvoltare și aspectele legate de reparație, întreținere și modernizare (de exemplu prin montarea de componente pentru controlul inteligent al traficului și tehnologie pentru comunicarea între vehicul și infrastructură);

| 30. | solicită statelor membre și Comisiei să investească în cercetarea în domeniul sistemelor inteligente de transport (ITS) și să asigure implementarea acestora, contribuind astfel la reducerea congestionării traficului, la sporirea eficienței ecologice a transportului european și la creșterea standardelor de siguranță; |
| --- | --- |

30.

solicită statelor membre și Comisiei să investească în cercetarea în domeniul sistemelor inteligente de transport (ITS) și să asigure implementarea acestora, contribuind astfel la reducerea congestionării traficului, la sporirea eficienței ecologice a transportului european și la creșterea standardelor de siguranță;

| 31. | invită Comisia să reflecteze asupra armonizării containerelor și a altor recipiente de transport și a dimensiunilor vehiculelor aferente tuturor modurilor de transport, pentru a promova obiectivul interoperabilității și intermodalității; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să reflecteze asupra armonizării containerelor și a altor recipiente de transport și a dimensiunilor vehiculelor aferente tuturor modurilor de transport, pentru a promova obiectivul interoperabilității și intermodalității;

| 32. | invită Comisia să pună la dispoziția statelor membre un manual al celor mai bune practici pentru respectarea valorilor-limită prevăzute în Directiva privind calitatea aerului; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să pună la dispoziția statelor membre un manual al celor mai bune practici pentru respectarea valorilor-limită prevăzute în Directiva privind calitatea aerului;

Măsuri specifice

| 33. | recunoaște importanța cercetării și inovării în domeniul mobilității individuale și subliniază că comportamentul utilizatorilor de transporturi este decisiv; solicită crearea unor stimulente pentru alegerea unor mijloace de transport și a mobilității sustenabile, care presupun activitate fizică, sigure și sănătoase, cu scopul de a dezvolta abordări inovatoare care promovează transportul public ecologic, mersul pe jos și mersul cu bicicleta, ținând seama de particularitățile zonelor urbane, suburbane, interurbane și rurale; consideră că este important să fie îmbunătățită interoperabilitatea serviciilor de transport și este de opinie că autoritățile de omologare vor trebui să abordeze cu atenție și celeritate astfel de probleme tehnice sau administrative care pot apărea, astfel încât să poată fi introduse pe piață noi alternative de transport care prezintă aceste caracteristici; |
| --- | --- |

33.

recunoaște importanța cercetării și inovării în domeniul mobilității individuale și subliniază că comportamentul utilizatorilor de transporturi este decisiv; solicită crearea unor stimulente pentru alegerea unor mijloace de transport și a mobilității sustenabile, care presupun activitate fizică, sigure și sănătoase, cu scopul de a dezvolta abordări inovatoare care promovează transportul public ecologic, mersul pe jos și mersul cu bicicleta, ținând seama de particularitățile zonelor urbane, suburbane, interurbane și rurale; consideră că este important să fie îmbunătățită interoperabilitatea serviciilor de transport și este de opinie că autoritățile de omologare vor trebui să abordeze cu atenție și celeritate astfel de probleme tehnice sau administrative care pot apărea, astfel încât să poată fi introduse pe piață noi alternative de transport care prezintă aceste caracteristici;

| 34. | subliniază necesitatea ca instituțiile UE să furnizeze exemple de bune practici în cadrul propriilor servicii de gestionare a mobilității și să transforme gestionarea transparentă a acestor eforturi și a rezultatelor într-un semn distinctiv al instituțiilor Uniunii; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea ca instituțiile UE să furnizeze exemple de bune practici în cadrul propriilor servicii de gestionare a mobilității și să transforme gestionarea transparentă a acestor eforturi și a rezultatelor într-un semn distinctiv al instituțiilor Uniunii;

| 35. | insistă asupra necesității promovării practicilor de succes în domeniul transportului sustenabil și a intensificării cooperării și schimbului de bune practici între regiunile cu un potențial de dezvoltare similar; recomandă autorităților locale să dezvolte exemplele de bune practici prin realizarea unor planuri de mobilitate urbană durabilă în strânsă consultare cu societatea civilă; |
| --- | --- |

35.

insistă asupra necesității promovării practicilor de succes în domeniul transportului sustenabil și a intensificării cooperării și schimbului de bune practici între regiunile cu un potențial de dezvoltare similar; recomandă autorităților locale să dezvolte exemplele de bune practici prin realizarea unor planuri de mobilitate urbană durabilă în strânsă consultare cu societatea civilă;

| 36. | consideră că sistemele europene de radionavigație prin satelit, cum ar fi Galileo, ar trebui să constituie un pilon major pentru dezvoltarea unui transport inteligent și eficient în Europa; |
| --- | --- |

36.

consideră că sistemele europene de radionavigație prin satelit, cum ar fi Galileo, ar trebui să constituie un pilon major pentru dezvoltarea unui transport inteligent și eficient în Europa;

| 37. | sprijină cercetarea și inovarea care poate contribui la o tranziție de la deținerea de autoturisme către comportamente neconvenționale ale utilizatorilor și către noi forme de servicii legate de transport, cum ar fi partajarea de autoturisme și biciclete; încurajează Comisia să intensifice acțiunile sale de promovare a formelor colective de mobilitate individuală și a sistemelor de transport public și colectiv individualizate; |
| --- | --- |

37.

sprijină cercetarea și inovarea care poate contribui la o tranziție de la deținerea de autoturisme către comportamente neconvenționale ale utilizatorilor și către noi forme de servicii legate de transport, cum ar fi partajarea de autoturisme și biciclete; încurajează Comisia să intensifice acțiunile sale de promovare a formelor colective de mobilitate individuală și a sistemelor de transport public și colectiv individualizate;

| 38. | încurajează extinderea cercetării asupra domeniului fiscal și administrativ pentru promovarea stimulentelor creative în domeniul impozitelor și taxelor și oferirea de tarife publice destinate deopotrivă persoanelor private și fabricanților sau furnizorilor de produse, servicii și/sau conținut prin care se încurajează utilizarea bicicletelor, mersul pe jos și, atunci când este posibil, combinarea acestora cu transportul public și alte forme de mobilitate sustenabile; |
| --- | --- |

38.

încurajează extinderea cercetării asupra domeniului fiscal și administrativ pentru promovarea stimulentelor creative în domeniul impozitelor și taxelor și oferirea de tarife publice destinate deopotrivă persoanelor private și fabricanților sau furnizorilor de produse, servicii și/sau conținut prin care se încurajează utilizarea bicicletelor, mersul pe jos și, atunci când este posibil, combinarea acestora cu transportul public și alte forme de mobilitate sustenabile;

| 39. | scoate în evidență din nou necesitatea îmbunătățirii și promovării transporturilor multimodale prin sisteme integrate și electronice de informare și de vânzare a biletelor, bazate pe soluții de date deschise; subliniază că cercetarea și inovarea în acest domeniu ar trebui să fie orientată în special către lipsa de bariere, interoperabilitate, accesibilitate, transparența prețurilor, ușurința utilizării și eficiența; |
| --- | --- |

39.

scoate în evidență din nou necesitatea îmbunătățirii și promovării transporturilor multimodale prin sisteme integrate și electronice de informare și de vânzare a biletelor, bazate pe soluții de date deschise; subliniază că cercetarea și inovarea în acest domeniu ar trebui să fie orientată în special către lipsa de bariere, interoperabilitate, accesibilitate, transparența prețurilor, ușurința utilizării și eficiența;

| 40. | subliniază necesitatea dezvoltării unor soluții de infrastructură inovatoare și pe termen lung – inclusiv a unei mai bune dezvoltări a sistemelor de informare, de plată și de rezervare – care să ia în considerare în special accesul lipsit de bariere pentru toți pasagerii și în special pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, cum ar fi utilizatorii de scaune cu rotile, cărucioare, biciclete sau bagaje grele; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea dezvoltării unor soluții de infrastructură inovatoare și pe termen lung – inclusiv a unei mai bune dezvoltări a sistemelor de informare, de plată și de rezervare – care să ia în considerare în special accesul lipsit de bariere pentru toți pasagerii și în special pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, cum ar fi utilizatorii de scaune cu rotile, cărucioare, biciclete sau bagaje grele;

| 41. | solicită ca datele legate de orare și întârzieri în transportul public să fie liber accesibile, astfel încât terții să poată dezvolta aplicații telematice care pot oferi mai mult confort pasagerilor, de exemplu informații în timp real despre cum se poate ajunge la o anumită destinație folosind diferite moduri de transport sau o comparație a amprentei ecologice a diferitelor moduri de transport pentru a ajunge la o anumită destinație; |
| --- | --- |

41.

solicită ca datele legate de orare și întârzieri în transportul public să fie liber accesibile, astfel încât terții să poată dezvolta aplicații telematice care pot oferi mai mult confort pasagerilor, de exemplu informații în timp real despre cum se poate ajunge la o anumită destinație folosind diferite moduri de transport sau o comparație a amprentei ecologice a diferitelor moduri de transport pentru a ajunge la o anumită destinație;

| 42. | subliniază faptul că, la dezvoltarea inovării în domeniul transporturilor și al mobilității în zonele urbane și rezidențiale, ar trebui să se pună accent pe sănătate și calitatea vieții, inclusiv un spațiu suficient pentru toți, reducerea zgomotului și un aer mai curat; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că, la dezvoltarea inovării în domeniul transporturilor și al mobilității în zonele urbane și rezidențiale, ar trebui să se pună accent pe sănătate și calitatea vieții, inclusiv un spațiu suficient pentru toți, reducerea zgomotului și un aer mai curat;

| 43. | reamintește Comisiei necesitatea urgentă de a îmbunătăți siguranța tuturor utilizatorilor de căi rutiere, în special a celor mai vulnerabili, cum ar fi copiii, persoanele în vârstă, pietonii, cicliștii și persoanele cu handicap sau persoanele cu mobilitate redusă; sprijină proiectele de cercetare și inovare care combină soluțiile tehnologice cu șoferii inteligenți și abordările lor comportamentale; |
| --- | --- |

43.

reamintește Comisiei necesitatea urgentă de a îmbunătăți siguranța tuturor utilizatorilor de căi rutiere, în special a celor mai vulnerabili, cum ar fi copiii, persoanele în vârstă, pietonii, cicliștii și persoanele cu handicap sau persoanele cu mobilitate redusă; sprijină proiectele de cercetare și inovare care combină soluțiile tehnologice cu șoferii inteligenți și abordările lor comportamentale;

| 44. | consideră că pentru decongestionarea traficului în zonele urbane și în regiunile foarte aglomerate, pe lângă îmbunătățirea eficienței mijloacelor de transport deja existente este important ca prin progresul tehnologic să se găsească și să se încurajeze utilizarea unor soluții alternative de transport; |
| --- | --- |

44.

consideră că pentru decongestionarea traficului în zonele urbane și în regiunile foarte aglomerate, pe lângă îmbunătățirea eficienței mijloacelor de transport deja existente este important ca prin progresul tehnologic să se găsească și să se încurajeze utilizarea unor soluții alternative de transport;

| 45. | încurajează insistent Comisia să promoveze inovarea în domeniul navelor cu emisii nule, în special al feriboturilor, navelor de croazieră și navelor maritime, bazată pe utilizarea energiei regenerabile produsă de vânt, soare și valuri și în legătură cu tehnologia pilelor de combustie; |
| --- | --- |

45.

încurajează insistent Comisia să promoveze inovarea în domeniul navelor cu emisii nule, în special al feriboturilor, navelor de croazieră și navelor maritime, bazată pe utilizarea energiei regenerabile produsă de vânt, soare și valuri și în legătură cu tehnologia pilelor de combustie;

| 46. | invită Comisia să își concentreze eforturile de cercetare asupra unei reduceri și mai mari a impactului pe care îl au asupra sănătății și climei emisiile cauzate de toate modurile de transport; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să își concentreze eforturile de cercetare asupra unei reduceri și mai mari a impactului pe care îl au asupra sănătății și climei emisiile cauzate de toate modurile de transport;

| 47. | consideră că o strategie europeană coerentă și eficientă în domeniul tehnologiilor de transport trebuie să respecte Strategia UE 2020 (COM(2010)2020) și obiectivele de reducere din 1990, precum și Cartea albă din 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144) în ceea ce privește coeziunea teritorială și dezvoltarea echilibrată; este de opinie că aceasta ar trebui să permită reducerea consumului de energie, a zgomotului generat de trafic, a nevoilor în materie de trafic, a cantității de substanțe care poluează aerul și a emisiilor de gaze cu efect de seră; insistă asupra necesității ca Uniunea Europeană să stabilească, în acest scop, obiective ferme pentru 2020, 2030 și 2050; |
| --- | --- |

47.

consideră că o strategie europeană coerentă și eficientă în domeniul tehnologiilor de transport trebuie să respecte Strategia UE 2020 (COM(2010)2020) și obiectivele de reducere din 1990, precum și Cartea albă din 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144) în ceea ce privește coeziunea teritorială și dezvoltarea echilibrată; este de opinie că aceasta ar trebui să permită reducerea consumului de energie, a zgomotului generat de trafic, a nevoilor în materie de trafic, a cantității de substanțe care poluează aerul și a emisiilor de gaze cu efect de seră; insistă asupra necesității ca Uniunea Europeană să stabilească, în acest scop, obiective ferme pentru 2020, 2030 și 2050;

| 48. | subliniază necesitatea intensificării cercetării și inovării în domeniul navigației interioare, în vederea dezvoltării de tehnologii și nave curate adaptate la navigația cu pescaj redus cum ar fi navele adaptate la navigația fluvială în cadrul navigației interioare durabile (RASSIN), ceea ce ar permite realizarea de economii în infrastructura de căi navigabile interioare; |
| --- | --- |

48.

subliniază necesitatea intensificării cercetării și inovării în domeniul navigației interioare, în vederea dezvoltării de tehnologii și nave curate adaptate la navigația cu pescaj redus cum ar fi navele adaptate la navigația fluvială în cadrul navigației interioare durabile (RASSIN), ceea ce ar permite realizarea de economii în infrastructura de căi navigabile interioare;

| 49. | salută propunerea Comisiei privind instituirea unui Sistem de monitorizare și informare pentru cercetarea și inovarea în sectorul transporturilor (TRIMIS); subliniază că este important ca factorii de decizie de la nivel regional să primească informații în mod regulat, gratuit, accesibil și fiabil; regretă faptul că în prezent este în continuare foarte dificil să se acceseze informații privind finanțarea de către UE a proiectelor din domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

49.

salută propunerea Comisiei privind instituirea unui Sistem de monitorizare și informare pentru cercetarea și inovarea în sectorul transporturilor (TRIMIS); subliniază că este important ca factorii de decizie de la nivel regional să primească informații în mod regulat, gratuit, accesibil și fiabil; regretă faptul că în prezent este în continuare foarte dificil să se acceseze informații privind finanțarea de către UE a proiectelor din domeniul transporturilor;

| 50. | recomandă Comisiei să dezvolte inițiative pentru identificarea și recompensarea programelor de dezvoltare urbană sustenabilă, cum ar fi, de exemplu, premiile RegioStars; |
| --- | --- |

50.

recomandă Comisiei să dezvolte inițiative pentru identificarea și recompensarea programelor de dezvoltare urbană sustenabilă, cum ar fi, de exemplu, premiile RegioStars;

| 51. | subliniază că o strategie europeană cuprinzătoare trebuie să fie sprijinită de jos în sus, prin strategii de transport integrate bine pregătite ale autorităților locale și regionale și ale guvernelor naționale; este de opinie că elaborarea unor astfel de strategii ar trebui să fie sprijinită prin intermediul fondurilor europene; |
| --- | --- |

51.

subliniază că o strategie europeană cuprinzătoare trebuie să fie sprijinită de jos în sus, prin strategii de transport integrate bine pregătite ale autorităților locale și regionale și ale guvernelor naționale; este de opinie că elaborarea unor astfel de strategii ar trebui să fie sprijinită prin intermediul fondurilor europene;

| 52. | consideră că ajutorul public ar trebui să fie acordat respectându-se legislația europeană pertinentă în materie de ajutoare de stat, inclusiv dispozițiile care reglementează activitățile de cercetare, de dezvoltare și de inovare, precum și finanțarea activităților de transport și a infrastructurilor; totuși, este de părere că normele UE privind ajutoarele de stat ar trebui să țină seama în mod corespunzător de dezavantajele specifice cu care se confruntă anumite regiuni; |
| --- | --- |

52.

consideră că ajutorul public ar trebui să fie acordat respectându-se legislația europeană pertinentă în materie de ajutoare de stat, inclusiv dispozițiile care reglementează activitățile de cercetare, de dezvoltare și de inovare, precum și finanțarea activităților de transport și a infrastructurilor; totuși, este de părere că normele UE privind ajutoarele de stat ar trebui să țină seama în mod corespunzător de dezavantajele specifice cu care se confruntă anumite regiuni;

| 53. | subliniază necesitatea îmbunătățirii de către Comisie a activităților sale în cadrul transferului de cunoștințe rezultate din activitățile de cercetare și inovare către utilizatorii interesați (cum ar fi IMM-urile sau institutele de cercetare) prin crearea unei baze de date în clustere care să ofere o privire de ansamblu clară și structurată pe categorii asupra tuturor proiectelor de cercetare și inovare finanțate de UE; |
| --- | --- |

53.

subliniază necesitatea îmbunătățirii de către Comisie a activităților sale în cadrul transferului de cunoștințe rezultate din activitățile de cercetare și inovare către utilizatorii interesați (cum ar fi IMM-urile sau institutele de cercetare) prin crearea unei baze de date în clustere care să ofere o privire de ansamblu clară și structurată pe categorii asupra tuturor proiectelor de cercetare și inovare finanțate de UE;

| 54. | subliniază importanța noilor inițiative pentru realizarea unui transport mai eficient al mărfurilor, un exemplu în acest sens fiind punerea în comun a capacității de transport și logistică; îndeamnă Comisia să abordeze eventualele obstacole în calea unor astfel de inițiative; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța noilor inițiative pentru realizarea unui transport mai eficient al mărfurilor, un exemplu în acest sens fiind punerea în comun a capacității de transport și logistică; îndeamnă Comisia să abordeze eventualele obstacole în calea unor astfel de inițiative;

| 55. | subliniază importanța standardelor de emisie pentru anumite moduri de transport, cum ar fi autoturismele; este de opinie că o abordare similară ar trebui avută în vedere pentru sectorul aviației și nave; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța standardelor de emisie pentru anumite moduri de transport, cum ar fi autoturismele; este de opinie că o abordare similară ar trebui avută în vedere pentru sectorul aviației și nave;

| 56. | sprijină continuarea cercetării și inovării în domeniul soluțiilor de securitate pentru sectorul transportului sub rezerva respectării principiilor proporționalității, nediscriminării și protecției datelor; |
| --- | --- |

56.

sprijină continuarea cercetării și inovării în domeniul soluțiilor de securitate pentru sectorul transportului sub rezerva respectării principiilor proporționalității, nediscriminării și protecției datelor;

| 57. | confirmă și sprijină conceptul propus de Comisie, care implică măsuri vizând o strategie europeană pentru tehnologia de transport; subliniază, însă, în mod clar, că acestea nu constituie un temei juridic pentru acte juridice delegate sau alte acțiuni similare ci că Comisia trebuie să propună măsuri în vederea adoptării prin procedura de codecizie; |
| --- | --- |

57.

confirmă și sprijină conceptul propus de Comisie, care implică măsuri vizând o strategie europeană pentru tehnologia de transport; subliniază, însă, în mod clar, că acestea nu constituie un temei juridic pentru acte juridice delegate sau alte acțiuni similare ci că Comisia trebuie să propună măsuri în vederea adoptării prin procedura de codecizie;

| 58. | invită Comisia să țină seama de prioritățile stabilite în cadrul prezentului raport la elaborarea planului strategic european în domeniul tehnologiilor de transport și al opțiunilor pentru acțiuni ulterioare; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să țină seama de prioritățile stabilite în cadrul prezentului raport la elaborarea planului strategic european în domeniul tehnologiilor de transport și al opțiunilor pentru acțiuni ulterioare;

o

o o

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

59.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 54.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/8

---

P7_TA(2013)0344

Eficientizarea pieței interne a energiei

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (2013/2005(INI))

(2016/C 093/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei” și documentele de lucru însoțitoare (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei” și documentele de lucru însoțitoare (COM(2012)0663),

| — | având în vedere poziția sa din 12 martie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 12 martie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 994/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 994/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE a Consiliului (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind integritatea și transparența pieței angro de energie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind integritatea și transparența pieței angro de energie (3),

| — | având în vedere Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (4),

| — | având în vedere Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice (5) și de abrogare a Directivei 2003/54/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice (5) și de abrogare a Directivei 2003/54/CE,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005,

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică (6),

| — | având în vedere Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Decizia nr. 994/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 994/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011, intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011, intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012, intitulată „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012, intitulată „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 iunie 2012, intitulată „Energia din surse regenerabile: o prezență majoră pe piața energetică europeană”(COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 iunie 2012, intitulată „Energia din surse regenerabile: o prezență majoră pe piața energetică europeană”(COM(2012)0271),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010, intitulată „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010, intitulată „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020” (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la industria siderurgică din UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la industria siderurgică din UE (11),

| — | având în vedere recomandările Mesei rotunde la nivel înalt din 12 februarie 2013 privind viitorul industriei siderurgice europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Mesei rotunde la nivel înalt din 12 februarie 2013 privind viitorul industriei siderurgice europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050 (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa referitoare la aspecte industriale, energetice și de altă natură legate de gazele de șist și de uleiul de șist (14) și Rezoluția sa referitoare la impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului (15), adoptate la 21 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa referitoare la aspecte industriale, energetice și de altă natură legate de gazele de șist și de uleiul de șist (14) și Rezoluția sa referitoare la impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului (15), adoptate la 21 noiembrie 2012,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0262/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0262/2013),

| A. | întrucât statele membre s-au angajat să respecte termene-limită clare, și anume 2014 pentru finalizarea pieței interne a energiei și 2015 pentru eliminarea „insulelor energetice” din UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre s-au angajat să respecte termene-limită clare, și anume 2014 pentru finalizarea pieței interne a energiei și 2015 pentru eliminarea „insulelor energetice” din UE;

| B. | întrucât o piață internă a energiei finalizată este indispensabilă pentru securitatea și sustenabilitatea energetică globală a Uniunii și are o valoare esențială pentru competitivitatea, creșterea economică și crearea de noi locuri de muncă la nivel global din Uniune, așa cum au confirmat Actul privind piața unică II și Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât o piață internă a energiei finalizată este indispensabilă pentru securitatea și sustenabilitatea energetică globală a Uniunii și are o valoare esențială pentru competitivitatea, creșterea economică și crearea de noi locuri de muncă la nivel global din Uniune, așa cum au confirmat Actul privind piața unică II și Strategia Europa 2020;

| C. | întrucât Strategia Energie 2020 a Comisiei se bazează pe estimări ale valorii investițiilor necesare în sectorul energetic ce se ridică la 1000 de miliarde EUR până în 2020, din care 540 de miliarde EUR sunt pentru producția de energie și 210 miliarde EUR pentru rețelele de energie electrică și gaze de importanță europeană; |
| --- | --- |

C.

întrucât Strategia Energie 2020 a Comisiei se bazează pe estimări ale valorii investițiilor necesare în sectorul energetic ce se ridică la 1000 de miliarde EUR până în 2020, din care 540 de miliarde EUR sunt pentru producția de energie și 210 miliarde EUR pentru rețelele de energie electrică și gaze de importanță europeană;

| D. | întrucât Perspectiva energetică 2050 subliniază că integrarea deplină a rețelelor energetice ale Europei și deschiderea piețelor energiei sunt esențiale pentru menținerea echilibrului între securitatea energetică, competitivitate, rentabilitate, o economie sustenabilă și interesele consumatorilor; întrucât în Perspectiva energetică 2050 se afirmă că eficiența energetică, energia din surse regenerabile și infrastructura energetică sunt opțiunile „fără regrete”; |
| --- | --- |

D.

întrucât Perspectiva energetică 2050 subliniază că integrarea deplină a rețelelor energetice ale Europei și deschiderea piețelor energiei sunt esențiale pentru menținerea echilibrului între securitatea energetică, competitivitate, rentabilitate, o economie sustenabilă și interesele consumatorilor; întrucât în Perspectiva energetică 2050 se afirmă că eficiența energetică, energia din surse regenerabile și infrastructura energetică sunt opțiunile „fără regrete”;

| E. | întrucât ponderea energiei din surse regenerabile în cadrul mixului energetic din Europa este în creștere pe termen scurt, mediu și lung; întrucât integrarea la scară largă a energiei din surse regenerabile presupune o adaptare a rețelei și creșterea flexibilității; |
| --- | --- |

E.

întrucât ponderea energiei din surse regenerabile în cadrul mixului energetic din Europa este în creștere pe termen scurt, mediu și lung; întrucât integrarea la scară largă a energiei din surse regenerabile presupune o adaptare a rețelei și creșterea flexibilității;

| F. | întrucât o piață unică a energiei va permite Uniunii să adopte o poziție unitară în relația cu partenerii externi și să asigure condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile din UE și din afara UE, asigurând, de asemenea, standarde sociale și de mediu și acționând în scopul reciprocității în țările terțe; |
| --- | --- |

F.

întrucât o piață unică a energiei va permite Uniunii să adopte o poziție unitară în relația cu partenerii externi și să asigure condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile din UE și din afara UE, asigurând, de asemenea, standarde sociale și de mediu și acționând în scopul reciprocității în țările terțe;

| G. | întrucât trebuie introdus un sistem care să permită statelor membre să facă schimb de informații privind acordurile de aprovizionare cu energie încheiate cu țările terțe; |
| --- | --- |

G.

întrucât trebuie introdus un sistem care să permită statelor membre să facă schimb de informații privind acordurile de aprovizionare cu energie încheiate cu țările terțe;

| H. | întrucât o piață internă a energiei la nivel european și piețele energiei de la nivel național din cadrul acesteia trebuie să fie competitive și să ofere posibilitatea de a alege cu adevărat și informații transparente tuturor consumatorilor, aceștia având un rol esențial pe piața energiei; întrucât finalizarea pieței interne a energiei este fundamentală pentru reducerea costurilor și a prețurilor energiei la niveluri rezonabile și competitive pe termen scurt, mediu și lung; întrucât, adesea, pe piețele energiei prețurile reduse nu ajung la consumatori; |
| --- | --- |

H.

întrucât o piață internă a energiei la nivel european și piețele energiei de la nivel național din cadrul acesteia trebuie să fie competitive și să ofere posibilitatea de a alege cu adevărat și informații transparente tuturor consumatorilor, aceștia având un rol esențial pe piața energiei; întrucât finalizarea pieței interne a energiei este fundamentală pentru reducerea costurilor și a prețurilor energiei la niveluri rezonabile și competitive pe termen scurt, mediu și lung; întrucât, adesea, pe piețele energiei prețurile reduse nu ajung la consumatori;

| I. | întrucât o comunitate europeană a energiei, care aplică metoda comunitară, trebuie să se bazeze pe o puternică piață comună a energiei, pe coordonarea achiziției de energie în afara UE și pe finanțarea europeană comună a tehnologiilor energetice sustenabile noi, în special în domeniul cercetării și al inovării; |
| --- | --- |

I.

întrucât o comunitate europeană a energiei, care aplică metoda comunitară, trebuie să se bazeze pe o puternică piață comună a energiei, pe coordonarea achiziției de energie în afara UE și pe finanțarea europeană comună a tehnologiilor energetice sustenabile noi, în special în domeniul cercetării și al inovării;

| J. | întrucât s-au înregistrat anumite progrese în privința cooperării transfrontaliere consolidate, a eliminării parțiale a insulelor energetice și a prevenirii întreruperilor în aprovizionare, |
| --- | --- |

J.

întrucât s-au înregistrat anumite progrese în privința cooperării transfrontaliere consolidate, a eliminării parțiale a insulelor energetice și a prevenirii întreruperilor în aprovizionare,

| 1. | salută, la nivel general, comunicarea și planul de acțiune care o însoțește, acestea rezumând progresele realizate până în prezent și provocările ce ne așteaptă în legătură cu finalizarea pieței interne a energiei; |
| --- | --- |

1.

salută, la nivel general, comunicarea și planul de acțiune care o însoțește, acestea rezumând progresele realizate până în prezent și provocările ce ne așteaptă în legătură cu finalizarea pieței interne a energiei;

| 2. | admite faptul că tendința de creștere a prețurilor la energie va persista probabil, având în vedere că prețurile depind, în prezent, în cazul gazului, de prețul barilului de petrol și, în cazul energiei electrice, de prețurile volatile ale combustibilului și sunt în continuare afectate de dependența Europei de importurile de petrol și gaze, de impactul măsurilor de intervenție, de măsurile insuficiente luate în vederea promovării eficienței energetice și de lipsa investițiilor necesare pentru întreținerea și modernizarea sistemelor energetice (incluzând fluxurile inversate și interconexiunile) în vederea garantării unor niveluri ridicate de securitate a aprovizionării și a facilitării integrării SRE; susține, prin urmare, decuplarea mecanismului de stabilire a prețului gazelor de indexarea prețului petrolului în favoarea unor alternative mai flexibile, respectând, totodată, libertatea schimbului comercial; |
| --- | --- |

2.

admite faptul că tendința de creștere a prețurilor la energie va persista probabil, având în vedere că prețurile depind, în prezent, în cazul gazului, de prețul barilului de petrol și, în cazul energiei electrice, de prețurile volatile ale combustibilului și sunt în continuare afectate de dependența Europei de importurile de petrol și gaze, de impactul măsurilor de intervenție, de măsurile insuficiente luate în vederea promovării eficienței energetice și de lipsa investițiilor necesare pentru întreținerea și modernizarea sistemelor energetice (incluzând fluxurile inversate și interconexiunile) în vederea garantării unor niveluri ridicate de securitate a aprovizionării și a facilitării integrării SRE; susține, prin urmare, decuplarea mecanismului de stabilire a prețului gazelor de indexarea prețului petrolului în favoarea unor alternative mai flexibile, respectând, totodată, libertatea schimbului comercial;

| 3. | subliniază că dezvoltarea resurselor autohtone va determina apariția de noi centre de comercializare în UE, precum și de noi piețe la vedere pentru gaze și energie electrică, oferind astfel UE și statelor membre o șansă reală de a-și stabili propriile prețuri la energie, inclusiv la nivel regional și local; |
| --- | --- |

3.

subliniază că dezvoltarea resurselor autohtone va determina apariția de noi centre de comercializare în UE, precum și de noi piețe la vedere pentru gaze și energie electrică, oferind astfel UE și statelor membre o șansă reală de a-și stabili propriile prețuri la energie, inclusiv la nivel regional și local;

| 4. | recunoaște valoarea adăugată europeană a unei mai bune coordonări a politicilor energetice și cooperări între statele membre, într-un spirit de solidaritate, și a creării unor sisteme energetice transfrontaliere eficiente și sigure, creând astfel sinergii prin îmbunătățirea gestionării cererii și a ofertei de energie, facilitată prin tehnologii inteligente la nivelul sistemelor de distribuție; |
| --- | --- |

4.

recunoaște valoarea adăugată europeană a unei mai bune coordonări a politicilor energetice și cooperări între statele membre, într-un spirit de solidaritate, și a creării unor sisteme energetice transfrontaliere eficiente și sigure, creând astfel sinergii prin îmbunătățirea gestionării cererii și a ofertei de energie, facilitată prin tehnologii inteligente la nivelul sistemelor de distribuție;

| 5. | subliniază importanța piețelor regionale și a cooperării dintre statele membre pentru eliminarea obstacolelor, accelerarea procesului de integrare și îmbunătățirea eficienței rețelei; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța piețelor regionale și a cooperării dintre statele membre pentru eliminarea obstacolelor, accelerarea procesului de integrare și îmbunătățirea eficienței rețelei;

| 6. | își reiterează sprijinul pentru crearea unei Comunități Europene a Energiei din care să facă parte statele membre ale UE și invită Comisia și Consiliul European să prezinte un raport cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea acesteia; |
| --- | --- |

6.

își reiterează sprijinul pentru crearea unei Comunități Europene a Energiei din care să facă parte statele membre ale UE și invită Comisia și Consiliul European să prezinte un raport cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea acesteia;

Piața orientată către consumator

| 7. | subliniază că în centrul pieței interne a energiei favorabile utilizatorului și transparente se află consumatorii finali de energie, persoanele fizice, IMM-urile și industria; subliniază că aceștia trebuie, ca atare, protejați în mod corespunzător și informați în mod corect, având un acces facil la informații, astfel încât să-și poată exercita pe deplin drepturile și, în același timp, trebuie încurajați să joace un rol mai activ în stimularea concurenței pe piață, transformându-se din beneficiari pasivi ai serviciilor în consumatori și „prosumatori” informați activi; |
| --- | --- |

7.

subliniază că în centrul pieței interne a energiei favorabile utilizatorului și transparente se află consumatorii finali de energie, persoanele fizice, IMM-urile și industria; subliniază că aceștia trebuie, ca atare, protejați în mod corespunzător și informați în mod corect, având un acces facil la informații, astfel încât să-și poată exercita pe deplin drepturile și, în același timp, trebuie încurajați să joace un rol mai activ în stimularea concurenței pe piață, transformându-se din beneficiari pasivi ai serviciilor în consumatori și „prosumatori” informați activi;

| 8. | subliniază importanța asigurării unei piețe a energiei competitive, gestionate cu ușurință și transparente, care să ofere posibilitatea de a alege cu adevărat și prețuri competitive consumatorilor și care să furnizeze tuturor consumatorilor de energie din UE, actuali și viitori, modalități sigure, sustenabile, accesibile și fiabile de producere a energiei, ținând, totodată, seama de interesele generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța asigurării unei piețe a energiei competitive, gestionate cu ușurință și transparente, care să ofere posibilitatea de a alege cu adevărat și prețuri competitive consumatorilor și care să furnizeze tuturor consumatorilor de energie din UE, actuali și viitori, modalități sigure, sustenabile, accesibile și fiabile de producere a energiei, ținând, totodată, seama de interesele generațiilor viitoare;

| 9. | consideră că o participare la scară mai largă a consumatorilor va fi facilitată de cooperativele locale pentru energie din surse regenerabile, de inițiativele și intermediarii de tranziție colectivă sau de alți factori favorizanți precum stocarea descentralizată și aparatele inteligente; consideră că acești factori favorizanți vor ajuta consumatorii să înțeleagă și să-și gestioneze mai bine consumul de energie și să devină astfel mai flexibili și mai receptivi (atât din perspectiva cererii, cât și a ofertei) și că aceștia pot consolida accesul la sursele regenerabile de energie și genera investițiile financiare necesare; |
| --- | --- |

9.

consideră că o participare la scară mai largă a consumatorilor va fi facilitată de cooperativele locale pentru energie din surse regenerabile, de inițiativele și intermediarii de tranziție colectivă sau de alți factori favorizanți precum stocarea descentralizată și aparatele inteligente; consideră că acești factori favorizanți vor ajuta consumatorii să înțeleagă și să-și gestioneze mai bine consumul de energie și să devină astfel mai flexibili și mai receptivi (atât din perspectiva cererii, cât și a ofertei) și că aceștia pot consolida accesul la sursele regenerabile de energie și genera investițiile financiare necesare;

| 10. | atrage atenția asupra avantajelor aplicării unor tarife variabile de utilizare a rețelelor pentru a încuraja clienții să consume energie în afara perioadelor de vârf în vederea promovării unei utilizări durabile a energiei; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra avantajelor aplicării unor tarife variabile de utilizare a rețelelor pentru a încuraja clienții să consume energie în afara perioadelor de vârf în vederea promovării unei utilizări durabile a energiei;

| 11. | consideră că tehnologiile inteligente trebuie să furnizeze consumatorilor informații corecte, ușor de înțeles și de utilizat pentru a-i ajuta să-și gestioneze consumul și producția de energie; consideră, prin urmare, că tehnologiile inteligente trebuie completate de gestionarea online și dinamică a rețelelor de transport și distribuție, cuprinzând servicii cum ar fi servicii de asistență de rețea, răspunsul voluntar din partea cererii, servicii legate de eficiența energetică, soluții de microgenerare și de stocare și brokeri locali sau casnici; subliniază însă că nivelurile consumului de energie necesare pentru ca aceste contoare inteligente să producă avantaje economice trebuie verificate în mod corespunzător și că acei consumatori care au un consum sub aceste niveluri nu trebuie să fie obligați să investească în contoare inteligente; |
| --- | --- |

11.

consideră că tehnologiile inteligente trebuie să furnizeze consumatorilor informații corecte, ușor de înțeles și de utilizat pentru a-i ajuta să-și gestioneze consumul și producția de energie; consideră, prin urmare, că tehnologiile inteligente trebuie completate de gestionarea online și dinamică a rețelelor de transport și distribuție, cuprinzând servicii cum ar fi servicii de asistență de rețea, răspunsul voluntar din partea cererii, servicii legate de eficiența energetică, soluții de microgenerare și de stocare și brokeri locali sau casnici; subliniază însă că nivelurile consumului de energie necesare pentru ca aceste contoare inteligente să producă avantaje economice trebuie verificate în mod corespunzător și că acei consumatori care au un consum sub aceste niveluri nu trebuie să fie obligați să investească în contoare inteligente;

| 12. | își exprimă îngrijorarea cu privire la evoluțiile care încurajează societățile de telecomunicații să gestioneze date legate de rețele de distribuție, deoarece o astfel de responsabilitate din partea acestora ridică semne de întrebare serioase cu privire la protecția datelor și implică riscul ca operatorii să trebuiască să cumpere datele tehnice de care au nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile de operatori de sisteme de distribuție; |
| --- | --- |

12.

își exprimă îngrijorarea cu privire la evoluțiile care încurajează societățile de telecomunicații să gestioneze date legate de rețele de distribuție, deoarece o astfel de responsabilitate din partea acestora ridică semne de întrebare serioase cu privire la protecția datelor și implică riscul ca operatorii să trebuiască să cumpere datele tehnice de care au nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile de operatori de sisteme de distribuție;

| 13. | recunoaște că penuria de energie aduce cu sine provocări majore în statele membre; subliniază că abordarea universală nu ține seama de diversitatea realităților naționale; consideră, prin urmare, că pentru consumatorii vulnerabili este nevoie de o protecție specială și eficientă și că, în acest scop, trebuie introduse mecanisme adecvate, evitându-se, totodată, denaturarea pieței; subliniază că există deja măsuri specifice, astfel cum se solicită în cel de-al treilea pachet privind energia; |
| --- | --- |

13.

recunoaște că penuria de energie aduce cu sine provocări majore în statele membre; subliniază că abordarea universală nu ține seama de diversitatea realităților naționale; consideră, prin urmare, că pentru consumatorii vulnerabili este nevoie de o protecție specială și eficientă și că, în acest scop, trebuie introduse mecanisme adecvate, evitându-se, totodată, denaturarea pieței; subliniază că există deja măsuri specifice, astfel cum se solicită în cel de-al treilea pachet privind energia;

| 14. | constată că revoluția gazelor de șist din SUA a redus emisiile de CO2, creând, totodată, un avantaj competitiv semnificativ pentru industria SUA; |
| --- | --- |

14.

constată că revoluția gazelor de șist din SUA a redus emisiile de CO2, creând, totodată, un avantaj competitiv semnificativ pentru industria SUA;

Provocările actuale pentru finalizarea pieței interne a energiei

| 15. | subliniază că piața internă a energiei nu este încă finalizată și că piețele naționale ale energiei nu satisfac nevoile și așteptările consumatorilor, care se confruntă în continuare cu prețuri ridicate, un număr limitat de furnizori, calitatea globală slabă a serviciilor, un nivel adesea prea scăzut de protecție a consumatorilor și dificultăți în ceea ce privește schimbarea furnizorului; subliniază, prin urmare, că este necesar să se construiască o piață mai accesibilă pentru utilizatori, pe care consumatorii să poată avea un rol activ și deveni „prosumatori” pe o piață la nivelul UE pe care sunt informați cu privire la condițiile oferite de fiecare furnizor într-un mod care facilitează efectuarea unor comparații; constată, în acest sens, rolul pe care tranziția colectivă îl joacă în ceea ce privește consolidarea poziției consumatorilor și scăderea facturilor la energie; |
| --- | --- |

15.

subliniază că piața internă a energiei nu este încă finalizată și că piețele naționale ale energiei nu satisfac nevoile și așteptările consumatorilor, care se confruntă în continuare cu prețuri ridicate, un număr limitat de furnizori, calitatea globală slabă a serviciilor, un nivel adesea prea scăzut de protecție a consumatorilor și dificultăți în ceea ce privește schimbarea furnizorului; subliniază, prin urmare, că este necesar să se construiască o piață mai accesibilă pentru utilizatori, pe care consumatorii să poată avea un rol activ și deveni „prosumatori” pe o piață la nivelul UE pe care sunt informați cu privire la condițiile oferite de fiecare furnizor într-un mod care facilitează efectuarea unor comparații; constată, în acest sens, rolul pe care tranziția colectivă îl joacă în ceea ce privește consolidarea poziției consumatorilor și scăderea facturilor la energie;

| 16. | consideră că unul dintre principalele obstacole în calea finalizării pieței interne a energiei rămâne faptul că legislația cu privire la această piață nu este pusă în aplicare pe deplin; consideră că extinderea infrastructurii și punerea în aplicare concomitentă a legislației privind piața internă și aplicarea normelor în materie de concurență fac parte din consolidarea necesară a pieței interne; |
| --- | --- |

16.

consideră că unul dintre principalele obstacole în calea finalizării pieței interne a energiei rămâne faptul că legislația cu privire la această piață nu este pusă în aplicare pe deplin; consideră că extinderea infrastructurii și punerea în aplicare concomitentă a legislației privind piața internă și aplicarea normelor în materie de concurență fac parte din consolidarea necesară a pieței interne;

| 17. | subliniază că modernizarea infrastructurii energetice existente și construirea de infrastructuri noi, inteligente și flexibile de producție, transport (în special interconexiuni transfrontaliere de gaze și energie electrică), distribuție și stocare, până în 2015, sunt esențiale pentru o piață a energiei stabilă, bine integrată și bine conectată, în care sunt evitate efectele negative, cum ar fi fluxurile de energie electrică neprevăzute, în care este garantată aprovizionarea la prețuri accesibile și competitive, în care este utilizat pe deplin potențialul tuturor surselor sustenabile de energie și potențialul de microgenerare, cogenerare și eficiență, precum și potențialul de gestionare a cererii și de stocare și pe care niciun stat membru nu rămâne izolat de rețelele europene de gaze și electricitate, obiective ce pot fi îndeplinite, între altele, prin integrarea sincronizată a sistemelor de energie electrică izolate în rețelele continentale europene; subliniază că, în paralel cu investițiile în rețelele regionale sau chiar locale, ar trebui făcute investiții la scară largă, având în vedere faptul că energia este produsă tot mai mult la nivel regional/local; |
| --- | --- |

17.

subliniază că modernizarea infrastructurii energetice existente și construirea de infrastructuri noi, inteligente și flexibile de producție, transport (în special interconexiuni transfrontaliere de gaze și energie electrică), distribuție și stocare, până în 2015, sunt esențiale pentru o piață a energiei stabilă, bine integrată și bine conectată, în care sunt evitate efectele negative, cum ar fi fluxurile de energie electrică neprevăzute, în care este garantată aprovizionarea la prețuri accesibile și competitive, în care este utilizat pe deplin potențialul tuturor surselor sustenabile de energie și potențialul de microgenerare, cogenerare și eficiență, precum și potențialul de gestionare a cererii și de stocare și pe care niciun stat membru nu rămâne izolat de rețelele europene de gaze și electricitate, obiective ce pot fi îndeplinite, între altele, prin integrarea sincronizată a sistemelor de energie electrică izolate în rețelele continentale europene; subliniază că, în paralel cu investițiile în rețelele regionale sau chiar locale, ar trebui făcute investiții la scară largă, având în vedere faptul că energia este produsă tot mai mult la nivel regional/local;

| 18. | constată, în această privință, că o aprovizionare descentralizată cu energie din surse regenerabile diminuează nevoia de a construi linii de transport noi și, implicit, costurile asociate, având în vedere că tehnologiile descentralizate, care pot fi integrate direct în locuințe, orașe și zone izolate, sunt mult mai apropiate de consumatorii finali; |
| --- | --- |

18.

constată, în această privință, că o aprovizionare descentralizată cu energie din surse regenerabile diminuează nevoia de a construi linii de transport noi și, implicit, costurile asociate, având în vedere că tehnologiile descentralizate, care pot fi integrate direct în locuințe, orașe și zone izolate, sunt mult mai apropiate de consumatorii finali;

| 19. | recunoaște că o creștere a producției de energie electrică din surse regenerabile care nu este însoțită de dezvoltarea corespunzătoare a infrastructurii necesare poate avea ca rezultat fluxuri în buclă transfrontaliere necontrolate și, ca urmare, prețuri la energie necorespunzătoare; |
| --- | --- |

19.

recunoaște că o creștere a producției de energie electrică din surse regenerabile care nu este însoțită de dezvoltarea corespunzătoare a infrastructurii necesare poate avea ca rezultat fluxuri în buclă transfrontaliere necontrolate și, ca urmare, prețuri la energie necorespunzătoare;

| 20. | amintește că încă nu a fost realizat obiectivul convenit în cadrul summiturilor Consiliului European din 2002 și 2007 conform căruia statele membre trebuie să atingă un nivel de interconectare la electricitate și gaze echivalent cu cel puțin 10 % din capacitatea lor de producție instalată; |
| --- | --- |

20.

amintește că încă nu a fost realizat obiectivul convenit în cadrul summiturilor Consiliului European din 2002 și 2007 conform căruia statele membre trebuie să atingă un nivel de interconectare la electricitate și gaze echivalent cu cel puțin 10 % din capacitatea lor de producție instalată;

| 21. | salută observația Comisiei conform căreia viitoarele sisteme energetice ale Europei vor fi caracterizate prin flexibilitate; observă că piețele angro transfrontaliere funcționale sunt în orice moment surse de flexibilitate ușor accesibile; solicită continuarea eforturilor de stimulare a introducerii în viitor a unor tehnologii de stocare a energiei și de sporire a receptivității din partea cererii, elemente care reprezintă surse suplimentare de flexibilitate; |
| --- | --- |

21.

salută observația Comisiei conform căreia viitoarele sisteme energetice ale Europei vor fi caracterizate prin flexibilitate; observă că piețele angro transfrontaliere funcționale sunt în orice moment surse de flexibilitate ușor accesibile; solicită continuarea eforturilor de stimulare a introducerii în viitor a unor tehnologii de stocare a energiei și de sporire a receptivității din partea cererii, elemente care reprezintă surse suplimentare de flexibilitate;

| 22. | consideră că eficiența energetică este una dintre cele mai sustenabile și rentabile modalități de reducere a facturilor la energie, de consolidare a securității aprovizionării, de reducere a importurilor de combustibili fosili și de evitare a emisiilor de carbon; consideră că orice măsură care promovează eficiența energetică trebuie să corespundă nevoilor consumatorilor, să fie rentabilă și să fie sprijinită prin stimulente adecvate; |
| --- | --- |

22.

consideră că eficiența energetică este una dintre cele mai sustenabile și rentabile modalități de reducere a facturilor la energie, de consolidare a securității aprovizionării, de reducere a importurilor de combustibili fosili și de evitare a emisiilor de carbon; consideră că orice măsură care promovează eficiența energetică trebuie să corespundă nevoilor consumatorilor, să fie rentabilă și să fie sprijinită prin stimulente adecvate;

| 23. | subliniază că, potrivit constatărilor Agenției Internaționale a Energiei, măsurile mai îndrăznețe privind eficiența energetică pot reduce cu o treime importurile de gaze ale UE până în 2035, ceea ce corespunde unui volum de 100 de miliarde de metri cubi de gaz; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, potrivit constatărilor Agenției Internaționale a Energiei, măsurile mai îndrăznețe privind eficiența energetică pot reduce cu o treime importurile de gaze ale UE până în 2035, ceea ce corespunde unui volum de 100 de miliarde de metri cubi de gaz;

| 24. | amintește că sinergiile dintre dezvoltarea, implementarea și întreținerea infrastructurilor de telecomunicații și energie vor juca un rol-cheie în ceea ce privește eforturile de a îndeplini obiectivele Uniunii Europene privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

24.

amintește că sinergiile dintre dezvoltarea, implementarea și întreținerea infrastructurilor de telecomunicații și energie vor juca un rol-cheie în ceea ce privește eforturile de a îndeplini obiectivele Uniunii Europene privind eficiența energetică;

| 25. | evidențiază nevoia de a continua descentralizarea piețelor energetice europene pentru a asigura concurența și aprovizionarea cu energie electrică la cel mai redus preț posibil; |
| --- | --- |

25.

evidențiază nevoia de a continua descentralizarea piețelor energetice europene pentru a asigura concurența și aprovizionarea cu energie electrică la cel mai redus preț posibil;

| 26. | consideră că investițiile în infrastructură trebuie încurajate printr-un cadru de reglementare stabil, favorabil inovării și previzibil, care nu împiedică funcționarea pieței interne și că fondurile de pensii și investitorii instituționali ar trebui să poată investi în transport, recunoscând că acest lucru este posibil numai dacă este dictat de piață; subliniază însă totodată că, în anumite cazuri specifice, transformările de la nivelul infrastructurii pot avea loc numai dacă se pun la dispoziție fonduri publice pentru a sprijini proiectele-cheie în materie de infrastructură care ar putea să nu fie viabile din punct de vedere comercial; subliniază, în acest sens, importanța mecanismului Conectarea Europei și regretă că partea din bugetul alocat energiei care revine acestui mecanism este mai mică decât suma propusă de Comisie; |
| --- | --- |

26.

consideră că investițiile în infrastructură trebuie încurajate printr-un cadru de reglementare stabil, favorabil inovării și previzibil, care nu împiedică funcționarea pieței interne și că fondurile de pensii și investitorii instituționali ar trebui să poată investi în transport, recunoscând că acest lucru este posibil numai dacă este dictat de piață; subliniază însă totodată că, în anumite cazuri specifice, transformările de la nivelul infrastructurii pot avea loc numai dacă se pun la dispoziție fonduri publice pentru a sprijini proiectele-cheie în materie de infrastructură care ar putea să nu fie viabile din punct de vedere comercial; subliniază, în acest sens, importanța mecanismului Conectarea Europei și regretă că partea din bugetul alocat energiei care revine acestui mecanism este mai mică decât suma propusă de Comisie;

| 27. | solicită să se realizeze studii în care să se analizeze posibilitatea de a crea un fond european de investiții în rețelele de energie; |
| --- | --- |

27.

solicită să se realizeze studii în care să se analizeze posibilitatea de a crea un fond european de investiții în rețelele de energie;

| 28. | subliniază că fluidizarea procedurilor de autorizare din statele membre va contribui la dezvoltarea rețelelor de infrastructură și la deblocarea investițiilor; evidențiază faptul că autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol important în acest sens, prin simplificarea procedurilor de planificare și integrarea infrastructurii energetice în schemele lor de planificare locale și regionale; |
| --- | --- |

28.

subliniază că fluidizarea procedurilor de autorizare din statele membre va contribui la dezvoltarea rețelelor de infrastructură și la deblocarea investițiilor; evidențiază faptul că autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol important în acest sens, prin simplificarea procedurilor de planificare și integrarea infrastructurii energetice în schemele lor de planificare locale și regionale;

| 29. | subliniază că, în unele cazuri, absența accesului deschis și nediscriminatoriu la infrastructura de transport continuă să împiedice noii participanți să intre în rețea sau, cu adevărat, să concureze pe piață în condiții echitabile cu întreprinderile existente; subliniază că este necesar să se abordeze denaturarea de natură structurală a pieței, care duce la gradul ridicat de concentrare din mai multe state membre; |
| --- | --- |

29.

subliniază că, în unele cazuri, absența accesului deschis și nediscriminatoriu la infrastructura de transport continuă să împiedice noii participanți să intre în rețea sau, cu adevărat, să concureze pe piață în condiții echitabile cu întreprinderile existente; subliniază că este necesar să se abordeze denaturarea de natură structurală a pieței, care duce la gradul ridicat de concentrare din mai multe state membre;

| 30. | subliniază, în acest sens, că normele din cel de-al treilea pachet energetic ar trebui aplicate integral și în egală măsură societăților europene și străine; subliniază că orice derogări de la aceste norme acordate de Comisie ar trebui să aibă un domeniu și o durată de aplicare limitate și ar trebui să facă obiectul unei revizuiri din partea Parlamentului și a Consiliului; |
| --- | --- |

30.

subliniază, în acest sens, că normele din cel de-al treilea pachet energetic ar trebui aplicate integral și în egală măsură societăților europene și străine; subliniază că orice derogări de la aceste norme acordate de Comisie ar trebui să aibă un domeniu și o durată de aplicare limitate și ar trebui să facă obiectul unei revizuiri din partea Parlamentului și a Consiliului;

| 31. | subliniază că lipsa de transparență și existența unor practici anticoncurențiale de pe piețele angro de energie subminează încrederea consumatorilor; consideră că este imperios necesar să se înțeleagă procesul de stabilire a prețurilor de pe piețele angro, precum și impactul acestuia asupra facturilor consumatorilor; |
| --- | --- |

31.

subliniază că lipsa de transparență și existența unor practici anticoncurențiale de pe piețele angro de energie subminează încrederea consumatorilor; consideră că este imperios necesar să se înțeleagă procesul de stabilire a prețurilor de pe piețele angro, precum și impactul acestuia asupra facturilor consumatorilor;

| 32. | sprijină pe deplin măsurile luate în vederea obținerii unor condiții de concurență echitabile, prin crearea unor modele de piață mai descentralizate și mai competitive, având în vedere că acestea oferă mai multe oportunități pentru producătorii locali de energie și pentru noii actori din sectorul industrial; |
| --- | --- |

32.

sprijină pe deplin măsurile luate în vederea obținerii unor condiții de concurență echitabile, prin crearea unor modele de piață mai descentralizate și mai competitive, având în vedere că acestea oferă mai multe oportunități pentru producătorii locali de energie și pentru noii actori din sectorul industrial;

| 33. | reamintește că, pentru a împiedica furnizorii tradiționali dominanți să blocheze deschiderea pieței, este important să se faciliteze dezvoltarea de noi modele de afaceri, de exemplu posibilitatea de a încheia simultan contracte cu mai mulți furnizori; |
| --- | --- |

33.

reamintește că, pentru a împiedica furnizorii tradiționali dominanți să blocheze deschiderea pieței, este important să se faciliteze dezvoltarea de noi modele de afaceri, de exemplu posibilitatea de a încheia simultan contracte cu mai mulți furnizori;

| 34. | subliniază că un cadru de reglementare stabil pentru producători, autoritățile de reglementare, operatorii de rețele, furnizorii de energie, prestatori de servicii care țin de cerere și, cel mai important, consumatorii finali și „prosumatori” este esențial pentru buna funcționare a pieței interne și pentru atragerea investițiilor pe termen lung în dezvoltarea infrastructurii; subliniază că dezvoltarea codurilor de rețea care să includă norme corecte, nediscriminatorii și echilibrate ar trebui să ducă la armonizarea gestionării, a structurii și a interoperabilității rețelelor; subliniază că este esențială respectarea în întreaga UE a acordurilor privind disocierea rețelelor de transport, producția și furnizarea, inclusiv a acordurilor privind independența autorităților de reglementare din sectorul energiei și cerințele legate de protecția consumatorilor; subliniază, prin urmare, necesitatea de a sprijini și de a dezvolta în continuare rolul Agenției UE pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), în special atribuția sa de a controla deciziile de reglementare naționale și de a soluționa litigii; |
| --- | --- |

34.

subliniază că un cadru de reglementare stabil pentru producători, autoritățile de reglementare, operatorii de rețele, furnizorii de energie, prestatori de servicii care țin de cerere și, cel mai important, consumatorii finali și „prosumatori” este esențial pentru buna funcționare a pieței interne și pentru atragerea investițiilor pe termen lung în dezvoltarea infrastructurii; subliniază că dezvoltarea codurilor de rețea care să includă norme corecte, nediscriminatorii și echilibrate ar trebui să ducă la armonizarea gestionării, a structurii și a interoperabilității rețelelor; subliniază că este esențială respectarea în întreaga UE a acordurilor privind disocierea rețelelor de transport, producția și furnizarea, inclusiv a acordurilor privind independența autorităților de reglementare din sectorul energiei și cerințele legate de protecția consumatorilor; subliniază, prin urmare, necesitatea de a sprijini și de a dezvolta în continuare rolul Agenției UE pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), în special atribuția sa de a controla deciziile de reglementare naționale și de a soluționa litigii;

| 35. | observă că există preocupări legate de faptul că anumite state membre au introdus deja sau intenționează să introducă mecanisme naționale de remunerare a capacității (MRC) pentru a asigura aprovizionarea cu energie electrică, fără a explora pe deplin toate soluțiile alternative posibile, în special în ceea ce privește soluțiile transfrontaliere și resursele de flexibilitate; recunoaște că, deși aceste mecanisme sunt necesare în anumite situații, ele ar putea afecta și denatura structura pieței angro și, dacă sunt elaborate în mod deficitar, ar putea avea efecte de blocare; invită Comisia să asigure o abordare mai coordonată la nivelul UE pentru a garanta faptul că toate aceste MRC sunt necesare, eficiente, transparente, neutre din punct de vedere tehnologic și nediscriminatorii; |
| --- | --- |

35.

observă că există preocupări legate de faptul că anumite state membre au introdus deja sau intenționează să introducă mecanisme naționale de remunerare a capacității (MRC) pentru a asigura aprovizionarea cu energie electrică, fără a explora pe deplin toate soluțiile alternative posibile, în special în ceea ce privește soluțiile transfrontaliere și resursele de flexibilitate; recunoaște că, deși aceste mecanisme sunt necesare în anumite situații, ele ar putea afecta și denatura structura pieței angro și, dacă sunt elaborate în mod deficitar, ar putea avea efecte de blocare; invită Comisia să asigure o abordare mai coordonată la nivelul UE pentru a garanta faptul că toate aceste MRC sunt necesare, eficiente, transparente, neutre din punct de vedere tehnologic și nediscriminatorii;

| 36. | regretă că, până în prezent, nu au fost utilizate mecanismele de cooperare introduse de Directiva 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile; atrage atenția asupra constatărilor Comisiei, potrivit cărora o mai bună utilizare a posibilităților de cooperare existente ar putea aduce beneficii considerabile, precum stimularea comerțului; invită, prin urmare, statele membre să utilizeze mai bine mecanismele de cooperare, dacă e cazul, și să intensifice comunicarea între ele însele; |
| --- | --- |

36.

regretă că, până în prezent, nu au fost utilizate mecanismele de cooperare introduse de Directiva 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile; atrage atenția asupra constatărilor Comisiei, potrivit cărora o mai bună utilizare a posibilităților de cooperare existente ar putea aduce beneficii considerabile, precum stimularea comerțului; invită, prin urmare, statele membre să utilizeze mai bine mecanismele de cooperare, dacă e cazul, și să intensifice comunicarea între ele însele;

| 37. | recunoaște că, fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a-și alege mixul energetic sau necesității unei mai bune coordonări la nivelul UE, UE în ansamblu trebuie să folosească pe deplin potențialul tuturor surselor de energie sustenabile aflate la dispoziția statelor membre, respectând pe deplin cele trei obiective ale politicii energetice ale UE în general, și anume competitivitatea, sustenabilitatea și securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

37.

recunoaște că, fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a-și alege mixul energetic sau necesității unei mai bune coordonări la nivelul UE, UE în ansamblu trebuie să folosească pe deplin potențialul tuturor surselor de energie sustenabile aflate la dispoziția statelor membre, respectând pe deplin cele trei obiective ale politicii energetice ale UE în general, și anume competitivitatea, sustenabilitatea și securitatea aprovizionării;

| 38. | observă că unele state membre, ca insule energetice, sunt în continuare complet izolate de rețelele europene de gaze și energie electrică și plătesc în continuare un preț mare pentru resursele energetice, ceea ce le afectează competitivitatea; subliniază că, fără investiții substanțiale în infrastructură, statele membre respective nu-și vor putea respecta angajamentul reluat de Consiliul European conform căruia niciun stat membru nu ar trebui să rămână izolat de rețelele UE până în 2015; consideră că Comisia ar trebui, la cererea statelor membre în cauză, să ia parte la negocierile cu furnizorii de energie din afara UE care privesc prețurile la energie, de exemplu în ceea ce privește achiziționarea gazului; |
| --- | --- |

38.

observă că unele state membre, ca insule energetice, sunt în continuare complet izolate de rețelele europene de gaze și energie electrică și plătesc în continuare un preț mare pentru resursele energetice, ceea ce le afectează competitivitatea; subliniază că, fără investiții substanțiale în infrastructură, statele membre respective nu-și vor putea respecta angajamentul reluat de Consiliul European conform căruia niciun stat membru nu ar trebui să rămână izolat de rețelele UE până în 2015; consideră că Comisia ar trebui, la cererea statelor membre în cauză, să ia parte la negocierile cu furnizorii de energie din afara UE care privesc prețurile la energie, de exemplu în ceea ce privește achiziționarea gazului;

| 39. | subliniază faptul că solidaritatea între statele membre, stipulată în Tratatul UE, ar trebui să se aplice atât pentru activitățile cotidiene, cât și pentru gestionarea situațiilor de criză ce privesc politicile energetice interne și externe; invită Comisia să furnizeze o definiție clară a „solidarității energetice” pentru a se asigura că aceasta este respectată de către toate statele membre; |
| --- | --- |

39.

subliniază faptul că solidaritatea între statele membre, stipulată în Tratatul UE, ar trebui să se aplice atât pentru activitățile cotidiene, cât și pentru gestionarea situațiilor de criză ce privesc politicile energetice interne și externe; invită Comisia să furnizeze o definiție clară a „solidarității energetice” pentru a se asigura că aceasta este respectată de către toate statele membre;

| 40. | subliniază necesitatea de a aborda creșterea estimată a importurilor de gaze și energie electrică din țări terțe în UE pe termen mediu și lung, pentru a asigura securitatea aprovizionării cu energie, împărțirea sarcinilor și o funcționare corectă a pieței interne; reiterează că, pentru unele state membre, această provocare este strâns legată de dependența de importurile de gaze și petrol dintr-o singură țară terță și că, pentru a-i face față, sunt necesare măsuri orientate către diversificarea portofoliului de furnizori, rute și surse de energie; recunoaște că un obiectiv strategic în acest sens este realizarea coridorului sudic pentru transportul gazelor, inclusiv a gazoductului Nabucco și a posibilei legături cu țări din Europa Centrală și de Est, precum și realizarea unor rute de aprovizionare a UE care să poată satisface aproximativ 10-20 % din cererea de gaze din UE până în 2020, pentru a asigura fiecărei regiuni europene accesul fizic la cel puțin două surse diferite de gaz; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea de a aborda creșterea estimată a importurilor de gaze și energie electrică din țări terțe în UE pe termen mediu și lung, pentru a asigura securitatea aprovizionării cu energie, împărțirea sarcinilor și o funcționare corectă a pieței interne; reiterează că, pentru unele state membre, această provocare este strâns legată de dependența de importurile de gaze și petrol dintr-o singură țară terță și că, pentru a-i face față, sunt necesare măsuri orientate către diversificarea portofoliului de furnizori, rute și surse de energie; recunoaște că un obiectiv strategic în acest sens este realizarea coridorului sudic pentru transportul gazelor, inclusiv a gazoductului Nabucco și a posibilei legături cu țări din Europa Centrală și de Est, precum și realizarea unor rute de aprovizionare a UE care să poată satisface aproximativ 10-20 % din cererea de gaze din UE până în 2020, pentru a asigura fiecărei regiuni europene accesul fizic la cel puțin două surse diferite de gaz;

| 41. | consideră că o piață internă deschisă și transparentă, în care toate întreprinderile din UE și din țările terțe respectă acquis-ul comunitar din domeniul energiei, poate contribui la consolidarea poziției de negociere a furnizorilor de energie din UE față de concurenții externi, ceea ce este deosebit de important pentru potențialul de continuare a coordonării achizițiilor externe de energie la nivelul UE; invită UE să analizeze posibilitatea înființării unei agenții comune de achiziționare a gazului, și a mecanismelor necesare în acest scop, pentru a contracara poziția de monopol a furnizorilor externi dominanți; subliniază că principiul reciprocității trebuie folosit în vederea orientării relațiilor cu furnizorii de energie ai UE și cu cei din țările terțe; insistă asupra necesității ca, în relațiile cu furnizorii de energie din țările terțe, Comisia să ia în considerare efectele deciziilor sale asupra prețurilor pentru consumatori și să fie transparentă în această privință; |
| --- | --- |

41.

consideră că o piață internă deschisă și transparentă, în care toate întreprinderile din UE și din țările terțe respectă acquis-ul comunitar din domeniul energiei, poate contribui la consolidarea poziției de negociere a furnizorilor de energie din UE față de concurenții externi, ceea ce este deosebit de important pentru potențialul de continuare a coordonării achizițiilor externe de energie la nivelul UE; invită UE să analizeze posibilitatea înființării unei agenții comune de achiziționare a gazului, și a mecanismelor necesare în acest scop, pentru a contracara poziția de monopol a furnizorilor externi dominanți; subliniază că principiul reciprocității trebuie folosit în vederea orientării relațiilor cu furnizorii de energie ai UE și cu cei din țările terțe; insistă asupra necesității ca, în relațiile cu furnizorii de energie din țările terțe, Comisia să ia în considerare efectele deciziilor sale asupra prețurilor pentru consumatori și să fie transparentă în această privință;

| 42. | are convingerea că ar trebui acordate mandate de negociere Comisiei pentru proiectele de infrastructură de importanță strategică ce afectează securitatea aprovizionării în ansamblul UE și că aceste mandate ar trebui avute în vedere și în cazul altor acorduri interguvernamentale despre care se crede că au un impact semnificativ asupra obiectivelor pe termen lung ale politicii UE în domeniul energiei, în special în ceea ce privește independența sa energetică; salută, în acest sens, progresul înregistrat în negocierile conduse de Comisie în legătură cu tratatul dintre UE, Azerbaidjan și Turkmenistan privind construirea sistemului transcaspic de conducte; |
| --- | --- |

42.

are convingerea că ar trebui acordate mandate de negociere Comisiei pentru proiectele de infrastructură de importanță strategică ce afectează securitatea aprovizionării în ansamblul UE și că aceste mandate ar trebui avute în vedere și în cazul altor acorduri interguvernamentale despre care se crede că au un impact semnificativ asupra obiectivelor pe termen lung ale politicii UE în domeniul energiei, în special în ceea ce privește independența sa energetică; salută, în acest sens, progresul înregistrat în negocierile conduse de Comisie în legătură cu tratatul dintre UE, Azerbaidjan și Turkmenistan privind construirea sistemului transcaspic de conducte;

| 43. | subliniază că o convergență progresivă a stimulentelor legate de energia din surse regenerabile și de eficiența energetică, și a costurilor auxiliare legate de energie la nivelul tuturor statelor membre, este esențială pentru buna funcționare și eficiența pieței interne a energiei, atât la nivelul angro, cât și la nivelul cu amănuntul, și pentru crearea unor condiții favorabile dezvoltării pe termen lung, și a folosirii la scară largă, a surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

43.

subliniază că o convergență progresivă a stimulentelor legate de energia din surse regenerabile și de eficiența energetică, și a costurilor auxiliare legate de energie la nivelul tuturor statelor membre, este esențială pentru buna funcționare și eficiența pieței interne a energiei, atât la nivelul angro, cât și la nivelul cu amănuntul, și pentru crearea unor condiții favorabile dezvoltării pe termen lung, și a folosirii la scară largă, a surselor regenerabile de energie;

| 44. | consideră că, pe termen scurt, grupările regionale alcătuite din state membre învecinate ar trebui să fie încurajate să înlocuiască planurile naționale cu un sistem de sprijin regional armonizat sau unic pentru energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

44.

consideră că, pe termen scurt, grupările regionale alcătuite din state membre învecinate ar trebui să fie încurajate să înlocuiască planurile naționale cu un sistem de sprijin regional armonizat sau unic pentru energia din surse regenerabile;

| 45. | încurajează statele membre să își revizuiască periodic tarifele fixe pentru energia din surse regenerabile sau alte tarife de sprijin într-un mod transparent, care ar permite ajustarea acestora odată cu scăderea costurilor tehnologice și de aprovizionare; |
| --- | --- |

45.

încurajează statele membre să își revizuiască periodic tarifele fixe pentru energia din surse regenerabile sau alte tarife de sprijin într-un mod transparent, care ar permite ajustarea acestora odată cu scăderea costurilor tehnologice și de aprovizionare;

| 46. | recunoaște că proiectele de cercetare comune ale UE susținute prin programe-cadru și inițiative precum Planul SET nu au fost utilizate suficient în ceea ce privește dezvoltarea unor noi tehnologii care să faciliteze progrese în domeniile eficienței, al energiei din surse regenerabile, al siguranței și securității centralelor nucleare, al utilizării combustibililor fosili cu emisii reduse și al rețelelor inteligente, toate fiind esențiale pentru piața energiei; |
| --- | --- |

46.

recunoaște că proiectele de cercetare comune ale UE susținute prin programe-cadru și inițiative precum Planul SET nu au fost utilizate suficient în ceea ce privește dezvoltarea unor noi tehnologii care să faciliteze progrese în domeniile eficienței, al energiei din surse regenerabile, al siguranței și securității centralelor nucleare, al utilizării combustibililor fosili cu emisii reduse și al rețelelor inteligente, toate fiind esențiale pentru piața energiei;

| 47. | consideră că este important să se înregistreze mai multe progrese în realizarea autostrăzilor de energie electrică ale viitorului, și în special a autostrăzii de energie electrică Sud – Est – Nord (SENEH), care ar contribui, de asemenea, la gestionarea transferului de energie produsă de parcurile fotovoltaice, cum ar fi proiectul Helios, din sud-estul Europei către nord și vest; |
| --- | --- |

47.

consideră că este important să se înregistreze mai multe progrese în realizarea autostrăzilor de energie electrică ale viitorului, și în special a autostrăzii de energie electrică Sud – Est – Nord (SENEH), care ar contribui, de asemenea, la gestionarea transferului de energie produsă de parcurile fotovoltaice, cum ar fi proiectul Helios, din sud-estul Europei către nord și vest;

Sunt necesare acțiuni urgente

O piață internă a energiei bine integrată, deschisă, bine reglementată și competitivă

| 48. | invită statele membre să transpună și să implementeze integral și de urgență toată legislația relevantă a UE, în special al treilea pachet legislativ privind energia; îndeamnă Comisia să ia măsuri împotriva statelor membre în care implementarea a fost întârziată nejustificat; salută faptul că Comisia a lansat deja procedurile oficiale de verificare a încălcărilor normelor UE; |
| --- | --- |

48.

invită statele membre să transpună și să implementeze integral și de urgență toată legislația relevantă a UE, în special al treilea pachet legislativ privind energia; îndeamnă Comisia să ia măsuri împotriva statelor membre în care implementarea a fost întârziată nejustificat; salută faptul că Comisia a lansat deja procedurile oficiale de verificare a încălcărilor normelor UE;

| 49. | subliniază că este necesar să se abordeze cazurile de denaturare a piețelor și de lipsă a transparenței acestora; invită Comisia să-și intensifice eforturile de consolidare a punerii în aplicare a celui de-al treilea pachet privind energia; |
| --- | --- |

49.

subliniază că este necesar să se abordeze cazurile de denaturare a piețelor și de lipsă a transparenței acestora; invită Comisia să-și intensifice eforturile de consolidare a punerii în aplicare a celui de-al treilea pachet privind energia;

| 50. | solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare efectivă a legislației UE în domeniul energiei, în special a dispozițiilor care creează drepturi esențiale ale consumatorilor, a dispozițiilor privind operatorii de sisteme, autoritățile naționale de reglementare și normele privind concurența și ajutoarele de stat și a celor care vizează reducerea fenomenului fluxurilor în buclă de pe piața internă a energiei electrice, acesta reprezentând o provocare majoră pentru piața internă a energiei, întrucât slăbește securitatea sistemului energetic prin reducerea posibilităților de stocare și a capacității rețelelor; îndeamnă Comisia să folosească mijloacele cele mai adecvate de care dispune pentru a aborda continuarea nerespectării legislației relevante a UE; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare efectivă a legislației UE în domeniul energiei, în special a dispozițiilor care creează drepturi esențiale ale consumatorilor, a dispozițiilor privind operatorii de sisteme, autoritățile naționale de reglementare și normele privind concurența și ajutoarele de stat și a celor care vizează reducerea fenomenului fluxurilor în buclă de pe piața internă a energiei electrice, acesta reprezentând o provocare majoră pentru piața internă a energiei, întrucât slăbește securitatea sistemului energetic prin reducerea posibilităților de stocare și a capacității rețelelor; îndeamnă Comisia să folosească mijloacele cele mai adecvate de care dispune pentru a aborda continuarea nerespectării legislației relevante a UE;

| 51. | constată că, până în prezent, toate penele au fost cauzate de defecțiuni operaționale, nu de lipsa capacității; recunoaște că, din cauza recesiunii economice, a prețurilor mari la gazele naturale și a creșterii ponderii producției de energie electrică intermitentă din surse regenerabile, investitorii din UE se confruntă cu un grad ridicat de incertitudine în ceea ce privește dezvoltarea de capacități flexibile de producție a energiei electrice; invită Comisia să efectueze o evaluare cuprinzătoare a caracterului adecvat al producției pe baza unei metodologii armonizate și să pună la dispoziție orientări cu privire la modalitățile de consolidare a flexibilității și de continuare a aprovizionării; |
| --- | --- |

51.

constată că, până în prezent, toate penele au fost cauzate de defecțiuni operaționale, nu de lipsa capacității; recunoaște că, din cauza recesiunii economice, a prețurilor mari la gazele naturale și a creșterii ponderii producției de energie electrică intermitentă din surse regenerabile, investitorii din UE se confruntă cu un grad ridicat de incertitudine în ceea ce privește dezvoltarea de capacități flexibile de producție a energiei electrice; invită Comisia să efectueze o evaluare cuprinzătoare a caracterului adecvat al producției pe baza unei metodologii armonizate și să pună la dispoziție orientări cu privire la modalitățile de consolidare a flexibilității și de continuare a aprovizionării;

| 52. | îndeamnă Comisia și statele membre să coordoneze mai bine proiectele de infrastructură și să planifice împreună dezvoltarea rețelelor, asigurând astfel conectarea și rentabilitatea integrală a sistemelor la nivelul UE, profitând de sinergiile transfrontaliere și de o rețea de infrastructură energetică mai eficientă; subliniază că ar trebui promovată o abordare integrată, care să includă operatorii sistemelor de distribuție; încurajează, în acest sens, Comisia și statele membre să asigure evaluarea, selecția, aprobarea și implementarea rapidă a proiectelor de interes european comun, în special în privința interconexiunilor transfrontaliere de energie electrică și gaze, incluzând mecanismele de flux inversat, a gazului natural lichefiat, precum și a infrastructurii de stocare a energiei și a rețelelor inteligente de transport și distribuție, care sunt esențiale pentru o piață a energiei bine integrată și funcțională; |
| --- | --- |

52.

îndeamnă Comisia și statele membre să coordoneze mai bine proiectele de infrastructură și să planifice împreună dezvoltarea rețelelor, asigurând astfel conectarea și rentabilitatea integrală a sistemelor la nivelul UE, profitând de sinergiile transfrontaliere și de o rețea de infrastructură energetică mai eficientă; subliniază că ar trebui promovată o abordare integrată, care să includă operatorii sistemelor de distribuție; încurajează, în acest sens, Comisia și statele membre să asigure evaluarea, selecția, aprobarea și implementarea rapidă a proiectelor de interes european comun, în special în privința interconexiunilor transfrontaliere de energie electrică și gaze, incluzând mecanismele de flux inversat, a gazului natural lichefiat, precum și a infrastructurii de stocare a energiei și a rețelelor inteligente de transport și distribuție, care sunt esențiale pentru o piață a energiei bine integrată și funcțională;

| 53. | recomandă Comisiei ca, atunci când implementează bugetul alocat energiei în cadrul mecanismului Conectarea Europei, să acorde prioritate proiectelor cu cel mai mare impact asupra funcționării pieței interne, stimulând astfel concurența, accelerând pătrunderea pe piață a energiei din surse regenerabile, creând interconexiunile transfrontaliere necesare și crescând securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

53.

recomandă Comisiei ca, atunci când implementează bugetul alocat energiei în cadrul mecanismului Conectarea Europei, să acorde prioritate proiectelor cu cel mai mare impact asupra funcționării pieței interne, stimulând astfel concurența, accelerând pătrunderea pe piață a energiei din surse regenerabile, creând interconexiunile transfrontaliere necesare și crescând securitatea aprovizionării;

| 54. | invită Comisia să efectueze o nouă revizuire a planurilor existente pentru proiectele energetice, în special pentru construcția de noi terminale de gaz natural lichefiat, a căror finalizare va dura peste zece ani, să evalueze beneficiile economice ale acestora, având în vedere terminalele de gaz natural lichefiat aflate deja în construcție sau în stadiu de proiectare în statele membre și care, în viitorul apropiat, vor contribui la securitatea aprovizionării cu energie în statele membre clasificate ca „insule energetice”, precum și să contribuie la finanțarea unor astfel de proiecte; |
| --- | --- |

54.

invită Comisia să efectueze o nouă revizuire a planurilor existente pentru proiectele energetice, în special pentru construcția de noi terminale de gaz natural lichefiat, a căror finalizare va dura peste zece ani, să evalueze beneficiile economice ale acestora, având în vedere terminalele de gaz natural lichefiat aflate deja în construcție sau în stadiu de proiectare în statele membre și care, în viitorul apropiat, vor contribui la securitatea aprovizionării cu energie în statele membre clasificate ca „insule energetice”, precum și să contribuie la finanțarea unor astfel de proiecte;

| 55. | îndeamnă Comisia și statele membre să instituie un sistem eficient de gestionare a congestionării pentru a încuraja utilizarea eficientă a actualelor capacități de transport al gazelor și al energiei electrice, reducând costul extinderii capacităților de rețea, și pentru a facilita conectarea sporită a surselor de producție regenerabile la rețeaua de energie electrică; |
| --- | --- |

55.

îndeamnă Comisia și statele membre să instituie un sistem eficient de gestionare a congestionării pentru a încuraja utilizarea eficientă a actualelor capacități de transport al gazelor și al energiei electrice, reducând costul extinderii capacităților de rețea, și pentru a facilita conectarea sporită a surselor de producție regenerabile la rețeaua de energie electrică;

| 56. | invită statele membre să înceteze să mai folosească, cât se poate de repede, plafoane tarifare sau prețuri cu amănuntul pentru energie reglementate stabilite, la nivel național, sub nivelul costurilor suportate, deoarece astfel de măsuri pot denatura concurența și pune serios în pericol viitoarele investiții în capacitatea și infrastructura din sectorul energetic; subliniază însă că aceste măsuri trebuie, în acest sens, să ia în considerare interesele legitime ale consumatorilor vulnerabili, care nu sunt întotdeauna în măsură să profite de avantajele unei concurențe reale pe piața energiei; |
| --- | --- |

56.

invită statele membre să înceteze să mai folosească, cât se poate de repede, plafoane tarifare sau prețuri cu amănuntul pentru energie reglementate stabilite, la nivel național, sub nivelul costurilor suportate, deoarece astfel de măsuri pot denatura concurența și pune serios în pericol viitoarele investiții în capacitatea și infrastructura din sectorul energetic; subliniază însă că aceste măsuri trebuie, în acest sens, să ia în considerare interesele legitime ale consumatorilor vulnerabili, care nu sunt întotdeauna în măsură să profite de avantajele unei concurențe reale pe piața energiei;

| 57. | salută hotărârea Comisiei de a asigura respectarea regulilor antitrust și a celor privind ajutoarele de stat de către toate întreprinderile din sectorul energetic și filialele acestora care funcționează pe teritoriul Uniunii Europene, garantând astfel crearea unor condiții echitabile de concurență și de acces pentru toți participanții la piață; invită Comisia să publice orientări privind modalitățile de evaluare a abuzului unei poziții dominante pe piețele de gaze și de energie electrică comis de o societate și să asigure asistență cu privire la cele mai bune practici și experiența obținută în legătură cu sistemele de susținere a energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

57.

salută hotărârea Comisiei de a asigura respectarea regulilor antitrust și a celor privind ajutoarele de stat de către toate întreprinderile din sectorul energetic și filialele acestora care funcționează pe teritoriul Uniunii Europene, garantând astfel crearea unor condiții echitabile de concurență și de acces pentru toți participanții la piață; invită Comisia să publice orientări privind modalitățile de evaluare a abuzului unei poziții dominante pe piețele de gaze și de energie electrică comis de o societate și să asigure asistență cu privire la cele mai bune practici și experiența obținută în legătură cu sistemele de susținere a energiei din surse regenerabile;

| 58. | solicită Comisiei să revizuiască normele privind ajutoarele de stat în funcție de măsurile naționale legate de eficiența energetică și de proiectele energetice cofinanțate în cadrul politicii de coeziune, pentru a asigura eligibilitatea mai multor măsuri de acest tip pentru finanțare publică, fapt care ar duce la finalizarea unui număr mai mare de proiecte; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei să revizuiască normele privind ajutoarele de stat în funcție de măsurile naționale legate de eficiența energetică și de proiectele energetice cofinanțate în cadrul politicii de coeziune, pentru a asigura eligibilitatea mai multor măsuri de acest tip pentru finanțare publică, fapt care ar duce la finalizarea unui număr mai mare de proiecte;

| 59. | recomandă Comisiei să facă uz de competențele sale în materie de control al ajutoarelor de stat pentru a încuraja dezvoltarea infrastructurilor transfrontaliere; consideră că astfel de interconexiuni ar avea un rol esențial în ceea ce privește creșterea capacității de a folosi resursele vecinilor în cazul unei situații de urgență în materie de energie sau al unui dezechilibru și reducerea, în timp, a subvențiilor; |
| --- | --- |

59.

recomandă Comisiei să facă uz de competențele sale în materie de control al ajutoarelor de stat pentru a încuraja dezvoltarea infrastructurilor transfrontaliere; consideră că astfel de interconexiuni ar avea un rol esențial în ceea ce privește creșterea capacității de a folosi resursele vecinilor în cazul unei situații de urgență în materie de energie sau al unui dezechilibru și reducerea, în timp, a subvențiilor;

| 60. | sprijină ferm eforturile Comisiei, bazate pe activitatea coordonată a ENTSO, de a introduce, până în 2014, coduri și reguli armonizate privind rețeaua conform planului și de a asigura stabilitatea și deschiderea sporită spre inovare ale cadrului de reglementare al pieței interne a energiei; |
| --- | --- |

60.

sprijină ferm eforturile Comisiei, bazate pe activitatea coordonată a ENTSO, de a introduce, până în 2014, coduri și reguli armonizate privind rețeaua conform planului și de a asigura stabilitatea și deschiderea sporită spre inovare ale cadrului de reglementare al pieței interne a energiei;

| 61. | sprijină ferm măsurile de reglementare luate de ACER și de autoritățile naționale de reglementare pentru a încuraja, a îmbunătăți și a simplifica comerțul transfrontalier cu energie, inclusiv pe piețele pentru aceeași zi, pe piețele pentru ziua următoare și pe piețele de echilibrare, și pentru a reduce decalajul dintre sistemele energetice ale diferitelor state membre, prin promovarea utilizării transparente a interconexiunilor; subliniază că ACER și autoritățile naționale de reglementare au nevoie de un număr adecvat de angajați – cu calificările, experiența și cunoștințele de specialitate necesare – care să exercite atribuțiile legate de monitorizarea tranzacțiilor angro și de identificarea practicilor comerciale bazate pe informații confidențiale și a încercărilor de manipulare a pieței; |
| --- | --- |

61.

sprijină ferm măsurile de reglementare luate de ACER și de autoritățile naționale de reglementare pentru a încuraja, a îmbunătăți și a simplifica comerțul transfrontalier cu energie, inclusiv pe piețele pentru aceeași zi, pe piețele pentru ziua următoare și pe piețele de echilibrare, și pentru a reduce decalajul dintre sistemele energetice ale diferitelor state membre, prin promovarea utilizării transparente a interconexiunilor; subliniază că ACER și autoritățile naționale de reglementare au nevoie de un număr adecvat de angajați – cu calificările, experiența și cunoștințele de specialitate necesare – care să exercite atribuțiile legate de monitorizarea tranzacțiilor angro și de identificarea practicilor comerciale bazate pe informații confidențiale și a încercărilor de manipulare a pieței;

| 62. | invită Comisia, în ceea ce privește piața internă a energiei electrice, să furnizeze urgent o analiză detaliată a caracterului adecvat și flexibil al capacităților de producție naționale pe termen scurt și lung, ținând pe deplin seama de contribuția potențială a tuturor măsurilor flexibile, precum răspunsul la cerere, stocarea energiei și interconexiunile, și să elaboreze un raport privind impactul măsurilor naționale aplicate cu privire la evaluarea capacității și la planificarea dezvoltării pieței interne a energiei și a normelor în materie de concurență, având în vedere consecințele privind securitatea aprovizionării și aspectele transfrontaliere ale acestei politici complementare de structurare a pieței; solicită continuarea eforturilor de introducere viitoare a tehnologiilor de stocare a energiei și de sporire a receptivității din partea cererii, elemente care reprezintă surse suplimentare de flexibilitate; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia, în ceea ce privește piața internă a energiei electrice, să furnizeze urgent o analiză detaliată a caracterului adecvat și flexibil al capacităților de producție naționale pe termen scurt și lung, ținând pe deplin seama de contribuția potențială a tuturor măsurilor flexibile, precum răspunsul la cerere, stocarea energiei și interconexiunile, și să elaboreze un raport privind impactul măsurilor naționale aplicate cu privire la evaluarea capacității și la planificarea dezvoltării pieței interne a energiei și a normelor în materie de concurență, având în vedere consecințele privind securitatea aprovizionării și aspectele transfrontaliere ale acestei politici complementare de structurare a pieței; solicită continuarea eforturilor de introducere viitoare a tehnologiilor de stocare a energiei și de sporire a receptivității din partea cererii, elemente care reprezintă surse suplimentare de flexibilitate;

| 63. | invită Comisia să pregătească orientări cu privire la utilizarea și la implementarea resurselor de flexibilitate, cum ar fi gestionarea cererii, stocarea și infrastructurile fizice, inclusiv cele transfrontaliere, astfel încât statele membre să poată elabora și pune în aplicare strategii naționale pentru folosirea resurselor de flexibilitate de pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să pregătească orientări cu privire la utilizarea și la implementarea resurselor de flexibilitate, cum ar fi gestionarea cererii, stocarea și infrastructurile fizice, inclusiv cele transfrontaliere, astfel încât statele membre să poată elabora și pune în aplicare strategii naționale pentru folosirea resurselor de flexibilitate de pe teritoriul lor;

| 64. | invită Comisia și ENTSO-E să elaboreze o metodologie coerentă și aliniată de asigurare a caracterului adecvat al capacității de producție în Europa, care să includă contribuția pozitivă a surselor regenerabile de energie și, în special, a surselor variabile; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia și ENTSO-E să elaboreze o metodologie coerentă și aliniată de asigurare a caracterului adecvat al capacității de producție în Europa, care să includă contribuția pozitivă a surselor regenerabile de energie și, în special, a surselor variabile;

| 65. | invită Comisia să analizeze noi forme de piețe viitoare ale energiei care, spre deosebire de mecanismele naționale de capacitate existente, ar putea genera fluxuri de venit suplimentar nediscriminatorii pentru investitorii în orice formă de producție de energie și ar putea asigura furnizarea mai rentabilă a serviciilor de flexibilitate în sectorul energiei; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să analizeze noi forme de piețe viitoare ale energiei care, spre deosebire de mecanismele naționale de capacitate existente, ar putea genera fluxuri de venit suplimentar nediscriminatorii pentru investitorii în orice formă de producție de energie și ar putea asigura furnizarea mai rentabilă a serviciilor de flexibilitate în sectorul energiei;

| 66. | invită Comisia să stabilească norme pentru a promova continuarea dezvoltării unei piețe a serviciilor auxiliare, care să permită participarea tuturor surselor de energie, inclusiv a celor regenerabile; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să stabilească norme pentru a promova continuarea dezvoltării unei piețe a serviciilor auxiliare, care să permită participarea tuturor surselor de energie, inclusiv a celor regenerabile;

| 67. | invită Comisia, statele membre și părțile interesate relevante să ofere stimulente și să sprijine inițiativele și parteneriatele regionale, în vederea unei integrări mai strânse a piețelor, prin stabilirea unor schimburi regionale de energie și înființarea unor centre de comercializare a gazelor și prin norme mai armonizate privind comercializarea gazelor și prin mecanisme de cuplare a piețelor în orice moment, precum și prin adoptarea unui nivel adecvat de lichiditate și transparență a pieței; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia, statele membre și părțile interesate relevante să ofere stimulente și să sprijine inițiativele și parteneriatele regionale, în vederea unei integrări mai strânse a piețelor, prin stabilirea unor schimburi regionale de energie și înființarea unor centre de comercializare a gazelor și prin norme mai armonizate privind comercializarea gazelor și prin mecanisme de cuplare a piețelor în orice moment, precum și prin adoptarea unui nivel adecvat de lichiditate și transparență a pieței;

| 68. | subliniază că măsurile legate de piața internă ar trebui să promoveze diversificarea surselor de energie, atât locale, cât și externe, și nu ar trebui să se axeze în primul rând pe continuarea dezvoltării sau a extinderii actualelor rute și rezerve; |
| --- | --- |

68.

subliniază că măsurile legate de piața internă ar trebui să promoveze diversificarea surselor de energie, atât locale, cât și externe, și nu ar trebui să se axeze în primul rând pe continuarea dezvoltării sau a extinderii actualelor rute și rezerve;

| 69. | atrage atenția asupra dimensiunii externe a pieței energiei, al cărui scop este acela de a facilita statelor membre accesul la surse de energie diverse; invită Comisia să își folosească, prin coordonare cu SEAE, instrumentele de politică externă pentru a promova normele și standardele pieței interne a energiei în legătură cu țările terțe și, în special, cu țările vecine ale UE; îndeamnă Comisia să soluționeze, în cadrul unor dialoguri bilaterale cu țările terțe relevante, chestiunea legată de stabilirea unor norme clare privind gestionarea congestionării de pe conexiunile transfrontaliere de energie electrică și gaze și accesul părților terțe la rețelele de transport; îndeamnă cu tărie Comisia să adopte măsuri de prevenire a practicilor anticoncurențiale ale societăților din țări terțe care ar putea conduce la limitări ale concurenței, la majorarea prețurilor sau la scăderea securității aprovizionării cu energie; invită Comisia să se asigure, în relația cu partenerii externi, că întreprinderile din UE pot concura în condiții egale la nivel mondial; îndeamnă Comisia să consolideze cooperarea cu țările vecine ale UE în domeniul securității nucleare; invită Comisia să fie transparentă cu privire la toți factorii care provoacă probleme în legătură cu punerea în aplicare a celui de-al treilea pachet energetic și să prezinte cifre clare cu privire la efectele acestora asupra prețurilor pentru consumatori; |
| --- | --- |

69.

atrage atenția asupra dimensiunii externe a pieței energiei, al cărui scop este acela de a facilita statelor membre accesul la surse de energie diverse; invită Comisia să își folosească, prin coordonare cu SEAE, instrumentele de politică externă pentru a promova normele și standardele pieței interne a energiei în legătură cu țările terțe și, în special, cu țările vecine ale UE; îndeamnă Comisia să soluționeze, în cadrul unor dialoguri bilaterale cu țările terțe relevante, chestiunea legată de stabilirea unor norme clare privind gestionarea congestionării de pe conexiunile transfrontaliere de energie electrică și gaze și accesul părților terțe la rețelele de transport; îndeamnă cu tărie Comisia să adopte măsuri de prevenire a practicilor anticoncurențiale ale societăților din țări terțe care ar putea conduce la limitări ale concurenței, la majorarea prețurilor sau la scăderea securității aprovizionării cu energie; invită Comisia să se asigure, în relația cu partenerii externi, că întreprinderile din UE pot concura în condiții egale la nivel mondial; îndeamnă Comisia să consolideze cooperarea cu țările vecine ale UE în domeniul securității nucleare; invită Comisia să fie transparentă cu privire la toți factorii care provoacă probleme în legătură cu punerea în aplicare a celui de-al treilea pachet energetic și să prezinte cifre clare cu privire la efectele acestora asupra prețurilor pentru consumatori;

| 70. | solicită statelor membre și Comisiei să-și intensifice sprijinul politic și financiar acordat Comunității Energiei și să adopte măsuri suplimentare pentru a sprijini extinderea normelor privind piața internă la Europa de Sud-Est și de Est; |
| --- | --- |

70.

solicită statelor membre și Comisiei să-și intensifice sprijinul politic și financiar acordat Comunității Energiei și să adopte măsuri suplimentare pentru a sprijini extinderea normelor privind piața internă la Europa de Sud-Est și de Est;

| 71. | invită Comisia și statele membre, în contextul creării unui mecanism de schimb de informații legate de acordurile interguvernamentale dintre statele membre ale UE și țările terțe în domeniul politicii energetice, să adopte o abordare ambițioasă cu privire la asigurarea faptului că acordurile care contravin legislației privind piața internă nu sunt aplicate; consideră că Comisia ar trebui să fie în măsură să examineze proiectele de acorduri pentru a le evalua compatibilitatea cu acquis-ul comunitar, precum și să participe la negocieri, dacă este cazul; |
| --- | --- |

71.

invită Comisia și statele membre, în contextul creării unui mecanism de schimb de informații legate de acordurile interguvernamentale dintre statele membre ale UE și țările terțe în domeniul politicii energetice, să adopte o abordare ambițioasă cu privire la asigurarea faptului că acordurile care contravin legislației privind piața internă nu sunt aplicate; consideră că Comisia ar trebui să fie în măsură să examineze proiectele de acorduri pentru a le evalua compatibilitatea cu acquis-ul comunitar, precum și să participe la negocieri, dacă este cazul;

| 72. | amintește Comisiei că piața internă nu este independentă de piața globală; solicită Comisiei ca, în ceea ce privește planificarea măsurilor sale legate de piața internă, să ia în considerare pe deplin recomandările Parlamentului cu privire la dimensiunea externă a politicii din domeniul energiei (16); își confirmă sprijinul pentru ideea că numai o piață internă pe deplin funcțională va permite UE să transmită un mesaj unitar la nivel mondial solicită Comisiei să dezvolte și alte măsuri suplimentare în domeniul politicii energetice externe; |
| --- | --- |

72.

amintește Comisiei că piața internă nu este independentă de piața globală; solicită Comisiei ca, în ceea ce privește planificarea măsurilor sale legate de piața internă, să ia în considerare pe deplin recomandările Parlamentului cu privire la dimensiunea externă a politicii din domeniul energiei (16); își confirmă sprijinul pentru ideea că numai o piață internă pe deplin funcțională va permite UE să transmită un mesaj unitar la nivel mondial solicită Comisiei să dezvolte și alte măsuri suplimentare în domeniul politicii energetice externe;

| 73. | consideră că viitorul acord de liber schimb dintre UE și SUA ar trebui să includă și un capitol care să se concentreze pe astfel de aspecte legate de energie, deoarece acestea ar putea afecta piața internă, care să includă, între alte chestiuni: comerțul angro de energie, comerțul de mărfuri, norme de transport maritim al energiei, mecanisme de comercializare a cotelor de emisii, standarde de siguranță privind combustibilii, practici contabile, subvenții acordate de stat pentru energie și transferul de proprietate intelectuală în legătură cu activitățile de explorare, producție și transformare în sectorul energetic și produsele aflate la sfârșitul ciclului lor de viață; |
| --- | --- |

73.

consideră că viitorul acord de liber schimb dintre UE și SUA ar trebui să includă și un capitol care să se concentreze pe astfel de aspecte legate de energie, deoarece acestea ar putea afecta piața internă, care să includă, între alte chestiuni: comerțul angro de energie, comerțul de mărfuri, norme de transport maritim al energiei, mecanisme de comercializare a cotelor de emisii, standarde de siguranță privind combustibilii, practici contabile, subvenții acordate de stat pentru energie și transferul de proprietate intelectuală în legătură cu activitățile de explorare, producție și transformare în sectorul energetic și produsele aflate la sfârșitul ciclului lor de viață;

| 74. | susține mandatul acordat de Consiliul European Comisiei de a prezenta, până la sfârșitul lui 2013, o analiză a structurii prețurilor și a costurilor pentru energie și a factorilor determinați ai acestora în fiecare stat membru, punând un accent deosebit pe impactul asupra gospodăriilor, a IMM-urilor și a industriilor cu consum ridicat de energie și analizând la scară mai largă competitivitatea UE față de omologii săi economici de la nivel mondial; invită, de asemenea, Comisia să monitorizeze în continuu prețurile și costurile pentru energie din statele membre; |
| --- | --- |

74.

susține mandatul acordat de Consiliul European Comisiei de a prezenta, până la sfârșitul lui 2013, o analiză a structurii prețurilor și a costurilor pentru energie și a factorilor determinați ai acestora în fiecare stat membru, punând un accent deosebit pe impactul asupra gospodăriilor, a IMM-urilor și a industriilor cu consum ridicat de energie și analizând la scară mai largă competitivitatea UE față de omologii săi economici de la nivel mondial; invită, de asemenea, Comisia să monitorizeze în continuu prețurile și costurile pentru energie din statele membre;

| 75. | invită Comisia și statele membre, în ceea ce privește piața internă a gazelor, să revizuiască toate contractele de gaz bazate pe mecanisme învechite de stabilire a prețurilor și, în special, pe principiul indexării petrolului, care impun prețuri ridicate pentru consumatori și îndeamnă Comisia să ofere sprijin în ceea ce privește analizarea modalităților de renegociere a acestor contracte, nu doar în contextul prelungirii lor; subliniază nevoia de a dezvolta și de a sprijini toate produsele și mecanismele menite să consolideze capacitățile de comercializare a gazului pe termen scurt; subliniază că măsurile menționate anterior sunt esențiale pentru asigurarea unei competitivități reale în ceea ce privește aprovizionarea cu gaz a tuturor consumatorilor de pe piața internă a gazelor; |
| --- | --- |

75.

invită Comisia și statele membre, în ceea ce privește piața internă a gazelor, să revizuiască toate contractele de gaz bazate pe mecanisme învechite de stabilire a prețurilor și, în special, pe principiul indexării petrolului, care impun prețuri ridicate pentru consumatori și îndeamnă Comisia să ofere sprijin în ceea ce privește analizarea modalităților de renegociere a acestor contracte, nu doar în contextul prelungirii lor; subliniază nevoia de a dezvolta și de a sprijini toate produsele și mecanismele menite să consolideze capacitățile de comercializare a gazului pe termen scurt; subliniază că măsurile menționate anterior sunt esențiale pentru asigurarea unei competitivități reale în ceea ce privește aprovizionarea cu gaz a tuturor consumatorilor de pe piața internă a gazelor;

Sprijinirea și protejarea efectivă a consumatorilor

| 76. | invită Comisia, statele membre și părțile interesate relevante să îmbunătățească nivelul calității și al accesibilității informațiilor oferite consumatorilor, să le pună la dispoziție metode clare și transparente de facturare, să creeze instrumente de comparare a prețurilor care să le permită să facă alegeri în cunoștință de cauză și să-i informeze cu privire la modurile în care-și pot controla consumul, la posibilitățile pe care le au pentru a economisi energie, la eficiența energetică și la producția la scară redusă; îndeamnă statele membre să pună în aplicare Directiva privind soluționarea alternativă a litigiilor și Regulamentul privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum; salută propunerea Comisiei de a crea o platformă de informare privind drepturile consumatorilor; recomandă Comisiei și statelor membre să desfășoare campanii de informare a consumatorilor în care ar trebui să se implice activ guvernele și organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

76.

invită Comisia, statele membre și părțile interesate relevante să îmbunătățească nivelul calității și al accesibilității informațiilor oferite consumatorilor, să le pună la dispoziție metode clare și transparente de facturare, să creeze instrumente de comparare a prețurilor care să le permită să facă alegeri în cunoștință de cauză și să-i informeze cu privire la modurile în care-și pot controla consumul, la posibilitățile pe care le au pentru a economisi energie, la eficiența energetică și la producția la scară redusă; îndeamnă statele membre să pună în aplicare Directiva privind soluționarea alternativă a litigiilor și Regulamentul privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum; salută propunerea Comisiei de a crea o platformă de informare privind drepturile consumatorilor; recomandă Comisiei și statelor membre să desfășoare campanii de informare a consumatorilor în care ar trebui să se implice activ guvernele și organizațiile societății civile;

| 77. | subliniază că, deși la nivel mondial prețurile la energie au scăzut pe piețele angro, consumatorii continuă să plătească prețuri mari; invită Comisia și statele membre, și autoritățile de reglementare din statele membre, să se asigure că evoluțiile prețurilor de pe piața angro aduc beneficii directe și corespunzătoare consumatorilor; |
| --- | --- |

77.

subliniază că, deși la nivel mondial prețurile la energie au scăzut pe piețele angro, consumatorii continuă să plătească prețuri mari; invită Comisia și statele membre, și autoritățile de reglementare din statele membre, să se asigure că evoluțiile prețurilor de pe piața angro aduc beneficii directe și corespunzătoare consumatorilor;

| 78. | invită statele membre și Comisia să dezvolte o strategie cuprinzătoare pentru a încuraja participarea activă a consumatorilor și a „prosumatorilor” la piața energiei, printre altele prin includerea lor prin legislația existentă, precum și prin punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din Directiva privind eficiența energetică; sugerează ca semnalul de preț de utilizare a rețelelor să fie actualizat în mod regulat pentru a oferi asistența necesară atât actualilor, cât și viitorilor utilizatori și pentru a crea astfel o coerență între dezvoltarea rețelelor și deciziile individuale; |
| --- | --- |

78.

invită statele membre și Comisia să dezvolte o strategie cuprinzătoare pentru a încuraja participarea activă a consumatorilor și a „prosumatorilor” la piața energiei, printre altele prin includerea lor prin legislația existentă, precum și prin punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din Directiva privind eficiența energetică; sugerează ca semnalul de preț de utilizare a rețelelor să fie actualizat în mod regulat pentru a oferi asistența necesară atât actualilor, cât și viitorilor utilizatori și pentru a crea astfel o coerență între dezvoltarea rețelelor și deciziile individuale;

| 79. | invită Comisia să încurajeze consolidarea cooperării dintre sectoarele energiei și tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) și să revizuiască cadrele de reglementare existente pentru încurajarea inovațiilor legate de energie pentru a aduce beneficii tuturor consumatorilor și să faciliteze introducerea într-un mod favorabil utilizatorilor, sigur și fiabil a unor rețele inteligente care să nu impună o sarcină financiară asupra consumatorilor și care să țină cont de caracterul confidențial al datelor legate de aceștia; solicită să aibă loc o cooperare în ceea ce privește dezvoltarea rețelelor inteligente la nivel european, național și regional, precum și elaborarea de standarde europene pentru rețele inteligente; |
| --- | --- |

79.

invită Comisia să încurajeze consolidarea cooperării dintre sectoarele energiei și tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) și să revizuiască cadrele de reglementare existente pentru încurajarea inovațiilor legate de energie pentru a aduce beneficii tuturor consumatorilor și să faciliteze introducerea într-un mod favorabil utilizatorilor, sigur și fiabil a unor rețele inteligente care să nu impună o sarcină financiară asupra consumatorilor și care să țină cont de caracterul confidențial al datelor legate de aceștia; solicită să aibă loc o cooperare în ceea ce privește dezvoltarea rețelelor inteligente la nivel european, național și regional, precum și elaborarea de standarde europene pentru rețele inteligente;

| 80. | îndeamnă statele membre, și autoritățile regionale și locale, să includă și să creeze stimulente financiare pentru investițiile în soluții TIC în rețelele inteligente și să aibă ca obiectiv o piață a „prosumatorilor”, care să conducă la o mai mare flexibilitate, la eficiență energetică/economii de energie și la participarea la piață a actorilor de pe partea cererii; |
| --- | --- |

80.

îndeamnă statele membre, și autoritățile regionale și locale, să includă și să creeze stimulente financiare pentru investițiile în soluții TIC în rețelele inteligente și să aibă ca obiectiv o piață a „prosumatorilor”, care să conducă la o mai mare flexibilitate, la eficiență energetică/economii de energie și la participarea la piață a actorilor de pe partea cererii;

| 81. | așteaptă cu interes orientările Comisiei menite să ajute la stabilirea unor obiective de politică ambițioase cu privire la consumatorii vulnerabili, care vor sprijini statele membre să-și definească mai bine abordarea față de această categorie de consumatori; invită Comisia să pregătească aceste orientări ținând seama în mod corespunzător de mecanismele și instrumentele naționale existente pentru protejarea acestor consumatori pentru a obține o abordare mai coerentă și mai cuprinzătoare la nivelul UE, statele membre fiind cele care selectează cele mai potrivite instrumente de acordare a acestui sprijin; adaugă faptul că serviciile de consiliere cuprinzătoare destinate acestei categorii de consumatori și schimbul de bune practici pot avea un rol important; |
| --- | --- |

81.

așteaptă cu interes orientările Comisiei menite să ajute la stabilirea unor obiective de politică ambițioase cu privire la consumatorii vulnerabili, care vor sprijini statele membre să-și definească mai bine abordarea față de această categorie de consumatori; invită Comisia să pregătească aceste orientări ținând seama în mod corespunzător de mecanismele și instrumentele naționale existente pentru protejarea acestor consumatori pentru a obține o abordare mai coerentă și mai cuprinzătoare la nivelul UE, statele membre fiind cele care selectează cele mai potrivite instrumente de acordare a acestui sprijin; adaugă faptul că serviciile de consiliere cuprinzătoare destinate acestei categorii de consumatori și schimbul de bune practici pot avea un rol important;

| 82. | salută apropiata analiză a Comisiei privind penuria de energie în UE; consideră că, în cadrul acestei analize, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a se asigura că această combatere a penuriei de energie devine parte din pachetul de servicii sociale pentru Europa, de exemplu prin fondurile sociale și de coeziune; menționează că actualele și noile programe privind eficiența energetică ar trebui să includă întotdeauna orientarea atenției spre grupurile cu venituri reduse; |
| --- | --- |

82.

salută apropiata analiză a Comisiei privind penuria de energie în UE; consideră că, în cadrul acestei analize, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a se asigura că această combatere a penuriei de energie devine parte din pachetul de servicii sociale pentru Europa, de exemplu prin fondurile sociale și de coeziune; menționează că actualele și noile programe privind eficiența energetică ar trebui să includă întotdeauna orientarea atenției spre grupurile cu venituri reduse;

| 83. | îndeamnă Comisia să elaboreze și să recomande un concept adecvat de piață cu amănuntul orientat spre furnizor pentru a armoniza piețele cu amănuntul europene și a reduce astfel sarcina administrativă a consumatorilor, furnizorii percepând toate taxele direct pe factura de energie electrică; |
| --- | --- |

83.

îndeamnă Comisia să elaboreze și să recomande un concept adecvat de piață cu amănuntul orientat spre furnizor pentru a armoniza piețele cu amănuntul europene și a reduce astfel sarcina administrativă a consumatorilor, furnizorii percepând toate taxele direct pe factura de energie electrică;

Contribuția la depășirea viitoarelor provocări în domeniul energiei și al climei

| 84. | invită statele membre, Comisia și părțile interesate relevante să transforme sistemele necesare de sprijin pentru toți producătorii de energie în mecanisme transparente, previzibile, omogene și orientate către piață, imediat ce este posibil, pentru a crea o piață comună pentru elementele de sprijin solicitate, cum ar fi eficiența energetică, „prosumatorii”, cogenerarea, energia din surse regenerabile și serviciile de asistență de rețea, într-un mod care să asigure compatibilitatea acestora și prin care să se evite suprapunerile; invită Comisia să prezinte orientări referitoare la mecanismele de sprijin pentru energia din surse regenerabile eficiente și rentabile; |
| --- | --- |

84.

invită statele membre, Comisia și părțile interesate relevante să transforme sistemele necesare de sprijin pentru toți producătorii de energie în mecanisme transparente, previzibile, omogene și orientate către piață, imediat ce este posibil, pentru a crea o piață comună pentru elementele de sprijin solicitate, cum ar fi eficiența energetică, „prosumatorii”, cogenerarea, energia din surse regenerabile și serviciile de asistență de rețea, într-un mod care să asigure compatibilitatea acestora și prin care să se evite suprapunerile; invită Comisia să prezinte orientări referitoare la mecanismele de sprijin pentru energia din surse regenerabile eficiente și rentabile;

| 85. | invită Comisia, statele membre și autoritățile naționale de reglementare să revizuiască indicatorii utilizați pentru măsurarea gradului de concurență de pe piețele energiei și să includă indicatori precum proporția consumatorilor la cele mai ieftine tarife, capacitatea noilor societăți de a intra pe piață și nivelurile de servicii destinate clienților și de inovare, având în vedere că toate aceste elemente vor contribui la crearea unei imagini reale cu privire la nivelul competitivității de pe piață; |
| --- | --- |

85.

invită Comisia, statele membre și autoritățile naționale de reglementare să revizuiască indicatorii utilizați pentru măsurarea gradului de concurență de pe piețele energiei și să includă indicatori precum proporția consumatorilor la cele mai ieftine tarife, capacitatea noilor societăți de a intra pe piață și nivelurile de servicii destinate clienților și de inovare, având în vedere că toate aceste elemente vor contribui la crearea unei imagini reale cu privire la nivelul competitivității de pe piață;

| 86. | în ceea ce privește piața internă a energiei electrice, invită Comisia să examineze atent implicațiile integrării în rețelele de energie a proporției din ce în ce mai ridicate de energie din surse regenerabile în ceea ce privește sprijinul financiar, cerințele tehnice la nivelul întregului sistem și structurarea pieței; subliniază că lipsa unei abordări coordonate a acestor surse a împiedicat până în prezent integrarea lor în sistemele energetice europene; subliniază faptul că rețeaua energetică și infrastructurile de stocare europene existente trebuie adaptate la contribuția producției descentralizate din surse regenerabile; subliniază importanța gazelor ca un combustibil de rezervă în ceea ce privește abordarea naturii variabile a producției de energie electrică din surse regenerabile și solicită Comisiei să analizeze care este nivelul de flexibilitate necesar în sistemul electric (rețele inteligente, gestionarea cererii, stocarea și capacitatea de rezervă flexibilă); consideră că acumularea prin pompare joacă un rol important în stocarea energiei electrice; |
| --- | --- |

86.

în ceea ce privește piața internă a energiei electrice, invită Comisia să examineze atent implicațiile integrării în rețelele de energie a proporției din ce în ce mai ridicate de energie din surse regenerabile în ceea ce privește sprijinul financiar, cerințele tehnice la nivelul întregului sistem și structurarea pieței; subliniază că lipsa unei abordări coordonate a acestor surse a împiedicat până în prezent integrarea lor în sistemele energetice europene; subliniază faptul că rețeaua energetică și infrastructurile de stocare europene existente trebuie adaptate la contribuția producției descentralizate din surse regenerabile; subliniază importanța gazelor ca un combustibil de rezervă în ceea ce privește abordarea naturii variabile a producției de energie electrică din surse regenerabile și solicită Comisiei să analizeze care este nivelul de flexibilitate necesar în sistemul electric (rețele inteligente, gestionarea cererii, stocarea și capacitatea de rezervă flexibilă); consideră că acumularea prin pompare joacă un rol important în stocarea energiei electrice;

| 87. | solicită Comisiei să utilizeze în continuare fondurile de dezvoltare regională, fondurile de coeziune și alte fonduri structurale ale UE pentru a sprijini crearea de rețele inteligente de gaze și energie electrică în următoarea perioadă pentru a absorbi mai bine noi tipuri și surse de energie și pentru modernizarea tuturor regiunilor Europei; consideră că și operatorii sistemelor de distribuție ar trebui încurajați să accepte adaptările la rețelele lor; |
| --- | --- |

87.

solicită Comisiei să utilizeze în continuare fondurile de dezvoltare regională, fondurile de coeziune și alte fonduri structurale ale UE pentru a sprijini crearea de rețele inteligente de gaze și energie electrică în următoarea perioadă pentru a absorbi mai bine noi tipuri și surse de energie și pentru modernizarea tuturor regiunilor Europei; consideră că și operatorii sistemelor de distribuție ar trebui încurajați să accepte adaptările la rețelele lor;

| 88. | invită Comisia și statele membre să promoveze stimulente pentru a debloca posibilitățile neexplorate de microgenerare și să acorde atenție necesității de a dezvolta în continuare cogenerarea, ca unul dintre cele mai eficient moduri de a produce energie electrică și termică, și să își bazeze această opțiune pe implementarea la scară largă a încălzirii și a răcirii centralizate eficiente; |
| --- | --- |

88.

invită Comisia și statele membre să promoveze stimulente pentru a debloca posibilitățile neexplorate de microgenerare și să acorde atenție necesității de a dezvolta în continuare cogenerarea, ca unul dintre cele mai eficient moduri de a produce energie electrică și termică, și să își bazeze această opțiune pe implementarea la scară largă a încălzirii și a răcirii centralizate eficiente;

| 89. | subliniază potențialul cogenerării de energie termică și electrică/al încălzirii și răcirii centralizate de a permite creșterea ponderii energiei electrice intermitente prin creșterea flexibilității și a rezistenței pe piața energiei și prin asigurarea unei stocări economice a energiei pentru surplusul de energie electrică; invită Comisia să abordeze și să recompenseze această abilitate în viitoarea sa inițiativă privind CMR, precum și să sprijine acest tip de integrare și echilibrare între sectoare în cadrul programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

89.

subliniază potențialul cogenerării de energie termică și electrică/al încălzirii și răcirii centralizate de a permite creșterea ponderii energiei electrice intermitente prin creșterea flexibilității și a rezistenței pe piața energiei și prin asigurarea unei stocări economice a energiei pentru surplusul de energie electrică; invită Comisia să abordeze și să recompenseze această abilitate în viitoarea sa inițiativă privind CMR, precum și să sprijine acest tip de integrare și echilibrare între sectoare în cadrul programului Orizont 2020;

| 90. | invită Comisia să inițieze un studiu în care să analizeze noi modele rentabile pentru piața europeană a energiei electrice pentru a asigura faptul că la consumatori ajunge o energie electrică la prețuri rezonabile și pentru a preveni scurgerile de carbon; |
| --- | --- |

90.

invită Comisia să inițieze un studiu în care să analizeze noi modele rentabile pentru piața europeană a energiei electrice pentru a asigura faptul că la consumatori ajunge o energie electrică la prețuri rezonabile și pentru a preveni scurgerile de carbon;

| 91. | salută activitatea desfășurată pentru a transforma cercetarea în domeniul energetic într-o prioritate a programului Orizont 2020 și invită statele membre să exploateze pe deplin avantajele acestui domeniu de programare; încurajează Comisia și statele membre să susțină cercetarea legată de tehnologiile energetice inovatoare și dezvoltarea acestora și să îmbunătățească tehnologiile actuale care nu intră în cadrul programului Orizont 2020 și al proiectelor Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT); îndeamnă statele membre să creeze sinergii între programele de cercetare ale UE și cele naționale, recunoscând faptul că cercetarea reprezintă singura cale spre reducerea emisiilor, îmbunătățirea securității energetice, consolidarea poziției competitive a industriei din UE pe piața mondială, păstrarea poziției de lider a UE în domeniul tehnologic și susținerea agendei europene pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă; subliniază necesitatea de a oferi industriei certitudine juridică și după 2020; |
| --- | --- |

91.

salută activitatea desfășurată pentru a transforma cercetarea în domeniul energetic într-o prioritate a programului Orizont 2020 și invită statele membre să exploateze pe deplin avantajele acestui domeniu de programare; încurajează Comisia și statele membre să susțină cercetarea legată de tehnologiile energetice inovatoare și dezvoltarea acestora și să îmbunătățească tehnologiile actuale care nu intră în cadrul programului Orizont 2020 și al proiectelor Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT); îndeamnă statele membre să creeze sinergii între programele de cercetare ale UE și cele naționale, recunoscând faptul că cercetarea reprezintă singura cale spre reducerea emisiilor, îmbunătățirea securității energetice, consolidarea poziției competitive a industriei din UE pe piața mondială, păstrarea poziției de lider a UE în domeniul tehnologic și susținerea agendei europene pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă; subliniază necesitatea de a oferi industriei certitudine juridică și după 2020;

| 92. | îndeamnă Comisia să pună la dispoziție resurse suficiente pentru dezvoltarea rețelelor inteligente de distribuție, care reprezintă cel mai rentabil mod de pătrundere la scară largă a producției descentralizate din surse regenerabile de energie, asigurând, totodată, securitatea aprovizionării și folosirea optimă a potențialului de economisire a energiei; |
| --- | --- |

92.

îndeamnă Comisia să pună la dispoziție resurse suficiente pentru dezvoltarea rețelelor inteligente de distribuție, care reprezintă cel mai rentabil mod de pătrundere la scară largă a producției descentralizate din surse regenerabile de energie, asigurând, totodată, securitatea aprovizionării și folosirea optimă a potențialului de economisire a energiei;

| 93. | observă că actualul sistem, caracterizat printr-o piață internă fragmentată, presupune provocări în ceea ce privește gradul de stabilitate pe termen lung pentru societăți și investitori, fapt care ar putea duce la închiderea instalațiilor și la nesiguranță cu privire la locurile de muncă și la capacitate; solicită Comisiei să efectueze o evaluare independentă a viitorului pieței interne a energiei electrice și a gazelor, pe care investițiile, ocuparea forței de muncă din sector, mediul și protecția consumatorilor să aibă un rol central; solicită ca această evaluare să fie finalizată până în martie 2014 și să aibă un caracter cuprinzător, incluzând punctele de vedere ale părților interesate, cum ar fi partenerii sociali, reprezentanții gospodăriilor cu venituri reduse, organizațiile de protecție a mediului și IMM-urile; |
| --- | --- |

93.

observă că actualul sistem, caracterizat printr-o piață internă fragmentată, presupune provocări în ceea ce privește gradul de stabilitate pe termen lung pentru societăți și investitori, fapt care ar putea duce la închiderea instalațiilor și la nesiguranță cu privire la locurile de muncă și la capacitate; solicită Comisiei să efectueze o evaluare independentă a viitorului pieței interne a energiei electrice și a gazelor, pe care investițiile, ocuparea forței de muncă din sector, mediul și protecția consumatorilor să aibă un rol central; solicită ca această evaluare să fie finalizată până în martie 2014 și să aibă un caracter cuprinzător, incluzând punctele de vedere ale părților interesate, cum ar fi partenerii sociali, reprezentanții gospodăriilor cu venituri reduse, organizațiile de protecție a mediului și IMM-urile;

o

o o

| 94. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

94.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0061.

(2)  JO L 295, 12.11.2010, p.1.

(3)  JO L 326, 8.12.2011, p.1.

(4)  JO L 211, 14.8.2009, p. 94.

(5)  JO L 211, 14.8.2009, p. 55.

(6)  JO L 315, 14.11.2012, p. 1.

(7)  JO L 172, 2.7.2009, p. 18.

(8)  JO L 299, 27.10.2012, p. 13.

(9)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 64.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0238.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0509.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0086.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0088.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0444.

(15)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0443.

(16)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0238.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/21

---

P7_TA(2013)0345

Aplicarea şi impactul măsurilor de eficienţă energetică în cadrul politicii de coeziune

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la aplicarea și impactul măsurilor de eficiență energetică în cadrul politicii de coeziune (2013/2038(INI))

(2016/C 093/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 194 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 194 din TFUE,

| — | având în vedere articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 3 din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din TUE,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1783/1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1783/1999,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1084/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de creare a Fondului de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1164/94, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1084/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de creare a Fondului de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1164/94,

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE,

| — | având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 18 aprilie 2013, intitulat „Sprijinul financiar pentru eficiența energetică a clădirilor” (COM(2013)0225), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 18 aprilie 2013, intitulat „Sprijinul financiar pentru eficiența energetică a clădirilor” (COM(2013)0225),

| — | având în vedere capitolul 5 („Diferențele pronunțate la nivel european în materie de energie curată și sărăcie energetică”) din raportul Institutului european al sindicatelor (ETUI) „Benchmarking Working Europe 2013” (Bruxelles 2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolul 5 („Diferențele pronunțate la nivel european în materie de energie curată și sărăcie energetică”) din raportul Institutului european al sindicatelor (ETUI) „Benchmarking Working Europe 2013” (Bruxelles 2013),

| — | având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice și de abrogare a Directivei 93/76/CEE a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice și de abrogare a Directivei 93/76/CEE a Consiliului,

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale în Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale în Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere Raportul Consiliului din 4 martie 2013, intitulat „Implementarea semestrului european (raport de sinteză)” (6754/13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Consiliului din 4 martie 2013, intitulat „Implementarea semestrului european (raport de sinteză)” (6754/13),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” (COM(2011)0017),

| — | având în vedere Cartea statistică de buzunar a Comisiei din 2012, intitulată „Energia UE în cifre” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea statistică de buzunar a Comisiei din 2012, intitulată „Energia UE în cifre” (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008, intitulată „Politica de coeziune: investiții în economia reală” (COM(2008)0876), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008, intitulată „Politica de coeziune: investiții în economia reală” (COM(2008)0876),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2006, intitulată „Planul de acțiune pentru eficiența energetică: realizarea potențialului” (COM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2006, intitulată „Planul de acțiune pentru eficiența energetică: realizarea potențialului” (COM(2006)0545),

| — | având în vedere Raportul special nr. 21/2012 al Curții de Conturi, intitulat „Raportul cost-eficacitate al investițiilor în eficiența energetică efectuate în cadrul politicii de coeziune”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 21/2012 al Curții de Conturi, intitulat „Raportul cost-eficacitate al investițiilor în eficiența energetică efectuate în cadrul politicii de coeziune”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la un plan european de relansare economică (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la un plan european de relansare economică (3),

| — | având în vedere raportul furnizat de KfW Research, intitulat „Impactul asupra bugetelor publice al programelor promoționale ale KfW în domeniul construcției și reabilitării eficiente din punct de vedere energetic” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul furnizat de KfW Research, intitulat „Impactul asupra bugetelor publice al programelor promoționale ale KfW în domeniul construcției și reabilitării eficiente din punct de vedere energetic” (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2013 referitoare la rolul politicii de coeziune a UE și al actorilor săi în punerea în aplicare a noii politici energetice europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2013 referitoare la rolul politicii de coeziune a UE și al actorilor săi în punerea în aplicare a noii politici energetice europene (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (6),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 18 aprilie 2013, intitulat „Politica de coeziune: Raport strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013” (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 18 aprilie 2013, intitulat „Politica de coeziune: Raport strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013” (COM(2013)0210),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012, intitulat „Eficiența energetică în orașe și regiuni, cu un accent deosebit pe diferențele dintre districtele rurale și cele urbane” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012, intitulat „Eficiența energetică în orașe și regiuni, cu un accent deosebit pe diferențele dintre districtele rurale și cele urbane” (7),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 decembrie 2011, intitulat „Eficiența energetică” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 decembrie 2011, intitulat „Eficiența energetică” (8),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (CESE), intitulat „Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (CESE), intitulat „Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică” (9),

| — | având în vedere documentul de politică al MARIE/ELIH-MED (Mediterranean Building Rethinking for Energy Efficiency Improvement/Energy Efficiency in Low Income Housing in the Mediterranean), intitulat „Îmbunătățirea cooperării transnaționale în cadrul Programului MED – soluții la provocările în materie de eficiență energetică a clădirilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de politică al MARIE/ELIH-MED (Mediterranean Building Rethinking for Energy Efficiency Improvement/Energy Efficiency in Low Income Housing in the Mediterranean), intitulat „Îmbunătățirea cooperării transnaționale în cadrul Programului MED – soluții la provocările în materie de eficiență energetică a clădirilor”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Planul 2011 pentru eficiență energetică” (COM(2011)0109), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Planul 2011 pentru eficiență energetică” (COM(2011)0109),

| — | având în vedere recomandările Fondurilor structurale și de coeziune pentru investiții în energia durabilă (SF Energy Invest), intitulate „Recomandări practice pentru creșterea cotei investițiilor în energia durabilă în cadrul următoarei perioade de programare a FSC 2014-2020” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Fondurilor structurale și de coeziune pentru investiții în energia durabilă (SF Energy Invest), intitulate „Recomandări practice pentru creșterea cotei investițiilor în energia durabilă în cadrul următoarei perioade de programare a FSC 2014-2020” (10),

| — | având în vedere Raportul prezentat Comisiei de Ismeri Europa, intitulat „Rețeaua experților pentru evaluarea performanțelor politicii de coeziune 2007-2013 – Sinteza rapoartelor naționale 2011 – energia din surse regenerabile și eficiența energetică a locuințelor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul prezentat Comisiei de Ismeri Europa, intitulat „Rețeaua experților pentru evaluarea performanțelor politicii de coeziune 2007-2013 – Sinteza rapoartelor naționale 2011 – energia din surse regenerabile și eficiența energetică a locuințelor”,

| — | având în vedere Cartea Verde a Comisiei din 27 martie 2013, intitulată „Un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea Verde a Comisiei din 27 martie 2013, intitulată „Un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei” (COM(2013)0169),

| — | având în vedere studiul efectuat de Copenhagen Economics, intitulat „Numeroasele beneficii ale investițiilor în renovarea clădirilor în mod eficient din punct de vedere energetic” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul efectuat de Copenhagen Economics, intitulat „Numeroasele beneficii ale investițiilor în renovarea clădirilor în mod eficient din punct de vedere energetic” (11),

| — | având în vedere contribuția Comisiei la reuniunea Consiliului European din 22 mai 2013 intitulat „Provocările și politica în domeniul energiei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuția Comisiei la reuniunea Consiliului European din 22 mai 2013 intitulat „Provocările și politica în domeniul energiei”,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0271/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0271/2013),

| A. | întrucât îmbunătățirea eficienței energetice înseamnă utilizarea unor cantități mai mici de energie, menținându-se în același timp un nivel echivalent al activității sau al serviciilor economice (12); |
| --- | --- |

A.

întrucât îmbunătățirea eficienței energetice înseamnă utilizarea unor cantități mai mici de energie, menținându-se în același timp un nivel echivalent al activității sau al serviciilor economice (12);

| B. | întrucât promovarea eficienței energetice este stabilită la articolul 194 alineatul (1) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în contextul instituirii și funcționării pieței interne și din perspectiva necesității de a conserva și îmbunătăți mediul; |
| --- | --- |

B.

întrucât promovarea eficienței energetice este stabilită la articolul 194 alineatul (1) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în contextul instituirii și funcționării pieței interne și din perspectiva necesității de a conserva și îmbunătăți mediul;

| C. | întrucât eficiența energetică reprezintă o prioritate-cheie pentru Comisie și pentru statele membre, astfel cum o ilustrează și obiectivul Strategiei UE 2020 de a spori eficiența energetică cu 20 %; |
| --- | --- |

C.

întrucât eficiența energetică reprezintă o prioritate-cheie pentru Comisie și pentru statele membre, astfel cum o ilustrează și obiectivul Strategiei UE 2020 de a spori eficiența energetică cu 20 %;

| D. | deoarece diminuarea consumului prin eficiența energetică este cel mai durabil mod de a reduce dependența de combustibilii fosili, generând astfel o reducere de aproximativ 25 % a importurilor; |
| --- | --- |

D.

deoarece diminuarea consumului prin eficiența energetică este cel mai durabil mod de a reduce dependența de combustibilii fosili, generând astfel o reducere de aproximativ 25 % a importurilor;

| E. | întrucât o cantitate semnificativă de energie provine încă din hidrocarburi care, pe durata arderii, degajă emisii de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

E.

întrucât o cantitate semnificativă de energie provine încă din hidrocarburi care, pe durata arderii, degajă emisii de gaze cu efect de seră;

| F. | întrucât investițiile în eficiența energetică pot aduce beneficii economice, sociale și de mediu regiunilor europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât investițiile în eficiența energetică pot aduce beneficii economice, sociale și de mediu regiunilor europene;

| G. | întrucât punerea în aplicare la timp și în mod eficient din punct de vedere al costurilor a Directivei privind eficiența energetică are potențialul de a reduce semnificativ consumul de energie, de a reduce dependența de importurile de combustibili fosili, de a crea noi locuri de muncă, de a asigura protecție socială și de a eradica sărăcia energetică; |
| --- | --- |

G.

întrucât punerea în aplicare la timp și în mod eficient din punct de vedere al costurilor a Directivei privind eficiența energetică are potențialul de a reduce semnificativ consumul de energie, de a reduce dependența de importurile de combustibili fosili, de a crea noi locuri de muncă, de a asigura protecție socială și de a eradica sărăcia energetică;

| H. | întrucât, în actuala perioadă de programare 2007-2013, eficienței energetice, cogenerării și gestionării energiei li s-au alocat 5,5 miliarde EUR în cadrul bugetului aferent politicii de coeziune; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în actuala perioadă de programare 2007-2013, eficienței energetice, cogenerării și gestionării energiei li s-au alocat 5,5 miliarde EUR în cadrul bugetului aferent politicii de coeziune;

| I. | întrucât, conform celui mai recent raport al Comisiei (13), până la sfârșitul lui 2011, aproximativ 3,8 miliarde EUR fuseseră alocate unor proiecte specifice care vizau eficiența energetică, inclusiv fonduri de tip revolving, a căror rată de punere în aplicare a fost de 68 %; întrucât din raport reiese, de asemenea, că rata punerii în aplicare a fost inegală pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform celui mai recent raport al Comisiei (13), până la sfârșitul lui 2011, aproximativ 3,8 miliarde EUR fuseseră alocate unor proiecte specifice care vizau eficiența energetică, inclusiv fonduri de tip revolving, a căror rată de punere în aplicare a fost de 68 %; întrucât din raport reiese, de asemenea, că rata punerii în aplicare a fost inegală pe teritoriul Uniunii;

| J. | întrucât, în Raportul său de sinteză din martie 2013 (14), Consiliul a identificat printre factorii care afectează negativ dezvoltarea eficienței energetice lipsa informării adecvate și a stimulentelor financiare, lipsa vizibilității măsurilor pentru eficiența energetică și punerea în aplicare neadecvată a legislației existente, precizând că acești factori sunt mai degrabă de natură practică, și nu țin neapărat de reglementare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în Raportul său de sinteză din martie 2013 (14), Consiliul a identificat printre factorii care afectează negativ dezvoltarea eficienței energetice lipsa informării adecvate și a stimulentelor financiare, lipsa vizibilității măsurilor pentru eficiența energetică și punerea în aplicare neadecvată a legislației existente, precizând că acești factori sunt mai degrabă de natură practică, și nu țin neapărat de reglementare;

| K. | întrucât suma minimă disponibilă pentru finanțarea de proiecte în cadrul instrumentului de Asistență europeană pentru energie locală (ELENA) este de 50 de milioane EUR, iar din programul Energie inteligentă minimul depășește 6 milioane EUR, sumă mai mare decât cea pentru multe proiecte din comunitățile mici și rurale, |
| --- | --- |

K.

întrucât suma minimă disponibilă pentru finanțarea de proiecte în cadrul instrumentului de Asistență europeană pentru energie locală (ELENA) este de 50 de milioane EUR, iar din programul Energie inteligentă minimul depășește 6 milioane EUR, sumă mai mare decât cea pentru multe proiecte din comunitățile mici și rurale,

Observații generale

| 1. | subliniază faptul că, în actuala perioadă de criză și în situația în care Uniunea importă peste 50 % din necesarul de energie, îmbunătățirea eficienței energetice într-o manieră rentabilă poate avea o contribuție importantă la stimularea competitivității Uniunii, crearea de locuri de muncă și creșterea la nivel local și regional și ar putea reprezenta o opțiune în care toate părțile ar avea de câștigat în lupta împotriva schimbărilor climatice și în privința cheltuielilor energetice ridicate; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că, în actuala perioadă de criză și în situația în care Uniunea importă peste 50 % din necesarul de energie, îmbunătățirea eficienței energetice într-o manieră rentabilă poate avea o contribuție importantă la stimularea competitivității Uniunii, crearea de locuri de muncă și creșterea la nivel local și regional și ar putea reprezenta o opțiune în care toate părțile ar avea de câștigat în lupta împotriva schimbărilor climatice și în privința cheltuielilor energetice ridicate;

| 2. | sprijină angajamentul UE de a realiza obiectivul de sporire a eficienței energetice cu 20 % până în 2020; subliniază faptul că o punere în aplicare adecvată și în timp util a Directivei privind eficiența energetică și a instrumentelor sale, în conformitate cu circumstanțele naționale individuale, ar face ca statele membre să se redreseze, astfel încât obiectivul de 20 % să poată fi atins; în acest context, îndeamnă statele membre să depună eforturi suplimentare în vederea realizării obiectivului Strategiei Europa 2020 și să pregătească terenul pentru economii viitoare, după această dată; |
| --- | --- |

2.

sprijină angajamentul UE de a realiza obiectivul de sporire a eficienței energetice cu 20 % până în 2020; subliniază faptul că o punere în aplicare adecvată și în timp util a Directivei privind eficiența energetică și a instrumentelor sale, în conformitate cu circumstanțele naționale individuale, ar face ca statele membre să se redreseze, astfel încât obiectivul de 20 % să poată fi atins; în acest context, îndeamnă statele membre să depună eforturi suplimentare în vederea realizării obiectivului Strategiei Europa 2020 și să pregătească terenul pentru economii viitoare, după această dată;

| 3. | ia act de faptul că fondurile structurale și de investiții europene ar putea contribui la crearea de stimulente pentru investițiile private în produse, moduri de transport, clădiri, industrii, activități și servicii eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv servicii în materie de eficiență energetică, și ar putea ajuta în reducerea cheltuielilor cu facturile de energie ale autorităților publice, oferind un randament mai bun al banilor publici; salută propunerea de prioritizare a eficienței energetice în cadrul capitolului cercetare energetică din programul Orizont 2020; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că fondurile structurale și de investiții europene ar putea contribui la crearea de stimulente pentru investițiile private în produse, moduri de transport, clădiri, industrii, activități și servicii eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv servicii în materie de eficiență energetică, și ar putea ajuta în reducerea cheltuielilor cu facturile de energie ale autorităților publice, oferind un randament mai bun al banilor publici; salută propunerea de prioritizare a eficienței energetice în cadrul capitolului cercetare energetică din programul Orizont 2020;

| 4. | subliniază experiența dobândită în perioada financiară actuală care arată că resursele financiare alocate eficienței energetice din cadrul fondurilor structurale și de investiții europene nu pot fi complet valorificate; subliniază, prin urmare, că în cadrul financiar 2014-2020, care prevede o cotă chiar mai mare de fonduri pentru eficiența energetică, trebuie să se acorde atenție facilitării accesului autorităților locale și regionale la aceste fonduri; |
| --- | --- |

4.

subliniază experiența dobândită în perioada financiară actuală care arată că resursele financiare alocate eficienței energetice din cadrul fondurilor structurale și de investiții europene nu pot fi complet valorificate; subliniază, prin urmare, că în cadrul financiar 2014-2020, care prevede o cotă chiar mai mare de fonduri pentru eficiența energetică, trebuie să se acorde atenție facilitării accesului autorităților locale și regionale la aceste fonduri;

| 5. | subliniază că statele membre ar trebui să considere utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru eficiență energetică drept o oportunitate de investiții cu un puternic efect de pârghie, și nu drept o cheltuială; invită Comisia să revizuiască normele privind ajutoarele de stat, pentru a permite o finanțare națională mai mare a eficienței energetice, alături de investițiile europene; |
| --- | --- |

5.

subliniază că statele membre ar trebui să considere utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru eficiență energetică drept o oportunitate de investiții cu un puternic efect de pârghie, și nu drept o cheltuială; invită Comisia să revizuiască normele privind ajutoarele de stat, pentru a permite o finanțare națională mai mare a eficienței energetice, alături de investițiile europene;

| 6. | subliniază importanța pe care o au politica de coeziune și resursele financiare alocate acesteia pentru dezvoltarea completă a rețelelor inteligente care duc la sisteme energetice mai eficiente în regiuni, reducând consumul de energie și pierderile de energie; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța pe care o au politica de coeziune și resursele financiare alocate acesteia pentru dezvoltarea completă a rețelelor inteligente care duc la sisteme energetice mai eficiente în regiuni, reducând consumul de energie și pierderile de energie;

| 7. | subliniază că autoritățile locale și regionale trebuie să dispună de competențe și responsabilități adecvate, nu doar în ceea ce privește aprovizionarea și utilizarea energiei, ci și pentru atingerea obiectivelor în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

7.

subliniază că autoritățile locale și regionale trebuie să dispună de competențe și responsabilități adecvate, nu doar în ceea ce privește aprovizionarea și utilizarea energiei, ci și pentru atingerea obiectivelor în materie de eficiență energetică;

| 8. | solicită Comisiei să sporească gradul de securitate juridică în ceea ce privește normele privind acordarea ajutoarelor de stat la nivel regional (ASR) pentru construcția de locuințe sociale care respectă normele de eficiență energetică și pentru investiții în clădiri durabile și în energie; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să sporească gradul de securitate juridică în ceea ce privește normele privind acordarea ajutoarelor de stat la nivel regional (ASR) pentru construcția de locuințe sociale care respectă normele de eficiență energetică și pentru investiții în clădiri durabile și în energie;

| 9. | reamintește că, potrivit unor cercetări academice, în 2010, aproape 9 % dintre cetățenii din UE, Norvegia și Elveția (52,08 milioane de oameni) nu își puteau încălzi casele în mod adecvat; ia act de faptul că sărăcia energetică este un fenomen grav în noile state membre și este cauzată, în cele mai multe cazuri, de gospodăriile izolate în mod necorespunzător; invită Comisia să examineze în detaliu legăturile dintre promovarea eficienței energetice, sărăcia energetică și consumatorii vulnerabili; subliniază că economiile făcute prin măsuri de eficiență energetică trebuie să se reflecte la nivelul consumatorilor, prin facturi mai reduse; |
| --- | --- |

9.

reamintește că, potrivit unor cercetări academice, în 2010, aproape 9 % dintre cetățenii din UE, Norvegia și Elveția (52,08 milioane de oameni) nu își puteau încălzi casele în mod adecvat; ia act de faptul că sărăcia energetică este un fenomen grav în noile state membre și este cauzată, în cele mai multe cazuri, de gospodăriile izolate în mod necorespunzător; invită Comisia să examineze în detaliu legăturile dintre promovarea eficienței energetice, sărăcia energetică și consumatorii vulnerabili; subliniază că economiile făcute prin măsuri de eficiență energetică trebuie să se reflecte la nivelul consumatorilor, prin facturi mai reduse;

| 10. | reamintește că potențialul de eficiență energetică nu este încă valorificat în mod eficient în anumite sectoare ale economiei, precum construcțiile și transporturile, și sumele alocate din fondurile structurale sau din fondul de coeziune sau alte forme de investiții pentru creșterea eficienței energetice ar trebui să reprezinte o oportunitate de creștere a ocupării forței de muncă în aceste sectoare; |
| --- | --- |

10.

reamintește că potențialul de eficiență energetică nu este încă valorificat în mod eficient în anumite sectoare ale economiei, precum construcțiile și transporturile, și sumele alocate din fondurile structurale sau din fondul de coeziune sau alte forme de investiții pentru creșterea eficienței energetice ar trebui să reprezinte o oportunitate de creștere a ocupării forței de muncă în aceste sectoare;

| 11. | subliniază necesitatea de a asigura faptul că la construcția și renovarea locuințelor sociale se are în vedere îndeplinirea standardelor și obiectivelor de eficiență energetică; ținând seama de principiul subsidiarității, invită statele membre și toate părțile interesate să ia în considerare locuințele sociale în cadrul programelor naționale de reformă și în formularea priorităților strategice în cadrul acordurilor de parteneriat în viitoarea perioadă de programare 2014-2020; reamintește statelor membre, în acest context, dispozițiile prevăzute la articolul 20 din Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea de a asigura faptul că la construcția și renovarea locuințelor sociale se are în vedere îndeplinirea standardelor și obiectivelor de eficiență energetică; ținând seama de principiul subsidiarității, invită statele membre și toate părțile interesate să ia în considerare locuințele sociale în cadrul programelor naționale de reformă și în formularea priorităților strategice în cadrul acordurilor de parteneriat în viitoarea perioadă de programare 2014-2020; reamintește statelor membre, în acest context, dispozițiile prevăzute la articolul 20 din Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică;

| 12. | recunoaște că unul dintre cele mai mari obstacole în calea realizării economiilor de energie la nivel local și regional îl reprezintă necesitatea investițiilor în avans; este convins că orice măsură luată la nivelul UE ar trebui să țină seama în mod corespunzător de implicațiile asupra municipalităților și regiunilor, precum și de restricțiile bugetare ale acestora; recomandă în acest sens consultarea reprezentanților locali și regionali în stabilirea direcțiilor de dezvoltare în domeniul energetic și susținerea financiară a programelor dezvoltate la nivel local și regional pentru utilizarea resurselor energetice existente; |
| --- | --- |

12.

recunoaște că unul dintre cele mai mari obstacole în calea realizării economiilor de energie la nivel local și regional îl reprezintă necesitatea investițiilor în avans; este convins că orice măsură luată la nivelul UE ar trebui să țină seama în mod corespunzător de implicațiile asupra municipalităților și regiunilor, precum și de restricțiile bugetare ale acestora; recomandă în acest sens consultarea reprezentanților locali și regionali în stabilirea direcțiilor de dezvoltare în domeniul energetic și susținerea financiară a programelor dezvoltate la nivel local și regional pentru utilizarea resurselor energetice existente;

| 13. | reamintește că Parlamentul a adoptat deja raportul referitor la rolul politicii de coeziune a UE și al actorilor săi în aplicarea noii politici europene în domeniul energiei, iar acest raport acoperă și aspecte legate de eficiența energetică; |
| --- | --- |

13.

reamintește că Parlamentul a adoptat deja raportul referitor la rolul politicii de coeziune a UE și al actorilor săi în aplicarea noii politici europene în domeniul energiei, iar acest raport acoperă și aspecte legate de eficiența energetică;

Perioada de programare 2014-2020 și modificările legislative

| 14. | indică faptul că primul obiectiv al politicii de coeziune rămâne reducerea diferențelor economice, sociale și teritoriale dintre regiuni și consideră că politicile de eficiență energetică nu ar trebui să interfereze cu acest obiectiv; subliniază că unele din cele mai sărace regiuni ale UE pot avea priorități diferite și solicită realizarea de investiții, în primul rând, în alte domenii; subliniază că puterea politicii de coeziune este dată de flexibilitatea sa și de administrarea decentralizată a fondurilor la nivel local; |
| --- | --- |

14.

indică faptul că primul obiectiv al politicii de coeziune rămâne reducerea diferențelor economice, sociale și teritoriale dintre regiuni și consideră că politicile de eficiență energetică nu ar trebui să interfereze cu acest obiectiv; subliniază că unele din cele mai sărace regiuni ale UE pot avea priorități diferite și solicită realizarea de investiții, în primul rând, în alte domenii; subliniază că puterea politicii de coeziune este dată de flexibilitatea sa și de administrarea decentralizată a fondurilor la nivel local;

| 15. | reamintește modificarea din 2009 a regulamentului privind Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) în ceea ce privește eficiența energetică, în urma căreia locuințele au devenit eligibile pentru sprijin în toate regiunile UE, fiind stabilit un plafon de 4 %; ia act de faptul că, în urma unei modificări recente a dispozițiilor, și anume, modificarea programelor operaționale, efectuată pe parcursul perioadei de programare, această acțiune de politică nu a avut drept rezultat o creștere substanțială a fondurilor redirecționate către acest obiectiv; remarcă faptul că, întrucât această modificare nu a fost susținută prin noi fonduri UE suplimentare, unele state membre au respins această oportunitate, în timp ce în alte state s-a constatat o legătură semnificativă între absorbția scăzută a fondurilor și rolurile administrative insuficiente; subliniază importanța clarității juridice în ceea ce privește măsurile în materie de eficiență energetică înainte și pe parcursul perioadei de programare 2014-2020; |
| --- | --- |

15.

reamintește modificarea din 2009 a regulamentului privind Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) în ceea ce privește eficiența energetică, în urma căreia locuințele au devenit eligibile pentru sprijin în toate regiunile UE, fiind stabilit un plafon de 4 %; ia act de faptul că, în urma unei modificări recente a dispozițiilor, și anume, modificarea programelor operaționale, efectuată pe parcursul perioadei de programare, această acțiune de politică nu a avut drept rezultat o creștere substanțială a fondurilor redirecționate către acest obiectiv; remarcă faptul că, întrucât această modificare nu a fost susținută prin noi fonduri UE suplimentare, unele state membre au respins această oportunitate, în timp ce în alte state s-a constatat o legătură semnificativă între absorbția scăzută a fondurilor și rolurile administrative insuficiente; subliniază importanța clarității juridice în ceea ce privește măsurile în materie de eficiență energetică înainte și pe parcursul perioadei de programare 2014-2020;

| 16. | salută noile oportunități oferite de FEDER și de fondul de coeziune în cadrul perioadei de programare 2014-2020, precum și sporirea rolului lor în realizarea obiectivelor în materie de eficiență energetică; sprijină îndeosebi viitorul rol al finanțării politicii de coeziune pentru întregul sector al clădirilor, inclusiv al locuințelor; |
| --- | --- |

16.

salută noile oportunități oferite de FEDER și de fondul de coeziune în cadrul perioadei de programare 2014-2020, precum și sporirea rolului lor în realizarea obiectivelor în materie de eficiență energetică; sprijină îndeosebi viitorul rol al finanțării politicii de coeziune pentru întregul sector al clădirilor, inclusiv al locuințelor;

| 17. | îndeamnă statele membre să instituie prin programele lor operaționale formalități simple, lipsite de birocrație, pentru utilizarea fondurilor prevăzute pentru îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să instituie prin programele lor operaționale formalități simple, lipsite de birocrație, pentru utilizarea fondurilor prevăzute pentru îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor;

| 18. | îndeamnă statele membre să asigure accesul direct al municipalităților la fondurile prevăzute pentru îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor, în cadrul unui sistem descentralizat; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă statele membre să asigure accesul direct al municipalităților la fondurile prevăzute pentru îmbunătățirea eficienței energetice a locuințelor, în cadrul unui sistem descentralizat;

| 19. | recunoaște rezultatul negocierilor privind Regulamentul FEDER în ceea ce privește sumele procentuale minime alocate diferitelor obiective tematice pentru fiecare categorie de regiuni, ceea ce ar garanta o creștere importantă a sumelor alocate eficienței energetice și resurselor regenerabile de energie; reamintește faptul că stabilirea unor cote minime ambițioase este crucială pentru mobilizarea cu mai mare ușurință a actorilor locali, contribuind la crearea unor programe stabile pe termen lung; |
| --- | --- |

19.

recunoaște rezultatul negocierilor privind Regulamentul FEDER în ceea ce privește sumele procentuale minime alocate diferitelor obiective tematice pentru fiecare categorie de regiuni, ceea ce ar garanta o creștere importantă a sumelor alocate eficienței energetice și resurselor regenerabile de energie; reamintește faptul că stabilirea unor cote minime ambițioase este crucială pentru mobilizarea cu mai mare ușurință a actorilor locali, contribuind la crearea unor programe stabile pe termen lung;

| 20. | salută propunerea Comisiei de a extinde utilizarea instrumentelor financiare inovatoare în cadrul perioadei de programare 2014-2020 la toate obiectivele tematice, inclusiv eficiența energetică; |
| --- | --- |

20.

salută propunerea Comisiei de a extinde utilizarea instrumentelor financiare inovatoare în cadrul perioadei de programare 2014-2020 la toate obiectivele tematice, inclusiv eficiența energetică;

| 21. | sprijină propunerile Comisiei de simplificare a fondurilor structurale și de investiții europene în cadrul perioadei de programare 2014-2020; consideră că, după încheierea negocierilor legate de Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC), ar trebui să se pună în aplicare cu succes utilizarea mai multor fonduri, ceea ce ar aduce numeroase beneficii proiectelor în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

21.

sprijină propunerile Comisiei de simplificare a fondurilor structurale și de investiții europene în cadrul perioadei de programare 2014-2020; consideră că, după încheierea negocierilor legate de Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC), ar trebui să se pună în aplicare cu succes utilizarea mai multor fonduri, ceea ce ar aduce numeroase beneficii proiectelor în materie de eficiență energetică;

| 22. | salută progresele realizate în cadrul negocierilor RDC în ceea ce privește acordurile de parteneriat; în acest sens, invită statele membre și autoritățile de gestionare să lucreze cu experți din domeniul eficienței energetice pentru o mai bună utilizare a acestui mecanism la elaborarea programelor operaționale (PO); |
| --- | --- |

22.

salută progresele realizate în cadrul negocierilor RDC în ceea ce privește acordurile de parteneriat; în acest sens, invită statele membre și autoritățile de gestionare să lucreze cu experți din domeniul eficienței energetice pentru o mai bună utilizare a acestui mecanism la elaborarea programelor operaționale (PO);

| 23. | încurajează statele membre să consolideze legăturile dintre Planurile naționale de acțiune pentru eficiența energetică și programele operaționale cu scopul de a se asigura că fondurile structurale și de investiții europene vor face parte dintr-o strategie coerentă, răspunzând, în același timp, nevoilor teritoriale; subliniază faptul că principalul scop al eficienței energetice ar trebui să fie realizarea autonomiei energetice la nivel regional și local; |
| --- | --- |

23.

încurajează statele membre să consolideze legăturile dintre Planurile naționale de acțiune pentru eficiența energetică și programele operaționale cu scopul de a se asigura că fondurile structurale și de investiții europene vor face parte dintr-o strategie coerentă, răspunzând, în același timp, nevoilor teritoriale; subliniază faptul că principalul scop al eficienței energetice ar trebui să fie realizarea autonomiei energetice la nivel regional și local;

| 24. | consideră că măsurile UE ar trebui să sprijine eficiența energetică în fazele de producție, distribuție și consum al energiei; ia act de faptul că, deși finanțarea destinată energiei din fondurile politicii de coeziune vizează în prezent în principal sursele regenerabile de energie (15), trebuie să se ajungă la o situație mai echilibrată, în care proiectele din domeniul eficienței energetice să beneficieze de un procent mai mare din fonduri; |
| --- | --- |

24.

consideră că măsurile UE ar trebui să sprijine eficiența energetică în fazele de producție, distribuție și consum al energiei; ia act de faptul că, deși finanțarea destinată energiei din fondurile politicii de coeziune vizează în prezent în principal sursele regenerabile de energie (15), trebuie să se ajungă la o situație mai echilibrată, în care proiectele din domeniul eficienței energetice să beneficieze de un procent mai mare din fonduri;

| 25. | subliniază că specificațiile excesive și obiectivele obligatorii în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor privind eficiența energetică pot crește cheltuielile autorităților locale și regionale cu punerea în aplicare a acestor măsuri și pot impune costuri suplimentare pentru consumatori; |
| --- | --- |

25.

subliniază că specificațiile excesive și obiectivele obligatorii în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor privind eficiența energetică pot crește cheltuielile autorităților locale și regionale cu punerea în aplicare a acestor măsuri și pot impune costuri suplimentare pentru consumatori;

| 26. | subliniază importanța integrării unei dimensiuni legate de eficiența energetică în strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă, pe care statele membre și regiunile lor vor trebui să le dezvolte pentru a accesa fondurile pentru inovare din cadrul viitoarei politici de coeziune; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța integrării unei dimensiuni legate de eficiența energetică în strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă, pe care statele membre și regiunile lor vor trebui să le dezvolte pentru a accesa fondurile pentru inovare din cadrul viitoarei politici de coeziune;

| 27. | reamintește statelor membre încă o dată importanța unui buget finanțat corespunzător pentru cadrul financiar multianual 2014-2020, în cadrul căruia politica de coeziune nu numai că poate, ci ar și trebui să stimuleze redresarea; |
| --- | --- |

27.

reamintește statelor membre încă o dată importanța unui buget finanțat corespunzător pentru cadrul financiar multianual 2014-2020, în cadrul căruia politica de coeziune nu numai că poate, ci ar și trebui să stimuleze redresarea;

Sensibilizarea și importanța diseminării informațiilor

| 28. | invită Comisia să aducă îmbunătățiri calității și diseminării informațiilor practice privind aspectele legate de eficiența energetică către autoritățile locale și regionale, în special cu privire la beneficiile care pot rezulta în urma investițiilor în eficiența energetică, cele mai bune metodologii, standarde și stimulente financiare și furnizorii de servicii relevante, inclusiv contractarea performanței energetice; remarcă faptul că lipsa societăților de servicii energetice în numeroase regiuni și state membre ar putea afecta absorbția de finanțări pentru eficiența energetică; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să aducă îmbunătățiri calității și diseminării informațiilor practice privind aspectele legate de eficiența energetică către autoritățile locale și regionale, în special cu privire la beneficiile care pot rezulta în urma investițiilor în eficiența energetică, cele mai bune metodologii, standarde și stimulente financiare și furnizorii de servicii relevante, inclusiv contractarea performanței energetice; remarcă faptul că lipsa societăților de servicii energetice în numeroase regiuni și state membre ar putea afecta absorbția de finanțări pentru eficiența energetică;

| 29. | subliniază că lipsa unor informații detaliate privind caracteristicile parcului imobiliar la nivel regional reprezintă un obstacol major în calea elaborării strategiilor și planurilor de către autoritățile naționale și regionale; ia act de cerințele de enumerare a acestor informații astfel cum prevede Directiva 2012/27/UE și solicită ca acestea să fie realizate la nivel regional, precum și să fie puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

29.

subliniază că lipsa unor informații detaliate privind caracteristicile parcului imobiliar la nivel regional reprezintă un obstacol major în calea elaborării strategiilor și planurilor de către autoritățile naționale și regionale; ia act de cerințele de enumerare a acestor informații astfel cum prevede Directiva 2012/27/UE și solicită ca acestea să fie realizate la nivel regional, precum și să fie puse la dispoziția publicului;

| 30. | încurajează autoritățile de management să îmbunătățească vizibilitatea programelor operaționale și oportunitățile pentru potențialii beneficiari ai proiectelor oferite în domeniul energiei sustenabile; în acest sens, sugerează crearea unor site-uri internet, a unor platforme și a unor baze de date la nivel național pentru eventualii beneficiari și părți interesate, organizarea de ateliere și evenimente destinate anumitor grupuri specifice și luarea de măsuri pentru îmbunătățirea vizibilității și accesibilității resurselor online existente (precum portalul online Build Up sau SF Energy Invest Manual); |
| --- | --- |

30.

încurajează autoritățile de management să îmbunătățească vizibilitatea programelor operaționale și oportunitățile pentru potențialii beneficiari ai proiectelor oferite în domeniul energiei sustenabile; în acest sens, sugerează crearea unor site-uri internet, a unor platforme și a unor baze de date la nivel național pentru eventualii beneficiari și părți interesate, organizarea de ateliere și evenimente destinate anumitor grupuri specifice și luarea de măsuri pentru îmbunătățirea vizibilității și accesibilității resurselor online existente (precum portalul online Build Up sau SF Energy Invest Manual);

| 31. | încurajează autoritățile de management ca, în cadrul perioadei de programare 2014-2020, să promoveze proiecte integrate, adoptând o abordare holistică față de eficiența energetică la nivel teritorial, în special prin utilizarea unor noi instrumente strategice de programare, precum investițiile teritoriale integrate, cu implicarea inițiativelor existente, cum ar fi Convenția primarilor, pentru a contribui la dezvoltarea unor planuri integrate; încurajează Comisia și statele membre să aplice o abordare „în regim de urgență” a cererilor de finanțare din partea autorităților, care reprezintă semnături ale Convenției primarilor și pun în aplicare pe deplin cerințele sale; |
| --- | --- |

31.

încurajează autoritățile de management ca, în cadrul perioadei de programare 2014-2020, să promoveze proiecte integrate, adoptând o abordare holistică față de eficiența energetică la nivel teritorial, în special prin utilizarea unor noi instrumente strategice de programare, precum investițiile teritoriale integrate, cu implicarea inițiativelor existente, cum ar fi Convenția primarilor, pentru a contribui la dezvoltarea unor planuri integrate; încurajează Comisia și statele membre să aplice o abordare „în regim de urgență” a cererilor de finanțare din partea autorităților, care reprezintă semnături ale Convenției primarilor și pun în aplicare pe deplin cerințele sale;

| 32. | salută conferința anuală „Zilele porților deschise” și numărul de grupuri dedicate proiectelor locale și regionale în materie de eficiență energetică; sugerează faptul că Comisia, statele membre și autoritățile de management urmăresc stabilirea unei platforme pentru schimbul de informații, cu scopul de a promova dialogul, atât de necesar, și schimbul de bune practici, în vederea punerii în aplicare și a gestionării proiectelor în materie de eficiență energetică finanțate prin fonduri structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

32.

salută conferința anuală „Zilele porților deschise” și numărul de grupuri dedicate proiectelor locale și regionale în materie de eficiență energetică; sugerează faptul că Comisia, statele membre și autoritățile de management urmăresc stabilirea unei platforme pentru schimbul de informații, cu scopul de a promova dialogul, atât de necesar, și schimbul de bune practici, în vederea punerii în aplicare și a gestionării proiectelor în materie de eficiență energetică finanțate prin fonduri structurale și de investiții europene;

Consolidarea capacităților și asistența tehnică

| 33. | invită statele membre să dea curs recomandărilor Comisiei (16) și să intensifice consolidarea capacităților, cu utilizarea bugetelor dedicate asistenței tehnice, cu scopul de a spori participarea efectivă a părților interesate de la nivel local și regional și din societatea civilă la conceperea strategiilor regionale și locale în materie de energie; |
| --- | --- |

33.

invită statele membre să dea curs recomandărilor Comisiei (16) și să intensifice consolidarea capacităților, cu utilizarea bugetelor dedicate asistenței tehnice, cu scopul de a spori participarea efectivă a părților interesate de la nivel local și regional și din societatea civilă la conceperea strategiilor regionale și locale în materie de energie;

| 34. | recunoaște faptul că tranziția către tehnologii eficiente din punct de vedere energetic necesită competențe noi și o educație și formare profesională care să țină cont de preocupările legate de mediu în sectorul construcțiilor și în alte sectoare; în acest sens, încurajează statele membre să utilizeze fonduri pentru a oferi asistență tehnică la toate nivelurile (de exemplu, prin intermediul mecanismului ELENA); de asemenea, invită statele membre să utilizeze fondurile structurale și de investiții europene pentru recalificarea și îmbunătățirea competențelor lucrătorilor în vederea ocupării noilor locuri de muncă create în cadrul economiei cu emisii scăzute de dioxid de carbon și evitarea existenței unui deficit de forță de muncă calificată în domeniu; |
| --- | --- |

34.

recunoaște faptul că tranziția către tehnologii eficiente din punct de vedere energetic necesită competențe noi și o educație și formare profesională care să țină cont de preocupările legate de mediu în sectorul construcțiilor și în alte sectoare; în acest sens, încurajează statele membre să utilizeze fonduri pentru a oferi asistență tehnică la toate nivelurile (de exemplu, prin intermediul mecanismului ELENA); de asemenea, invită statele membre să utilizeze fondurile structurale și de investiții europene pentru recalificarea și îmbunătățirea competențelor lucrătorilor în vederea ocupării noilor locuri de muncă create în cadrul economiei cu emisii scăzute de dioxid de carbon și evitarea existenței unui deficit de forță de muncă calificată în domeniu;

| 35. | subliniază potențialele beneficii disponibile în cadrul inițiativelor JESSICA (Sprijin european comun pentru investiții durabile în zonele urbane) și ELENA pentru investițiile în energia sustenabilă la nivel local, cu scopul de a ajuta orașele și regiunile să se implice în proiecte de investiții viabile în domeniile eficienței energetice și solicită promovarea acestor inițiative; |
| --- | --- |

35.

subliniază potențialele beneficii disponibile în cadrul inițiativelor JESSICA (Sprijin european comun pentru investiții durabile în zonele urbane) și ELENA pentru investițiile în energia sustenabilă la nivel local, cu scopul de a ajuta orașele și regiunile să se implice în proiecte de investiții viabile în domeniile eficienței energetice și solicită promovarea acestor inițiative;

| 36. | încurajează sprijinul administrativ suplimentar pentru autoritățile locale și regionale pentru a ajuta acestea să creeze grupări de proiecte mici și mijlocii în materie de eficiență energetică care, luate individual, s-ar situa sub pragurile financiare minime pentru accesarea finanțărilor din inițiativele ELENA, JESSICA și Energie inteligentă; atrage atenția statelor membre și Comisiei asupra faptului că orașele și comunitățile rurale de dimensiuni mici și mijlocii adesea nu dispun de capacitatea administrativă necesară pentru a utiliza pe deplin instrumente financiare noi; |
| --- | --- |

36.

încurajează sprijinul administrativ suplimentar pentru autoritățile locale și regionale pentru a ajuta acestea să creeze grupări de proiecte mici și mijlocii în materie de eficiență energetică care, luate individual, s-ar situa sub pragurile financiare minime pentru accesarea finanțărilor din inițiativele ELENA, JESSICA și Energie inteligentă; atrage atenția statelor membre și Comisiei asupra faptului că orașele și comunitățile rurale de dimensiuni mici și mijlocii adesea nu dispun de capacitatea administrativă necesară pentru a utiliza pe deplin instrumente financiare noi;

| 37. | subliniază că birocrația și lipsa de claritate procedurală au îngreunat accesarea fondurilor structurale și a Fondului de coeziune și au descurajat actorii care au cea mai mare nevoie de aceste fonduri să facă demersuri în acest sens; susține, prin urmare, simplificarea normelor și a procedurilor, eliminarea birocrației și creșterea flexibilității în ceea ce privește alocarea acestor fonduri atât la nivelul UE, cât și la nivel național; consideră că simplificarea va contribui la alocarea eficientă a fondurilor, la rate mai ridicate de absorbție, la mai puține erori și la perioade mai reduse de plată și va permite celor mai sărace state membre și regiuni să profite din plin de instrumentele financiare menite să reducă inegalitățile dintre state; consideră că este necesar să se ajungă la un echilibru între simplificare și stabilitatea normelor și a procedurilor; |
| --- | --- |

37.

subliniază că birocrația și lipsa de claritate procedurală au îngreunat accesarea fondurilor structurale și a Fondului de coeziune și au descurajat actorii care au cea mai mare nevoie de aceste fonduri să facă demersuri în acest sens; susține, prin urmare, simplificarea normelor și a procedurilor, eliminarea birocrației și creșterea flexibilității în ceea ce privește alocarea acestor fonduri atât la nivelul UE, cât și la nivel național; consideră că simplificarea va contribui la alocarea eficientă a fondurilor, la rate mai ridicate de absorbție, la mai puține erori și la perioade mai reduse de plată și va permite celor mai sărace state membre și regiuni să profite din plin de instrumentele financiare menite să reducă inegalitățile dintre state; consideră că este necesar să se ajungă la un echilibru între simplificare și stabilitatea normelor și a procedurilor;

Rolul instrumentelor financiare

| 38. | subliniază că o combinație de granturi și instrumente financiare poate contribui la o abordare inovatoare de succes pentru a servi drept pârghie pentru finanțarea privată, pentru a crea noi modele de parteneriate de tip public-privat și pentru a spori inovarea; subliniază importanța atragerii investițiilor private în domeniul eficienței energetice atât din UE cât și din țările terțe; |
| --- | --- |

38.

subliniază că o combinație de granturi și instrumente financiare poate contribui la o abordare inovatoare de succes pentru a servi drept pârghie pentru finanțarea privată, pentru a crea noi modele de parteneriate de tip public-privat și pentru a spori inovarea; subliniază importanța atragerii investițiilor private în domeniul eficienței energetice atât din UE cât și din țările terțe;

| 39. | subliniază că eforturile de a găsi surse de finanțare pentru investițiile în proiecte care vizează eficiența energetică sunt adesea îngreunate de obstacolele de pe piață, în materie de reglementare sau legate de încredere, cum ar fi costurile inițiale generate pentru investitori și dificultățile de estimare a potențialului real de economisire a energiei; îndeamnă statele membre să identifice metode adecvate de încurajare a investițiilor în materie de eficiență energetică la nivelul gospodăriilor; |
| --- | --- |

39.

subliniază că eforturile de a găsi surse de finanțare pentru investițiile în proiecte care vizează eficiența energetică sunt adesea îngreunate de obstacolele de pe piață, în materie de reglementare sau legate de încredere, cum ar fi costurile inițiale generate pentru investitori și dificultățile de estimare a potențialului real de economisire a energiei; îndeamnă statele membre să identifice metode adecvate de încurajare a investițiilor în materie de eficiență energetică la nivelul gospodăriilor;

| 40. | subliniază cu preocupare că, din cauza actualei crize economice și financiare, este din ce în ce mai dificil pentru statele membre să găsească fondurile necesare pentru a cofinanța programele politicii de coeziune în materie de eficiență energetică; în acest sens, consideră că este esențial să se găsească noi modalități inovatoare de finanțare a proiectelor în materie de eficiență energetică, inclusiv de către sectorul privat; |
| --- | --- |

40.

subliniază cu preocupare că, din cauza actualei crize economice și financiare, este din ce în ce mai dificil pentru statele membre să găsească fondurile necesare pentru a cofinanța programele politicii de coeziune în materie de eficiență energetică; în acest sens, consideră că este esențial să se găsească noi modalități inovatoare de finanțare a proiectelor în materie de eficiență energetică, inclusiv de către sectorul privat;

| 41. | recunoaște sprijinul acordat de Comisie în vederea consolidării rolului noilor instrumente financiare inovatoare în cadrul perioadei de programare 2014-2020; subliniază că, în cazul în care nu sunt furnizate la timp și în lipsa clarității juridice, acestea creează dificultăți atât pentru statele membre, cât și pentru celelalte părți implicate în gestionarea unor astfel de instrumente; îndeamnă Comisia să prezinte fără întârziere propuneri pentru noi instrumente financiare disponibile în vederea sprijinirii măsurilor în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

41.

recunoaște sprijinul acordat de Comisie în vederea consolidării rolului noilor instrumente financiare inovatoare în cadrul perioadei de programare 2014-2020; subliniază că, în cazul în care nu sunt furnizate la timp și în lipsa clarității juridice, acestea creează dificultăți atât pentru statele membre, cât și pentru celelalte părți implicate în gestionarea unor astfel de instrumente; îndeamnă Comisia să prezinte fără întârziere propuneri pentru noi instrumente financiare disponibile în vederea sprijinirii măsurilor în materie de eficiență energetică;

| 42. | invită statele membre să facă schimb de cele mai bune practici în proiectarea fondurilor naționale pentru eficiență energetică, fondurile structurale și de investiții europene putând fi utilizate ca și contribuții de capital, sau altele asemenea, și să se alinieze la sursele suplimentare de finanțare din sectorul privat; |
| --- | --- |

42.

invită statele membre să facă schimb de cele mai bune practici în proiectarea fondurilor naționale pentru eficiență energetică, fondurile structurale și de investiții europene putând fi utilizate ca și contribuții de capital, sau altele asemenea, și să se alinieze la sursele suplimentare de finanțare din sectorul privat;

| 43. | solicită Comisiei să sporească sprijinul financiar specific acordat de Banca Europeană de Investiții (BEI), de Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), de Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei (BDCE) și de Fondul european pentru eficiență energetică (FEEE) proiectelor în materie de eficiență energetică; îndeamnă BEI, BDCE și BERD să instituie un grup de lucru comun pentru a analiza alternative la noile instrumente financiare, care să poată fi puse la dispoziția statelor membre împreună cu fondurile naționale pentru eficiența energetică, sau prin intermediul lor, pentru a stimula investițiile suplimentare din partea sectorului privat; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să sporească sprijinul financiar specific acordat de Banca Europeană de Investiții (BEI), de Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), de Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei (BDCE) și de Fondul european pentru eficiență energetică (FEEE) proiectelor în materie de eficiență energetică; îndeamnă BEI, BDCE și BERD să instituie un grup de lucru comun pentru a analiza alternative la noile instrumente financiare, care să poată fi puse la dispoziția statelor membre împreună cu fondurile naționale pentru eficiența energetică, sau prin intermediul lor, pentru a stimula investițiile suplimentare din partea sectorului privat;

| 44. | subliniază faptul că alocarea de fonduri trebuie să aibă la bază principiile proporționalității, rentabilității și eficacității economice și nu trebuie să ducă la o creștere a sarcinii administrative; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că alocarea de fonduri trebuie să aibă la bază principiile proporționalității, rentabilității și eficacității economice și nu trebuie să ducă la o creștere a sarcinii administrative;

Realități legate de climă, geografie și competitivitate

| 45. | subliniază importanța evaluării cu regularitate dacă măsurile și cerințele în materie de eficiență energetică sunt încă adecvate în raport cu realitățile climatice, cu impacturile în materie de competitivitate asupra industriei și a IMM-urilor, dar și cu implicațiile prețului la energie, în diferite regiuni și state membre; invită Comisia să țină seama cu atenție de aceste aspecte la elaborarea unui set de indicatori de performanță; |
| --- | --- |

45.

subliniază importanța evaluării cu regularitate dacă măsurile și cerințele în materie de eficiență energetică sunt încă adecvate în raport cu realitățile climatice, cu impacturile în materie de competitivitate asupra industriei și a IMM-urilor, dar și cu implicațiile prețului la energie, în diferite regiuni și state membre; invită Comisia să țină seama cu atenție de aceste aspecte la elaborarea unui set de indicatori de performanță;

| 46. | subliniază necesitatea de a se ține seama și de caracteristicile geografice specifice ale regiunilor ultraperiferice (RUP) în ceea ce privește eficiența energetică, pentru o mai bună utilizare a patrimoniului natural survenit din statutul lor de insulă (energie geotermică, solară, eoliană și maritimă); |
| --- | --- |

46.

subliniază necesitatea de a se ține seama și de caracteristicile geografice specifice ale regiunilor ultraperiferice (RUP) în ceea ce privește eficiența energetică, pentru o mai bună utilizare a patrimoniului natural survenit din statutul lor de insulă (energie geotermică, solară, eoliană și maritimă);

| 47. | sprijină progresele programului MARIE în ceea ce privește elaborarea unei Strategii mediteraneene de îmbunătățire a eficienței energetice; în acest sens, invită statele membre din regiunea mediteraneană să împărtășească cele mai bune practici pentru a furniza un model optim din punct de vedere al costurilor pentru Europa de Sud; solicită crearea de programe similare în alte regiuni europene, în special în Europa Centrală; consideră că o strategie similară ar putea fi pusă în aplicare pentru RUP, în special deoarece majoritatea acestora (deși nu toate) sunt situate la tropice; |
| --- | --- |

47.

sprijină progresele programului MARIE în ceea ce privește elaborarea unei Strategii mediteraneene de îmbunătățire a eficienței energetice; în acest sens, invită statele membre din regiunea mediteraneană să împărtășească cele mai bune practici pentru a furniza un model optim din punct de vedere al costurilor pentru Europa de Sud; solicită crearea de programe similare în alte regiuni europene, în special în Europa Centrală; consideră că o strategie similară ar putea fi pusă în aplicare pentru RUP, în special deoarece majoritatea acestora (deși nu toate) sunt situate la tropice;

Indicatori și criterii

| 48. | solicită statelor membre să stabilească obiective exigente pentru a se asigura că clădirile publice și clădirile utilizate în alte scopuri îndeplinesc cele mai înalte standarde de eficiență energetică astfel cum prevede Directiva 2010/31/UE și pentru a le supune unei certificări energetice periodice; |
| --- | --- |

48.

solicită statelor membre să stabilească obiective exigente pentru a se asigura că clădirile publice și clădirile utilizate în alte scopuri îndeplinesc cele mai înalte standarde de eficiență energetică astfel cum prevede Directiva 2010/31/UE și pentru a le supune unei certificări energetice periodice;

| 49. | solicită Comisiei să clarifice indicatorii comuni în materie de eficiență energetică din politica de coeziune care trebuie aplicați și utilizați de statele membre în cadrul perioadei de programare 2014-2020; |
| --- | --- |

49.

solicită Comisiei să clarifice indicatorii comuni în materie de eficiență energetică din politica de coeziune care trebuie aplicați și utilizați de statele membre în cadrul perioadei de programare 2014-2020;

| 50. | invită Comisia să ia în considerare în mod corespunzător situația economică, geografică și socială în stabilirea, pentru fiecare stat membru sau regiune, a costurilor de investiție asociate cu realizarea unei economii de un kWh; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să ia în considerare în mod corespunzător situația economică, geografică și socială în stabilirea, pentru fiecare stat membru sau regiune, a costurilor de investiție asociate cu realizarea unei economii de un kWh;

| 51. | solicită Comisiei să dezvolte, fără întârziere și cu strânsa consultare a statelor membre și regiunilor, orientări de evaluare a proiectelor de eficiență energetică, care ar putea sta la baza elaborării unui mecanism de evaluare, monitorizare și verificare a proiectelor și de confirmare a eficienței din punct de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei să dezvolte, fără întârziere și cu strânsa consultare a statelor membre și regiunilor, orientări de evaluare a proiectelor de eficiență energetică, care ar putea sta la baza elaborării unui mecanism de evaluare, monitorizare și verificare a proiectelor și de confirmare a eficienței din punct de vedere al costurilor;

| 52. | solicită statelor membre să aplice indicatori de realizare, astfel cum sunt definiți în anexa la Regulamentul FEDER, precum și să utilizeze criterii transparente de selecție a proiectelor și costuri standard de investiții per unitate de energie de economisit, specificând o perioadă simplă de amortizare maximă acceptabilă pentru proiectele de eficiență energetică; |
| --- | --- |

52.

solicită statelor membre să aplice indicatori de realizare, astfel cum sunt definiți în anexa la Regulamentul FEDER, precum și să utilizeze criterii transparente de selecție a proiectelor și costuri standard de investiții per unitate de energie de economisit, specificând o perioadă simplă de amortizare maximă acceptabilă pentru proiectele de eficiență energetică;

| 53. | ia act de cel mai recent raport al Curții de Conturi referitor la eficacitatea din punctul de vedere al costurilor a investițiilor în eficiența energetică efectuate în cadrul politicii de coeziune; subliniază recomandările Curții de a utiliza criterii de selecție a proiectelor mai stricte și mai transparente atât la nivelul UE, cât și al statelor membre; își exprimă acordul cu concluzia Curții, conform căreia criteriile de evaluare utilizate pentru a lua o decizie legată de investiții trebuie să fie mai clare și mai precise în ceea ce privește modalitatea de evaluare a aspectelor legate de eficiența energetică; |
| --- | --- |

53.

ia act de cel mai recent raport al Curții de Conturi referitor la eficacitatea din punctul de vedere al costurilor a investițiilor în eficiența energetică efectuate în cadrul politicii de coeziune; subliniază recomandările Curții de a utiliza criterii de selecție a proiectelor mai stricte și mai transparente atât la nivelul UE, cât și al statelor membre; își exprimă acordul cu concluzia Curții, conform căreia criteriile de evaluare utilizate pentru a lua o decizie legată de investiții trebuie să fie mai clare și mai precise în ceea ce privește modalitatea de evaluare a aspectelor legate de eficiența energetică;

| 54. | ia act, însă, de faptul că evaluarea Curții este relativ limitată în ceea ce privește perioadele de eșantionare și de amortizare; subliniază faptul că politica de coeziune este o politică integrată și, prin urmare, la evaluarea proiectelor, trebuie adoptată o abordare cuprinzătoare, bazată pe o analiză a costurilor ciclului de viață; |
| --- | --- |

54.

ia act, însă, de faptul că evaluarea Curții este relativ limitată în ceea ce privește perioadele de eșantionare și de amortizare; subliniază faptul că politica de coeziune este o politică integrată și, prin urmare, la evaluarea proiectelor, trebuie adoptată o abordare cuprinzătoare, bazată pe o analiză a costurilor ciclului de viață;

Importanța sectorului construcțiilor

| 55. | subliniază faptul că, în 2010, consumul de energie al clădirilor a reprezentat cea mai mare parte a consumului final total de energie din UE, și anume 40 %, procent din care 26,7 % a revenit gospodăriilor, iar acest consum a corespuns unei proporții de 36 % din emisiile de CO2 ale Uniunii; își exprimă regretul că majoritatea statelor membre nu își exploatează potențialul în ceea ce privește utilizarea pe deplin a potențialului de economisire a energiei al clădirilor; solicită Comisiei să găsească modalități pentru a încuraja eforturile depuse pentru a asigura exploatarea corespunzătoare a potențialului de economisire a energiei prin prezentarea unor propuneri conținând obiective clare în ceea ce privește consumul de energie al clădirilor din statele membre; |
| --- | --- |

55.

subliniază faptul că, în 2010, consumul de energie al clădirilor a reprezentat cea mai mare parte a consumului final total de energie din UE, și anume 40 %, procent din care 26,7 % a revenit gospodăriilor, iar acest consum a corespuns unei proporții de 36 % din emisiile de CO2 ale Uniunii; își exprimă regretul că majoritatea statelor membre nu își exploatează potențialul în ceea ce privește utilizarea pe deplin a potențialului de economisire a energiei al clădirilor; solicită Comisiei să găsească modalități pentru a încuraja eforturile depuse pentru a asigura exploatarea corespunzătoare a potențialului de economisire a energiei prin prezentarea unor propuneri conținând obiective clare în ceea ce privește consumul de energie al clădirilor din statele membre;

| 56. | reamintește că clădirile au un ciclu natural de renovare de 40 de ani și că tehnologiile de economisire a energiei în acest sector sunt bine dezvoltate, făcând ca majoritatea barierelor care previn utilizarea pe deplin a potențialului de economisire a energiei să nu fie de natură tehnică; subliniază că, de asemenea, ca urmare a naturii proiectelor de renovare în materie de eficiență energetică, care adesea sunt mai puțin vizibile, mai mici și mai dificil de agregat, fondurile structurale și de investiții europene joacă un rol crucial în asigurarea finanțării necesare pentru a depăși aceste bariere; |
| --- | --- |

56.

reamintește că clădirile au un ciclu natural de renovare de 40 de ani și că tehnologiile de economisire a energiei în acest sector sunt bine dezvoltate, făcând ca majoritatea barierelor care previn utilizarea pe deplin a potențialului de economisire a energiei să nu fie de natură tehnică; subliniază că, de asemenea, ca urmare a naturii proiectelor de renovare în materie de eficiență energetică, care adesea sunt mai puțin vizibile, mai mici și mai dificil de agregat, fondurile structurale și de investiții europene joacă un rol crucial în asigurarea finanțării necesare pentru a depăși aceste bariere;

| 57. | ia act de faptul că potențialul de economisire a energiei, care depinde într-o mare măsură de condiția în care se află actualul parc imobiliar, nu este răspândit echitabil în statele membre și regiuni; solicită statelor membre să precizeze definiția „locuințelor decente” pentru a include standardele de eficiență energetică; |
| --- | --- |

57.

ia act de faptul că potențialul de economisire a energiei, care depinde într-o mare măsură de condiția în care se află actualul parc imobiliar, nu este răspândit echitabil în statele membre și regiuni; solicită statelor membre să precizeze definiția „locuințelor decente” pentru a include standardele de eficiență energetică;

| 58. | subliniază că sunt necesare investiții publice în clădirile eficiente din punct de vedere energetic, îndeosebi în regiunile mai puțin dezvoltate și în statele membre care sunt beneficiari ai finanțărilor din cadrul politicii de coeziune, unde există un potențial important de reducere a consumului de energie prin intermediul unor măsuri eficiente din punct de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

58.

subliniază că sunt necesare investiții publice în clădirile eficiente din punct de vedere energetic, îndeosebi în regiunile mai puțin dezvoltate și în statele membre care sunt beneficiari ai finanțărilor din cadrul politicii de coeziune, unde există un potențial important de reducere a consumului de energie prin intermediul unor măsuri eficiente din punct de vedere al costurilor;

| 59. | încurajează statele membre să utilizeze în cea mai mare măsură posibil programele naționale și regionale pentru a se asigura că noile clădiri sunt proiectate în așa fel încât să fie foarte eficiente din punct de vedere energetic, iar parcul imobiliar existent să fie de asemenea modernizat pentru a fi eficient din punct de vedere energetic, inclusiv dacă este vorba de clădiri pentru gospodării cu venituri reduse; |
| --- | --- |

59.

încurajează statele membre să utilizeze în cea mai mare măsură posibil programele naționale și regionale pentru a se asigura că noile clădiri sunt proiectate în așa fel încât să fie foarte eficiente din punct de vedere energetic, iar parcul imobiliar existent să fie de asemenea modernizat pentru a fi eficient din punct de vedere energetic, inclusiv dacă este vorba de clădiri pentru gospodării cu venituri reduse;

| 60. | ia act de faptul că zonele rurale și îndepărtate dispun de condiții ideale pentru dezvoltarea unor forme eficiente de producție descentralizată a energiei, fapt care ar reduce pierderile de energie asociate cu transportarea energiei electrice pe distanțe lungi; |
| --- | --- |

60.

ia act de faptul că zonele rurale și îndepărtate dispun de condiții ideale pentru dezvoltarea unor forme eficiente de producție descentralizată a energiei, fapt care ar reduce pierderile de energie asociate cu transportarea energiei electrice pe distanțe lungi;

| 61. | solicită autorităților publice pertinente să accelereze procesul de renovare a clădirilor pe care le dețin, utilizând fonduri din cadrul politicii de coeziune pentru a crea efectul de pârghie necesar și pentru a da un exemplu; |
| --- | --- |

61.

solicită autorităților publice pertinente să accelereze procesul de renovare a clădirilor pe care le dețin, utilizând fonduri din cadrul politicii de coeziune pentru a crea efectul de pârghie necesar și pentru a da un exemplu;

| 62. | invită statele membre să acorde o atenție specială dificultăților care apar prin deținerea în comun a unor clădiri de apartamente multifamiliale, acestea reprezentând o problemă dificilă de „parazitism”; |
| --- | --- |

62.

invită statele membre să acorde o atenție specială dificultăților care apar prin deținerea în comun a unor clădiri de apartamente multifamiliale, acestea reprezentând o problemă dificilă de „parazitism”;

| 63. | invită Comisia să sensibilizeze publicul cu privire la potențialul real al renovării complete și al renovării complete etapizate a parcului imobiliar prin oferirea de sprijin statelor membre și regiunilor la elaborarea strategiilor lor de renovare; recomandă elaborarea strategiilor concomitent cu propunerile pentru programele operaționale, respectiv ca acestea să urmărească utilizarea instrumentelor financiare inovatoare și să includă puncte de reper orientative pentru a consolida încrederea investitorilor; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să sensibilizeze publicul cu privire la potențialul real al renovării complete și al renovării complete etapizate a parcului imobiliar prin oferirea de sprijin statelor membre și regiunilor la elaborarea strategiilor lor de renovare; recomandă elaborarea strategiilor concomitent cu propunerile pentru programele operaționale, respectiv ca acestea să urmărească utilizarea instrumentelor financiare inovatoare și să includă puncte de reper orientative pentru a consolida încrederea investitorilor;

o

o o

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

64.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0246.

(2)  http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2012_energy_figures.pdf.

(3)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 98.

(4)  https://www.kfw.de/migration/Weiterleitung-zur-Startseite/Homepage/KfW-Group/Research/PDF-Files/Energy-efficient-building-and-rehabilitation.pdf.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0017.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0223.

(7)  JO C 225, 27.7.2012, p. 52.

(8)  JO C 54, 23.2.2012, p.49.

(9)  JO C 24, 28.1.2012, p. 134.

(10)  http://www.sf-energyinvest.eu/fileadmin/Dateien/Downloads/May2012-Recommendations.pdf.

(11)  http://www.renovate-europe.eu/uploads/Multiple%20Benefits%20Study_Key%20Messages%20Brochure.pdf.

(12)  Comunicarea Comisiei privind planul de acțiune pentru eficiența energetică: exploatarea potențialului (COM(2006)0545).

(13)  Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 18 aprilie 2013, „Sprijinul financiar pentru eficiența energetică a clădirilor”, (COM(2013)0225).

(14)  Raportul de sinteză al Consiliului din 4 martie 2013, „Implementarea semestrului european”, (6754/13).

(15)  Raportul prezentat Comisiei de Ismeri Europa, intitulat „Rețeaua experților pentru evaluarea performanțelor politicii de coeziune 2007-2013 – Sinteza rapoartelor naționale 2011 – energia din surse regenerabile și eficiența energetică a locuințelor”: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/eval2007/expert_innovation/2011_synt_rep_en.pdf)

(16)  Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” (COM(2011)0017).

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/31

---

P7_TA(2013)0346

O strategie pentru pescuitul în Marea Adriatică şi în Marea Ionică

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la o strategie pentru pescuitul în Marea Adriatică și în Marea Ionică (2012/2261(INI))

(2016/C 093/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei „O strategie maritimă pentru Marea Adriatică și Marea Ionică” (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei „O strategie maritimă pentru Marea Adriatică și Marea Ionică” (COM(2012)0713),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (1) și modificările ulterioare (Regulamentul privind Marea Mediterană), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (1) și modificările ulterioare (Regulamentul privind Marea Mediterană),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la politica comună în domeniul pescuitului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la politica comună în domeniul pescuitului (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (3),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE și obligația statelor membre ale UE de a adopta măsurile necesare pentru a obține sau a menține o stare ecologică bună a mediului marin până în anul 2020 cel târziu, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE și obligația statelor membre ale UE de a adopta măsurile necesare pentru a obține sau a menține o stare ecologică bună a mediului marin până în anul 2020 cel târziu,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE: practica actuală și perspectivele, în special în regiunea mediteraneeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE: practica actuală și perspectivele, în special în regiunea mediteraneeană (4),

| — | având în vedere poziția sa din 8 martie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 martie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2010 referitoare la politica maritimă integrată (PMI) – Evaluarea progreselor înregistrate și noi provocări (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2010 referitoare la politica maritimă integrată (PMI) – Evaluarea progreselor înregistrate și noi provocări (6),

| — | având în vedere propunerea Comisiei pentru de directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei pentru de directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere (COM(2013)0133),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene (7),

| — | având în vedere Directiva privind habitatele (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind habitatele (8),

| — | având în vedere declarația miniștrilor europeni responsabili cu politica maritimă integrată și a Comisiei din 7 octombrie 2012 privind o agendă marină și maritimă pentru creștere economică și locuri de muncă („Declarația de la Limassol”), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor europeni responsabili cu politica maritimă integrată și a Comisiei din 7 octombrie 2012 privind o agendă marină și maritimă pentru creștere economică și locuri de muncă („Declarația de la Limassol”),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei „Creșterea albastră”: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei „Creșterea albastră”: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim (COM(2012)0494),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 23 și 24 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 23 și 24 iunie 2011,

| — | având în vedere Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, precum și protocoalele sale (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, precum și protocoalele sale (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor din 12 octombrie 2011 în favoarea dezvoltării macroregiunii adriatico-ionice (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor din 12 octombrie 2011 în favoarea dezvoltării macroregiunii adriatico-ionice (10),

| — | având în vedere declarația de la Ancona, adoptată la 5 mai 2010, cu ocazia celui de-al 12-a Consiliu Ionic, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la Ancona, adoptată la 5 mai 2010, cu ocazia celui de-al 12-a Consiliu Ionic,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 (UNCLOS),

| — | având în vedere Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil, adoptat la 31 octombrie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil, adoptat la 31 octombrie 1995,

| — | având în vedere Recomandarea 199 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind munca în sectorul pescuitului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 199 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind munca în sectorul pescuitului,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0234/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0234/2013),

| A. | întrucât șapte țări au ieșire la Marea Adriatică și la Marea Ionică (11), dintre care patru state membre (Italia, Grecia, Croaţia și Slovenia), un stat candidat (Muntenegru) și două potențiale state candidate (Albania și Bosnia-Herțegovina); |
| --- | --- |

A.

întrucât șapte țări au ieșire la Marea Adriatică și la Marea Ionică (11), dintre care patru state membre (Italia, Grecia, Croaţia și Slovenia), un stat candidat (Muntenegru) și două potențiale state candidate (Albania și Bosnia-Herțegovina);

| B. | întrucât cooperarea transfrontalieră este esențială în scopul dezvoltării unei gestionări comune a activității pescuitului și al garantării unei exploatări sustenabile a resurselor halieutice; |
| --- | --- |

B.

întrucât cooperarea transfrontalieră este esențială în scopul dezvoltării unei gestionări comune a activității pescuitului și al garantării unei exploatări sustenabile a resurselor halieutice;

| C. | întrucât, chiar dacă anumite țări cu ieșire la Marea Adriatică au instituit zone speciale, o parte considerabilă a bazinului Marii Adriatice și al Mării Ionice continuă să fie formată din ape internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât, chiar dacă anumite țări cu ieșire la Marea Adriatică au instituit zone speciale, o parte considerabilă a bazinului Marii Adriatice și al Mării Ionice continuă să fie formată din ape internaționale;

| D. | întrucât Parlamentul în Rezoluția sa recentă referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE a subliniat că strategia macroregională adriatico-ionică constituie un factor semnificativ în cadrul eforturilor de realizare a reconcilierii între țările Balcanilor de Vest, putând astfel contribui la eforturile acestor țări de integrare în UE, permițând, astfel, aplicarea unei politici cuprinzătoare pentru întregul bazin mediteraneean; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul în Rezoluția sa recentă referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE a subliniat că strategia macroregională adriatico-ionică constituie un factor semnificativ în cadrul eforturilor de realizare a reconcilierii între țările Balcanilor de Vest, putând astfel contribui la eforturile acestor țări de integrare în UE, permițând, astfel, aplicarea unei politici cuprinzătoare pentru întregul bazin mediteraneean;

| E. | întrucât statele semnatare ale „Declarației de la Ancona” au solicitat Comisiei să elaboreze o strategie macroregională pentru regiunea adriatico-ionică pe baza exemplului strategiilor macroregionale deja propuse de aceasta pentru Marea Baltică (2009), Dunăre (2010) și Oceanul Atlantic (2011) (12); |
| --- | --- |

E.

întrucât statele semnatare ale „Declarației de la Ancona” au solicitat Comisiei să elaboreze o strategie macroregională pentru regiunea adriatico-ionică pe baza exemplului strategiilor macroregionale deja propuse de aceasta pentru Marea Baltică (2009), Dunăre (2010) și Oceanul Atlantic (2011) (12);

| F. | întrucât, în rezoluția sa din 23–24 iunie 2011, Consiliul European a invitat statele membre „să își continue, în colaborare cu Comisia, activitatea consacrată unor posibile strategii macroregionale viitoare, în special cu privire la regiunea Mărilor Adriatică și Ionică”; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în rezoluția sa din 23–24 iunie 2011, Consiliul European a invitat statele membre „să își continue, în colaborare cu Comisia, activitatea consacrată unor posibile strategii macroregionale viitoare, în special cu privire la regiunea Mărilor Adriatică și Ionică”;

| G. | întrucât, într-un aviz recent, Comitetul Regiunilor a invitat Parlamentul să susțină crearea unei strategii a Uniunii pentru o macroregiune adriatico-ionică care să țină seama de marile provocări cu care se confruntă acest bazin și, în special, sectoarele pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, într-un aviz recent, Comitetul Regiunilor a invitat Parlamentul să susțină crearea unei strategii a Uniunii pentru o macroregiune adriatico-ionică care să țină seama de marile provocări cu care se confruntă acest bazin și, în special, sectoarele pescuitului și acvaculturii;

| H. | întrucât, în mod tradițional, pescuitul este un sector important pentru majoritatea regiunilor care au ieșire la Marea Adriatică și Marea Ionică; întrucât activitățile de pescuit în această zonă sunt în prezent gestionate de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) și de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT); |
| --- | --- |

H.

întrucât, în mod tradițional, pescuitul este un sector important pentru majoritatea regiunilor care au ieșire la Marea Adriatică și Marea Ionică; întrucât activitățile de pescuit în această zonă sunt în prezent gestionate de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) și de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);

| I. | întrucât principala caracteristică a structurii geofizice a bazinului Marii Adriatice, în special în partea sa de nord, este un fund puțin adânc și nisipos, care atinge adâncimi mai mari numai la multe mile distanță de coastă; întrucât caracteristicile bazinului Mării Ionice sunt similare celor din restul Mării Mediterane, îndeosebi în SZG (subzone geografice CGPM) 18 și 19, care ajung la adâncimi de maximum 2 000 m; |
| --- | --- |

I.

întrucât principala caracteristică a structurii geofizice a bazinului Marii Adriatice, în special în partea sa de nord, este un fund puțin adânc și nisipos, care atinge adâncimi mai mari numai la multe mile distanță de coastă; întrucât caracteristicile bazinului Mării Ionice sunt similare celor din restul Mării Mediterane, îndeosebi în SZG (subzone geografice CGPM) 18 și 19, care ajung la adâncimi de maximum 2 000 m;

| J. | întrucât pescuitul în bazinul adriatico-ionic este un pescuit cu multiple specificități, caracterizat de activități care prevăd utilizarea de diferite instrumente, de la pescuitul artizanal la scară redusă la pescuitul cu traul de fund, de la pescuitul pelagic de adâncime medie la pescuitul recreativ; |
| --- | --- |

J.

întrucât pescuitul în bazinul adriatico-ionic este un pescuit cu multiple specificități, caracterizat de activități care prevăd utilizarea de diferite instrumente, de la pescuitul artizanal la scară redusă la pescuitul cu traul de fund, de la pescuitul pelagic de adâncime medie la pescuitul recreativ;

| K. | întrucât Marea Adriatică este o zonă unde se găsesc multe specii endemice; întrucât creșterea efortului de pescuit și/sau a poluării au adus grave prejudicii stocurilor de pește și sectorului pescuitului în general, în special în zona de coastă italiană a Mării Adriatice de Nord; |
| --- | --- |

K.

întrucât Marea Adriatică este o zonă unde se găsesc multe specii endemice; întrucât creșterea efortului de pescuit și/sau a poluării au adus grave prejudicii stocurilor de pește și sectorului pescuitului în general, în special în zona de coastă italiană a Mării Adriatice de Nord;

| L. | de asemenea, întrucât în ultimii ani și în bazinul adriatico-ionic s-a înregistrat o dezvoltare importantă a acvaculturii, chiar dacă se confruntă cu condiții dificile de mediu și spațiu și cu faptul că nu toate zonele sunt propice creării de crescătorii offshore și aceste crescătorii nu sunt compatibile cu alte activități; |
| --- | --- |

L.

de asemenea, întrucât în ultimii ani și în bazinul adriatico-ionic s-a înregistrat o dezvoltare importantă a acvaculturii, chiar dacă se confruntă cu condiții dificile de mediu și spațiu și cu faptul că nu toate zonele sunt propice creării de crescătorii offshore și aceste crescătorii nu sunt compatibile cu alte activități;

| M. | întrucât s-a pus în aplicare deja inițiative valoroase de cooperare regională pentru promovarea cooperării științifice în sprijinul pescuitului responsabil în Marea Adriatică, precum Adriamed (13); |
| --- | --- |

M.

întrucât s-a pus în aplicare deja inițiative valoroase de cooperare regională pentru promovarea cooperării științifice în sprijinul pescuitului responsabil în Marea Adriatică, precum Adriamed (13);

| N. | întrucât numeroase țări din UE nu dispun de planuri specifice de amenajare a teritoriului la nivel național sau regional, care să reglementeze întreprinderile din zonele costiere și maritime și care să definească în mod transparent zonele accesibile pentru înființarea de crescătorii pentru a evita conflictele de interese ușor de prevăzut cu alte sectoare economice (ca, de exemplu, turismul, agricultura sau pescuitul costier); |
| --- | --- |

N.

întrucât numeroase țări din UE nu dispun de planuri specifice de amenajare a teritoriului la nivel național sau regional, care să reglementeze întreprinderile din zonele costiere și maritime și care să definească în mod transparent zonele accesibile pentru înființarea de crescătorii pentru a evita conflictele de interese ușor de prevăzut cu alte sectoare economice (ca, de exemplu, turismul, agricultura sau pescuitul costier);

| O. | întrucât rețeaua de zone protejate marine și costiere din Marea Adriatică (AdriaPAN) este o inițiativă care urmărește îmbunătățirea eficacității gestionării și a capacității de a dezvolta proiecte în parteneriat; |
| --- | --- |

O.

întrucât rețeaua de zone protejate marine și costiere din Marea Adriatică (AdriaPAN) este o inițiativă care urmărește îmbunătățirea eficacității gestionării și a capacității de a dezvolta proiecte în parteneriat;

| P. | întrucât dezvoltarea unei abordări integrate a politicilor maritime în Marea Adriatică și în Marea Ionică trebuie să fie însoțită de un proces caracterizat prin dialog și parteneriat cu toate statele riverane, având în vedere natura transfrontalieră a activităților maritime și a resurselor comune, |
| --- | --- |

P.

întrucât dezvoltarea unei abordări integrate a politicilor maritime în Marea Adriatică și în Marea Ionică trebuie să fie însoțită de un proces caracterizat prin dialog și parteneriat cu toate statele riverane, având în vedere natura transfrontalieră a activităților maritime și a resurselor comune,

Considerații generale

| 1. | subliniază faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul a devenit colegislator cu drepturi depline pentru sectorul pescuitului și al acvaculturii și intenționează să-și exercite atribuțiile pe deplin în definirea orientărilor în domeniul pescuitului atât la nivelul UE, cât și la nivel regional și transregional; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul a devenit colegislator cu drepturi depline pentru sectorul pescuitului și al acvaculturii și intenționează să-și exercite atribuțiile pe deplin în definirea orientărilor în domeniul pescuitului atât la nivelul UE, cât și la nivel regional și transregional;

| 2. | consideră că o strategie pentru Marea Adriatică și Marea Ionică ar trebui să țină cont, în special, de dezvoltarea durabilă și de creșterea sectorului pescuitului și acvaculturii, inclusiv de ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

2.

consideră că o strategie pentru Marea Adriatică și Marea Ionică ar trebui să țină cont, în special, de dezvoltarea durabilă și de creșterea sectorului pescuitului și acvaculturii, inclusiv de ocuparea forței de muncă;

| 3. | consideră că o strategie pentru Marea Adriatică și Marea Ionică ar trebui să aibă ca prioritate asigurarea conservării și a protecției mediului; |
| --- | --- |

3.

consideră că o strategie pentru Marea Adriatică și Marea Ionică ar trebui să aibă ca prioritate asigurarea conservării și a protecției mediului;

| 4. | felicită Comisia pentru adoptarea comunicării din 3 decembrie 2012 ca bază importantă pentru adoptarea unui cadru normativ care să promoveze o cooperare mai intensă între țările și regiunile care au ieșire la Marea Adriatică și la Marea Ionică în favoarea unui pescuit responsabil și sustenabil din punct de vedere economic pentru comunitățile costiere; |
| --- | --- |

4.

felicită Comisia pentru adoptarea comunicării din 3 decembrie 2012 ca bază importantă pentru adoptarea unui cadru normativ care să promoveze o cooperare mai intensă între țările și regiunile care au ieșire la Marea Adriatică și la Marea Ionică în favoarea unui pescuit responsabil și sustenabil din punct de vedere economic pentru comunitățile costiere;

| 5. | în acest context, consideră că politica maritimă integrată (PMI) ar trebui să joace un rol esențial în dezvoltarea unei politici strategice pe termen lung în Marea Adriatică și Marea Ionică, în scopul unei creșteri sustenabile în domeniul marin și maritim și al conservării ecosistemelor marine pentru generațiile viitoare; |
| --- | --- |

5.

în acest context, consideră că politica maritimă integrată (PMI) ar trebui să joace un rol esențial în dezvoltarea unei politici strategice pe termen lung în Marea Adriatică și Marea Ionică, în scopul unei creșteri sustenabile în domeniul marin și maritim și al conservării ecosistemelor marine pentru generațiile viitoare;

| 6. | consideră, de asemenea, că amenajarea spațiului maritim ca proces public de analizare și amenajare a distribuției temporale și spațiale a activităților umane din zonele Mării Adriatice și Mării Ionice – în special în nordul Mării Adriatice – este esențială pentru viitorul sustenabil al sectorului pescuitului în raport cu alte activități conexe; |
| --- | --- |

6.

consideră, de asemenea, că amenajarea spațiului maritim ca proces public de analizare și amenajare a distribuției temporale și spațiale a activităților umane din zonele Mării Adriatice și Mării Ionice – în special în nordul Mării Adriatice – este esențială pentru viitorul sustenabil al sectorului pescuitului în raport cu alte activități conexe;

| 7. | își reiterează sprijinul pentru introducerea unei strategii macroregionale pentru acest important bazin maritim, în scopul de a aborda problematica și provocările comune cu care se confruntă cetățenii din regiunile costiere în cauză și de a promova dezvoltarea economică și integrarea europeană; |
| --- | --- |

7.

își reiterează sprijinul pentru introducerea unei strategii macroregionale pentru acest important bazin maritim, în scopul de a aborda problematica și provocările comune cu care se confruntă cetățenii din regiunile costiere în cauză și de a promova dezvoltarea economică și integrarea europeană;

| 8. | consideră că toate programele și instrumentele de finanțare ale UE (14), precum și instrumentele de asistență pentru preaderare (IPA), pentru regiunile bazinului adriatico-ionic trebuie să fie compatibile și utilizate în maniera cea mai eficientă posibilă pentru a oferi o valoare adăugată reală operatorilor și întreprinderilor din sectorul pescuitului din regiune; |
| --- | --- |

8.

consideră că toate programele și instrumentele de finanțare ale UE (14), precum și instrumentele de asistență pentru preaderare (IPA), pentru regiunile bazinului adriatico-ionic trebuie să fie compatibile și utilizate în maniera cea mai eficientă posibilă pentru a oferi o valoare adăugată reală operatorilor și întreprinderilor din sectorul pescuitului din regiune;

| 9. | își exprimă convingerea că orice efort în favoarea unui pescuit responsabil și sustenabil în bazinul adriatico-ionic poate stimula dezvoltarea zonelor costiere ale țărilor riverane și poate contribui la dezvoltarea activităților combinate, ca de exemplu turismul de pescuit, desfășurat de pescari profesioniști, care constă în îmbarcarea persoanelor pe nave de pescuit în scop turistic/recreativ sau de studiu, aplicând principiile pescuitului sustenabil care respectă pe deplin ecologia și biodiversitatea bazinului; |
| --- | --- |

9.

își exprimă convingerea că orice efort în favoarea unui pescuit responsabil și sustenabil în bazinul adriatico-ionic poate stimula dezvoltarea zonelor costiere ale țărilor riverane și poate contribui la dezvoltarea activităților combinate, ca de exemplu turismul de pescuit, desfășurat de pescari profesioniști, care constă în îmbarcarea persoanelor pe nave de pescuit în scop turistic/recreativ sau de studiu, aplicând principiile pescuitului sustenabil care respectă pe deplin ecologia și biodiversitatea bazinului;

| 10. | consideră că un model pentru a impune obligativitatea unei politici integrate pentru statele membre cu ieșire la Marea Adriatică și la Marea Ionică ar putea fi Convenția de la Barcelona și Protocolul său privind managementul integrat al zonelor costiere, care a intrat în vigoare în martie 2011; |
| --- | --- |

10.

consideră că un model pentru a impune obligativitatea unei politici integrate pentru statele membre cu ieșire la Marea Adriatică și la Marea Ionică ar putea fi Convenția de la Barcelona și Protocolul său privind managementul integrat al zonelor costiere, care a intrat în vigoare în martie 2011;

| 11. | consideră că informațiile disponibile cu privire la stocurile piscicole din bazinul adriatico-ionic, la deplasările și distribuția lor, precum și la activitatea de pescuit recreativ nu sunt satisfăcătoare și, prin urmare, invită autoritățile și institutele de cercetare competente să intervină fără întârziere pentru a elimina lacunele existente; |
| --- | --- |

11.

consideră că informațiile disponibile cu privire la stocurile piscicole din bazinul adriatico-ionic, la deplasările și distribuția lor, precum și la activitatea de pescuit recreativ nu sunt satisfăcătoare și, prin urmare, invită autoritățile și institutele de cercetare competente să intervină fără întârziere pentru a elimina lacunele existente;

| 12. | invită Comisia să ia măsuri suplimentare pentru a promova programele de cercetare cu privire la mediul marin și pescuit, precum și pentru a încuraja utilizarea și diseminarea rezultatelor acestor cercetări; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să ia măsuri suplimentare pentru a promova programele de cercetare cu privire la mediul marin și pescuit, precum și pentru a încuraja utilizarea și diseminarea rezultatelor acestor cercetări;

| 13. | consideră că, în materie comercială, exemplele valoroase de cooperare între organele administrative ale diverselor regiuni (15) pot promova cele mai bune practici și pot fi extinse în alte domenii pentru a garanta o mai bună trasabilitate, rentabilitate și comercializare a produselor pescuitului și acvaculturii și, în special, a produselor locale; |
| --- | --- |

13.

consideră că, în materie comercială, exemplele valoroase de cooperare între organele administrative ale diverselor regiuni (15) pot promova cele mai bune practici și pot fi extinse în alte domenii pentru a garanta o mai bună trasabilitate, rentabilitate și comercializare a produselor pescuitului și acvaculturii și, în special, a produselor locale;

| 14. | susține participarea tuturor părților interesate în scopul dezvoltării unui sector al pescuitului durabil și productiv în această zonă; |
| --- | --- |

14.

susține participarea tuturor părților interesate în scopul dezvoltării unui sector al pescuitului durabil și productiv în această zonă;

| 15. | consideră că, pentru o dezvoltare sustenabilă a sectorului pescuitului și acvaculturii în întregul bazin adriatico-ionic și pentru creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în comunitățile costiere, este indispensabilă punerea în valoare a activității deosebit de importante a femeilor în sectorul pescuitului prin promovarea calificării lor profesionale și includerea lor în grupurile de acțiune costieră și în organizațiile de producători; |
| --- | --- |

15.

consideră că, pentru o dezvoltare sustenabilă a sectorului pescuitului și acvaculturii în întregul bazin adriatico-ionic și pentru creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în comunitățile costiere, este indispensabilă punerea în valoare a activității deosebit de importante a femeilor în sectorul pescuitului prin promovarea calificării lor profesionale și includerea lor în grupurile de acțiune costieră și în organizațiile de producători;

| 16. | solicită stimulente care pot atrage tinerii în sectorul pescuitului și al acvaculturii în această zonă și îi pot încuraja să se implice în aceste activități; |
| --- | --- |

16.

solicită stimulente care pot atrage tinerii în sectorul pescuitului și al acvaculturii în această zonă și îi pot încuraja să se implice în aceste activități;

| 17. | constată că Parlamentul a atras atenția deja asupra necesității unei legislații mai simple, coerente și transparente privind acvacultura, care să elimine obstacolele care au împiedicat până acum dezvoltarea potențialului deplin al sectorului acvaculturii din UE, care are nevoie de o legislație comunitară și națională clară și fără contradicții, precum și de „planuri de amenajare a mării” bine definite de statele membre, în conformitate cu orientările recent adoptate în sânul CGPM (16); |
| --- | --- |

17.

constată că Parlamentul a atras atenția deja asupra necesității unei legislații mai simple, coerente și transparente privind acvacultura, care să elimine obstacolele care au împiedicat până acum dezvoltarea potențialului deplin al sectorului acvaculturii din UE, care are nevoie de o legislație comunitară și națională clară și fără contradicții, precum și de „planuri de amenajare a mării” bine definite de statele membre, în conformitate cu orientările recent adoptate în sânul CGPM (16);

| 18. | reamintește că dezvoltarea specifică a sectorului acvaculturii ar putea oferi regiunilor de coastă din bazinul adriatico-ionic, cu o puternică vocație turistică estivală, locuri de muncă care nu depind de fluctuațiile sezoniere și, prin urmare, ar avea o contribuție semnificativă la ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

18.

reamintește că dezvoltarea specifică a sectorului acvaculturii ar putea oferi regiunilor de coastă din bazinul adriatico-ionic, cu o puternică vocație turistică estivală, locuri de muncă care nu depind de fluctuațiile sezoniere și, prin urmare, ar avea o contribuție semnificativă la ocuparea forței de muncă;

| 19. | subliniază faptul că extinderea activităților de acvacultură nu trebuie să pună în pericol realizarea unei stări bune a mediului în temeiul Directivei 2008/56/CE și trebuie să se desfășoare în deplină conformitate cu toată legislația europeană relevantă în materie de mediu; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că extinderea activităților de acvacultură nu trebuie să pună în pericol realizarea unei stări bune a mediului în temeiul Directivei 2008/56/CE și trebuie să se desfășoare în deplină conformitate cu toată legislația europeană relevantă în materie de mediu;

| 20. | reamintește că protejarea stocurilor halieutice și a mediului marin de poluare și de pescuitul excesiv și/sau ilegal este posibilă numai prin crearea unei rețele integrate de sisteme de informare și supraveghere a activităților maritime în strânsă colaborare cu statele și regiunile costiere interesate; |
| --- | --- |

20.

reamintește că protejarea stocurilor halieutice și a mediului marin de poluare și de pescuitul excesiv și/sau ilegal este posibilă numai prin crearea unei rețele integrate de sisteme de informare și supraveghere a activităților maritime în strânsă colaborare cu statele și regiunile costiere interesate;

Considerații specifice

| 21. | îndeamnă statele de coastă din bazinul adriatico-ionic să coopereze la elaborarea unei analize de ansamblu referitoare la particularitățile geo-morfologice și batimetrice specifice zonei, prezența și distribuția diverselor specii marine și diversele tehnici de pescuit, pentru a obține o perspectivă de ansamblu care să servească drept bază pentru o mai bună gestionare a pescuitului și să contribuie la consolidarea importanței activității de pescuit în cadrul oricărei viitoare strategii macroregionale; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă statele de coastă din bazinul adriatico-ionic să coopereze la elaborarea unei analize de ansamblu referitoare la particularitățile geo-morfologice și batimetrice specifice zonei, prezența și distribuția diverselor specii marine și diversele tehnici de pescuit, pentru a obține o perspectivă de ansamblu care să servească drept bază pentru o mai bună gestionare a pescuitului și să contribuie la consolidarea importanței activității de pescuit în cadrul oricărei viitoare strategii macroregionale;

| 22. | îndeamnă Comisia să adopte cât mai curând, și în orice caz în 2013, planul de acțiune pentru punerea în aplicare concretă a strategiei maritime pentru Marea Adriatică și Marea Ionică la nivel macroregional, precizând că sectorul pescuitului ar trebui să fie una dintre prioritățile acestei strategii, ținând seama de caracteristicile geofizice specifice și realizând o legătură între acest plan de acțiune și politica regională, politica maritimă integrată a Uniunii și mecanismul Conectarea Europei, în vederea maximizării efectului de pârghie al planului respectiv; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să adopte cât mai curând, și în orice caz în 2013, planul de acțiune pentru punerea în aplicare concretă a strategiei maritime pentru Marea Adriatică și Marea Ionică la nivel macroregional, precizând că sectorul pescuitului ar trebui să fie una dintre prioritățile acestei strategii, ținând seama de caracteristicile geofizice specifice și realizând o legătură între acest plan de acțiune și politica regională, politica maritimă integrată a Uniunii și mecanismul Conectarea Europei, în vederea maximizării efectului de pârghie al planului respectiv;

| 23. | solicită Comisiei să prezinte rapid o propunere de regulament de stabilire a măsurilor tehnice comune în domeniul pescuitului și de precizare a efortului de pescuit, a duratei perioadelor de pescuit și a instrumentelor autorizate pentru activitățile de pescuit în bazinul adriatico-ionic, precum și alte măsuri de gestionare relevante; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei să prezinte rapid o propunere de regulament de stabilire a măsurilor tehnice comune în domeniul pescuitului și de precizare a efortului de pescuit, a duratei perioadelor de pescuit și a instrumentelor autorizate pentru activitățile de pescuit în bazinul adriatico-ionic, precum și alte măsuri de gestionare relevante;

| 24. | regretă că statele membre nu au utilizat mai mult aceste planuri individuale de gestionare, care permit suspendarea anumitor norme generale, astfel încât să poată fi luate în considerare caracteristicile specifice; consideră că acest lucru ar fi facilitat în mod considerabil gestionarea locală și ar fi furnizat date valoroase cu privire la situația din diverse zone, făcând posibilă introducerea schimbărilor necesare; solicită, prin urmare, statelor membre riverane să colaboreze în mod constructiv între ele și cu Comisia în ceea ce privește actualizarea și adaptarea permanentă a măsurilor de gestionare a pescuitului; |
| --- | --- |

24.

regretă că statele membre nu au utilizat mai mult aceste planuri individuale de gestionare, care permit suspendarea anumitor norme generale, astfel încât să poată fi luate în considerare caracteristicile specifice; consideră că acest lucru ar fi facilitat în mod considerabil gestionarea locală și ar fi furnizat date valoroase cu privire la situația din diverse zone, făcând posibilă introducerea schimbărilor necesare; solicită, prin urmare, statelor membre riverane să colaboreze în mod constructiv între ele și cu Comisia în ceea ce privește actualizarea și adaptarea permanentă a măsurilor de gestionare a pescuitului;

| 25. | solicită Comisiei să instaureze un dialog permanent cu țările terțe din bazinul adriatico-ionic pentru a încheia acorduri bilaterale sau multilaterale, cu scopul de a avansa spre armonizarea și standardizarea normelor de gestionare a pescuitului în vederea îndeplinirii obiectivelor politicii comune a UE în domeniul pescuitului pentru Marea Mediterană, profitând pe deplin de cadrul de colaborare oferit de organizațiile internaționale și regionale în sectorul pescuitului; subliniază faptul că o strategie pentru Marea Adriatică și Marea Ionică poate avea valoare adăugată numai dacă se iau în considerare toate țările riverane din Uniunea Europeană și din afara acesteia; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să instaureze un dialog permanent cu țările terțe din bazinul adriatico-ionic pentru a încheia acorduri bilaterale sau multilaterale, cu scopul de a avansa spre armonizarea și standardizarea normelor de gestionare a pescuitului în vederea îndeplinirii obiectivelor politicii comune a UE în domeniul pescuitului pentru Marea Mediterană, profitând pe deplin de cadrul de colaborare oferit de organizațiile internaționale și regionale în sectorul pescuitului; subliniază faptul că o strategie pentru Marea Adriatică și Marea Ionică poate avea valoare adăugată numai dacă se iau în considerare toate țările riverane din Uniunea Europeană și din afara acesteia;

| 26. | solicită Comisiei să promoveze obiectivele PCP, în special atingerea până cel târziu în 2020 a unei producții maxime durabile (MSY) pentru toate resursele halieutice și să încurajeze utilizarea unei abordări bazate pe ecosistem în relația cu țările terțe; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să promoveze obiectivele PCP, în special atingerea până cel târziu în 2020 a unei producții maxime durabile (MSY) pentru toate resursele halieutice și să încurajeze utilizarea unei abordări bazate pe ecosistem în relația cu țările terțe;

| 27. | invită Comisia să intensifice schimbul de bune practici de conservare cu statele costiere și să promoveze crearea de zone marine protejate („recovery areas”) în vederea refacerii stocurilor speciilor celor mai amenințate; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să intensifice schimbul de bune practici de conservare cu statele costiere și să promoveze crearea de zone marine protejate („recovery areas”) în vederea refacerii stocurilor speciilor celor mai amenințate;

| 28. | solicită Comisiei să promoveze obiectivele Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (MSFD) în raporturile cu statele terțe riverane din bazinul Mării Adriatice și Mării Ionice, în principal obiectivul de atinge sau de a menține o stare ecologică bună a mediului marin până în 2020 cel mai târziu; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să promoveze obiectivele Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (MSFD) în raporturile cu statele terțe riverane din bazinul Mării Adriatice și Mării Ionice, în principal obiectivul de atinge sau de a menține o stare ecologică bună a mediului marin până în 2020 cel mai târziu;

| 29. | în acest sens, solicită Comisiei să încurajeze statele membre cu ieșire la Marea Adriatică și Marea Ionică să dezvolte și să pună în aplicare strategii marine care țin seama de o abordare bazată pe ecosistem și care asigură integrarea preocupărilor de mediu în diferitele politici care au impact asupra mediului marin, având în vedere efectele transfrontaliere asupra calității apelor marine ale țărilor riverane; |
| --- | --- |

29.

în acest sens, solicită Comisiei să încurajeze statele membre cu ieșire la Marea Adriatică și Marea Ionică să dezvolte și să pună în aplicare strategii marine care țin seama de o abordare bazată pe ecosistem și care asigură integrarea preocupărilor de mediu în diferitele politici care au impact asupra mediului marin, având în vedere efectele transfrontaliere asupra calității apelor marine ale țărilor riverane;

| 30. | reamintește că există finanțare, atât din viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), prin intermediul programelor sale de colectare a datelor, cât și în cadrul existent pentru diversele programe de cercetare ale Uniunii, pentru îmbunătățirea cunoștințelor cu privire la mediul marin, inclusiv speciile de pești și pentru introducerea unui grad mai mare de inovare și a unor practici mai bune în activitatea de pescuit; invită, prin urmare, statele membre să prezinte proiecte în aceste zone și consideră că o cooperare prealabilă între diversele țări riverane, indiferent dacă fac parte sau nu din UE, poate conduce la inițiative deosebit de interesante care să aducă beneficii întregului bazin adriatico-ionic, prin intermediul proiectelor prezentate de statele membre; |
| --- | --- |

30.

reamintește că există finanțare, atât din viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), prin intermediul programelor sale de colectare a datelor, cât și în cadrul existent pentru diversele programe de cercetare ale Uniunii, pentru îmbunătățirea cunoștințelor cu privire la mediul marin, inclusiv speciile de pești și pentru introducerea unui grad mai mare de inovare și a unor practici mai bune în activitatea de pescuit; invită, prin urmare, statele membre să prezinte proiecte în aceste zone și consideră că o cooperare prealabilă între diversele țări riverane, indiferent dacă fac parte sau nu din UE, poate conduce la inițiative deosebit de interesante care să aducă beneficii întregului bazin adriatico-ionic, prin intermediul proiectelor prezentate de statele membre;

| 31. | solicită Comisiei să evalueze posibilitatea de a crea, în acord cu Banca Europeană de Investiții (BEI) și pe baza experienței FEMIP (17), o linie de finanțare ad hoc în vederea realizării acțiunilor și obiectivelor prezentei strategii pentru a nu crea noi instrumente bugetare care sporesc complexitatea; invită Comisia să evalueze și oportunitatea de a utiliza obligațiunile și parteneriatele de tip public-privat ca instrumente de finanțare privilegiate; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să evalueze posibilitatea de a crea, în acord cu Banca Europeană de Investiții (BEI) și pe baza experienței FEMIP (17), o linie de finanțare ad hoc în vederea realizării acțiunilor și obiectivelor prezentei strategii pentru a nu crea noi instrumente bugetare care sporesc complexitatea; invită Comisia să evalueze și oportunitatea de a utiliza obligațiunile și parteneriatele de tip public-privat ca instrumente de finanțare privilegiate;

| 32. | invită Comisia să propună constituirea, în cadrul Consiliului consultativ regional deja înființat pentru Marea Mediterană, a unor organe consultative specifice, atât pentru Marea Adriatică, cât și pentru Marea Ionică, pe baza experienței pozitive a „Districtelor maritime” instituite în apele italiene (18) (precum districtul de pescuit din nordul Mării Adriatice, înființat în 2012 pentru gestionarea comună și concertată a sectorului pescuitului din nordul Mării Adriatice dintr-o perspectivă politică, economică, socială și de mediu); |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să propună constituirea, în cadrul Consiliului consultativ regional deja înființat pentru Marea Mediterană, a unor organe consultative specifice, atât pentru Marea Adriatică, cât și pentru Marea Ionică, pe baza experienței pozitive a „Districtelor maritime” instituite în apele italiene (18) (precum districtul de pescuit din nordul Mării Adriatice, înființat în 2012 pentru gestionarea comună și concertată a sectorului pescuitului din nordul Mării Adriatice dintr-o perspectivă politică, economică, socială și de mediu);

| 33. | invită Comisia să includă, în viitoarea propunere legislativă privind amenajarea spațiului maritim, dispoziții care să le impună statelor membre obligația de a face inventare ale măsurilor de protejare a turismului și a mediului în vigoare pe teritoriul lor, iar pentru zonele care nu sunt supuse restricțiilor, de a adopta „planuri de amenajare a teritoriului maritim”, care să definească admisibilitatea și compatibilitatea utilizării și ocupării acestor zone, cu scopul de a facilita accesul la zone adecvate pentru înființarea de întreprinderi în domeniul acvaculturii; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să includă, în viitoarea propunere legislativă privind amenajarea spațiului maritim, dispoziții care să le impună statelor membre obligația de a face inventare ale măsurilor de protejare a turismului și a mediului în vigoare pe teritoriul lor, iar pentru zonele care nu sunt supuse restricțiilor, de a adopta „planuri de amenajare a teritoriului maritim”, care să definească admisibilitatea și compatibilitatea utilizării și ocupării acestor zone, cu scopul de a facilita accesul la zone adecvate pentru înființarea de întreprinderi în domeniul acvaculturii;

| 34. | îndeamnă Comisia să stabilească un plan de lucru specific pentru Marea Adriatică și Marea Ionică, stabilind obiective viitoare în regiunea respectivă după exemplul actual al Mării Mediterane (proiectul IMP-MED); subliniază faptul că acest plan de lucru ar trebui să fie considerat un proiect eligibil pentru a fi finanțat în cadrul FEPAM; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă Comisia să stabilească un plan de lucru specific pentru Marea Adriatică și Marea Ionică, stabilind obiective viitoare în regiunea respectivă după exemplul actual al Mării Mediterane (proiectul IMP-MED); subliniază faptul că acest plan de lucru ar trebui să fie considerat un proiect eligibil pentru a fi finanțat în cadrul FEPAM;

| 35. | îndeamnă Comisia să creeze o serie de sancțiuni pentru a se asigura că poate fi sancționat un stat membru care nu își îndeplinește obligațiile legate de colectarea și transmiterea de informații sau care nu este capabil combată activitățile de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) din apele sale sau activitățile de pescuit INN realizate de nave din flota proprie de pescuit; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă Comisia să creeze o serie de sancțiuni pentru a se asigura că poate fi sancționat un stat membru care nu își îndeplinește obligațiile legate de colectarea și transmiterea de informații sau care nu este capabil combată activitățile de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) din apele sale sau activitățile de pescuit INN realizate de nave din flota proprie de pescuit;

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

36.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 409, 30.12.2006, p. 11; JO L 36, 8.2.2007, p. 6; JO L 196, 28.7.2011, p. 42.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0040.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0461.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0269.

(5)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 193.

(6)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 70.

(7)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 132.

(8)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului, JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0128.

(10)  Avizul COTER-V-016, raportor pentru aviz Spacca (ALDE, IT), octombrie 2011.

(11)  Definiția Organizației Hidrografice Internaționale stabilește ca limită sudică a Mării Ionice linia dintre Capul Pessero (Sicilia) și Capul Tenaron (Grecia).

(12)  COM(2009)0248, COM(2012)0128, COM(2010)0715 și COM(2011)0782.

(13)  Adriamed este un proiect regional al FAO finanțat de Ministerul italian al Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (MiPAAF) și de Comisie, care vizează promovarea cooperării științifice între țările din bazinul Mării Adriatice (Albania, Croația, Italia, Muntenegru și Slovenia), conform Codului de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil.

(14)  Fondurile structurale (FEDER, FC, FSE, FEP/FEPAM), dar și PC7 și LIFE+).

(15)  De exemplu, în Marea Adriatică de Nord, Observatorul socio-economic pentru pescuit și acvacultură.

(16)  Rezoluția CGPM/36/2012/1 „Guidelines on Allocated Zones for Aquaculture (AZA)”, adoptată în cadrul celei de-a 36-a sesiunii a CGPM (mai 2012).

(17)  Facilitatea euromediteraneeană de investiții și parteneriat.

(18)  „Districtele maritime” vizează consolidarea colaborării între stat și regiuni pentru dezvoltarea și susținerea sectorului pescuitului și acvaculturii, precum și promovarea parteneriatului cu producătorii și cu întreprinderile din domeniul piscicol.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/37

---

P7_TA(2013)0347

Servicii de interpretare mai eficiente și mai rentabile în cadrul Parlamentului European

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la servicii de interpretare mai eficiente și mai rentabile în cadrul Parlamentului European (2011/2287(INI))

(2016/C 093/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 septembrie 2006 referitoare la Raportul special al Curții de Conturi nr. 5/2005 privind cheltuielile de interpretare suportate de Parlament, Comisie și Consiliu (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 septembrie 2006 referitoare la Raportul special al Curții de Conturi nr. 5/2005 privind cheltuielile de interpretare suportate de Parlament, Comisie și Consiliu (1),

| — | având în vedere Raportul special nr. 5/2005 al Curții de Conturi Europene privind costurile de traducere ale Comisiei, Parlamentului și Consiliului, împreună cu răspunsurile instituțiilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 5/2005 al Curții de Conturi Europene privind costurile de traducere ale Comisiei, Parlamentului și Consiliului, împreună cu răspunsurile instituțiilor (2),

| — | având în vedere nota adresată membrilor Biroului intitulată „Multilingvism integral și eficient din punctul de vedere al resurselor în cazul interpretării – punerea în aplicare a deciziei privind bugetul Parlamentului European aferent exercițiului financiar 2012”, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota adresată membrilor Biroului intitulată „Multilingvism integral și eficient din punctul de vedere al resurselor în cazul interpretării – punerea în aplicare a deciziei privind bugetul Parlamentului European aferent exercițiului financiar 2012”,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al Parlamentului European din 9 aprilie 2013 intitulat „Preparing for Complexity: European Parliament in 2025 – The Answers” (Pregătiri pentru complexitate: Parlamentul European în 2025 – Răspunsurile), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al Parlamentului European din 9 aprilie 2013 intitulat „Preparing for Complexity: European Parliament in 2025 – The Answers” (Pregătiri pentru complexitate: Parlamentul European în 2025 – Răspunsurile),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0233/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0233/2013),

| A. | întrucât multilingvismul este unul dintre elementele-cheie ale Parlamentului European, și ale Uniunii în ansamblul său, și întrucât acesta asigură diversitatea culturală și lingvistică, precum și tratamentul egal al cetățenilor UE cu origini și din medii diferite; |
| --- | --- |

A.

întrucât multilingvismul este unul dintre elementele-cheie ale Parlamentului European, și ale Uniunii în ansamblul său, și întrucât acesta asigură diversitatea culturală și lingvistică, precum și tratamentul egal al cetățenilor UE cu origini și din medii diferite;

| B. | întrucât principiul multilingvismului din Parlamentul European constituie fundamentul activității politice, colegislative și de comunicare a instituției; |
| --- | --- |

B.

întrucât principiul multilingvismului din Parlamentul European constituie fundamentul activității politice, colegislative și de comunicare a instituției;

| C. | întrucât principiul multilingvismului din Parlamentul European împiedică îngrădirea inutilă a dreptului cetățenilor europeni de a candida la alegerile pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

C.

întrucât principiul multilingvismului din Parlamentul European împiedică îngrădirea inutilă a dreptului cetățenilor europeni de a candida la alegerile pentru Parlamentul European;

| D. | întrucât multilingvismul garantează dreptul cetățenilor de a comunica cu Parlamentul, în oricare dintre limbile oficiale ale UE, permițându-le astfel să-și exercite dreptul de control democratic; |
| --- | --- |

D.

întrucât multilingvismul garantează dreptul cetățenilor de a comunica cu Parlamentul, în oricare dintre limbile oficiale ale UE, permițându-le astfel să-și exercite dreptul de control democratic;

| E. | întrucât serviciile lingvistice ale Parlamentului facilitează comunicarea și, astfel, garantează deschiderea Parlamentului față de toți cetățenii Europei, asigurând transparența în cadrul structurii multilingve unice a Uniunii bazate pe 24 de limbi oficiale; |
| --- | --- |

E.

întrucât serviciile lingvistice ale Parlamentului facilitează comunicarea și, astfel, garantează deschiderea Parlamentului față de toți cetățenii Europei, asigurând transparența în cadrul structurii multilingve unice a Uniunii bazate pe 24 de limbi oficiale;

| F. | întrucât în Regulamentul de procedură al Parlamentului se prevede că deputații se pot exprima în limba oficială pe care o aleg și că se asigură interpretarea în celelalte limbi oficiale, respectându-se astfel dreptul democratic de a fi ales în Parlamentul European indiferent de competențele lingvistice; |
| --- | --- |

F.

întrucât în Regulamentul de procedură al Parlamentului se prevede că deputații se pot exprima în limba oficială pe care o aleg și că se asigură interpretarea în celelalte limbi oficiale, respectându-se astfel dreptul democratic de a fi ales în Parlamentul European indiferent de competențele lingvistice;

| G. | întrucât, ca urmare a extinderilor succesive, provocarea reprezentată de multilingvism a atins o dimensiune complet nouă în ceea ce privește amploarea, complexitatea și relevanța la nivel de politici și întrucât un multilingvism extins atrage după sine, evident, costuri majore și în creștere pentru Parlament și, prin urmare, pentru cetățenii Uniunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, ca urmare a extinderilor succesive, provocarea reprezentată de multilingvism a atins o dimensiune complet nouă în ceea ce privește amploarea, complexitatea și relevanța la nivel de politici și întrucât un multilingvism extins atrage după sine, evident, costuri majore și în creștere pentru Parlament și, prin urmare, pentru cetățenii Uniunii;

| H. | întrucât, în ceea ce privește bugetul pe 2012 al Parlamentului, a fost necesar să se facă economii majore, inclusiv o reducere a cheltuielilor cu serviciile de interpretare de 10 milioane de euro pe an, pentru a limita creșterea bugetului la 1,9 % față de anul precedent, |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ceea ce privește bugetul pe 2012 al Parlamentului, a fost necesar să se facă economii majore, inclusiv o reducere a cheltuielilor cu serviciile de interpretare de 10 milioane de euro pe an, pentru a limita creșterea bugetului la 1,9 % față de anul precedent,

Cadrul interpretării în Parlamentul European

| 1. | recunoaște că Uniunea Europeană este singura entitate din lume care aplică o politică oficială de multilingvism bazată pe 24 de limbi oficiale, cu un total de 552 de combinații lingvistice care trebuie asigurate; salută, în acest context, calitatea foarte ridicată a serviciilor de interpretare ale Parlamentului, dar consideră că ar trebui găsite modalități de reducere a sarcinii generate de structura complexă a multilingvismului și a costurilor sale majore și în creștere; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că Uniunea Europeană este singura entitate din lume care aplică o politică oficială de multilingvism bazată pe 24 de limbi oficiale, cu un total de 552 de combinații lingvistice care trebuie asigurate; salută, în acest context, calitatea foarte ridicată a serviciilor de interpretare ale Parlamentului, dar consideră că ar trebui găsite modalități de reducere a sarcinii generate de structura complexă a multilingvismului și a costurilor sale majore și în creștere;

| 2. | observă că, dintre toate limbile vorbite în plen în perioada septembrie 2009 – februarie 2013 la Strasbourg și Bruxelles, engleza a fost utilizată timp de 26 979 de minute (29,1 %), germana 12 556 de minute (13,6 %), franceza 8 841 de minute (9,5 %), estona 109 minute (0,1 %) și malteza 195 de minute (0,2 %); |
| --- | --- |

2.

observă că, dintre toate limbile vorbite în plen în perioada septembrie 2009 – februarie 2013 la Strasbourg și Bruxelles, engleza a fost utilizată timp de 26 979 de minute (29,1 %), germana 12 556 de minute (13,6 %), franceza 8 841 de minute (9,5 %), estona 109 minute (0,1 %) și malteza 195 de minute (0,2 %);

| 3. | subliniază că atât reuniunile de plen, cât și reuniunile comisiilor sunt accesibile tuturor cetățenilor prin webstream sau prin video la cerere, iar aceste noi canale de comunicare măresc transparența activității Parlamentului European față de cetățenii Uniunii, iar disponibilitatea lor în toate limbile oficiale subliniază caracterul democratic și multicultural al Parlamentului European; |
| --- | --- |

3.

subliniază că atât reuniunile de plen, cât și reuniunile comisiilor sunt accesibile tuturor cetățenilor prin webstream sau prin video la cerere, iar aceste noi canale de comunicare măresc transparența activității Parlamentului European față de cetățenii Uniunii, iar disponibilitatea lor în toate limbile oficiale subliniază caracterul democratic și multicultural al Parlamentului European;

| 4. | observă că unele organisme multinaționale, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite și Organizația Tratatului Atlanticului de Nord, funcționează doar la nivel interguvernamental și nu au funcții legislative; subliniază, în acest context, că ONU, cu 192 de membri, are un regim lingvistic cu șase limbi oficiale, iar NATO, cu 28 de membri, utilizează în principal engleza, deși are două limbi oficiale; |
| --- | --- |

4.

observă că unele organisme multinaționale, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite și Organizația Tratatului Atlanticului de Nord, funcționează doar la nivel interguvernamental și nu au funcții legislative; subliniază, în acest context, că ONU, cu 192 de membri, are un regim lingvistic cu șase limbi oficiale, iar NATO, cu 28 de membri, utilizează în principal engleza, deși are două limbi oficiale;

| 5. | subliniază totuși că Parlamentul este un organism politic ales direct, membrii săi fiind aleși indiferent de competențele lor lingvistice; reafirmă, așadar, dreptul fiecărui deputat de a se exprima în limba oficială pe care o alege, ca principiu-cheie al modalităților de funcționare ale Parlamentului; |
| --- | --- |

5.

subliniază totuși că Parlamentul este un organism politic ales direct, membrii săi fiind aleși indiferent de competențele lor lingvistice; reafirmă, așadar, dreptul fiecărui deputat de a se exprima în limba oficială pe care o alege, ca principiu-cheie al modalităților de funcționare ale Parlamentului;

| 6. | constată că implicațiile practice ale utilizării limbilor oficiale în Parlamentul European sunt prevăzute în Codul său de conduită privind multilingvismul, actualizat în 2008; observă că noțiunea de „multilingvism integral controlat”, prevăzută în codul respectiv, asigură egalitatea între deputați și între cetățeni; subliniază că aplicarea multilingvismului integral, deși se bazează pe „interpretarea la cerere”, va depinde, pe termen lung, de sensibilizarea utilizatorilor serviciilor lingvistice cu privire la costurile furnizării serviciilor respective și, așadar, cu privire la responsabilitatea lor de a le utiliza în modul cel mai judicios posibil; |
| --- | --- |

6.

constată că implicațiile practice ale utilizării limbilor oficiale în Parlamentul European sunt prevăzute în Codul său de conduită privind multilingvismul, actualizat în 2008; observă că noțiunea de „multilingvism integral controlat”, prevăzută în codul respectiv, asigură egalitatea între deputați și între cetățeni; subliniază că aplicarea multilingvismului integral, deși se bazează pe „interpretarea la cerere”, va depinde, pe termen lung, de sensibilizarea utilizatorilor serviciilor lingvistice cu privire la costurile furnizării serviciilor respective și, așadar, cu privire la responsabilitatea lor de a le utiliza în modul cel mai judicios posibil;

| 7. | consideră că principiul bunei gestiuni financiare trebuie să se aplice și în cazul interpretării și că, pentru a asigura utilizarea optimă a banilor contribuabililor europeni, ar trebui să se efectueze permanent o analiză critică pentru a observa în ce privință și cum poate crește eficiența, iar costurile controlate sau limitate; |
| --- | --- |

7.

consideră că principiul bunei gestiuni financiare trebuie să se aplice și în cazul interpretării și că, pentru a asigura utilizarea optimă a banilor contribuabililor europeni, ar trebui să se efectueze permanent o analiză critică pentru a observa în ce privință și cum poate crește eficiența, iar costurile controlate sau limitate;

Utilizarea eficientă a resurselor din domeniul interpretării

| 8. | ia act de decizia privind „Multilingvismul integral și eficient din punctul de vedere al resurselor în cazul interpretării” adoptată de Biroul Parlamentului în 2011, care crește eficiența serviciilor de interpretare și reduce costurile lor structurale în următoarele moduri:






  (i) | adaptând nevoile care rezultă din deplasările delegațiilor Parlamentului la resursele financiare și umane aflate la dispoziție, |
| --- | --- | --- |

8.

ia act de decizia privind „Multilingvismul integral și eficient din punctul de vedere al resurselor în cazul interpretării” adoptată de Biroul Parlamentului în 2011, care crește eficiența serviciilor de interpretare și reduce costurile lor structurale în următoarele moduri:

(i)

adaptând nevoile care rezultă din deplasările delegațiilor Parlamentului la resursele financiare și umane aflate la dispoziție,

| (ii) | acordând prioritate interpretării pentru trilogurile din cursul săptămânilor dedicate activității comisiilor; |
| --- | --- |

(ii)

acordând prioritate interpretării pentru trilogurile din cursul săptămânilor dedicate activității comisiilor;

| (iii) | programând într-un mod mai echilibrat reuniunile comisiilor pe parcursul săptămânii și |
| --- | --- |

(iii)

programând într-un mod mai echilibrat reuniunile comisiilor pe parcursul săptămânii și

| (iv) | aplicând normele privind durata reuniunilor din cursul serii într-un mod mai strict; |
| --- | --- |

(iv)

aplicând normele privind durata reuniunilor din cursul serii într-un mod mai strict;

| 9. | salută faptul că, prin urmare, resursele bugetare alocate serviciilor de interpretare în Parlament au început să scadă; observă că în 2010 cuantumul plăților executate a fost de 54 990 000 EUR, în 2011 de 56 964 283 EUR, iar în 2012 se situează în prezent la 47 000 000 EUR, deși cuantumul final al plăților executate pentru 2012 nu va fi cunoscut înainte de 31 decembrie 2013 și poate fi mai mare; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că, prin urmare, resursele bugetare alocate serviciilor de interpretare în Parlament au început să scadă; observă că în 2010 cuantumul plăților executate a fost de 54 990 000 EUR, în 2011 de 56 964 283 EUR, iar în 2012 se situează în prezent la 47 000 000 EUR, deși cuantumul final al plăților executate pentru 2012 nu va fi cunoscut înainte de 31 decembrie 2013 și poate fi mai mare;

| 10. | observă că bugetul estimat pentru 2013 pentru DG Interpretare este de 58 000 000 EUR, din care 53 000 000 EUR sunt direct legate de serviciile de interpretare; solicită să fie informat în detaliu și periodic despre rezultatele concrete ale inițiativei privind „Multilingvismul integral și eficient din punctul de vedere al resurselor” în ceea ce privește bugetul pentru 2013, mai ales din perspectiva reducerii sau a creșterii așteptate a costurilor; |
| --- | --- |

10.

observă că bugetul estimat pentru 2013 pentru DG Interpretare este de 58 000 000 EUR, din care 53 000 000 EUR sunt direct legate de serviciile de interpretare; solicită să fie informat în detaliu și periodic despre rezultatele concrete ale inițiativei privind „Multilingvismul integral și eficient din punctul de vedere al resurselor” în ceea ce privește bugetul pentru 2013, mai ales din perspectiva reducerii sau a creșterii așteptate a costurilor;

| 11. | observă, de asemenea, că, în timp ce serviciile de interpretare ale Parlamentului au costat 157 954 283 EUR în perioada de trei ani de până la sfârșitul lui 2012, dacă se compară cuantumul plăților executate în 2010 și în 2012, se observă că s-a realizat o reducere cu 17 %; observă că economiile realizate în privința serviciilor de interpretare nu au afectat negativ principiul multilingvismului și insistă asupra necesității de a asigura accesul egal al deputaților la serviciile lingvistice și de a garanta condiții de lucru adecvate serviciilor în cauză; |
| --- | --- |

11.

observă, de asemenea, că, în timp ce serviciile de interpretare ale Parlamentului au costat 157 954 283 EUR în perioada de trei ani de până la sfârșitul lui 2012, dacă se compară cuantumul plăților executate în 2010 și în 2012, se observă că s-a realizat o reducere cu 17 %; observă că economiile realizate în privința serviciilor de interpretare nu au afectat negativ principiul multilingvismului și insistă asupra necesității de a asigura accesul egal al deputaților la serviciile lingvistice și de a garanta condiții de lucru adecvate serviciilor în cauză;

| 12. | salută faptul că, în estimarea veniturilor și a cheltuielilor Parlamentului pentru exercițiul financiar 2014, se propune reducerea costurilor de interpretare în cursul anului electoral cu 23 % față de bugetul de 58 000 000 EUR pentru 2013; solicită informații detaliate care să demonstreze că reducerile propuse sunt fezabile și că se poate menține calitatea excelentă a interpretării; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că, în estimarea veniturilor și a cheltuielilor Parlamentului pentru exercițiul financiar 2014, se propune reducerea costurilor de interpretare în cursul anului electoral cu 23 % față de bugetul de 58 000 000 EUR pentru 2013; solicită informații detaliate care să demonstreze că reducerile propuse sunt fezabile și că se poate menține calitatea excelentă a interpretării;

| 13. | subliniază că aplicarea „multilingvismului integral și eficient din punctul de vedere al resurselor” a generat economii majore printr-o programare mai echilibrată a reuniunilor comisiilor pe parcursul săptămânii, fără ca numărul total al acestor reuniuni să fie redus; observă că, drept rezultat, numărul total de zile de interpretare a scăzut de la 105 258 (107 047 386 EUR) în 2011 la 97 793 (100 237 825 EUR) în 2012, ceea ce a dus la economii de 6 809 561 EUR; |
| --- | --- |

13.

subliniază că aplicarea „multilingvismului integral și eficient din punctul de vedere al resurselor” a generat economii majore printr-o programare mai echilibrată a reuniunilor comisiilor pe parcursul săptămânii, fără ca numărul total al acestor reuniuni să fie redus; observă că, drept rezultat, numărul total de zile de interpretare a scăzut de la 105 258 (107 047 386 EUR) în 2011 la 97 793 (100 237 825 EUR) în 2012, ceea ce a dus la economii de 6 809 561 EUR;

| 14. | observă cu preocupare faptul că, potrivit rapoartelor referitoare la Codul de conduită privind multilingvismul, cererile de servicii de interpretare formulate de comisii, delegații și grupurile politice au fost afectate în continuare de un nivel ridicat de anulări tardive, astfel cum reiese din cifrele de mai jos:










  Comisii | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cereri | 984 | 1 712 | 2 213 | 2 448 |
| Anulări tardive | 76 | 172 | 238 | 359 |
| % | 7,72  % | 10,05  % | 10,80  % | 14,70  % |

14.

observă cu preocupare faptul că, potrivit rapoartelor referitoare la Codul de conduită privind multilingvismul, cererile de servicii de interpretare formulate de comisii, delegații și grupurile politice au fost afectate în continuare de un nivel ridicat de anulări tardive, astfel cum reiese din cifrele de mai jos:

Comisii

2009

2010

2011

2012

Cereri

984

1 712

2 213

2 448

Anulări tardive

76

172

238

359

%

7,72  %

10,05  %

10,80  %

14,70  %

| Delegații | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cereri | 624 | 813 | 836 | 832 |
| Anulări tardive | 116 | 93 | 102 | 171 |
| % | 18,59  % | 11,44  % | 12,20  % | 20,60  % |

Delegații

2009

2010

2011

2012

Cereri

624

813

836

832

Anulări tardive

116

93

102

171

%

18,59  %

11,44  %

12,20  %

20,60  %

| Grupuri politice | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cereri | 1 922 | 2 310 | 2 297 | 2 146 |
| Anulări tardive | 285 | 378 | 266 | 292 |
| % | 14,83  % | 16,36  % | 11,60  % | 13,60  % |

Grupuri politice

2009

2010

2011

2012

Cereri

1 922

2 310

2 297

2 146

Anulări tardive

285

378

266

292

%

14,83  %

16,36  %

11,60  %

13,60  %

| 15. | observă cu îngrijorare procentul important din bugetul total alocat interpretării pe care l-ar reprezenta costurile potențiale apărute ca urmare a acestor anulări tardive fără o reafectare în ultimul moment a unor interpreți; ia act, în acest sens, de faptul că, pentru servicii de interpretare puse la dispoziție și apoi anulate în afara termenelor prevăzute în Codul de conduită privind multilingvismul, în 2011 ar fi fost cheltuite 4 350 000 EUR (7,6 % din bugetul alocat interpretărilor), iar în 2012 ar fi fost cheltuite 5 480 000 EUR (11,9 % din bugetul alocat interpretărilor); solicită Biroului să prezinte Comisiei pentru control bugetar o analiză detaliată a tendinței în creștere a anulărilor tardive și să instituie un mecanism pentru a sensibiliza utilizatorii cu privire la resursele pierdute din cauza anulărilor tardive și pentru a reduce semnificativ numărul și proporția acestor anulări; |
| --- | --- |

15.

observă cu îngrijorare procentul important din bugetul total alocat interpretării pe care l-ar reprezenta costurile potențiale apărute ca urmare a acestor anulări tardive fără o reafectare în ultimul moment a unor interpreți; ia act, în acest sens, de faptul că, pentru servicii de interpretare puse la dispoziție și apoi anulate în afara termenelor prevăzute în Codul de conduită privind multilingvismul, în 2011 ar fi fost cheltuite 4 350 000 EUR (7,6 % din bugetul alocat interpretărilor), iar în 2012 ar fi fost cheltuite 5 480 000 EUR (11,9 % din bugetul alocat interpretărilor); solicită Biroului să prezinte Comisiei pentru control bugetar o analiză detaliată a tendinței în creștere a anulărilor tardive și să instituie un mecanism pentru a sensibiliza utilizatorii cu privire la resursele pierdute din cauza anulărilor tardive și pentru a reduce semnificativ numărul și proporția acestor anulări;

| 16. | reiterează că este necesar ca, menținând, totodată, un standard înalt de calitate a muncii, să se utilizeze mai eficient resursele lingvistice și să se controleze costurile acestora, analizând volumul general de muncă pentru fiecare unitate lingvistică și asigurând reducerea costurilor generate de anularea tardivă a cererilor de reuniuni și a vizitelor delegațiilor cu servicii de interpretare care nu respectă termenele stabilite în Codul de conduită; insistă asupra necesității de a sensibiliza comisiile, delegațiile și grupurile politice cu privire la normele prevăzute în Codul de conduită; |
| --- | --- |

16.

reiterează că este necesar ca, menținând, totodată, un standard înalt de calitate a muncii, să se utilizeze mai eficient resursele lingvistice și să se controleze costurile acestora, analizând volumul general de muncă pentru fiecare unitate lingvistică și asigurând reducerea costurilor generate de anularea tardivă a cererilor de reuniuni și a vizitelor delegațiilor cu servicii de interpretare care nu respectă termenele stabilite în Codul de conduită; insistă asupra necesității de a sensibiliza comisiile, delegațiile și grupurile politice cu privire la normele prevăzute în Codul de conduită;

| 17. | invită Biroul să dezvolte un sistem cuprinzând măsuri suplimentare pentru a combate anulările tardive ale cererilor de servicii de interpretare; |
| --- | --- |

17.

invită Biroul să dezvolte un sistem cuprinzând măsuri suplimentare pentru a combate anulările tardive ale cererilor de servicii de interpretare;

| 18. | invită administrația să utilizeze la maximum și în mod eficient profilurile lingvistice actualizate ale deputaților atunci când stabilește regimul lingvistic pentru comisii, delegații și grupurile politice atât la locurile de desfășurare a activității, cât și în afara acestora; insistă ca profilurile lingvistice ale tuturor deputaților să fie actualizate în fiecare an; subliniază, în plus, că secretariatelor comisiilor, ale delegațiilor, ale grupurilor politice și ale grupurilor de lucru ar trebui să li se transmită o copie a profilurilor actualizate; |
| --- | --- |

18.

invită administrația să utilizeze la maximum și în mod eficient profilurile lingvistice actualizate ale deputaților atunci când stabilește regimul lingvistic pentru comisii, delegații și grupurile politice atât la locurile de desfășurare a activității, cât și în afara acestora; insistă ca profilurile lingvistice ale tuturor deputaților să fie actualizate în fiecare an; subliniază, în plus, că secretariatelor comisiilor, ale delegațiilor, ale grupurilor politice și ale grupurilor de lucru ar trebui să li se transmită o copie a profilurilor actualizate;

| 19. | insistă ca, ținând cont în mod corespunzător de decizia Biroului Parlamentului din decembrie 2011 privind „multilingvismul integral și eficient din punctul de vedere al resurselor”, interpretarea într-o limbă oficială în timpul deplasării unei delegații să fie asigurată doar la cererea scrisă expresă a unui deputat din Parlamentul European care efectuează deplasarea; subliniază că, în cursul unei vizite la nivel de delegație, numărul de interpreți trebuie menținut la un minim absolut, în conformitate cu normele aplicabile; |
| --- | --- |

19.

insistă ca, ținând cont în mod corespunzător de decizia Biroului Parlamentului din decembrie 2011 privind „multilingvismul integral și eficient din punctul de vedere al resurselor”, interpretarea într-o limbă oficială în timpul deplasării unei delegații să fie asigurată doar la cererea scrisă expresă a unui deputat din Parlamentul European care efectuează deplasarea; subliniază că, în cursul unei vizite la nivel de delegație, numărul de interpreți trebuie menținut la un minim absolut, în conformitate cu normele aplicabile;

| 20. | reamintește propunerea Secretarului General de a introduce măsuri de sensibilizare a utilizatorilor serviciilor de interpretare, inclusiv în rândul comisiilor, al delegațiilor și al grupurilor politice, și rămâne în așteptarea unor propuneri suplimentare detaliate urmărind o mai bună sensibilizare în ceea ce privește costul anulărilor tardive; |
| --- | --- |

20.

reamintește propunerea Secretarului General de a introduce măsuri de sensibilizare a utilizatorilor serviciilor de interpretare, inclusiv în rândul comisiilor, al delegațiilor și al grupurilor politice, și rămâne în așteptarea unor propuneri suplimentare detaliate urmărind o mai bună sensibilizare în ceea ce privește costul anulărilor tardive;

| 21. | invită administrația ca, la sfârșitul fiecărei reuniuni, șeful echipei de interpreți să întocmească în continuare, de comun acord cu secretariatul reuniunii, o listă a serviciilor de interpretare solicitate, dar neutilizate; menționează că o copie a listei respective ar trebui transmisă secretariatului reuniunii în cauză; consideră că această listă ar trebui să țină cont și de utilizatorii serviciilor de webstream sau de transmitere video la cerere; |
| --- | --- |

21.

invită administrația ca, la sfârșitul fiecărei reuniuni, șeful echipei de interpreți să întocmească în continuare, de comun acord cu secretariatul reuniunii, o listă a serviciilor de interpretare solicitate, dar neutilizate; menționează că o copie a listei respective ar trebui transmisă secretariatului reuniunii în cauză; consideră că această listă ar trebui să țină cont și de utilizatorii serviciilor de webstream sau de transmitere video la cerere;

| 22. | ia act de noul serviciu „Interpretare ad personam” (IAP) oferit deputaților, care a fost creat în urma proiectului-pilot demarat în 2010; observă că acest nou serviciu a generat costuri de 157 000 EUR în 2011 și de 115 000 EUR în 2012; consideră că acest serviciu ar trebui revizuit pentru a se găsi soluții de îmbunătățire; |
| --- | --- |

22.

ia act de noul serviciu „Interpretare ad personam” (IAP) oferit deputaților, care a fost creat în urma proiectului-pilot demarat în 2010; observă că acest nou serviciu a generat costuri de 157 000 EUR în 2011 și de 115 000 EUR în 2012; consideră că acest serviciu ar trebui revizuit pentru a se găsi soluții de îmbunătățire;

Interpretarea în Parlamentul European: perspective

| 23. | salută creșterea eficienței și reducerile de costuri realizate de serviciile de interpretare în ultimii ani, menținând, totodată, o calitate excelentă a muncii; subliniază faptul că cheltuielile de interpretare și de traducere continuă să reprezinte o proporție semnificativă a bugetului Parlamentului și, prin urmare, consideră că provocarea asigurării multilingvismului la un cost rezonabil necesită atenția continuă a Parlamentului; |
| --- | --- |

23.

salută creșterea eficienței și reducerile de costuri realizate de serviciile de interpretare în ultimii ani, menținând, totodată, o calitate excelentă a muncii; subliniază faptul că cheltuielile de interpretare și de traducere continuă să reprezinte o proporție semnificativă a bugetului Parlamentului și, prin urmare, consideră că provocarea asigurării multilingvismului la un cost rezonabil necesită atenția continuă a Parlamentului;

| 24. | consideră că Comisia pentru control bugetar ar trebui să fie informată în mod regulat cu privire la modificarea costului serviciilor de interpretare; solicită ca raportul anual referitor la Codul de conduită elaborat de serviciile de interpretare și transmis Secretarului General să fie comunicat membrilor comisiei; |
| --- | --- |

24.

consideră că Comisia pentru control bugetar ar trebui să fie informată în mod regulat cu privire la modificarea costului serviciilor de interpretare; solicită ca raportul anual referitor la Codul de conduită elaborat de serviciile de interpretare și transmis Secretarului General să fie comunicat membrilor comisiei;

| 25. | este de părere că situațiile în care se oferă servicii de interpretare în anumite limbi fără ca acestea să fie utilizate ar trebui evitate pe cât posibil; subliniază că trebuie să se reducă costurile interpretării inutile în cursul reuniunilor și, prin urmare, solicită elaborarea și aplicarea de urgență a unui sistem care să prevină situațiile în care se asigură servicii de interpretare în limbi care de fapt nu sunt utilizate la o anumită reuniune sau care nu sunt solicitate de utilizatorii serviciilor de webstream; |
| --- | --- |

25.

este de părere că situațiile în care se oferă servicii de interpretare în anumite limbi fără ca acestea să fie utilizate ar trebui evitate pe cât posibil; subliniază că trebuie să se reducă costurile interpretării inutile în cursul reuniunilor și, prin urmare, solicită elaborarea și aplicarea de urgență a unui sistem care să prevină situațiile în care se asigură servicii de interpretare în limbi care de fapt nu sunt utilizate la o anumită reuniune sau care nu sunt solicitate de utilizatorii serviciilor de webstream;

| 26. | invită Secretarul General să prezinte, până la sfârșitul anului, o analiză detaliată a limbilor în care s-a asigurat interpretarea la toate reuniunile grupurilor (de lucru), comisiilor și delegațiilor, precum și a limbilor utilizate efectiv la reuniunile respective, împreună cu un rezumat al derogărilor de la normele generale privind interpretarea adoptate de Birou la 12 martie 2012 (3) solicitate și acordate pentru vizite ale delegațiilor; |
| --- | --- |

26.

invită Secretarul General să prezinte, până la sfârșitul anului, o analiză detaliată a limbilor în care s-a asigurat interpretarea la toate reuniunile grupurilor (de lucru), comisiilor și delegațiilor, precum și a limbilor utilizate efectiv la reuniunile respective, împreună cu un rezumat al derogărilor de la normele generale privind interpretarea adoptate de Birou la 12 martie 2012 (3) solicitate și acordate pentru vizite ale delegațiilor;

| 27. | invită Biroul să adopte, până la sfârșitul anului, o altă decizie privind multilingvismul, care să vizeze în mod specific scenariile posibile de „interpretare la cerere” și creșterea eficienței prevăzută să fie realizată astfel; |
| --- | --- |

27.

invită Biroul să adopte, până la sfârșitul anului, o altă decizie privind multilingvismul, care să vizeze în mod specific scenariile posibile de „interpretare la cerere” și creșterea eficienței prevăzută să fie realizată astfel;

| 28. | solicită, așadar, Curții de Conturi să prezinte Parlamentului, într-un termen rezonabil și cel târziu în martie 2014, un raport special referitor la cheltuielile de interpretare și de traducere suportate de Parlament, Comisie și Consiliu, în care să evalueze calitatea gestiunii financiare din acest domeniu și să actualizeze constatările din Raportul său special nr. 5/2005; remarcă, de asemenea, că acest raport ar putea fi elaborat periodic și ar putea fi utilizat în cadrul procedurii de descărcare de gestiune; reiterează faptul că raportul ar trebui să cuprindă informații privind existența unor instrumente și proceduri adecvate în cadrul instituțiilor care să asigure că:






  — | serviciile furnizate nu depășesc nevoile reale; |
| --- | --- | --- |

28.

solicită, așadar, Curții de Conturi să prezinte Parlamentului, într-un termen rezonabil și cel târziu în martie 2014, un raport special referitor la cheltuielile de interpretare și de traducere suportate de Parlament, Comisie și Consiliu, în care să evalueze calitatea gestiunii financiare din acest domeniu și să actualizeze constatările din Raportul său special nr. 5/2005; remarcă, de asemenea, că acest raport ar putea fi elaborat periodic și ar putea fi utilizat în cadrul procedurii de descărcare de gestiune; reiterează faptul că raportul ar trebui să cuprindă informații privind existența unor instrumente și proceduri adecvate în cadrul instituțiilor care să asigure că:

—

serviciile furnizate nu depășesc nevoile reale;

| — | pot fi furnizate toate serviciile necesare; |
| --- | --- |

—

pot fi furnizate toate serviciile necesare;

| — | serviciile sunt furnizate la cel mai mic cost posibil; |
| --- | --- |

—

serviciile sunt furnizate la cel mai mic cost posibil;

| — | serviciile furnizate sunt de o calitate ridicată; |
| --- | --- |

—

serviciile furnizate sunt de o calitate ridicată;

| 29. | menționează, de asemenea, că acest raport ulterior ar trebui să compare cu atenție rentabilitatea serviciilor de interpretare ale Parlamentului cu cea a serviciilor de interpretare furnizate de Consiliul și de Comisie, precum și să compare costurile reale ale serviciilor de interpretare ale celor trei instituții cu cele înregistrate în perioada de referință auditată; |
| --- | --- |

29.

menționează, de asemenea, că acest raport ulterior ar trebui să compare cu atenție rentabilitatea serviciilor de interpretare ale Parlamentului cu cea a serviciilor de interpretare furnizate de Consiliul și de Comisie, precum și să compare costurile reale ale serviciilor de interpretare ale celor trei instituții cu cele înregistrate în perioada de referință auditată;

| 30. | insistă, în plus, ca Parlamentul să abordeze cu prioritate numărul considerabil al anulărilor tardive și invită Biroul să prezinte un plan de acțiune detaliat de diminuare a acestuia; |
| --- | --- |

30.

insistă, în plus, ca Parlamentul să abordeze cu prioritate numărul considerabil al anulărilor tardive și invită Biroul să prezinte un plan de acțiune detaliat de diminuare a acestuia;

| 31. | afirmă din nou că, pentru schimbul de bune practici care să susțină eficacitatea și să permită realizarea de economii, cooperarea instituțională are un rol crucial; consideră că ar trebui îmbunătățită cooperarea interinstituțională în domeniul interpretării; solicită să se realizeze o analiză cuprinzătoare, acordându-se prioritate partajării mai eficace a resurselor disponibile de către toate instituțiile și măsurilor concrete din domeniul interpretării externe; |
| --- | --- |

31.

afirmă din nou că, pentru schimbul de bune practici care să susțină eficacitatea și să permită realizarea de economii, cooperarea instituțională are un rol crucial; consideră că ar trebui îmbunătățită cooperarea interinstituțională în domeniul interpretării; solicită să se realizeze o analiză cuprinzătoare, acordându-se prioritate partajării mai eficace a resurselor disponibile de către toate instituțiile și măsurilor concrete din domeniul interpretării externe;

| 32. | subliniază importanța aplicațiilor informatice ca instrumente de gestiune și insistă ca în bugetul exercițiului următor să se aloce mai multe fonduri în acest scop; observă că s-ar putea realiza un nivel ridicat de eficiență dacă serviciilor administrative ale Parlamentului li s-ar oferi informații corespunzătoare în materie de gestiune; consideră că este regretabil faptul că anumite direcții generale înregistrează întârzieri în ceea ce privește aplicațiile informatice disponibile, în pofida progreselor din sectorul TI realizate din 2010; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța aplicațiilor informatice ca instrumente de gestiune și insistă ca în bugetul exercițiului următor să se aloce mai multe fonduri în acest scop; observă că s-ar putea realiza un nivel ridicat de eficiență dacă serviciilor administrative ale Parlamentului li s-ar oferi informații corespunzătoare în materie de gestiune; consideră că este regretabil faptul că anumite direcții generale înregistrează întârzieri în ceea ce privește aplicațiile informatice disponibile, în pofida progreselor din sectorul TI realizate din 2010;

| 33. | invită serviciile sale competente să analizeze dacă creșterea considerabilă a eficienței realizată în domeniul interpretării poate servi drept exemplu pentru îmbunătățiri în cadrul altor direcții generale; |
| --- | --- |

33.

invită serviciile sale competente să analizeze dacă creșterea considerabilă a eficienței realizată în domeniul interpretării poate servi drept exemplu pentru îmbunătățiri în cadrul altor direcții generale;

o

o o

| 34. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

34.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 67.

(2)  JO C 291, 23.11.2005, p. 1.

(3)  decis mai precis că, în timp ce delegațiile vor beneficia în continuare de servicii integrale de interpretare pentru un număr de până la cinci limbi, așa cum se prevede în Codul de conduită privind multilingvismul, în cursul săptămânilor rezervate pentru activități parlamentare externe (săptămânile verzi), delegațiilor care solicită derogări pentru deplasări în cursul săptămânilor rezervate pentru activitățile comisiilor li se va asigura un regim lingvistic limitat, cu servicii de interpretare în maximum o limbă.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/42

---

P7_TA(2013)0348

Jocurile de noroc online de pe piața internă

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la jocurile de noroc online de pe piața internă (2012/2322(INI))

(2016/C 093/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din 23 octombrie 2012 intitulată „Către un cadru european global pentru jocurile de noroc online” (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din 23 octombrie 2012 intitulată „Către un cadru european global pentru jocurile de noroc online” (COM(2012)0596),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 ianuarie 2011 intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 ianuarie 2011 intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” (COM(2011)0012),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la aranjarea meciurilor și corupția în sport (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la aranjarea meciurilor și corupția în sport (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2012 privind dimensiunea europeană a sportului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2012 privind dimensiunea europeană a sportului (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la jocurile de noroc online în piața internă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la jocurile de noroc online în piața internă (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 referitoare la integritatea jocurilor de noroc on-line (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 referitoare la integritatea jocurilor de noroc on-line (4),

| — | având în vedere Declarația de la Nicosia din 20 septembrie 2012 privind combaterea aranjării meciurilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Nicosia din 20 septembrie 2012 privind combaterea aranjării meciurilor,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 10 decembrie 2010 și rapoartele președințiilor franceză, suedeză, spaniolă și ungară referitoare la progresele înregistrate cu privire la cadrul pentru jocurile de noroc și pariuri în statele membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 10 decembrie 2010 și rapoartele președințiilor franceză, suedeză, spaniolă și ungară referitoare la progresele înregistrate cu privire la cadrul pentru jocurile de noroc și pariuri în statele membre ale UE,

| — | având în vedere acțiunea pregătitoare intitulată „Parteneriate europene în domeniul sportului” și, în special, întocmirea proiectelor specializate pe prevenirea incidentelor legate de aranjarea meciurilor prin educarea și informarea părților interesate relevante, |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunea pregătitoare intitulată „Parteneriate europene în domeniul sportului” și, în special, întocmirea proiectelor specializate pe prevenirea incidentelor legate de aranjarea meciurilor prin educarea și informarea părților interesate relevante,

| — | având în vedere articolele 51, 52 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 51, 52 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității anexat la TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității anexat la TFUE,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene prin care, în domeniul specific al organizării jocurilor de noroc, Curtea recunoaște în special protecția consumatorilor, prevenirea fraudei și a incitării la cheltuieli excesive legate de jocurile de noroc, precum și nevoia generală de a menține ordinea publică ca motive imperative de interes general care pot justifica restricțiile privind libertatea de a presta servicii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene prin care, în domeniul specific al organizării jocurilor de noroc, Curtea recunoaște în special protecția consumatorilor, prevenirea fraudei și a incitării la cheltuieli excesive legate de jocurile de noroc, precum și nevoia generală de a menține ordinea publică ca motive imperative de interes general care pot justifica restricțiile privind libertatea de a presta servicii (5),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0218/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0218/2013),

| A. | întrucât jocurile de noroc nu reprezintă o activitate economică obișnuită, având în vedere impacturile sociale și asupra sănătății potențial negative, printre care: dependența de jocurile de noroc, ale cărei consecințe și costuri sunt dificil de estimat, criminalitatea organizată, spălarea de bani și aranjarea meciurilor; întrucât jocurile de noroc online pot implica un risc mai mare de dependență decât jocurile de noroc tradiționale offline, date fiind, printre altele, accesul mai facil și lipsa unui control social, dar sunt necesare cercetări și date suplimentare în această privință; observă că, din aceste considerente, anumite norme ale pieței interne, inclusiv libertatea de stabilire, libertatea de a presta servicii și principiul recunoașterii reciproce, nu împiedică statele membre să stabilească măsuri proprii suplimentare pentru protecția jucătorilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât jocurile de noroc nu reprezintă o activitate economică obișnuită, având în vedere impacturile sociale și asupra sănătății potențial negative, printre care: dependența de jocurile de noroc, ale cărei consecințe și costuri sunt dificil de estimat, criminalitatea organizată, spălarea de bani și aranjarea meciurilor; întrucât jocurile de noroc online pot implica un risc mai mare de dependență decât jocurile de noroc tradiționale offline, date fiind, printre altele, accesul mai facil și lipsa unui control social, dar sunt necesare cercetări și date suplimentare în această privință; observă că, din aceste considerente, anumite norme ale pieței interne, inclusiv libertatea de stabilire, libertatea de a presta servicii și principiul recunoașterii reciproce, nu împiedică statele membre să stabilească măsuri proprii suplimentare pentru protecția jucătorilor;

| B. | întrucât articolul 35 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede obligația de a proteja sănătatea umană în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 35 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede obligația de a proteja sănătatea umană în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii;

| C. | întrucât articolul 169 din TFUE obligă UE să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 169 din TFUE obligă UE să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor;

| D. | întrucât, din cauza caracterului special al sectorului jocurilor de noroc online, protecția sănătății umane și a consumatorilor ar trebui să constituie principalul principiu director în cazul prezentării de recomandări la nivelul UE și al elaborării de acte legislative naționale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, din cauza caracterului special al sectorului jocurilor de noroc online, protecția sănătății umane și a consumatorilor ar trebui să constituie principalul principiu director în cazul prezentării de recomandări la nivelul UE și al elaborării de acte legislative naționale;

| E. | întrucât, potrivit principiului subsidiarității, statele membre au dreptul de a stabili modul de organizare și de reglementare a ofertei de servicii de jocuri de noroc online în conformitate cu propriile valori și cu obiectivele de interes general urmărite, cu respectarea, totodată, a dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit principiului subsidiarității, statele membre au dreptul de a stabili modul de organizare și de reglementare a ofertei de servicii de jocuri de noroc online în conformitate cu propriile valori și cu obiectivele de interes general urmărite, cu respectarea, totodată, a dreptului Uniunii;

| F. | întrucât, din cauza caracterului său specific și în aplicarea principiului subsidiarității, prestarea de servicii de jocuri de noroc online nu se află sub incidența reglementărilor sectoriale de la nivelul Uniunii Europene și nici a Directivei privind serviciile și a Directivei privind drepturile consumatorilor, făcând totuși obiectul unui număr de acte din legislația secundară a UE, precum Directiva privind protecția datelor cu caracter personal, Directiva privind confidențialitatea și comunicațiile electronice și Directiva privind practicile comerciale neloiale; |
| --- | --- |

F.

întrucât, din cauza caracterului său specific și în aplicarea principiului subsidiarității, prestarea de servicii de jocuri de noroc online nu se află sub incidența reglementărilor sectoriale de la nivelul Uniunii Europene și nici a Directivei privind serviciile și a Directivei privind drepturile consumatorilor, făcând totuși obiectul unui număr de acte din legislația secundară a UE, precum Directiva privind protecția datelor cu caracter personal, Directiva privind confidențialitatea și comunicațiile electronice și Directiva privind practicile comerciale neloiale;

| G. | întrucât sectorul jocurilor de noroc online diferă de alte piețe din punctul de vedere al riscurilor implicate în ceea ce privește protecția consumatorilor și combaterea criminalității organizate, după cum a confirmat în repetate rânduri Curtea de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât sectorul jocurilor de noroc online diferă de alte piețe din punctul de vedere al riscurilor implicate în ceea ce privește protecția consumatorilor și combaterea criminalității organizate, după cum a confirmat în repetate rânduri Curtea de Justiție a Uniunii Europene;

| H. | întrucât Curtea de Justiție a confirmat că prestarea de servicii de jocuri de noroc sau jocuri pe bani este o activitate economică cu caracter special, a cărei restricționare poate fi justificată din rațiuni care țin de prevalența intereselor publice, precum protecția consumatorilor, prevenirea fraudelor, combaterea spălării banilor și menținerea ordinii și a sănătății publice; întrucât orice restricție impusă asupra lor trebuie să respecte dispozițiile din TFUE, astfel încât să fie proporțională cu obiectivele vizate și să nu fie discriminatorie; |
| --- | --- |

H.

întrucât Curtea de Justiție a confirmat că prestarea de servicii de jocuri de noroc sau jocuri pe bani este o activitate economică cu caracter special, a cărei restricționare poate fi justificată din rațiuni care țin de prevalența intereselor publice, precum protecția consumatorilor, prevenirea fraudelor, combaterea spălării banilor și menținerea ordinii și a sănătății publice; întrucât orice restricție impusă asupra lor trebuie să respecte dispozițiile din TFUE, astfel încât să fie proporțională cu obiectivele vizate și să nu fie discriminatorie;

| I. | întrucât, acum mai mult ca oricând, statele membre au interese generale comune în ceea ce privește impactul social și economic negativ al jocurilor de noroc online ilegale la nivel național, principalele lor obiective fiind de a proteja populația minoră și vulnerabilă și de a combate dependența, criminalitatea și evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

I.

întrucât, acum mai mult ca oricând, statele membre au interese generale comune în ceea ce privește impactul social și economic negativ al jocurilor de noroc online ilegale la nivel național, principalele lor obiective fiind de a proteja populația minoră și vulnerabilă și de a combate dependența, criminalitatea și evaziunea fiscală;

| J. | întrucât caracterul transfrontalier al jocurilor de noroc online, precum și riscurile implicate în ceea ce privește protecția consumatorilor, prevenirea fraudei și aplicarea legislației împotriva activităților ilegale, cum ar fi spălarea de bani și aranjarea meciurilor, precum și necesitatea de a combate activitățile ilegale legate de jocurile de noroc impun măsuri mai bine coordonate între statele membre și la nivelul UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât caracterul transfrontalier al jocurilor de noroc online, precum și riscurile implicate în ceea ce privește protecția consumatorilor, prevenirea fraudei și aplicarea legislației împotriva activităților ilegale, cum ar fi spălarea de bani și aranjarea meciurilor, precum și necesitatea de a combate activitățile ilegale legate de jocurile de noroc impun măsuri mai bine coordonate între statele membre și la nivelul UE;

| K. | întrucât este esențial să se introducă mecanisme de control al competițiilor sportive și al fluxurilor financiare, împreună cu mecanisme de supraveghere; |
| --- | --- |

K.

întrucât este esențial să se introducă mecanisme de control al competițiilor sportive și al fluxurilor financiare, împreună cu mecanisme de supraveghere;

| L. | întrucât este necesară o imagine de ansamblu completă a sectorului jocurilor de noroc online, în ceea ce privește informațiile și datele privind oferta autorizată și neautorizată de la nivel intern și transfrontalier, din interiorul UE și de la nivel mondial; |
| --- | --- |

L.

întrucât este necesară o imagine de ansamblu completă a sectorului jocurilor de noroc online, în ceea ce privește informațiile și datele privind oferta autorizată și neautorizată de la nivel intern și transfrontalier, din interiorul UE și de la nivel mondial;

| M. | întrucât tipurile de publicitate pentru jocurile de noroc online diferă de la un stat membru la altul sau nu sunt reglementate deloc, |
| --- | --- |

M.

întrucât tipurile de publicitate pentru jocurile de noroc online diferă de la un stat membru la altul sau nu sunt reglementate deloc,

Caracterul specific al sectorului jocurilor de noroc online și protecția consumatorilor

| 1. | consideră că, pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, mai ales a consumatorilor celor mai vulnerabili, o ofertă echitabilă și legală de servicii de jocuri de noroc care să fie stabilită de fiecare stat membru în conformitate cu dreptul Uniunii ar putea reduce costurile sociale și efectele nocive ale activităților legate de jocurile de noroc; |
| --- | --- |

1.

consideră că, pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, mai ales a consumatorilor celor mai vulnerabili, o ofertă echitabilă și legală de servicii de jocuri de noroc care să fie stabilită de fiecare stat membru în conformitate cu dreptul Uniunii ar putea reduce costurile sociale și efectele nocive ale activităților legate de jocurile de noroc;

| 2. | avertizează cu privire la faptul că jocurile pot duce la dependențe periculoase, aspect care ar trebui abordat în cadrul unei propuneri legislative, în interesul consumatorilor; |
| --- | --- |

2.

avertizează cu privire la faptul că jocurile pot duce la dependențe periculoase, aspect care ar trebui abordat în cadrul unei propuneri legislative, în interesul consumatorilor;

| 3. | solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri împotriva jocurilor de noroc ilegale oferite de pe teritoriul statelor membre; în acest sens, îndeamnă Comisia ca, în recomandările sale planificate privind protecția consumatorilor și publicitatea, să solicite statelor membre să ia măsuri de executare pentru combaterea ofertei de jocuri de noroc ilegale; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri împotriva jocurilor de noroc ilegale oferite de pe teritoriul statelor membre; în acest sens, îndeamnă Comisia ca, în recomandările sale planificate privind protecția consumatorilor și publicitatea, să solicite statelor membre să ia măsuri de executare pentru combaterea ofertei de jocuri de noroc ilegale;

| 4. | consideră că există o legătură periculoasă între dificultățile economice accentuate și nivelul ridicat al utilizării jocurilor de noroc; subliniază că mediul social și economic actual deosebit de dur a fost unul dintre principalii factori care au determinat dezvoltarea masivă a jocurilor de noroc, în special în rândul categoriilor sociale sărace și că, prin urmare, este necesară o monitorizare constantă și atentă a nivelurilor de dependență de jocurile de noroc și a comportamentelor problematice în materie de jocuri de noroc; |
| --- | --- |

4.

consideră că există o legătură periculoasă între dificultățile economice accentuate și nivelul ridicat al utilizării jocurilor de noroc; subliniază că mediul social și economic actual deosebit de dur a fost unul dintre principalii factori care au determinat dezvoltarea masivă a jocurilor de noroc, în special în rândul categoriilor sociale sărace și că, prin urmare, este necesară o monitorizare constantă și atentă a nivelurilor de dependență de jocurile de noroc și a comportamentelor problematice în materie de jocuri de noroc;

| 5. | afirmă că jocurile de noroc online sunt o formă de utilizare comercială a sportului și că, în timp ce sectorul crește constant, ținând pasul cu inovațiile tehnologice, statele membre se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește controlul său din cauza naturii specifice a internetului, care creează riscul de încălcare a drepturilor consumatorilor, precum și riscul ca sectorul să fie supus investigațiilor în contextul combaterii criminalității organizate; |
| --- | --- |

5.

afirmă că jocurile de noroc online sunt o formă de utilizare comercială a sportului și că, în timp ce sectorul crește constant, ținând pasul cu inovațiile tehnologice, statele membre se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește controlul său din cauza naturii specifice a internetului, care creează riscul de încălcare a drepturilor consumatorilor, precum și riscul ca sectorul să fie supus investigațiilor în contextul combaterii criminalității organizate;

| 6. | insistă asupra faptului că, indiferent de modul în care statele membre decid să organizeze și să reglementeze oferta de servicii de jocuri de noroc online la nivel național, trebuie să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a consumatorilor; solicită Comisiei să analizeze în continuare măsuri la nivelul UE pentru protecția consumatorilor vulnerabili, inclusiv cooperarea formalizată dintre autoritățile de reglementare din statele membre; subliniază faptul că grupul de experți ar trebui să conceapă măsuri astfel încât minorii să nu poată accesa serviciile de jocuri de noroc online; invită statele membre să impună operatorilor autorizați de statele membre obligația de a afișa într-un loc vizibil și fix pe site-ul lor de internet sigla și marca de încredere ale autorității de reglementare; |
| --- | --- |

6.

insistă asupra faptului că, indiferent de modul în care statele membre decid să organizeze și să reglementeze oferta de servicii de jocuri de noroc online la nivel național, trebuie să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a consumatorilor; solicită Comisiei să analizeze în continuare măsuri la nivelul UE pentru protecția consumatorilor vulnerabili, inclusiv cooperarea formalizată dintre autoritățile de reglementare din statele membre; subliniază faptul că grupul de experți ar trebui să conceapă măsuri astfel încât minorii să nu poată accesa serviciile de jocuri de noroc online; invită statele membre să impună operatorilor autorizați de statele membre obligația de a afișa într-un loc vizibil și fix pe site-ul lor de internet sigla și marca de încredere ale autorității de reglementare;

| 7. | solicită Comisiei să analizeze măsurile care ar putea fi luate pentru a elimina practica prin care societăți cu sediul într-un stat membru comercializează servicii de jocuri de noroc online, de exemplu prin televiziunea prin satelit sau prin campanii publicitare, într-un alt stat membru în care acestea nu sunt autorizate să ofere astfel de servicii; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să analizeze măsurile care ar putea fi luate pentru a elimina practica prin care societăți cu sediul într-un stat membru comercializează servicii de jocuri de noroc online, de exemplu prin televiziunea prin satelit sau prin campanii publicitare, într-un alt stat membru în care acestea nu sunt autorizate să ofere astfel de servicii;

| 8. | solicită ca operatorii să aibă obligația să afișeze avertizări clare, vizibile și explicite pentru minori, potrivit cărora este ilegal ca aceștia să practice jocuri de noroc online; |
| --- | --- |

8.

solicită ca operatorii să aibă obligația să afișeze avertizări clare, vizibile și explicite pentru minori, potrivit cărora este ilegal ca aceștia să practice jocuri de noroc online;

| 9. | consideră că ar trebui luate măsuri pentru a se asigura că subzistența membrilor mai vulnerabili ai societății nu este periclitată și mai mult ca urmare a jocurilor de noroc; |
| --- | --- |

9.

consideră că ar trebui luate măsuri pentru a se asigura că subzistența membrilor mai vulnerabili ai societății nu este periclitată și mai mult ca urmare a jocurilor de noroc;

| 10. | consideră că sunt necesare cercetări și date suplimentare pentru a cuantifica dependența de jocurile de noroc și riscurile asociate diferitelor forme de jocuri de noroc; solicită tuturor statelor membre și Comisiei să realizeze, într-un mod coordonat, studii suplimentare pentru a înțelege comportamentele problematice legate de jocurile de noroc; observă că operatorii de jocuri de noroc au responsabilitatea de a contribui la prevenirea dependenței de jocurile de noroc; |
| --- | --- |

10.

consideră că sunt necesare cercetări și date suplimentare pentru a cuantifica dependența de jocurile de noroc și riscurile asociate diferitelor forme de jocuri de noroc; solicită tuturor statelor membre și Comisiei să realizeze, într-un mod coordonat, studii suplimentare pentru a înțelege comportamentele problematice legate de jocurile de noroc; observă că operatorii de jocuri de noroc au responsabilitatea de a contribui la prevenirea dependenței de jocurile de noroc;

| 11. | solicită Comisiei ca, în cooperare cu statele membre și, după caz, cu ajutorul grupului de experți, să analizeze posibilitatea asigurării interoperabilității la nivelul întregii UE între registrele naționale de autoexcludere, care să includă, printre altele, autoexcluderea, pierderile și limitele de timp personale și să fie accesibile autorităților naționale și operatorilor de jocuri de noroc autorizați, astfel încât orice client care alege să se autoexcludă sau care își depășește limitele privind jocurile de noroc stabilite în cazul unui operator de jocuri de noroc să aibă posibilitatea de a se autoexclude automat de la toți ceilalți operatori de jocuri de noroc autorizați; subliniază faptul că orice mecanism de schimb de date cu caracter personal cu privire la jucătorii dependenți de jocuri de noroc trebuie să se supună unor norme stricte de protecție a datelor; subliniază faptul că este important ca grupul de experți să lucreze pentru a asigura protecția cetățenilor împotriva dependenței de jocurile de noroc; subliniază că, pentru a sensibiliza consumatorii cu privire la propria lor activitate de jocuri de noroc, aceste registre ar trebui să prezinte consumatorilor, atunci când încep să joace, toate informațiile legate de istoricul lor în ceea ce privește jocurile de noroc; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei ca, în cooperare cu statele membre și, după caz, cu ajutorul grupului de experți, să analizeze posibilitatea asigurării interoperabilității la nivelul întregii UE între registrele naționale de autoexcludere, care să includă, printre altele, autoexcluderea, pierderile și limitele de timp personale și să fie accesibile autorităților naționale și operatorilor de jocuri de noroc autorizați, astfel încât orice client care alege să se autoexcludă sau care își depășește limitele privind jocurile de noroc stabilite în cazul unui operator de jocuri de noroc să aibă posibilitatea de a se autoexclude automat de la toți ceilalți operatori de jocuri de noroc autorizați; subliniază faptul că orice mecanism de schimb de date cu caracter personal cu privire la jucătorii dependenți de jocuri de noroc trebuie să se supună unor norme stricte de protecție a datelor; subliniază faptul că este important ca grupul de experți să lucreze pentru a asigura protecția cetățenilor împotriva dependenței de jocurile de noroc; subliniază că, pentru a sensibiliza consumatorii cu privire la propria lor activitate de jocuri de noroc, aceste registre ar trebui să prezinte consumatorilor, atunci când încep să joace, toate informațiile legate de istoricul lor în ceea ce privește jocurile de noroc;

| 12. | recomandă o distincție clară între activitățile de jocuri de noroc și alte forme de divertisment online; serviciile care combină caracteristici specifice ale sectorului jocurilor de noroc trebuie să intre sub incidența legislației adecvate privind jocurile de noroc și să respecte pe deplin mecanismele de verificare a vârstei și a identității; |
| --- | --- |

12.

recomandă o distincție clară între activitățile de jocuri de noroc și alte forme de divertisment online; serviciile care combină caracteristici specifice ale sectorului jocurilor de noroc trebuie să intre sub incidența legislației adecvate privind jocurile de noroc și să respecte pe deplin mecanismele de verificare a vârstei și a identității;

| 13. | constată că inițiativele de autoreglementare pot contribui în mod eficient la identificarea conținutului standardelor comune; își reafirmă poziția potrivit căreia, într-un domeniu atât de sensibil precum jocurile de noroc, autoreglementarea poate doar să completeze, dar nu să înlocuiască legislația națională; |
| --- | --- |

13.

constată că inițiativele de autoreglementare pot contribui în mod eficient la identificarea conținutului standardelor comune; își reafirmă poziția potrivit căreia, într-un domeniu atât de sensibil precum jocurile de noroc, autoreglementarea poate doar să completeze, dar nu să înlocuiască legislația națională;

| 14. | solicită Comisiei să ia în considerare punerea în aplicare a unui control de identificare obligatoriu realizat de părți terțe, pentru a elimina posibilitatea de a juca în cazul minorilor sau al persoanelor care folosesc identități false; sugerează că acest control s-ar putea realiza, printre altele, prin verificarea numărului de asigurare socială, a informațiilor cu privire la contul bancar sau a oricărui alt identificator unic, fiind necesar ca identificarea să aibă loc înainte de începerea oricărei activități de jocuri de noroc; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să ia în considerare punerea în aplicare a unui control de identificare obligatoriu realizat de părți terțe, pentru a elimina posibilitatea de a juca în cazul minorilor sau al persoanelor care folosesc identități false; sugerează că acest control s-ar putea realiza, printre altele, prin verificarea numărului de asigurare socială, a informațiilor cu privire la contul bancar sau a oricărui alt identificator unic, fiind necesar ca identificarea să aibă loc înainte de începerea oricărei activități de jocuri de noroc;

| 15. | consideră că programele informatice folosite pentru serviciile de jocuri de noroc online ar trebui să fie mai securizate și că ar trebui prevăzute cerințe comune minime privind certificarea, pentru a asigura utilizarea de parametri și standarde uniforme; |
| --- | --- |

15.

consideră că programele informatice folosite pentru serviciile de jocuri de noroc online ar trebui să fie mai securizate și că ar trebui prevăzute cerințe comune minime privind certificarea, pentru a asigura utilizarea de parametri și standarde uniforme;

| 16. | atrage atenția asupra necesității de a elabora metode eficiente de supraveghere a pariurilor, având în vedere dezvoltarea rapidă a mediului online, dar subliniază totodată importanța protejării datelor personale ale utilizatorilor împotriva utilizării abuzive; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra necesității de a elabora metode eficiente de supraveghere a pariurilor, având în vedere dezvoltarea rapidă a mediului online, dar subliniază totodată importanța protejării datelor personale ale utilizatorilor împotriva utilizării abuzive;

| 17. | este de părere că standardele comune privind jocurile de noroc online ar trebui să vizeze drepturile și obligațiile atât ale prestatorilor de servicii, cât și ale consumatorilor, asigurând un nivel înalt de protecție a cetățenilor și a consumatorilor, în special a minorilor și a altor persoane vulnerabile, precum și prevenirea publicității înșelătoare și excesive; încurajează asociațiile europene de operatori de jocuri de noroc să elaboreze și să adopte coduri de conduită de autoreglementare; |
| --- | --- |

17.

este de părere că standardele comune privind jocurile de noroc online ar trebui să vizeze drepturile și obligațiile atât ale prestatorilor de servicii, cât și ale consumatorilor, asigurând un nivel înalt de protecție a cetățenilor și a consumatorilor, în special a minorilor și a altor persoane vulnerabile, precum și prevenirea publicității înșelătoare și excesive; încurajează asociațiile europene de operatori de jocuri de noroc să elaboreze și să adopte coduri de conduită de autoreglementare;

| 18. | solicită Comisiei să includă în recomandarea sa obligația operatorilor de jocuri de noroc de a promova utilizarea autorestricțiilor în momentul înregistrării, precum și în cazul unor pierderi repetate; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să includă în recomandarea sa obligația operatorilor de jocuri de noroc de a promova utilizarea autorestricțiilor în momentul înregistrării, precum și în cazul unor pierderi repetate;

| 19. | recomandă introducerea unor standarde de securitate comune, uniforme, paneuropene privind identificarea electronică și serviciile transfrontaliere de verificare electronică; salută propunerea de directivă a Comisiei privind identificarea și autentificarea electronică, care va permite interoperabilitatea sistemelor naționale de identificare electronică, în cazul în care acestea există; solicită, prin urmare, raționalizarea și eficientizarea procedurilor de înregistrare și de identificare, în special pentru a asigura mecanisme eficient de identificare și a împiedica crearea de conturi multiple de către un singur jucător și accesul minorilor la site-urile de jocuri de noroc online; recomandă statelor membre să facă schimb de bune practici privind măsurile de executare – cum ar fi stabilirea de liste albe și negre de site-uri de jocuri de noroc ilegale, definirea de comun acord a unor soluții de plată sigure și care să poată fi urmărite și analizarea fezabilității unor măsuri de blocare a tranzacțiilor financiare – pentru a proteja consumatorii împotriva operatorilor ilegali; |
| --- | --- |

19.

recomandă introducerea unor standarde de securitate comune, uniforme, paneuropene privind identificarea electronică și serviciile transfrontaliere de verificare electronică; salută propunerea de directivă a Comisiei privind identificarea și autentificarea electronică, care va permite interoperabilitatea sistemelor naționale de identificare electronică, în cazul în care acestea există; solicită, prin urmare, raționalizarea și eficientizarea procedurilor de înregistrare și de identificare, în special pentru a asigura mecanisme eficient de identificare și a împiedica crearea de conturi multiple de către un singur jucător și accesul minorilor la site-urile de jocuri de noroc online; recomandă statelor membre să facă schimb de bune practici privind măsurile de executare – cum ar fi stabilirea de liste albe și negre de site-uri de jocuri de noroc ilegale, definirea de comun acord a unor soluții de plată sigure și care să poată fi urmărite și analizarea fezabilității unor măsuri de blocare a tranzacțiilor financiare – pentru a proteja consumatorii împotriva operatorilor ilegali;

| 20. | solicită statelor membre și operatorilor să încurajeze publicitatea responsabilă cu privire la jocurile de noroc online; salută inițiativa Comisiei de a adopta o recomandare privind publicitatea responsabilă cu privire la jocurile de noroc; solicită Comisiei să includă standarde comune minime care să asigure o protecție suficientă a consumatorilor vulnerabili; recomandă ca materialele publicitare să fie responsabile, să conțină avertizări clare cu privire la riscurile dependenței de jocurile de noroc, să nu fie excesive și să nu fie afișate pe conținuturi dedicate în mod specific minorilor sau în locuri în care există un risc ridicat de vizare a minorilor, cum este mai ales cazul publicității de pe platformele sociale; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre și operatorilor să încurajeze publicitatea responsabilă cu privire la jocurile de noroc online; salută inițiativa Comisiei de a adopta o recomandare privind publicitatea responsabilă cu privire la jocurile de noroc; solicită Comisiei să includă standarde comune minime care să asigure o protecție suficientă a consumatorilor vulnerabili; recomandă ca materialele publicitare să fie responsabile, să conțină avertizări clare cu privire la riscurile dependenței de jocurile de noroc, să nu fie excesive și să nu fie afișate pe conținuturi dedicate în mod specific minorilor sau în locuri în care există un risc ridicat de vizare a minorilor, cum este mai ales cazul publicității de pe platformele sociale;

| 21. | solicită definirea și aplicarea de măsuri pentru a permite copiilor și tinerilor să obțină cunoștințe digitale și să le dezvolte în continuare; consideră că introducerea unor cursuri școlare destinate tinerilor privind cele mai bune întrebuințări ale internetului ar putea să permită utilizatorilor să se protejeze mai bine împotriva dependenței de jocuri de noroc online; |
| --- | --- |

21.

solicită definirea și aplicarea de măsuri pentru a permite copiilor și tinerilor să obțină cunoștințe digitale și să le dezvolte în continuare; consideră că introducerea unor cursuri școlare destinate tinerilor privind cele mai bune întrebuințări ale internetului ar putea să permită utilizatorilor să se protejeze mai bine împotriva dependenței de jocuri de noroc online;

| 22. | subliniază rolul important al educației, al serviciilor de consiliere și al părinților în sensibilizarea minorilor cu privire la jocurile de noroc online și consecințelor lor; |
| --- | --- |

22.

subliniază rolul important al educației, al serviciilor de consiliere și al părinților în sensibilizarea minorilor cu privire la jocurile de noroc online și consecințelor lor;

| 23. | invită Comisia și statele membre să introducă măsuri eficace pentru a atrage mai ales atenția tinerilor asupra pericolelor reprezentate de dependența de jocurile de noroc; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia și statele membre să introducă măsuri eficace pentru a atrage mai ales atenția tinerilor asupra pericolelor reprezentate de dependența de jocurile de noroc;

| 24. | solicită ca publicitatea responsabilă din punct de vedere social pentru jocurile de noroc online să fie permisă numai pentru produsele legale din acest domeniu; consideră că nu ar trebui niciodată permisă publicitatea pentru servicii de jocuri de noroc online prin exagerarea probabilității de câștig, astfel încât să se creeze falsa impresie că jocurile de noroc sunt o strategie rezonabilă pentru a îmbunătăți situația financiară a unei persoane; este de părere că publicitatea ar trebui să conțină informații clare privind consecințele dependenței de jocuri de noroc; |
| --- | --- |

24.

solicită ca publicitatea responsabilă din punct de vedere social pentru jocurile de noroc online să fie permisă numai pentru produsele legale din acest domeniu; consideră că nu ar trebui niciodată permisă publicitatea pentru servicii de jocuri de noroc online prin exagerarea probabilității de câștig, astfel încât să se creeze falsa impresie că jocurile de noroc sunt o strategie rezonabilă pentru a îmbunătăți situația financiară a unei persoane; este de părere că publicitatea ar trebui să conțină informații clare privind consecințele dependenței de jocuri de noroc;

| 25. | subliniază că stabilirea unui format nedăunător de publicitate și a unor reguli privind diseminarea sa este esențială pentru a împiedica persoanele sub 18 ani să practice jocuri de noroc și pentru a combate comportamentele problematice legate de jocurile de noroc și dependența de jocurile de noroc; |
| --- | --- |

25.

subliniază că stabilirea unui format nedăunător de publicitate și a unor reguli privind diseminarea sa este esențială pentru a împiedica persoanele sub 18 ani să practice jocuri de noroc și pentru a combate comportamentele problematice legate de jocurile de noroc și dependența de jocurile de noroc;

| 26. | subliniază că măsurile de protecție a consumatorilor ar trebui să fie însoțite de o combinație de măsuri de executare preventive și reactive pentru a limita legătura cetățenilor cu operatorii neautorizați; subliniază importanța definirii în comun a noțiunii de operatori legali de jocuri de noroc, astfel încât statele membre, în conformitate cu legislația UE, să autorizeze numai operatorii care îndeplinesc cel puțin următoarele cerințe și care sunt, prin urmare, considerați a fi legali:






  (a) | operatorul trebuie să dețină o licență care îi dă dreptul să își desfășoare activitatea în statul membru al jucătorului; |
| --- | --- | --- |

26.

subliniază că măsurile de protecție a consumatorilor ar trebui să fie însoțite de o combinație de măsuri de executare preventive și reactive pentru a limita legătura cetățenilor cu operatorii neautorizați; subliniază importanța definirii în comun a noțiunii de operatori legali de jocuri de noroc, astfel încât statele membre, în conformitate cu legislația UE, să autorizeze numai operatorii care îndeplinesc cel puțin următoarele cerințe și care sunt, prin urmare, considerați a fi legali:

(a)

operatorul trebuie să dețină o licență care îi dă dreptul să își desfășoare activitatea în statul membru al jucătorului;

| (b) | operatorul nu este considerat ilegal în temeiul legislației aplicabile din oricare alt stat membru; |
| --- | --- |

(b)

operatorul nu este considerat ilegal în temeiul legislației aplicabile din oricare alt stat membru;

| 27. | este de părere că procesul de înregistrare ar trebui să includă, ca element caracteristic obligatoriu, limite maxime de pierdere stabilite și definite de jucător pentru o anumită perioadă de timp; consideră că acest element caracteristic ar trebui să fie prezent cel puțin în jocurile cu frecvență rapidă; |
| --- | --- |

27.

este de părere că procesul de înregistrare ar trebui să includă, ca element caracteristic obligatoriu, limite maxime de pierdere stabilite și definite de jucător pentru o anumită perioadă de timp; consideră că acest element caracteristic ar trebui să fie prezent cel puțin în jocurile cu frecvență rapidă;

Respectarea legislației UE

| 28. | subliniază faptul că, pe de o parte, furnizorii de jocuri de noroc online ar trebui să respecte întotdeauna legislația națională a statului membru în care își desfășoară activitatea și, pe de altă parte, că statele membre ar trebui să își mențină dreptul de a impune restricțiile pe care le consideră necesare și justificate pentru a combate jocurile de noroc online ilegale, pentru a pune în aplicare legislația națională și a împiedica accesul pe piață al furnizorilor ilegali; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că, pe de o parte, furnizorii de jocuri de noroc online ar trebui să respecte întotdeauna legislația națională a statului membru în care își desfășoară activitatea și, pe de altă parte, că statele membre ar trebui să își mențină dreptul de a impune restricțiile pe care le consideră necesare și justificate pentru a combate jocurile de noroc online ilegale, pentru a pune în aplicare legislația națională și a împiedica accesul pe piață al furnizorilor ilegali;

| 29. | recunoaște că, în conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre au dreptul să stabilească modul de organizare și de reglementare a ofertei de servicii de jocuri de noroc online la nivel național și să aplice toate măsurile pe care le consideră necesare pentru combaterea serviciilor ilegale de jocuri de noroc, respectând principiile de bază din tratatele UE; recunoaște că aceste măsuri legislative trebuie să fie proporționale, consecvente, transparente și nediscriminatorii; observă că sunt necesare politici ale UE mai coerente pentru a aborda caracterul transfrontalier al jocurilor de noroc online; |
| --- | --- |

29.

recunoaște că, în conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre au dreptul să stabilească modul de organizare și de reglementare a ofertei de servicii de jocuri de noroc online la nivel național și să aplice toate măsurile pe care le consideră necesare pentru combaterea serviciilor ilegale de jocuri de noroc, respectând principiile de bază din tratatele UE; recunoaște că aceste măsuri legislative trebuie să fie proporționale, consecvente, transparente și nediscriminatorii; observă că sunt necesare politici ale UE mai coerente pentru a aborda caracterul transfrontalier al jocurilor de noroc online;

| 30. | ia act de faptul că Comisia s-a adresat în scris mai multor state membre, solicitându-le informații detaliate cu privire la legislația națională în vigoare privind jocurile de noroc; invită Comisia continue dialogul cu statele membre; ia act de activitatea Comisiei privind cazurile de neîndeplinire a obligațiilor și plângerile depuse împotriva anumitor state membre; solicită Comisiei să continue să monitorizeze și să impună conformitatea legislației și a practicilor naționale cu legislația UE, în cooperare cu statele membre, și să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care par să încalce legislația UE; respectă decizia luată de statele membre în ceea ce privește crearea de monopoluri în acest sector, cu condiția ca, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, acestea să fie supuse unui control strict de către stat și să asigure un nivel deosebit de ridicat de protecție a consumatorilor, activitățile monopolurilor să fie coerente cu obiectivele de interes general și să reducă semnificativ oportunitățile de a juca jocuri de noroc; |
| --- | --- |

30.

ia act de faptul că Comisia s-a adresat în scris mai multor state membre, solicitându-le informații detaliate cu privire la legislația națională în vigoare privind jocurile de noroc; invită Comisia continue dialogul cu statele membre; ia act de activitatea Comisiei privind cazurile de neîndeplinire a obligațiilor și plângerile depuse împotriva anumitor state membre; solicită Comisiei să continue să monitorizeze și să impună conformitatea legislației și a practicilor naționale cu legislația UE, în cooperare cu statele membre, și să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care par să încalce legislația UE; respectă decizia luată de statele membre în ceea ce privește crearea de monopoluri în acest sector, cu condiția ca, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, acestea să fie supuse unui control strict de către stat și să asigure un nivel deosebit de ridicat de protecție a consumatorilor, activitățile monopolurilor să fie coerente cu obiectivele de interes general și să reducă semnificativ oportunitățile de a juca jocuri de noroc;

| 31. | solicită Comisiei, statelor membre și grupului de experți privind serviciile de jocuri de noroc să stabilească măsuri și strategii coordonate, inclusiv schimburi de bune practici, pentru a analiza și a soluționa problema evitării plății impozitelor practicate de operatorii autorizați care prestează servicii de jocuri de noroc online pe piața UE, dar care au sediul social într-un paradis fiscal de pe teritoriul sau din afara teritoriului UE; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei, statelor membre și grupului de experți privind serviciile de jocuri de noroc să stabilească măsuri și strategii coordonate, inclusiv schimburi de bune practici, pentru a analiza și a soluționa problema evitării plății impozitelor practicate de operatorii autorizați care prestează servicii de jocuri de noroc online pe piața UE, dar care au sediul social într-un paradis fiscal de pe teritoriul sau din afara teritoriului UE;

| 32. | ia act de riscurile prezentate de accesul consumatorilor la servicii ilegale de jocuri de noroc online; solicită Comisiei și statelor membre să analizeze, ca parte a activității grupului de experți privind serviciile de jocuri de noroc, costurile sociale implicate de permiterea activităților reglementate de jocuri de noroc în comparație cu efectele negative cauzate de apelarea de către consumatori la operatori ilegali; |
| --- | --- |

32.

ia act de riscurile prezentate de accesul consumatorilor la servicii ilegale de jocuri de noroc online; solicită Comisiei și statelor membre să analizeze, ca parte a activității grupului de experți privind serviciile de jocuri de noroc, costurile sociale implicate de permiterea activităților reglementate de jocuri de noroc în comparație cu efectele negative cauzate de apelarea de către consumatori la operatori ilegali;

| 33. | subliniază că statele membre care optează să își deschidă sectorul jocurilor de noroc online trebuie să prevadă o procedură de autorizare transparentă și sigură din punct de vedere juridic, bazată pe criterii obiective și nediscriminatorii, care să respecte integral legislația UE și să asigure o protecție suficientă și strictă a consumatorilor; |
| --- | --- |

33.

subliniază că statele membre care optează să își deschidă sectorul jocurilor de noroc online trebuie să prevadă o procedură de autorizare transparentă și sigură din punct de vedere juridic, bazată pe criterii obiective și nediscriminatorii, care să respecte integral legislația UE și să asigure o protecție suficientă și strictă a consumatorilor;

Cooperarea administrativă

| 34. | solicită grupului de experți privind serviciile de jocuri de noroc și Comisiei să faciliteze cât mai mult posibil fluxul de date dintre autoritățile de reglementare din statele membre pentru a face schimb de bune practici și de informații menite să faciliteze instituirea unui sistem comun de identificare a jucătorilor, adoptarea unor măsuri de executare împotriva operatorilor ilegali, creșterea protecției consumatorilor, publicitatea responsabilă, întocmirea de liste albe și liste negre, prevenirea aranjării meciurilor și stabilirea de mecanisme de autoexcludere care să includă, printre altele, limite financiare și de timp personale aplicabile în întreaga UE; invită Comisia să ia măsurile necesare pentru ca grupul de experți să beneficieze de cea mai amplă expertiză posibilă în desfășurarea activităților sale; îndeamnă statele membre să reia dialogul pe tema serviciilor de jocuri de noroc online în cadrul Grupului de lucru al Consiliului privind stabilirea și serviciile; |
| --- | --- |

34.

solicită grupului de experți privind serviciile de jocuri de noroc și Comisiei să faciliteze cât mai mult posibil fluxul de date dintre autoritățile de reglementare din statele membre pentru a face schimb de bune practici și de informații menite să faciliteze instituirea unui sistem comun de identificare a jucătorilor, adoptarea unor măsuri de executare împotriva operatorilor ilegali, creșterea protecției consumatorilor, publicitatea responsabilă, întocmirea de liste albe și liste negre, prevenirea aranjării meciurilor și stabilirea de mecanisme de autoexcludere care să includă, printre altele, limite financiare și de timp personale aplicabile în întreaga UE; invită Comisia să ia măsurile necesare pentru ca grupul de experți să beneficieze de cea mai amplă expertiză posibilă în desfășurarea activităților sale; îndeamnă statele membre să reia dialogul pe tema serviciilor de jocuri de noroc online în cadrul Grupului de lucru al Consiliului privind stabilirea și serviciile;

| 35. | solicită Comisiei să includă întotdeauna în grupurile de experți și în consultări specialiști în domeniul dependenței de jocurile de noroc și al practicării patologice a acestora; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să includă întotdeauna în grupurile de experți și în consultări specialiști în domeniul dependenței de jocurile de noroc și al practicării patologice a acestora;

| 36. | consideră că ar trebui consolidate la nivel european schimbul de bune practici și cooperarea dintre experții naționali din domeniul social și al sănătății specializați în practicarea patologică a jocurilor de noroc și comportamentele problematice legate de acestea; |
| --- | --- |

36.

consideră că ar trebui consolidate la nivel european schimbul de bune practici și cooperarea dintre experții naționali din domeniul social și al sănătății specializați în practicarea patologică a jocurilor de noroc și comportamentele problematice legate de acestea;

| 37. | subliniază că, deși schimbul efectiv de informații între organele de anchetă este important pentru aplicarea cu succes a legii, acțiunile de combatere a aranjării meciurilor trebuie să respecte normele și legislația privind protecția datelor de la nivel național și european; |
| --- | --- |

37.

subliniază că, deși schimbul efectiv de informații între organele de anchetă este important pentru aplicarea cu succes a legii, acțiunile de combatere a aranjării meciurilor trebuie să respecte normele și legislația privind protecția datelor de la nivel național și european;

| 38. | încurajează statele membre ca, în cadrul grupului de experți, să coopereze îndeaproape cu Comisia și între ele pentru a-și coordona măsurile de combatere a prestării neautorizate de servicii transfrontaliere de jocuri de noroc și pentru a pune în aplicare planul de acțiune din Comunicarea Comisiei privind jocurile de noroc online; |
| --- | --- |

38.

încurajează statele membre ca, în cadrul grupului de experți, să coopereze îndeaproape cu Comisia și între ele pentru a-și coordona măsurile de combatere a prestării neautorizate de servicii transfrontaliere de jocuri de noroc și pentru a pune în aplicare planul de acțiune din Comunicarea Comisiei privind jocurile de noroc online;

| 39. | recunoaște că cooperarea dintre statele membre este esențială, dar subliniază că este, de asemenea, foarte important ca grupul de experți privind jocurile de noroc să lucreze în strânsă colaborare cu toate părțile interesate, inclusiv sectorul jocurilor de noroc și organizațiile consumatorilor; |
| --- | --- |

39.

recunoaște că cooperarea dintre statele membre este esențială, dar subliniază că este, de asemenea, foarte important ca grupul de experți privind jocurile de noroc să lucreze în strânsă colaborare cu toate părțile interesate, inclusiv sectorul jocurilor de noroc și organizațiile consumatorilor;

| 40. | subliniază că este important ca grupul de experți să elaboreze proceduri mai transparente și simplificate care să elimine sarcinile administrative inutile pentru statele membre care ar putea spori inutil costurile pentru operatorii online legali din țările care aleg să își deschidă piețele; observă că reducerea sarcinilor administrative nu trebuie să compromită protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

40.

subliniază că este important ca grupul de experți să elaboreze proceduri mai transparente și simplificate care să elimine sarcinile administrative inutile pentru statele membre care ar putea spori inutil costurile pentru operatorii online legali din țările care aleg să își deschidă piețele; observă că reducerea sarcinilor administrative nu trebuie să compromită protecția consumatorilor;

| 41. | consideră că ar trebui luate măsuri în vederea armonizării regimurilor fiscale naționale pentru serviciile de jocuri de noroc, cu scopul de a preveni ca facilitățile fiscale disproporționale să favorizeze proliferarea și concentrarea serviciilor de jocuri de noroc online; |
| --- | --- |

41.

consideră că ar trebui luate măsuri în vederea armonizării regimurilor fiscale naționale pentru serviciile de jocuri de noroc, cu scopul de a preveni ca facilitățile fiscale disproporționale să favorizeze proliferarea și concentrarea serviciilor de jocuri de noroc online;

| 42. | îndeamnă autoritățile de reglementare naționale din statele membre care au ales să introducă sisteme de acordare a licențelor să facă schimb de bune practici care ar facilita aplicarea licențelor naționale pentru jocuri de noroc, inclusiv a standardelor tehnice privind echipamentele pentru jocurile de noroc; îndeamnă autoritățile de reglementare naționale competente să permită unei societăți de jocuri de noroc să-și desfășoare activitatea în jurisdicția lor numai în cazul în care societatea respectivă nu încalcă legea dintr-un alt stat membru, a cărui legislație nu a fost stabilită drept neconformă de către Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă autoritățile de reglementare naționale din statele membre care au ales să introducă sisteme de acordare a licențelor să facă schimb de bune practici care ar facilita aplicarea licențelor naționale pentru jocuri de noroc, inclusiv a standardelor tehnice privind echipamentele pentru jocurile de noroc; îndeamnă autoritățile de reglementare naționale competente să permită unei societăți de jocuri de noroc să-și desfășoare activitatea în jurisdicția lor numai în cazul în care societatea respectivă nu încalcă legea dintr-un alt stat membru, a cărui legislație nu a fost stabilită drept neconformă de către Curtea de Justiție;

Spălarea de bani

| 43. | subliniază că jocurile de noroc online sunt un mediu nemonetar și că, având în vedere dependența față de părțile terțe care prestează servicii financiare, sunt necesare garanții suplimentare împotriva spălării de bani; subliniază necesitatea unei cooperări strânse între autoritățile naționale din domeniul jocurilor de noroc, poliția națională și autoritățile naționale de aplicare a legii pentru a preveni activitatea infracțională; |
| --- | --- |

43.

subliniază că jocurile de noroc online sunt un mediu nemonetar și că, având în vedere dependența față de părțile terțe care prestează servicii financiare, sunt necesare garanții suplimentare împotriva spălării de bani; subliniază necesitatea unei cooperări strânse între autoritățile naționale din domeniul jocurilor de noroc, poliția națională și autoritățile naționale de aplicare a legii pentru a preveni activitatea infracțională;

| 44. | solicită Comisiei, statelor membre și grupului de experți să ia măsuri eficace împotriva spălării de bani; salută, în acest context, propunerea de extindere a dispozițiilor Directivei privind combaterea spălării de bani pentru a include toate formele de jocuri de noroc și invită autoritățile naționale competente să asigure raportarea, în conformitate cu dispozițiile din directiva respectivă, a oricărei tranzacții suspectate de a avea o legătură potențială cu spălarea de bani sau cu altă activitate infracțională; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei, statelor membre și grupului de experți să ia măsuri eficace împotriva spălării de bani; salută, în acest context, propunerea de extindere a dispozițiilor Directivei privind combaterea spălării de bani pentru a include toate formele de jocuri de noroc și invită autoritățile naționale competente să asigure raportarea, în conformitate cu dispozițiile din directiva respectivă, a oricărei tranzacții suspectate de a avea o legătură potențială cu spălarea de bani sau cu altă activitate infracțională;

| 45. | solicită Consiliului să continue în mod rapid și ambițios negocierile referitoare la propunerea Comisiei de directivă privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (COM(2013)0045) și să abordeze toate tipurile de jocuri de noroc, inclusiv cele online, pentru a împiedica exploatarea activităților de pariuri sportive online în scopuri infracționale de spălare de bani; |
| --- | --- |

45.

solicită Consiliului să continue în mod rapid și ambițios negocierile referitoare la propunerea Comisiei de directivă privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (COM(2013)0045) și să abordeze toate tipurile de jocuri de noroc, inclusiv cele online, pentru a împiedica exploatarea activităților de pariuri sportive online în scopuri infracționale de spălare de bani;

| 46. | subliniază că sistemele de înregistrare solidă și de verificare neechivocă sunt instrumente-cheie în prevenirea oricărei utilizări abuzive a jocurilor de noroc online, precum spălarea de bani; observă că, pentru verificarea identității se poate profita de structurile online existente și în curs de elaborare, precum sistemele de verificare online ale băncilor și ale cărților de credit; |
| --- | --- |

46.

subliniază că sistemele de înregistrare solidă și de verificare neechivocă sunt instrumente-cheie în prevenirea oricărei utilizări abuzive a jocurilor de noroc online, precum spălarea de bani; observă că, pentru verificarea identității se poate profita de structurile online existente și în curs de elaborare, precum sistemele de verificare online ale băncilor și ale cărților de credit;

| 47. | consideră că toate societățile de jocuri de noroc online care desfășoară activități în UE trebuie să fie înregistrate ca entități legitime în UE; |
| --- | --- |

47.

consideră că toate societățile de jocuri de noroc online care desfășoară activități în UE trebuie să fie înregistrate ca entități legitime în UE;

| 48. | subliniază că toate statele membre trebuie să identifice și să desemneze o autoritate publică responsabilă pentru monitorizarea jocurilor de noroc online; subliniază că autoritatea respectivă va fi autorizată, de asemenea, să intervină în caz de jocuri de noroc online suspecte; consideră că societățile de jocuri de noroc ar trebui, de asemenea, să aibă obligația de a informa autoritatea cu privire la orice activitate suspectă de jocuri de noroc; |
| --- | --- |

48.

subliniază că toate statele membre trebuie să identifice și să desemneze o autoritate publică responsabilă pentru monitorizarea jocurilor de noroc online; subliniază că autoritatea respectivă va fi autorizată, de asemenea, să intervină în caz de jocuri de noroc online suspecte; consideră că societățile de jocuri de noroc ar trebui, de asemenea, să aibă obligația de a informa autoritatea cu privire la orice activitate suspectă de jocuri de noroc;

Integritatea sporturilor

| 49. | subliniază că, având în vedere natura transnațională a aranjării meciurilor, combaterea sa impune o cooperare mai eficace între toate părțile interesate, inclusiv între autoritățile publice, agențiile de aplicare a legii, sectorul sportiv, operatorii de jocuri de noroc, autoritățile de reglementare a jocurilor de noroc, sportivi și suporteri, fiind necesar să se acorde atenție și activităților de educare și de prevenire pe această temă; salută, în acest sens, recenta acțiune pregătitoare din 2012 a Comisiei, care sprijină proiectele transnaționale de educare în scopul combaterii aranjării meciurilor; ia act de faptul că aranjarea meciurilor are loc atât pe piața jocurilor de noroc offline, cât și pe cea online și că, în majoritatea cazurilor, aranjarea meciurilor în contextul pariurilor online are loc prin intermediul operatorilor de jocuri de noroc stabiliți pe piețe nereglementate din afara UE; |
| --- | --- |

49.

subliniază că, având în vedere natura transnațională a aranjării meciurilor, combaterea sa impune o cooperare mai eficace între toate părțile interesate, inclusiv între autoritățile publice, agențiile de aplicare a legii, sectorul sportiv, operatorii de jocuri de noroc, autoritățile de reglementare a jocurilor de noroc, sportivi și suporteri, fiind necesar să se acorde atenție și activităților de educare și de prevenire pe această temă; salută, în acest sens, recenta acțiune pregătitoare din 2012 a Comisiei, care sprijină proiectele transnaționale de educare în scopul combaterii aranjării meciurilor; ia act de faptul că aranjarea meciurilor are loc atât pe piața jocurilor de noroc offline, cât și pe cea online și că, în majoritatea cazurilor, aranjarea meciurilor în contextul pariurilor online are loc prin intermediul operatorilor de jocuri de noroc stabiliți pe piețe nereglementate din afara UE;

| 50. | solicită adoptarea unui cod de conduită, ca parte a unei inițiative de autoreglementare, care să conțină o interdicție generală pentru întregul personal (în special jucători, antrenori, arbitri, medici și tehnicieni, proprietari și manageri de club) implicat în evenimentele sportive care poate influența direct rezultatele de a paria pe propriile meciuri sau evenimente; în acest context, subliniază, de asemenea, necesitatea unor sisteme stricte și fiabile de verificare a vârstei și a identității la nivelul statelor membre; solicită organizațiilor sportive să utilizeze campanii de educare și coduri de conduită pentru a educa, de la o vârstă fragedă, sportivii, arbitrii și responsabilii cu privire la ilegalitatea manipulării rezultatelor sportive; |
| --- | --- |

50.

solicită adoptarea unui cod de conduită, ca parte a unei inițiative de autoreglementare, care să conțină o interdicție generală pentru întregul personal (în special jucători, antrenori, arbitri, medici și tehnicieni, proprietari și manageri de club) implicat în evenimentele sportive care poate influența direct rezultatele de a paria pe propriile meciuri sau evenimente; în acest context, subliniază, de asemenea, necesitatea unor sisteme stricte și fiabile de verificare a vârstei și a identității la nivelul statelor membre; solicită organizațiilor sportive să utilizeze campanii de educare și coduri de conduită pentru a educa, de la o vârstă fragedă, sportivii, arbitrii și responsabilii cu privire la ilegalitatea manipulării rezultatelor sportive;

| 51. | recunoaște că eforturile de combatere, de exemplu prin coduri de conduită, a implicării organizațiilor sportive în activități de corupție precum aranjarea meciurilor sau spălarea de bani trebuie să vizeze toate grupurile de părți interesate (responsabili, proprietari, manageri, agenți, jucători, arbitri și suporteri) și toate organizațiile (cluburi, ligi, federații etc.); |
| --- | --- |

51.

recunoaște că eforturile de combatere, de exemplu prin coduri de conduită, a implicării organizațiilor sportive în activități de corupție precum aranjarea meciurilor sau spălarea de bani trebuie să vizeze toate grupurile de părți interesate (responsabili, proprietari, manageri, agenți, jucători, arbitri și suporteri) și toate organizațiile (cluburi, ligi, federații etc.);

| 52. | invită statele membre să acorde mai multă prioritate prevenirii corupției în sport și subliniază necesitatea unui accent sporit pe aplicarea legii în această privință; solicită adoptarea la nivel național a unor măsuri eficace de prevenire a conflictelor de interese, în special prin împiedicarea tuturor părților interesate din domeniul sportului să plaseze pariuri cu privire la competițiile în care sunt implicate; solicită tuturor organismelor de reglementare din domeniul sportului să se angajeze să urmeze practici de bună guvernanță pentru a reduce riscul de a deveni victime ale aranjării meciurilor; solicită Comisiei, în acest context, să țină cont de activitatea Consiliului Europei privind evaluarea riscurilor anumitor tipuri de pariuri și să evalueze eventualele riscuri ale pariurilor sportive atunci când este posibil să se parieze pe anumite pariuri în timpul unei competiții și să ia măsurile care se impun; |
| --- | --- |

52.

invită statele membre să acorde mai multă prioritate prevenirii corupției în sport și subliniază necesitatea unui accent sporit pe aplicarea legii în această privință; solicită adoptarea la nivel național a unor măsuri eficace de prevenire a conflictelor de interese, în special prin împiedicarea tuturor părților interesate din domeniul sportului să plaseze pariuri cu privire la competițiile în care sunt implicate; solicită tuturor organismelor de reglementare din domeniul sportului să se angajeze să urmeze practici de bună guvernanță pentru a reduce riscul de a deveni victime ale aranjării meciurilor; solicită Comisiei, în acest context, să țină cont de activitatea Consiliului Europei privind evaluarea riscurilor anumitor tipuri de pariuri și să evalueze eventualele riscuri ale pariurilor sportive atunci când este posibil să se parieze pe anumite pariuri în timpul unei competiții și să ia măsurile care se impun;

| 53. | solicită federațiilor sportive și operatorilor de jocuri de noroc să includă, într-un cod de conduită, o interdicție a pariurilor privind așa-zisele evenimente negative, precum cartonașele galbene, loviturile de pedeapsă sau loviturile libere, din timpul unui meci sau al unui eveniment; invită statele membre și operatorii de jocuri de noroc să interzică toate formele de pariuri la evenimentele sportive în direct, deoarece acestea s-au dovedit a fi foarte vulnerabile la aranjarea meciurilor și, prin urmare, constituie un risc la adresa integrității sportive; |
| --- | --- |

53.

solicită federațiilor sportive și operatorilor de jocuri de noroc să includă, într-un cod de conduită, o interdicție a pariurilor privind așa-zisele evenimente negative, precum cartonașele galbene, loviturile de pedeapsă sau loviturile libere, din timpul unui meci sau al unui eveniment; invită statele membre și operatorii de jocuri de noroc să interzică toate formele de pariuri la evenimentele sportive în direct, deoarece acestea s-au dovedit a fi foarte vulnerabile la aranjarea meciurilor și, prin urmare, constituie un risc la adresa integrității sportive;

| 54. | solicită instituirea unei obligații de cooperare și de schimb de informații privind activitățile suspecte atât la nivel național, cât și la nivel european, între organismele sportive, autoritățile publice, Europol și Eurojust, pentru a combate activitățile infracționale transfrontaliere din domeniul jocurilor de noroc online; |
| --- | --- |

54.

solicită instituirea unei obligații de cooperare și de schimb de informații privind activitățile suspecte atât la nivel național, cât și la nivel european, între organismele sportive, autoritățile publice, Europol și Eurojust, pentru a combate activitățile infracționale transfrontaliere din domeniul jocurilor de noroc online;

| 55. | salută intenția Comisiei de a promova un schimb mai intens de bune practici în ceea ce privește combaterea aranjării meciurilor; subliniază importanța sprijinului acordat de Uniunea Europeană pentru activitatea în curs de desfășurare în cadrul Consiliului Europei referitoare la negocierea unei convenții internaționale privind protecția și promovarea integrității sportului; subliniază că aranjarea meciurilor nu are întotdeauna loc în contextul pariurilor și că este necesar să se combată și această latură a aranjării meciurilor care nu are legătură cu pariurile și care afectează, de asemenea, integritatea sportului; subliniază necesitatea unei cooperări consolidate la nivelul UE și la nivel mondial în vederea combaterii aranjării meciurilor; invită Comisia să ia inițiativa în ceea ce privește crearea unei platforme mondiale pentru schimbul de informații și de bune practici și coordonarea acțiunilor comune de prevenire și executare între autoritățile de reglementare, organizațiile sportive, autoritățile polițienești și judiciare și operatorii de jocuri de noroc; |
| --- | --- |

55.

salută intenția Comisiei de a promova un schimb mai intens de bune practici în ceea ce privește combaterea aranjării meciurilor; subliniază importanța sprijinului acordat de Uniunea Europeană pentru activitatea în curs de desfășurare în cadrul Consiliului Europei referitoare la negocierea unei convenții internaționale privind protecția și promovarea integrității sportului; subliniază că aranjarea meciurilor nu are întotdeauna loc în contextul pariurilor și că este necesar să se combată și această latură a aranjării meciurilor care nu are legătură cu pariurile și care afectează, de asemenea, integritatea sportului; subliniază necesitatea unei cooperări consolidate la nivelul UE și la nivel mondial în vederea combaterii aranjării meciurilor; invită Comisia să ia inițiativa în ceea ce privește crearea unei platforme mondiale pentru schimbul de informații și de bune practici și coordonarea acțiunilor comune de prevenire și executare între autoritățile de reglementare, organizațiile sportive, autoritățile polițienești și judiciare și operatorii de jocuri de noroc;

| 56. | consideră că aplicarea unei politici consecvente de sancțiuni penale este esențială pentru o abordare paneuropeană a reglementării sectorului jocurilor de noroc online și, în acest scop, îndeamnă statele membre să ia măsurile necesare pentru ca manipularea frauduloasă a rezultatelor pentru obținerea de foloase financiare sau de alte avantaje să fie interzisă prin incriminarea oricărei amenințări la adresa integrității competițiilor, inclusiv a celor legate de operațiunile de pariere; îndeamnă Comisia să ia măsuri la nivelul UE pentru a combate jocurile de noroc online nereglementate și a sprijini lupta împotriva aranjării meciurilor; |
| --- | --- |

56.

consideră că aplicarea unei politici consecvente de sancțiuni penale este esențială pentru o abordare paneuropeană a reglementării sectorului jocurilor de noroc online și, în acest scop, îndeamnă statele membre să ia măsurile necesare pentru ca manipularea frauduloasă a rezultatelor pentru obținerea de foloase financiare sau de alte avantaje să fie interzisă prin incriminarea oricărei amenințări la adresa integrității competițiilor, inclusiv a celor legate de operațiunile de pariere; îndeamnă Comisia să ia măsuri la nivelul UE pentru a combate jocurile de noroc online nereglementate și a sprijini lupta împotriva aranjării meciurilor;

| 57. | recunoaște că, în unele state membre, jocurile de noroc și loteriile reprezintă o sursă importantă de venituri care pot fi direcționate spre activități caritabile și de binefacere, opere culturale, sportul de masă, cursele hipice și sectorul hipic; în plus, subliniază importanța acestei contribuții durabile și a rolului specific care ar trebui să fie recunoscută în cadrul dezbaterilor de la nivel european; își reafirmă poziția potrivit căreia pariurile sportive constituie o formă de utilizare comercială a competițiilor sportive; recomandă, respectând totodată pe deplin competența statelor membre în acest domeniu, protejarea competițiilor sportive față de orice fel de utilizare comercială neautorizată, mai ales prin recunoașterea drepturilor de proprietate ale organizatorilor competițiilor sportive, nu numai pentru a garanta un profit financiar echitabil în beneficiul tuturor nivelurilor sportului profesionist și amator, ci și pentru a consolida lupta împotriva fraudei în sport, în special a aranjării meciurilor; |
| --- | --- |

57.

recunoaște că, în unele state membre, jocurile de noroc și loteriile reprezintă o sursă importantă de venituri care pot fi direcționate spre activități caritabile și de binefacere, opere culturale, sportul de masă, cursele hipice și sectorul hipic; în plus, subliniază importanța acestei contribuții durabile și a rolului specific care ar trebui să fie recunoscută în cadrul dezbaterilor de la nivel european; își reafirmă poziția potrivit căreia pariurile sportive constituie o formă de utilizare comercială a competițiilor sportive; recomandă, respectând totodată pe deplin competența statelor membre în acest domeniu, protejarea competițiilor sportive față de orice fel de utilizare comercială neautorizată, mai ales prin recunoașterea drepturilor de proprietate ale organizatorilor competițiilor sportive, nu numai pentru a garanta un profit financiar echitabil în beneficiul tuturor nivelurilor sportului profesionist și amator, ci și pentru a consolida lupta împotriva fraudei în sport, în special a aranjării meciurilor;

| 58. | solicită mai multă cooperare la nivel european, sub coordonarea Comisiei, pentru a identifica și a interzice operatorii de pariuri online implicați în activități ilegale, precum, printre altele, aranjarea meciurilor sau pariurile privind competiții în care sunt implicați minori și se așteaptă ca sectorul jocurilor de noroc online să respecte această interdicție prin autoreglementare; |
| --- | --- |

58.

solicită mai multă cooperare la nivel european, sub coordonarea Comisiei, pentru a identifica și a interzice operatorii de pariuri online implicați în activități ilegale, precum, printre altele, aranjarea meciurilor sau pariurile privind competiții în care sunt implicați minori și se așteaptă ca sectorul jocurilor de noroc online să respecte această interdicție prin autoreglementare;

| 59. | îndeamnă statele membre să ia în considerare interzicerea tuturor formelor de aranjare a unei acțiuni specifice din cadrul unei competiții sportive, precum jocurile de noroc privind cornerele, loviturile libere, repunerea mingii în joc și cartonașele galbene, deoarece acestea s-au dovedit a fi foarte vulnerabile la aranjarea meciurilor; |
| --- | --- |

59.

îndeamnă statele membre să ia în considerare interzicerea tuturor formelor de aranjare a unei acțiuni specifice din cadrul unei competiții sportive, precum jocurile de noroc privind cornerele, loviturile libere, repunerea mingii în joc și cartonașele galbene, deoarece acestea s-au dovedit a fi foarte vulnerabile la aranjarea meciurilor;

| 60. | invită Comisia să introducă un sistem european de alertă pentru autoritățile de reglementare a pariurilor pentru ca acestea să facă rapid schimb de informații cu privire la competițiile sportive aranjate; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să introducă un sistem european de alertă pentru autoritățile de reglementare a pariurilor pentru ca acestea să facă rapid schimb de informații cu privire la competițiile sportive aranjate;

| 61. | salută proiectele de educație transnaționale de combatere a aranjării meciurilor la nivel mondial; |
| --- | --- |

61.

salută proiectele de educație transnaționale de combatere a aranjării meciurilor la nivel mondial;

| 62. | subliniază că sportivii au nevoie de mecanisme de protecție eficace pentru a contracara influențele de corupere, printre care garantarea integrității morale și fizice a sportivilor, condiții adecvate de muncă, precum și garantarea salariilor sau a remunerațiilor, inclusiv interdicții de participare la anumite niveluri de competiție pentru organizațiile sportive care nu îndeplinesc în mod regulat aceste obligații față de sportivi; |
| --- | --- |

62.

subliniază că sportivii au nevoie de mecanisme de protecție eficace pentru a contracara influențele de corupere, printre care garantarea integrității morale și fizice a sportivilor, condiții adecvate de muncă, precum și garantarea salariilor sau a remunerațiilor, inclusiv interdicții de participare la anumite niveluri de competiție pentru organizațiile sportive care nu îndeplinesc în mod regulat aceste obligații față de sportivi;

| 63. | subliniază că alegațiile privind aranjarea meciurilor sunt judecate adesea în instanțe publice, precum și prin arbitraj sportiv și că, în cadrul ambelor proceduri, trebuie să se respecte normele procedurale minime internaționale, astfel cum se prevede la articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

63.

subliniază că alegațiile privind aranjarea meciurilor sunt judecate adesea în instanțe publice, precum și prin arbitraj sportiv și că, în cadrul ambelor proceduri, trebuie să se respecte normele procedurale minime internaționale, astfel cum se prevede la articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului;

| 64. | solicită reglementarea strictă sau interzicerea, după efectuarea unei evaluări la nivelul fiecărui stat membru, a formelor periculoase de jocuri de noroc; |
| --- | --- |

64.

solicită reglementarea strictă sau interzicerea, după efectuarea unei evaluări la nivelul fiecărui stat membru, a formelor periculoase de jocuri de noroc;

o

o o

| 65. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

65.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0098.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0025.

(3)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 35.

(4)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 30.

(5)  A se vedea, în acest sens, cauza C-275/92, Schindler, punctele 57-60; cauza C-124/97, Läärä și alții, punctele 32 și 33; cauza C-67/98, Zenatti, punctele 30 și 31; cauza C-243/01, Gambelli și alții, punctul 67; cauza C-42/07, Liga Portuguesa, punctul 56; cauzele conexate C-316/07, C-358/07-C 360/07, C-409/07 și C-410/07, Markus Stoß și alții, punctul 74; cauza C-212/08, Zeturf Ltd, punctul 38; cauza C-72/10, Costa, punctul 71; cauza C-176/11, Hit Larix, punctul 15; cauzele conexate C-186/11 și C-209/11, Stanleybet și alții, punctul 44.

---

Miercuri, 11 septembrie 2013

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/52

---

P7_TA(2013)0350

Limbile europene ameninţate de dispariţie şi diversitatea lingvistică

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (2013/2007(INI))

(2016/C 093/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2, respectiv articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, respectiv articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 21 alineatul (1), respectiv articolul 22 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatul (1), respectiv articolul 22 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere studiul EUROMOSAIC al Comisiei Europene, care atestă dispariția unor limbi europene, deoarece mecanismele în vigoare actualmente nu permit salvgardarea lor, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul EUROMOSAIC al Comisiei Europene, care atestă dispariția unor limbi europene, deoarece mecanismele în vigoare actualmente nu permit salvgardarea lor,

| — | având în vedere Convenția Unesco din 17 octombrie 2003 pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, care include tradițiile și expresiile orale, printre care și limba, ca vector al patrimoniului cultural imaterial, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Unesco din 17 octombrie 2003 pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, care include tradițiile și expresiile orale, printre care și limba, ca vector al patrimoniului cultural imaterial,

| — | având în vedere Convenția Unesco pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Unesco pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere Atlasul Unesco al limbilor aflate în pericol din lume, |
| --- | --- |

—

având în vedere Atlasul Unesco al limbilor aflate în pericol din lume,

| — | având în vedere Rezoluția Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei din 18 martie 2010, intitulată „Limbile minorităților: o contribuție la dezvoltarea regională” (301/2010) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei din 18 martie 2010, intitulată „Limbile minorităților: o contribuție la dezvoltarea regională” (301/2010) (1),

| — | având în vedere Raportul 12423/2010, Decizia nr. 1769/2010, respectiv Recomandarea nr. 1944/2010 ale Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul 12423/2010, Decizia nr. 1769/2010, respectiv Recomandarea nr. 1944/2010 ale Consiliului Europei,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2008 intitulată „Multilingvismul: un avantaj pentru Europa și un angajament comun” (COM(2008)0566), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2008 intitulată „Multilingvismul: un avantaj pentru Europa și un angajament comun” (COM(2008)0566),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (2),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor privind protecția și dezvoltarea minorităților lingvistice istorice în contextul Tratatului de la Lisabona (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor privind protecția și dezvoltarea minorităților lingvistice istorice în contextul Tratatului de la Lisabona (3),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o strategie europeană în favoarea multilingvismului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o strategie europeană în favoarea multilingvismului (4),

| — | având în vedere Carta europeană a limbilor regionale și minoritare din 5 noiembrie 1992 a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană a limbilor regionale și minoritare din 5 noiembrie 1992 a Consiliului Europei,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Lingvistice (1996), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Lingvistice (1996),

| — | având în vedere Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale (1995), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale (1995),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2004 privind protejarea și promovarea diversității culturale: rolul regiunilor europene și al organizațiilor internaționale ca Unesco și Consiliul Europei (5) și Rezoluția sa din 4 septembrie 2003 referitoare la limbile regionale și mai puțin răspândite din Europa – limbile minorităților din UE – în contextul extinderii UE și al diversității culturale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2004 privind protejarea și promovarea diversității culturale: rolul regiunilor europene și al organizațiilor internaționale ca Unesco și Consiliul Europei (5) și Rezoluția sa din 4 septembrie 2003 referitoare la limbile regionale și mai puțin răspândite din Europa – limbile minorităților din UE – în contextul extinderii UE și al diversității culturale (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2003 referitoare la rolul autorităților regionale și locale în construcția europeană (7), care face trimitere la diversitatea lingvistică din Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2003 referitoare la rolul autorităților regionale și locale în construcția europeană (7), care face trimitere la diversitatea lingvistică din Europa,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la multilingvism: un avantaj pentru Europa și un angajament comun” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la multilingvism: un avantaj pentru Europa și un angajament comun” (8),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 septembrie 2008 privind media pentru comunitate în Europa (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 septembrie 2008 privind media pentru comunitate în Europa (9),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0239/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0239/2013),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona conferă mai multă forță obiectivului de salvgardare și promovare a patrimoniului cultural și lingvistic al Uniunii Europene în întreaga sa diversitate; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona conferă mai multă forță obiectivului de salvgardare și promovare a patrimoniului cultural și lingvistic al Uniunii Europene în întreaga sa diversitate;

| B. | întrucât diversitatea lingvistică și culturală constituie unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii Europene, consfințit la articolul 22 din Carta drepturilor fundamentale: „Uniunea respectă diversitatea culturală, religioasă și lingvistică”; |
| --- | --- |

B.

întrucât diversitatea lingvistică și culturală constituie unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii Europene, consfințit la articolul 22 din Carta drepturilor fundamentale: „Uniunea respectă diversitatea culturală, religioasă și lingvistică”;

| C. | întrucât diversitatea lingvistică este recunoscută ca un drept al cetățenilor la articolele 22 și 23 din Carta drepturilor fundamentale, ceea ce înseamnă că încercarea de a institui exclusivitatea unei limbi constituie o restrângere și o încălcare a valorilor fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât diversitatea lingvistică este recunoscută ca un drept al cetățenilor la articolele 22 și 23 din Carta drepturilor fundamentale, ceea ce înseamnă că încercarea de a institui exclusivitatea unei limbi constituie o restrângere și o încălcare a valorilor fundamentale ale Uniunii;

| D. | întrucât limbile amenințate de dispariție ar trebui considerate drept parte a patrimoniului cultural european, și nu un instrument pentru aspirațiile politice, etnice sau teritoriale; |
| --- | --- |

D.

întrucât limbile amenințate de dispariție ar trebui considerate drept parte a patrimoniului cultural european, și nu un instrument pentru aspirațiile politice, etnice sau teritoriale;

| E. | întrucât toate limbile din Europa sunt egale ca valoare și demnitate, sunt parte integrantă din culturile și civilizațiile acesteia și contribuie la îmbogățirea umanității; |
| --- | --- |

E.

întrucât toate limbile din Europa sunt egale ca valoare și demnitate, sunt parte integrantă din culturile și civilizațiile acesteia și contribuie la îmbogățirea umanității;

| F. | întrucât societățile multilingve cu o coeziune ridicată, care își administrează diversitatea lingvistică în mod democratic și sustenabil, contribuie la pluralism, sunt mai deschise și în măsură să contribuie mai eficient la bogăția pe care o presupune diversitatea lingvistică; |
| --- | --- |

F.

întrucât societățile multilingve cu o coeziune ridicată, care își administrează diversitatea lingvistică în mod democratic și sustenabil, contribuie la pluralism, sunt mai deschise și în măsură să contribuie mai eficient la bogăția pe care o presupune diversitatea lingvistică;

| G. | întrucât fiecare limbă, inclusiv cele amenințate de dispariție, oglindește cunoștințe și aptitudini de natură istorică, socială și culturală, precum și o mentalitate și un mod caracteristic de creație care sunt parte din bogăția și diversitatea Uniunii Europene și temelia identității europene; astfel, diversitatea lingvistică și prezența limbilor amenințate de dispariție în interiorul unei țări ar trebui considerate drept un bun valoros, și nu drept o povară; prin urmare, ar trebui sprijinite și promovate; |
| --- | --- |

G.

întrucât fiecare limbă, inclusiv cele amenințate de dispariție, oglindește cunoștințe și aptitudini de natură istorică, socială și culturală, precum și o mentalitate și un mod caracteristic de creație care sunt parte din bogăția și diversitatea Uniunii Europene și temelia identității europene; astfel, diversitatea lingvistică și prezența limbilor amenințate de dispariție în interiorul unei țări ar trebui considerate drept un bun valoros, și nu drept o povară; prin urmare, ar trebui sprijinite și promovate;

| H. | întrucât Unesco, în Atlasul limbilor aflate în pericol din lume, evidențiază faptul că o limbă este în pericol atunci când nu satisface unul sau mai multe dintre următoarele criterii identificate științific sau prezintă performanțe slabe în raport cu acestea: proporția de locutori din totalul populației, utilizarea în diverse contexte publice și private, reacția la noile media, disponibilitatea materialelor pentru învățarea și predarea limbii, politicile și atitudinile lingvistice guvernamentale și instituționale, printre care utilizarea și statutul oficial, atitudinea membrilor comunității față de propria limbă, tipul și calitatea documentației; |
| --- | --- |

H.

întrucât Unesco, în Atlasul limbilor aflate în pericol din lume, evidențiază faptul că o limbă este în pericol atunci când nu satisface unul sau mai multe dintre următoarele criterii identificate științific sau prezintă performanțe slabe în raport cu acestea: proporția de locutori din totalul populației, utilizarea în diverse contexte publice și private, reacția la noile media, disponibilitatea materialelor pentru învățarea și predarea limbii, politicile și atitudinile lingvistice guvernamentale și instituționale, printre care utilizarea și statutul oficial, atitudinea membrilor comunității față de propria limbă, tipul și calitatea documentației;

| I. | întrucât, în conformitate cu Convenția Unesco din 2005 privind diversitatea culturală, statele membre pot lua măsuri corespunzătoare pentru protejarea activităților, bunurilor și serviciilor culturale, inclusiv măsuri privind limba utilizată pentru astfel de activități, bunuri și servicii, în scopul de a promova diversitatea expresiilor culturale pe teritoriul lor, dar și în cadrul acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în conformitate cu Convenția Unesco din 2005 privind diversitatea culturală, statele membre pot lua măsuri corespunzătoare pentru protejarea activităților, bunurilor și serviciilor culturale, inclusiv măsuri privind limba utilizată pentru astfel de activități, bunuri și servicii, în scopul de a promova diversitatea expresiilor culturale pe teritoriul lor, dar și în cadrul acordurilor internaționale;

| J. | întrucât Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare a Consiliului Europei, care a fost ratificată de 16 state membre ale Uniunii Europene, servește drept referință pentru protecția limbilor pe cale de dispariție și drept mecanism de protecție a minorităților menționate în criteriile de la Copenhaga pe care statele trebuie să le îndeplinească pentru a adera la UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare a Consiliului Europei, care a fost ratificată de 16 state membre ale Uniunii Europene, servește drept referință pentru protecția limbilor pe cale de dispariție și drept mecanism de protecție a minorităților menționate în criteriile de la Copenhaga pe care statele trebuie să le îndeplinească pentru a adera la UE;

| K. | întrucât, potrivit Unesco, există limbi în toate țările europene, în teritoriile europene de peste mări și în cadrul comunităților nomade din UE care sunt transmise din generație în generație exclusiv pe cale orală și care ar trebui privite ca limbi aflate în pericol; întrucât unele limbi europene aflate în pericol vorbite în cadrul comunităților transfrontaliere beneficiază de nivelul foarte diferite de protecție, în funcție de statul membru sau regiunea în care trăiesc locutorii limbii respective; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit Unesco, există limbi în toate țările europene, în teritoriile europene de peste mări și în cadrul comunităților nomade din UE care sunt transmise din generație în generație exclusiv pe cale orală și care ar trebui privite ca limbi aflate în pericol; întrucât unele limbi europene aflate în pericol vorbite în cadrul comunităților transfrontaliere beneficiază de nivelul foarte diferite de protecție, în funcție de statul membru sau regiunea în care trăiesc locutorii limbii respective;

| L. | întrucât, prin urmare, în anumite țări și regiuni există limbi minoritare sau regionale care sunt în pericol sau care sunt amenințate cu dispariția, și care în alte țări – vecine – sunt oficiale sau majoritare; |
| --- | --- |

L.

întrucât, prin urmare, în anumite țări și regiuni există limbi minoritare sau regionale care sunt în pericol sau care sunt amenințate cu dispariția, și care în alte țări – vecine – sunt oficiale sau majoritare;

| M. | întrucât diversitatea limbilor și culturilor europene face parte, ca și biodiversitatea naturală, din patrimoniul viu, necesar dezvoltării durabile a societăților noastre și, ca atare, ele trebuie prezervate și protejate de orice risc de dispariție; |
| --- | --- |

M.

întrucât diversitatea limbilor și culturilor europene face parte, ca și biodiversitatea naturală, din patrimoniul viu, necesar dezvoltării durabile a societăților noastre și, ca atare, ele trebuie prezervate și protejate de orice risc de dispariție;

| N. | întrucât respectarea diversității lingvistice contribuie în mod pozitiv la coeziunea socială, impulsionând înțelegerea reciprocă, respectul de sine și o mentalitate caracterizată prin deschidere și întrucât diversitatea lingvistică favorizează accesul la cultură și contribuie la creativitate și la dobândirea de competențe interculturale, precum și la cooperarea dintre popoare și țări; |
| --- | --- |

N.

întrucât respectarea diversității lingvistice contribuie în mod pozitiv la coeziunea socială, impulsionând înțelegerea reciprocă, respectul de sine și o mentalitate caracterizată prin deschidere și întrucât diversitatea lingvistică favorizează accesul la cultură și contribuie la creativitate și la dobândirea de competențe interculturale, precum și la cooperarea dintre popoare și țări;

| O. | întrucât articolul 167 din Tratatul de la Lisabona statuează clar că „Uniunea contribuie la înflorirea culturilor statelor membre, respectând diversitatea națională și regională a acestora” și, prin urmare, încurajează acțiunile care au ca obiectiv nu doar de a păstra și salvgarda bogăția patrimoniului său lingvistic ca parte a diversității sale, ci și de a face un pas înainte către îmbunătățirea și promovarea acestui patrimoniu, în plus față de politicile statelor membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât articolul 167 din Tratatul de la Lisabona statuează clar că „Uniunea contribuie la înflorirea culturilor statelor membre, respectând diversitatea națională și regională a acestora” și, prin urmare, încurajează acțiunile care au ca obiectiv nu doar de a păstra și salvgarda bogăția patrimoniului său lingvistic ca parte a diversității sale, ci și de a face un pas înainte către îmbunătățirea și promovarea acestui patrimoniu, în plus față de politicile statelor membre;

| P. | întrucât noțiunea de diversitate lingvistică a Uniunii Europene include atât limbile oficiale, cât și limbile co-oficiale, limbile regionale și pe acelea care nu beneficiază de recunoaștere oficială în statele membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât noțiunea de diversitate lingvistică a Uniunii Europene include atât limbile oficiale, cât și limbile co-oficiale, limbile regionale și pe acelea care nu beneficiază de recunoaștere oficială în statele membre;

| Q. | întrucât categoria limbilor aflate în pericol include și acele limbi care sunt periclitate numai într-un anumit teritoriu, în care numărul de locutori din comunitate este într-un proces de scădere semnificativă, precum și cazurile în care statisticile rezultate din recensămintele consecutive indică o scădere dramatică a numărului de locutori ai unei limbi specifice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât categoria limbilor aflate în pericol include și acele limbi care sunt periclitate numai într-un anumit teritoriu, în care numărul de locutori din comunitate este într-un proces de scădere semnificativă, precum și cazurile în care statisticile rezultate din recensămintele consecutive indică o scădere dramatică a numărului de locutori ai unei limbi specifice;

| R. | întrucât și limbile oficiale ale statelor membre pot fi în pericol în diferite regiuni ale Uniunii; |
| --- | --- |

R.

întrucât și limbile oficiale ale statelor membre pot fi în pericol în diferite regiuni ale Uniunii;

| S. | întrucât, dat fiind caracterul urgent al situației cu care se confruntă, ar trebui acordată o atenție deosebită limbilor care se află în pericol de a deveni limbi moarte, prin recunoașterea multiculturalismului și a multilingvismului, prin implementarea unor măsuri de natură politică menite să combată prejudecățile existente împotriva limbilor aflate în pericol și prin adoptarea unei abordări potrivnice asimilării la nivel național și european; |
| --- | --- |

S.

întrucât, dat fiind caracterul urgent al situației cu care se confruntă, ar trebui acordată o atenție deosebită limbilor care se află în pericol de a deveni limbi moarte, prin recunoașterea multiculturalismului și a multilingvismului, prin implementarea unor măsuri de natură politică menite să combată prejudecățile existente împotriva limbilor aflate în pericol și prin adoptarea unei abordări potrivnice asimilării la nivel național și european;

| T. | întrucât predarea în limba maternă constituie modalitatea cea mai eficace de învățare; |
| --- | --- |

T.

întrucât predarea în limba maternă constituie modalitatea cea mai eficace de învățare;

| U. | întrucât limba maternă și o limbă oficială însușită concomitent cu aceasta le conferă copiilor o aptitudine naturală pentru învățarea ulterioară a mai multor limbi, iar pluralismul lingvistic este un atu pentru tinerii europeni; |
| --- | --- |

U.

întrucât limba maternă și o limbă oficială însușită concomitent cu aceasta le conferă copiilor o aptitudine naturală pentru învățarea ulterioară a mai multor limbi, iar pluralismul lingvistic este un atu pentru tinerii europeni;

| V. | întrucât pericolul la adresa limbilor amenințate de dispariție în Europa poate fi redus prin garantarea principiului conform căruia, în desfășurarea activității publice și în administrarea justiției, limba respectivă este tratată în mod proporțional, pe baza egalității și în interesul diversității; |
| --- | --- |

V.

întrucât pericolul la adresa limbilor amenințate de dispariție în Europa poate fi redus prin garantarea principiului conform căruia, în desfășurarea activității publice și în administrarea justiției, limba respectivă este tratată în mod proporțional, pe baza egalității și în interesul diversității;

| W. | întrucât, de cele mai multe ori, o limbă este păstrată și transmisă prin canale de educație informală și non-formală și întrucât este important să se recunoască rolul pe care îl joacă în acest context organizațiile sociale și comunitățile artistice, precum și artiștii; |
| --- | --- |

W.

întrucât, de cele mai multe ori, o limbă este păstrată și transmisă prin canale de educație informală și non-formală și întrucât este important să se recunoască rolul pe care îl joacă în acest context organizațiile sociale și comunitățile artistice, precum și artiștii;

| X. | întrucât chestiunea limbilor aflate în pericol nu se bucură de suficientă atenție în cadrul politicii în materie de multilingvism a Comisiei; întrucât, pe durata ultimelor două cadre financiare multianuale (2000-2007 și 2007-2013), finanțarea europeană alocată acestor limbi a înregistrat o scădere drastică, care s-a adăugat dificultăților ce le sunt proprii și întrucât această situație nu trebuie lăsată să continue în următorul cadru financiar multianual (2014-2020); |
| --- | --- |

X.

întrucât chestiunea limbilor aflate în pericol nu se bucură de suficientă atenție în cadrul politicii în materie de multilingvism a Comisiei; întrucât, pe durata ultimelor două cadre financiare multianuale (2000-2007 și 2007-2013), finanțarea europeană alocată acestor limbi a înregistrat o scădere drastică, care s-a adăugat dificultăților ce le sunt proprii și întrucât această situație nu trebuie lăsată să continue în următorul cadru financiar multianual (2014-2020);

| 1. | cere Uniunii Europene și statelor membre să acorde mai multă atenție amenințării extreme la care sunt expuse numeroase limbi europene, clasificate drept limbi aflate în pericol, și să se angajeze fără rezerve în direcția protejării și promovării diversității unice a patrimoniului lingvistic și cultural al Uniunii prin practicarea unor politici proactive de revitalizare ambițioase pentru limbile în cauză și prin alocarea unui buget rezonabil în acest scop; recomandă ca aceste politici să vizeze și dezvoltarea unei mai largi conștientizări în rândul cetățenilor UE a bogăției lingvistice și culturale pe care o reprezintă aceste comunități; încurajează statele membre să elaboreze planuri de acțiune pentru promovarea limbilor amenințate de dispariție, pe baza bunelor practici comune care sunt deja disponibile într-o serie de comunități lingvistice din Europa; |
| --- | --- |

1.

cere Uniunii Europene și statelor membre să acorde mai multă atenție amenințării extreme la care sunt expuse numeroase limbi europene, clasificate drept limbi aflate în pericol, și să se angajeze fără rezerve în direcția protejării și promovării diversității unice a patrimoniului lingvistic și cultural al Uniunii prin practicarea unor politici proactive de revitalizare ambițioase pentru limbile în cauză și prin alocarea unui buget rezonabil în acest scop; recomandă ca aceste politici să vizeze și dezvoltarea unei mai largi conștientizări în rândul cetățenilor UE a bogăției lingvistice și culturale pe care o reprezintă aceste comunități; încurajează statele membre să elaboreze planuri de acțiune pentru promovarea limbilor amenințate de dispariție, pe baza bunelor practici comune care sunt deja disponibile într-o serie de comunități lingvistice din Europa;

| 2. | invită guvernele statelor membre să condamne practicile care, prin discriminare lingvistică sau asimilare forțată sau ascunsă, se îndreaptă împotriva folosirii limbii materne și împotriva identității comunităților lingvistice aflate în pericol, precum și împotriva instituțiilor culturale din cadrul acestora; |
| --- | --- |

2.

invită guvernele statelor membre să condamne practicile care, prin discriminare lingvistică sau asimilare forțată sau ascunsă, se îndreaptă împotriva folosirii limbii materne și împotriva identității comunităților lingvistice aflate în pericol, precum și împotriva instituțiilor culturale din cadrul acestora;

| 3. | invită toate statele membre care încă nu au făcut acest lucru să ratifice și să pună în aplicare Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare; evidențiază faptul că aceasta constituie un punct de referință pentru protejarea limbilor aflate în pericol și unul dintre mecanismele de protecție a minorităților specificate în criteriile de la Copenhaga, criterii pe care statele trebuie să le îndeplinească pentru a adera la UE; |
| --- | --- |

3.

invită toate statele membre care încă nu au făcut acest lucru să ratifice și să pună în aplicare Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare; evidențiază faptul că aceasta constituie un punct de referință pentru protejarea limbilor aflate în pericol și unul dintre mecanismele de protecție a minorităților specificate în criteriile de la Copenhaga, criterii pe care statele trebuie să le îndeplinească pentru a adera la UE;

| 4. | solicită statelor membre și Comisiei să își respecte angajamentele asumate prin aderarea la Convenția Unesco din 2005 privind diversitatea culturală în ceea ce privește respectarea și promovarea expresiilor culturale atât pe teritoriul lor, cât și în cadrul acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

4.

solicită statelor membre și Comisiei să își respecte angajamentele asumate prin aderarea la Convenția Unesco din 2005 privind diversitatea culturală în ceea ce privește respectarea și promovarea expresiilor culturale atât pe teritoriul lor, cât și în cadrul acordurilor internaționale;

| 5. | solicită autorităților din Uniune să includă respectarea efectivă a diversității lingvistice și în special protecția limbilor europene minoritare drept o condiție ce trebuie îndeplinită de toate statele care doresc să adere la UE; |
| --- | --- |

5.

solicită autorităților din Uniune să includă respectarea efectivă a diversității lingvistice și în special protecția limbilor europene minoritare drept o condiție ce trebuie îndeplinită de toate statele care doresc să adere la UE;

| 6. | solicită Comisiei Europene, guvernelor statelor membre și autorităților regionale să lanseze programe pentru promovarea toleranței față de comunitățile lingvistice sau etnice aflate în pericol, precum și pentru respectarea valorilor lingvistice și culturale și a demnității în cadrul societății; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei Europene, guvernelor statelor membre și autorităților regionale să lanseze programe pentru promovarea toleranței față de comunitățile lingvistice sau etnice aflate în pericol, precum și pentru respectarea valorilor lingvistice și culturale și a demnității în cadrul societății;

| 7. | atrage atenția guvernelor statelor membre și autorităților regionale asupra faptului că supraviețuirea unei limbi aflate pe cale de dispariție înseamnă supraviețuirea și dezvoltarea comunității care vorbește această limbă și, prin urmare, în cazul elaborării politicilor de susținere ale acestora, ar trebui să se țină cont atât de aspectele de ordin educațional, cât și de dimensiunile economice și sociale; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția guvernelor statelor membre și autorităților regionale asupra faptului că supraviețuirea unei limbi aflate pe cale de dispariție înseamnă supraviețuirea și dezvoltarea comunității care vorbește această limbă și, prin urmare, în cazul elaborării politicilor de susținere ale acestora, ar trebui să se țină cont atât de aspectele de ordin educațional, cât și de dimensiunile economice și sociale;

| 8. | invită Comisia Europeană să propună măsuri politice concrete pentru protejarea limbilor amenințate aflate în pericol; invită de asemenea Comisia Europeană și Consiliul ca, în limitele mandatelor conferite prin tratat, să adapteze politicile și să planifice programele Uniunii Europene, astfel încât să vină în ajutorul prezervării limbilor aflate în pericol și al diversității lingvistice prin intermediul instrumentelor comunitare de sprijin financiar pentru perioada 2014-2020, printre care: programele privind documentarea acestor limbi, pentru educare și formare, integrare socială, pentru tineret și sport, cercetare și dezvoltare, programul pentru cultură și media, fondurile structurale – Fondul de coeziune, FEDER, FSE, Fondul de cooperare teritorială europeană, FEADER – precum și toate instrumentele și platformele de schimb concepute pentru promovarea noilor tehnologii, platformele de comunicare socială și platformele multimedia; incluzând sprijinirea creării de conținuturi și de aplicații; opinează că aceste instrumente ar trebui să se concentreze asupra programelor și acțiunilor cu o agendă pozitivă mai largă, fie la nivel cultural, fie la nivel economic, extinsă dincolo de comunitatea și de regiunea lor. invită Comisia Europeană să lanseze o dezbatere cu privire la obstacolele administrative și legislative existente în calea proiectelor privind limbile aflate în pericol din cauza dimensiunii reduse a comunităților lingvistice în cauză; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia Europeană să propună măsuri politice concrete pentru protejarea limbilor amenințate aflate în pericol; invită de asemenea Comisia Europeană și Consiliul ca, în limitele mandatelor conferite prin tratat, să adapteze politicile și să planifice programele Uniunii Europene, astfel încât să vină în ajutorul prezervării limbilor aflate în pericol și al diversității lingvistice prin intermediul instrumentelor comunitare de sprijin financiar pentru perioada 2014-2020, printre care: programele privind documentarea acestor limbi, pentru educare și formare, integrare socială, pentru tineret și sport, cercetare și dezvoltare, programul pentru cultură și media, fondurile structurale – Fondul de coeziune, FEDER, FSE, Fondul de cooperare teritorială europeană, FEADER – precum și toate instrumentele și platformele de schimb concepute pentru promovarea noilor tehnologii, platformele de comunicare socială și platformele multimedia; incluzând sprijinirea creării de conținuturi și de aplicații; opinează că aceste instrumente ar trebui să se concentreze asupra programelor și acțiunilor cu o agendă pozitivă mai largă, fie la nivel cultural, fie la nivel economic, extinsă dincolo de comunitatea și de regiunea lor. invită Comisia Europeană să lanseze o dezbatere cu privire la obstacolele administrative și legislative existente în calea proiectelor privind limbile aflate în pericol din cauza dimensiunii reduse a comunităților lingvistice în cauză;

| 9. | având în vedere faptul că asistența nu se poate prelungi, solicită facilitarea accesului și clarificarea condițiilor de finanțare a salvgardării limbilor aflate în pericol, astfel încât potențialii beneficiari să poată sprijini aceste limbi în mod eficient; |
| --- | --- |

9.

având în vedere faptul că asistența nu se poate prelungi, solicită facilitarea accesului și clarificarea condițiilor de finanțare a salvgardării limbilor aflate în pericol, astfel încât potențialii beneficiari să poată sprijini aceste limbi în mod eficient;

| 10. | apreciază că Uniunea Europeană ar trebui să sprijine și să încurajeze statele membre în sensul de a avea o politică lingvistică care să le copiilor să-și însușească limba aflată în pericol ca limbă maternă, de la cea mai fragedă vârstă; relevă faptul că o astfel de politică prin care se promovează două sau mai multe limbi ar avantaja și ar ajuta ulterior copiii, după cum s-a demonstrat științific, să-și însușească și alte limbi, concomitent cu încurajarea transmiterii intergeneraționale a limbilor, și ar oferi locutorilor de limbi aflate în pericol un sprijin concret pentru revitalizarea transmiterii intergeneraționale, acolo unde acestea sunt pe cale de extincție; |
| --- | --- |

10.

apreciază că Uniunea Europeană ar trebui să sprijine și să încurajeze statele membre în sensul de a avea o politică lingvistică care să le copiilor să-și însușească limba aflată în pericol ca limbă maternă, de la cea mai fragedă vârstă; relevă faptul că o astfel de politică prin care se promovează două sau mai multe limbi ar avantaja și ar ajuta ulterior copiii, după cum s-a demonstrat științific, să-și însușească și alte limbi, concomitent cu încurajarea transmiterii intergeneraționale a limbilor, și ar oferi locutorilor de limbi aflate în pericol un sprijin concret pentru revitalizarea transmiterii intergeneraționale, acolo unde acestea sunt pe cale de extincție;

| 11. | sprijină consolidarea predării limbilor amenințate de dispariție cu ajutorul unor metodologii adecvate pentru elevii de toate vârstele, inclusiv consolidarea învățământului la distanță pentru dezvoltarea unei adevărate cetățenii europene bazate pe multiculturalism și pluralism lingvistic; |
| --- | --- |

11.

sprijină consolidarea predării limbilor amenințate de dispariție cu ajutorul unor metodologii adecvate pentru elevii de toate vârstele, inclusiv consolidarea învățământului la distanță pentru dezvoltarea unei adevărate cetățenii europene bazate pe multiculturalism și pluralism lingvistic;

| 12. | ia act de programele Comisiei Europene în materie de multilingvism, apreciază că promotorii proiectelor trebuie să aibă posibilitatea de a beneficia de aceste oportunități și, dat fiind că, adesea, comunitățile lingvistice care luptă pentru a salvgarda o limbă aflată în pericol constau din grupuri de persoane puțin numeroase, solicită insistent Comisiei să nu considere programele ce le sunt destinate neeligibile pentru finanțare pe motiv că nivelul angajamentului financiar este redus sau că zona vizată are dimensiuni reduse, ci să faciliteze accesul la aceste programe, făcându-le publicitate și oferind orientări cu privire la eligibilitatea lor pentru finanțare; îndeamnă statele membre să acționeze în calitate de intermediari și sprijinitori ai acestor mici grupuri și comunități vorbitoare a unei limbi aflate în pericol în vederea finanțării din fondurile europene, reamintind totodată că finanțarea UE pentru promovarea diversității lingvistice nu ar trebui să fie să-și modifice cursul și nici nu ar trebui utilizată pentru a sprijini acțiuni care se folosesc de limbile aflate în pericol ca vehicule pentru urmărirea unor agende politice mai largi; |
| --- | --- |

12.

ia act de programele Comisiei Europene în materie de multilingvism, apreciază că promotorii proiectelor trebuie să aibă posibilitatea de a beneficia de aceste oportunități și, dat fiind că, adesea, comunitățile lingvistice care luptă pentru a salvgarda o limbă aflată în pericol constau din grupuri de persoane puțin numeroase, solicită insistent Comisiei să nu considere programele ce le sunt destinate neeligibile pentru finanțare pe motiv că nivelul angajamentului financiar este redus sau că zona vizată are dimensiuni reduse, ci să faciliteze accesul la aceste programe, făcându-le publicitate și oferind orientări cu privire la eligibilitatea lor pentru finanțare; îndeamnă statele membre să acționeze în calitate de intermediari și sprijinitori ai acestor mici grupuri și comunități vorbitoare a unei limbi aflate în pericol în vederea finanțării din fondurile europene, reamintind totodată că finanțarea UE pentru promovarea diversității lingvistice nu ar trebui să fie să-și modifice cursul și nici nu ar trebui utilizată pentru a sprijini acțiuni care se folosesc de limbile aflate în pericol ca vehicule pentru urmărirea unor agende politice mai largi;

| 13. | consideră că o politică de revitalizare lingvistică este o operă de largă respirație, care trebuie să se sprijine pe planificarea unor acțiuni diversificate și coordonate, în mai multe domenii, în special în învățământ (învățământul preșcolar și primar fiind de real folos, împreună cu instruirea părinților în limba respectivă), în administrație, în programele mass-media (și cu posibilitatea de a înființa și dezvolta posturi de radio și televiziune), în arte și în toate formele de viață publică, implicând necesitatea disponibilizării unor resurse pe termen lung; apreciază că se cuvin sprijinite elaborarea unor astfel de programe, schimburile de bune practici între comunitățile lingvistice și instituirea unor proceduri de evaluare; |
| --- | --- |

13.

consideră că o politică de revitalizare lingvistică este o operă de largă respirație, care trebuie să se sprijine pe planificarea unor acțiuni diversificate și coordonate, în mai multe domenii, în special în învățământ (învățământul preșcolar și primar fiind de real folos, împreună cu instruirea părinților în limba respectivă), în administrație, în programele mass-media (și cu posibilitatea de a înființa și dezvolta posturi de radio și televiziune), în arte și în toate formele de viață publică, implicând necesitatea disponibilizării unor resurse pe termen lung; apreciază că se cuvin sprijinite elaborarea unor astfel de programe, schimburile de bune practici între comunitățile lingvistice și instituirea unor proceduri de evaluare;

| 14. | reamintește importanța susținerii efortului de standardizare a limbilor care au un caracter preponderent oral; |
| --- | --- |

14.

reamintește importanța susținerii efortului de standardizare a limbilor care au un caracter preponderent oral;

| 15. | invită statele membre să acorde o atenție sporită și să susțină studiile de învățământ superior și cercetarea cu accent special asupra limbilor amenințate de dispariție; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre să acorde o atenție sporită și să susțină studiile de învățământ superior și cercetarea cu accent special asupra limbilor amenințate de dispariție;

| 16. | consideră că noile tehnologii pot favoriza cunoașterea, diseminarea, predarea și protejarea limbilor europene aflate în pericol de dispariție; |
| --- | --- |

16.

consideră că noile tehnologii pot favoriza cunoașterea, diseminarea, predarea și protejarea limbilor europene aflate în pericol de dispariție;

| 17. | subliniază importanța transmiterii limbilor aflate în pericol în familie, din generație în generație, precum și a promovării învățării limbilor aflate în pericol în cadrul unui sistem educațional specific, dacă este cazul; încurajează statele membre și autoritățile regionale să dezvolte politici educaționale și materiale didactice în acest sens; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța transmiterii limbilor aflate în pericol în familie, din generație în generație, precum și a promovării învățării limbilor aflate în pericol în cadrul unui sistem educațional specific, dacă este cazul; încurajează statele membre și autoritățile regionale să dezvolte politici educaționale și materiale didactice în acest sens;

| 18. | consideră că, în vederea îndeplinirii politicilor de revitalizare lingvistică, este, de asemenea, important ca limbile pe cale de dispariție și care deja se folosesc doar într-un mediu restrâns, adică în familie, să beneficieze de drept de folosință în spațiul social public; |
| --- | --- |

18.

consideră că, în vederea îndeplinirii politicilor de revitalizare lingvistică, este, de asemenea, important ca limbile pe cale de dispariție și care deja se folosesc doar într-un mediu restrâns, adică în familie, să beneficieze de drept de folosință în spațiul social public;

| 19. | invită Comisia să colaboreze cu organizațiile internaționale care au pus în aplicare programe și inițiative pentru protejarea și promovarea limbilor pe cale de dispariție și, în special, cu Unesco și Consiliul Europei; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să colaboreze cu organizațiile internaționale care au pus în aplicare programe și inițiative pentru protejarea și promovarea limbilor pe cale de dispariție și, în special, cu Unesco și Consiliul Europei;

| 20. | recomandă ca statele membre să monitorizeze dezvoltarea celor mai vulnerabile limbi, la care să participe atât autoritățile naționale, cât și autoritățile teritoriilor unde se vorbesc limbi autonome, oficiale sau neoficiale; |
| --- | --- |

20.

recomandă ca statele membre să monitorizeze dezvoltarea celor mai vulnerabile limbi, la care să participe atât autoritățile naționale, cât și autoritățile teritoriilor unde se vorbesc limbi autonome, oficiale sau neoficiale;

| 21. | opinează că media, în special cele noi, pot juca un rol important în ceea ce privește protejarea limbilor aflate în pericol, în special pentru generațiile viitoare; pune accentul, de asemenea, pe faptul că tehnologiile noi ar putea fi, și ele, utilizate pentru atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

21.

opinează că media, în special cele noi, pot juca un rol important în ceea ce privește protejarea limbilor aflate în pericol, în special pentru generațiile viitoare; pune accentul, de asemenea, pe faptul că tehnologiile noi ar putea fi, și ele, utilizate pentru atingerea acestor obiective;

| 22. | întrucât decesul ultimului vorbitor al unei limbi echivalează, de regulă, cu dispariția limbii respective, încurajează în mod deosebit autoritățile locale să adopte în acest sens măsuri de redresare, care pot schimba această situație; |
| --- | --- |

22.

întrucât decesul ultimului vorbitor al unei limbi echivalează, de regulă, cu dispariția limbii respective, încurajează în mod deosebit autoritățile locale să adopte în acest sens măsuri de redresare, care pot schimba această situație;

| 23. | consideră că digitalizarea poate fi una dintre metodele de combatere a procesului de dispariție a limbilor și încurajează în acest sens autoritățile locale să reunească și să publice în mediul online cărți și înregistrări în limbile respective, precum și orice alte forme care aparțin de patrimoniul lingvistic; |
| --- | --- |

23.

consideră că digitalizarea poate fi una dintre metodele de combatere a procesului de dispariție a limbilor și încurajează în acest sens autoritățile locale să reunească și să publice în mediul online cărți și înregistrări în limbile respective, precum și orice alte forme care aparțin de patrimoniul lingvistic;

| 24. | sugerează faptul că comunitățile lingvistice amenințate de dispariție ar trebui să fie abilitate de comunitatea internațională și de statele membre să recunoască faptul că utilizarea și conservarea propriei limbi reprezintă un bun de preț atât pentru propria lor comunitate, cât și pentru Europa; |
| --- | --- |

24.

sugerează faptul că comunitățile lingvistice amenințate de dispariție ar trebui să fie abilitate de comunitatea internațională și de statele membre să recunoască faptul că utilizarea și conservarea propriei limbi reprezintă un bun de preț atât pentru propria lor comunitate, cât și pentru Europa;

| 25. | adresează un apel Comisiei pentru a sprijini neîncetat, prin intermediul diferitelor sale programe, rețelele transnaționale și inițiativele și acțiunile de amploare europeană concepute să promoveze limbile aflate în pericol și subliniază că, pentru a asigura completarea și permanentizarea Atlasului limbilor aflate în pericol din lume, elaborat de Unesco, este necesară o participare activă, precum și pentru a dezvolta în continuare un set omogen de indicatori, care să permită monitorizarea situației fiecărei limbi și a rezultatelor politicilor aplicate pentru evitarea dispariției acestora; |
| --- | --- |

25.

adresează un apel Comisiei pentru a sprijini neîncetat, prin intermediul diferitelor sale programe, rețelele transnaționale și inițiativele și acțiunile de amploare europeană concepute să promoveze limbile aflate în pericol și subliniază că, pentru a asigura completarea și permanentizarea Atlasului limbilor aflate în pericol din lume, elaborat de Unesco, este necesară o participare activă, precum și pentru a dezvolta în continuare un set omogen de indicatori, care să permită monitorizarea situației fiecărei limbi și a rezultatelor politicilor aplicate pentru evitarea dispariției acestora;

| 26. | solicită Comisiei să continue cercetările inițiate odată cu studiul Euromosaic și să identifice exemple de atitudine proactivă la nivel național care au avut a rezultat o reducere semnificativă a pericolului de extincție a unei limbi europene; recomandă ca, pentru a veni în sprijinul schimbului de cunoștințe, experiență și bune practici între diferitele comunități lingvistice, rețelele limbilor europene să facă o evaluare a politicilor instituite de statele membre pentru prezervarea, protejarea și promovarea limbilor aflate în pericol și ca Comisia să formuleze recomandări în consecință; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să continue cercetările inițiate odată cu studiul Euromosaic și să identifice exemple de atitudine proactivă la nivel național care au avut a rezultat o reducere semnificativă a pericolului de extincție a unei limbi europene; recomandă ca, pentru a veni în sprijinul schimbului de cunoștințe, experiență și bune practici între diferitele comunități lingvistice, rețelele limbilor europene să facă o evaluare a politicilor instituite de statele membre pentru prezervarea, protejarea și promovarea limbilor aflate în pericol și ca Comisia să formuleze recomandări în consecință;

| 27. | invită Comisia să sprijine cercetarea în ceea ce privește însușirea și revitalizarea limbilor aflate în pericol și beneficiile cognitive și sociale ale cetățenilor europeni bilingvi și multilingvi; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să sprijine cercetarea în ceea ce privește însușirea și revitalizarea limbilor aflate în pericol și beneficiile cognitive și sociale ale cetățenilor europeni bilingvi și multilingvi;

| 28. | invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să semneze și să ratifice Carta europeană pentru limbile regionale sau minoritare (1992) și Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale (1995); |
| --- | --- |

28.

invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să semneze și să ratifice Carta europeană pentru limbile regionale sau minoritare (1992) și Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale (1995);

| 29. | solicită Comisiei să aibă în vedere eventuale măsuri privind protecția, la nivelul Uniunii Europene, a limbilor aflate în pericol; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să aibă în vedere eventuale măsuri privind protecția, la nivelul Uniunii Europene, a limbilor aflate în pericol;

| 30. | adresează un apel Comisiei pentru a sprijini proiectele pilot care contribuie la promovarea folosirii limbilor aflate în pericol, precum și planurile de acțiuni elaborate de câteva dintre comunitățile lingvistice; |
| --- | --- |

30.

adresează un apel Comisiei pentru a sprijini proiectele pilot care contribuie la promovarea folosirii limbilor aflate în pericol, precum și planurile de acțiuni elaborate de câteva dintre comunitățile lingvistice;

| 31. | consideră că Uniunea trebuie să sprijine diversitatea lingvistică în relațiile cu țările terțe, în special acelea care doresc să adere la UE; |
| --- | --- |

31.

consideră că Uniunea trebuie să sprijine diversitatea lingvistică în relațiile cu țările terțe, în special acelea care doresc să adere la UE;

| 32. | invită Comisia să reflecteze asupra întreprinderii unor acțiuni europene specifice de salvgardare, protejare și promovare a limbilor aflate în pericol; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să reflecteze asupra întreprinderii unor acțiuni europene specifice de salvgardare, protejare și promovare a limbilor aflate în pericol;

| 33. | consideră că programele referitoare la promovarea multilingvismului sunt esențiale pentru strategiile politice ale țărilor din vecinătatea UE/ale țărilor candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

33.

consideră că programele referitoare la promovarea multilingvismului sunt esențiale pentru strategiile politice ale țărilor din vecinătatea UE/ale țărilor candidate și potențial candidate;

| 34. | consideră că sprijinul Comisiei pentru revitalizarea lingvistică ar trebui să se concentreze, în special, asupra inițiativelor din domeniul platformelor media digitale, inclusiv platformele de comunicare socială, într-un efort de a asigura implicarea generațiilor mai tinere în problema limbilor aflate în pericol din Europa; |
| --- | --- |

34.

consideră că sprijinul Comisiei pentru revitalizarea lingvistică ar trebui să se concentreze, în special, asupra inițiativelor din domeniul platformelor media digitale, inclusiv platformele de comunicare socială, într-un efort de a asigura implicarea generațiilor mai tinere în problema limbilor aflate în pericol din Europa;

| 35. | consideră că Comisia ar trebui să acorde atenție faptului că, prin politicile lor, unele state membre și regiuni pun în pericol supraviețuirea limbilor în interiorul frontierelor lor, chiar dacă aceste limbi nu sunt în pericol la nivel european; |
| --- | --- |

35.

consideră că Comisia ar trebui să acorde atenție faptului că, prin politicile lor, unele state membre și regiuni pun în pericol supraviețuirea limbilor în interiorul frontierelor lor, chiar dacă aceste limbi nu sunt în pericol la nivel european;

| 36. | atrage atenția asupra site-urilor utile de informare cu privire la programele Uniunii Europene care pot finanța proiecte de promovare a limbilor aflate în pericol și adresează un apel Comisiei pentru a relansa o cerere de actualizare a acestor site-uri pentru includerea noilor programe pe perioada 2014-2020 și pentru a oferi mai multe informații pe această temă, în special în atenția comunităților lingvistice interesate; |
| --- | --- |

36.

atrage atenția asupra site-urilor utile de informare cu privire la programele Uniunii Europene care pot finanța proiecte de promovare a limbilor aflate în pericol și adresează un apel Comisiei pentru a relansa o cerere de actualizare a acestor site-uri pentru includerea noilor programe pe perioada 2014-2020 și pentru a oferi mai multe informații pe această temă, în special în atenția comunităților lingvistice interesate;

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?id=1671947&Site=DC

(2)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(3)  JO C 259, 2.9.2011, p. 31.

(4)  JO C 320, 16.12.2008, p. 1.

(5)  JO C 92 E, 16.4.2004, p. 322.

(6)  JO C 76 E, 25.3.2004, p. 374.

(7)  JO C 38 E, 12.2.2004, p. 167.

(8)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 59.

(9)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 75.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/58 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/58

---

P7_TA(2013)0351

Drepturile Parlamentului în cadrul procedurii de numire a viitorilor directori executivi ai Agenţiei Europene de Mediu

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind drepturile Parlamentului în cadrul procedurii de numire a viitorilor directori executivi ai Agenției Europene de Mediu – modificarea articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare a mediului (2013/2089(INL))

(2016/C 093/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare a mediului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare a mediului (1),

| — | având în vedere Declarația comună din 19 iulie 2012 a Parlamentului European, a Consiliului UE și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 19 iulie 2012 a Parlamentului European, a Consiliului UE și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate,

| — | având în vedere abordarea comună privind agențiile descentralizate ale UE, anexată la Declarația comună din 19 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere abordarea comună privind agențiile descentralizate ale UE, anexată la Declarația comună din 19 iulie 2012,

| — | având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0264/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0264/2013),

| A. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 401/2009 nu conține dispoziții prin care să i se confere Parlamentului European dreptul oficial de a audia candidatul selectat pentru postul de director executiv al Agenției Europene de Mediu, |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 401/2009 nu conține dispoziții prin care să i se confere Parlamentului European dreptul oficial de a audia candidatul selectat pentru postul de director executiv al Agenției Europene de Mediu,

| 1. | solicită Comisiei să îi prezinte, cât mai curând posibil, în temeiul articolului 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, o propunere de act de modificare a Regulamentului (CE) nr. 401/2009 în ceea ce privește procedura de numire a directorului executiv al Agenției Europene de Mediu, conform recomandărilor detaliate din anexa la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să îi prezinte, cât mai curând posibil, în temeiul articolului 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, o propunere de act de modificare a Regulamentului (CE) nr. 401/2009 în ceea ce privește procedura de numire a directorului executiv al Agenției Europene de Mediu, conform recomandărilor detaliate din anexa la prezenta rezoluție;

| 2. | confirmă că aceste recomandări respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

confirmă că aceste recomandări respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității;

| 3. | consideră că propunerea solicitată nu are implicații financiare; |
| --- | --- |

3.

consideră că propunerea solicitată nu are implicații financiare;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei, Consiliului și Agenției Europene de Mediu prezenta rezoluție și recomandările detaliate din anexă. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei, Consiliului și Agenției Europene de Mediu prezenta rezoluție și recomandările detaliate din anexă.

---

(1)  JO L 126, 21.5.2009, p. 13.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE

RECOMANDĂRI DETALIATE PENTRU ELABORAREA UNUI REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI DE MODIFICARE A REGULAMENTULUI (CE) NR. 401/2009 PRIVIND AGENȚIA EUROPEANĂ DE MEDIU ȘI REȚEAUA EUROPEANĂ DE INFORMARE ȘI OBSERVARE A MEDIULUI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PROCEDURA DE NUMIRE A DIRECTORULUI EXECUTIV

A.   PRINCIPIILE ȘI OBIECTIVELE PROPUNERII SOLICITATE

| 1. | Obiectivul acestei propuneri este de a alinia procedura de numire a directorului executiv al Agenției Europene de Mediu la procedurile aplicate în cazul directorilor executivi ai altor agenții, cum ar fi Agenția Europeană pentru Produse Chimice, Agenția Europeană pentru Medicamente și Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, în special pentru a-i acorda Parlamentului European dreptul oficial de a audia, înainte de numire, candidatul selectat de către consiliul de administrație al Agenției Europene de Mediu. |
| --- | --- |

1.

Obiectivul acestei propuneri este de a alinia procedura de numire a directorului executiv al Agenției Europene de Mediu la procedurile aplicate în cazul directorilor executivi ai altor agenții, cum ar fi Agenția Europeană pentru Produse Chimice, Agenția Europeană pentru Medicamente și Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, în special pentru a-i acorda Parlamentului European dreptul oficial de a audia, înainte de numire, candidatul selectat de către consiliul de administrație al Agenției Europene de Mediu.

B.   TEXTUL PROPUNERII SOLICITATE

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 401/2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare a mediului în ceea ce privește procedura de numire a directorului executiv

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),

având în vedere solicitarea adresată Comisiei Europene de Parlamentul European (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Articolul 9 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare a mediului (4) nu include dispoziții prin care să se acorde Parlamentului European dreptul oficial de a audia, înainte de numire, candidatul selectat pentru a fi numit director executiv al Agenției Europene de Mediu. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 9 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare a mediului (4) nu include dispoziții prin care să se acorde Parlamentului European dreptul oficial de a audia, înainte de numire, candidatul selectat pentru a fi numit director executiv al Agenției Europene de Mediu.

| (2) | În conformitate cu Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (5), persoanele nominalizate pentru posturile de directori executivi ai agențiilor de reglementare ar trebui să fie audiate de comisiile parlamentare. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (5), persoanele nominalizate pentru posturile de directori executivi ai agențiilor de reglementare ar trebui să fie audiate de comisiile parlamentare.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 401/2009 este o versiune codificată a Regulamentului (CEE) nr. 1210/90 al Consiliului din 7 mai 1990 privind crearea Agenției Europene de Mediu și a Rețelei europene de informare și observare pentru mediu (6). De la intrarea în vigoare a actului menționat, au fost adoptate alte regulamente de instituire a unor agenții, printre care în special Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (7) privind Agenția Europeană pentru Produse Chimice, Regulamentul (CE) nr. 726/2004 (8) privind Agenția Europeană pentru Medicamente și Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (9) privind Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, ce conțin o dispoziție conform căreia candidatul numit de consiliul de administrație al Agenției este invitat să facă o declarație în fața Parlamentului European și să răspundă întrebărilor adresate de deputați. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 401/2009 este o versiune codificată a Regulamentului (CEE) nr. 1210/90 al Consiliului din 7 mai 1990 privind crearea Agenției Europene de Mediu și a Rețelei europene de informare și observare pentru mediu (6). De la intrarea în vigoare a actului menționat, au fost adoptate alte regulamente de instituire a unor agenții, printre care în special Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (7) privind Agenția Europeană pentru Produse Chimice, Regulamentul (CE) nr. 726/2004 (8) privind Agenția Europeană pentru Medicamente și Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (9) privind Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, ce conțin o dispoziție conform căreia candidatul numit de consiliul de administrație al Agenției este invitat să facă o declarație în fața Parlamentului European și să răspundă întrebărilor adresate de deputați.

| (4) | Invitarea imediată a candidatului selectat de consiliul de administrație al Agenției Europene de Mediu pentru poziția de director executiv la o audiere în fața comisiei competente din Parlamentul European este o practică consacrată. |
| --- | --- |

(4)

Invitarea imediată a candidatului selectat de consiliul de administrație al Agenției Europene de Mediu pentru poziția de director executiv la o audiere în fața comisiei competente din Parlamentul European este o practică consacrată.

| (5) | Spre deosebire de regulamentele recente de instituire a altor agenții, cum ar fi în special Agenția Europeană pentru Produse Chimice, Agenția Europeană pentru Medicamente și Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 nu impune Comisiei nici cerința de a selecta candidatul la postul de director executiv al Agenției Europene de Mediu în urma unei invitații de manifestare a interesului publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în alte publicații sau pe internet. |
| --- | --- |

(5)

Spre deosebire de regulamentele recente de instituire a altor agenții, cum ar fi în special Agenția Europeană pentru Produse Chimice, Agenția Europeană pentru Medicamente și Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 401/2009 nu impune Comisiei nici cerința de a selecta candidatul la postul de director executiv al Agenției Europene de Mediu în urma unei invitații de manifestare a interesului publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în alte publicații sau pe internet.

| (6) | Prin urmare, este oportună alinierea procedurii de numire a viitorilor directori executivi ai Agenției Europene de Mediu la procedurile de numire a directorilor executivi ai altor agenții, în ceea ce privește în special drepturile Parlamentului European. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, este oportună alinierea procedurii de numire a viitorilor directori executivi ai Agenției Europene de Mediu la procedurile de numire a directorilor executivi ai altor agenții, în ceea ce privește în special drepturile Parlamentului European.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 401/2009 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 401/2009 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 401/2009

La articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 401/2009, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Agenția este condusă de un director executiv numit de consiliul de administrație pe baza unei liste de candidați propuși de Comisie în urma unei invitații de manifestare a interesului publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în alte publicații sau pe internet. Mandatul directorului executiv este de cinci ani și poate fi reînnoit o singură dată.

Înainte de numire, candidatul selectat de consiliul de administrație este invitat în cel mai scurt timp posibil să prezinte o declarație în fața Parlamentului European și să răspundă întrebărilor adresate de deputați.

Înaintea audierii, care are loc în cadrul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranța alimentară, candidatul prezintă în scris o foaie de parcurs care cuprinde strategia pentru mandatul său de cinci ani.”

Articolul 2

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ....,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO ...

1

(2)  JO ...

2

(3)  JO ...

3

(4)  JO L 126, 21.5.2009, p. 13.

4

(5)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

5

(6)  JO L 120, 11.5.1990, p. 1.

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (JO L 136, 30.4.2004, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și cerințelor generale ale legislației în domeniul alimentar, de înființare a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor referitoare la siguranța produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

9

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/61 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/61

---

P7_TA(2013)0364

Punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret 2010-2012

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret 2010-2012 (2013/2073(INI))

(2016/C 093/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 septembrie 2012 intitulată „Proiect de raport comun pentru 2012 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (Strategia UE pentru tineret 2010-2018)” (COM(2012)0495) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiilor (SWD(2012)0256), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 septembrie 2012 intitulată „Proiect de raport comun pentru 2012 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (Strategia UE pentru tineret 2010-2018)” (COM(2012)0495) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiilor (SWD(2012)0256),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la „O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la „O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare” (1),

| — | având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 23 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii „Erasmus pentru toți” Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 23 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii „Erasmus pentru toți” Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (COM(2011)0788),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012 referitoare la „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012 referitoare la „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune” (COM(2012)0669),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2010 intitulată „Tineretul în mișcare – O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2010 intitulată „Tineretul în mișcare – O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (COM(2010)0477),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2009, intitulată „O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare O metodă deschisă de coordonare reînnoită pentru abordarea provocărilor și oportunităților tineretului” (COM(2009)0200) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiilor (SEC(2009)0549), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2009, intitulată „O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare O metodă deschisă de coordonare reînnoită pentru abordarea provocărilor și oportunităților tineretului” (COM(2009)0200) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiilor (SEC(2009)0549),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 5 decembrie 2012 intitulată „Către un cadru de calitate pentru stagii – A doua fază a consultării partenerilor sociali la nivel european” (COM(2012)0728), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 5 decembrie 2012 intitulată „Către un cadru de calitate pentru stagii – A doua fază a consultării partenerilor sociali la nivel european” (COM(2012)0728),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „UE 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii”(COM(2010)2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „UE 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii”(COM(2010)2020,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială (COM(2010)0758),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 privind „Tineretul în mișcare” – un cadru de îmbunătățire a sistemelor europene de educație și de formare profesională (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 privind „Tineretul în mișcare” – un cadru de îmbunătățire a sistemelor europene de educație și de formare profesională (3),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0238/2013),

| A. | întrucât viitorul Europei rezidă în capacitatea de eliberare a potențialului tinerilor săi; |
| --- | --- |

A.

întrucât viitorul Europei rezidă în capacitatea de eliberare a potențialului tinerilor săi;

| B. | afirmă că criza a dus la accentuarea formelor precare de angajare pentru tineri, contractele pe termen scurt sau cu fracțiune de normă și sistemele de angajare neremunerată, înlocuind de prea multe ori locurile de muncă existente; |
| --- | --- |

B.

afirmă că criza a dus la accentuarea formelor precare de angajare pentru tineri, contractele pe termen scurt sau cu fracțiune de normă și sistemele de angajare neremunerată, înlocuind de prea multe ori locurile de muncă existente;

| C. | întrucât rata șomajului general în rândurile tinerilor din UE a fost de 23,5 % în februarie 2013; întrucât, în 2011, 7,5 milioane de tineri cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani și 6,5 milioane de tineri cu vârste cuprinse între 25 și 29 de ani nu erau încadrați profesional și nu urmau niciun program educațional sau de formare (NEET); |
| --- | --- |

C.

întrucât rata șomajului general în rândurile tinerilor din UE a fost de 23,5 % în februarie 2013; întrucât, în 2011, 7,5 milioane de tineri cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani și 6,5 milioane de tineri cu vârste cuprinse între 25 și 29 de ani nu erau încadrați profesional și nu urmau niciun program educațional sau de formare (NEET);

| D. | întrucât, în 2011, pierderile economice cauzate de dezangajarea tinerilor de pe piața muncii au fost estimate la 153 de miliarde de EUR, respectiv 1,2 % din PIB-ul UE (4); |
| --- | --- |

D.

întrucât, în 2011, pierderile economice cauzate de dezangajarea tinerilor de pe piața muncii au fost estimate la 153 de miliarde de EUR, respectiv 1,2 % din PIB-ul UE (4);

| E. | întrucât tineretul, în ansamblul său, reprezintă o parte integrantă a societății și ar trebui să fie recunoscut ca atare; întrucât inegalitățile și toate tipurile de discriminare încă persistă și au un impact major asupra vieții tinerilor și a dezvoltării lor ulterioare în cadrul societății; |
| --- | --- |

E.

întrucât tineretul, în ansamblul său, reprezintă o parte integrantă a societății și ar trebui să fie recunoscut ca atare; întrucât inegalitățile și toate tipurile de discriminare încă persistă și au un impact major asupra vieții tinerilor și a dezvoltării lor ulterioare în cadrul societății;

| F. | întrucât criza economică persistentă are un impact major asupra vieții tinerilor în ceea ce privește bunăstarea și incluziunea socială a acestora, ocuparea forței de muncă, accesul la locuințe, sănătate, educație și formare, activități culturale, activități recreative și sporturi și duce la o lipsă de oportunități fără precedent pentru tinerii din UE; întrucât într-o parte semnificativă a Europei există un risc major de a avea o „generație pierdută”; întrucât această situație alarmantă necesită măsuri, politici și acțiuni urgente, precum și reforme structurale; întrucât deteriorarea condițiilor economice, în special în țările puternic lovite de criză, poate să conducă tinerii la o migrație involuntară, care se poate manifesta printr-un „export de inteligență” care diminuează potențialul de creștere, dezvoltare și inovare al țării de origine, pe termen mediu spre lung; |
| --- | --- |

F.

întrucât criza economică persistentă are un impact major asupra vieții tinerilor în ceea ce privește bunăstarea și incluziunea socială a acestora, ocuparea forței de muncă, accesul la locuințe, sănătate, educație și formare, activități culturale, activități recreative și sporturi și duce la o lipsă de oportunități fără precedent pentru tinerii din UE; întrucât într-o parte semnificativă a Europei există un risc major de a avea o „generație pierdută”; întrucât această situație alarmantă necesită măsuri, politici și acțiuni urgente, precum și reforme structurale; întrucât deteriorarea condițiilor economice, în special în țările puternic lovite de criză, poate să conducă tinerii la o migrație involuntară, care se poate manifesta printr-un „export de inteligență” care diminuează potențialul de creștere, dezvoltare și inovare al țării de origine, pe termen mediu spre lung;

| G. | întrucât, ca răspuns la criza economică, mai multe state membre au implementat măsuri severe de austeritate, incluzând reduceri grave în cheltuielile pentru educație, formare și programele de învățare pe tot parcursul vieții; întrucât aceste măsuri au un efect negativ îndeosebi asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, în anumite state membre, în special cele din sudul Europei, conducând în majoritatea cazurilor la un export de inteligență semnificativ din regiunile respective și accentuând, astfel, inegalitățile în cadrul UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât, ca răspuns la criza economică, mai multe state membre au implementat măsuri severe de austeritate, incluzând reduceri grave în cheltuielile pentru educație, formare și programele de învățare pe tot parcursul vieții; întrucât aceste măsuri au un efect negativ îndeosebi asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, în anumite state membre, în special cele din sudul Europei, conducând în majoritatea cazurilor la un export de inteligență semnificativ din regiunile respective și accentuând, astfel, inegalitățile în cadrul UE;

| H. | întrucât instrumentele existente la nivelul UE trebuie să fie dezvoltate în continuare pentru a putea face față provocărilor cu care se confruntă noua generație, însă acum nu s-a întreprins aproape nimic, fără a aduce atingere îmbunătățirilor viitoare care pot fi aduse acestora; întrucât noua Strategie a UE pentru tineret constituie un cadru cuprinzător, iar statele membre trebuie să profite pe deplin de aceasta; |
| --- | --- |

H.

întrucât instrumentele existente la nivelul UE trebuie să fie dezvoltate în continuare pentru a putea face față provocărilor cu care se confruntă noua generație, însă acum nu s-a întreprins aproape nimic, fără a aduce atingere îmbunătățirilor viitoare care pot fi aduse acestora; întrucât noua Strategie a UE pentru tineret constituie un cadru cuprinzător, iar statele membre trebuie să profite pe deplin de aceasta;

| I. | întrucât numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) a crescut în mod periculos în toată UE; întrucât rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la un nivel inacceptabil de ridicat în mai multe state membre, în timp ce ratele medii ale șomajului pe teritoriul Uniunii ating valori istorice maxime iar cifra reală poate fi mascată de o creștere pronunțată a emigrației în rândul tinerilor și devine chiar mai alarmantă, având în vedere condițiile de muncă precare sau munca nedeclarată în timp ce durata șomajului este în creștere constantă; |
| --- | --- |

I.

întrucât numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) a crescut în mod periculos în toată UE; întrucât rata șomajului în rândul tinerilor a ajuns la un nivel inacceptabil de ridicat în mai multe state membre, în timp ce ratele medii ale șomajului pe teritoriul Uniunii ating valori istorice maxime iar cifra reală poate fi mascată de o creștere pronunțată a emigrației în rândul tinerilor și devine chiar mai alarmantă, având în vedere condițiile de muncă precare sau munca nedeclarată în timp ce durata șomajului este în creștere constantă;

| J. | întrucât tinerele femei tinere continuă să se confrunte cu condiții teribile pe piața muncii, ele constituind o majoritate clară a lucrătorilor cu fracțiune de normă și a lucrătorilor temporari; |
| --- | --- |

J.

întrucât tinerele femei tinere continuă să se confrunte cu condiții teribile pe piața muncii, ele constituind o majoritate clară a lucrătorilor cu fracțiune de normă și a lucrătorilor temporari;

| K. | întrucât impactul economic al tinerilor care nu sunt încadrați în învățământ, în muncă sau într-o formare profesională a fost estimat la o pierdere de 153 miliarde de EUR în 2011, respectiv 1,2 % din PIB-ul UE (5); întrucât acest lucru reprezintă o gravă povară socială și economică; |
| --- | --- |

K.

întrucât impactul economic al tinerilor care nu sunt încadrați în învățământ, în muncă sau într-o formare profesională a fost estimat la o pierdere de 153 miliarde de EUR în 2011, respectiv 1,2 % din PIB-ul UE (5); întrucât acest lucru reprezintă o gravă povară socială și economică;

| L. | întrucât criza economică din UE duce la sporirea sărăciei și a excluderii sociale, care afectează în special generațiile tinere; întrucât impactul crizei asupra tinerilor îi împiedică să ducă o viață independentă și, în cazuri extreme, duce la malnutriție sau la probleme de sănătate mintală; |
| --- | --- |

L.

întrucât criza economică din UE duce la sporirea sărăciei și a excluderii sociale, care afectează în special generațiile tinere; întrucât impactul crizei asupra tinerilor îi împiedică să ducă o viață independentă și, în cazuri extreme, duce la malnutriție sau la probleme de sănătate mintală;

| M. | întrucât rata șomajului în rândul tinerilor cu vârsta de până la 25 de ani a atins 23,5 % în martie 2013 și peste două milioane de locuri de muncă rămân vacante în Europa din cauza nepotrivirii dintre competențe și cerințe, în special în sectorul TIC și al sănătății; salută inițiativa Comisiei „Panorama competențelor în UE”; |
| --- | --- |

M.

întrucât rata șomajului în rândul tinerilor cu vârsta de până la 25 de ani a atins 23,5 % în martie 2013 și peste două milioane de locuri de muncă rămân vacante în Europa din cauza nepotrivirii dintre competențe și cerințe, în special în sectorul TIC și al sănătății; salută inițiativa Comisiei „Panorama competențelor în UE”;

| N. | întrucât diferențele geografice dintre cererea și oferta de locuri de muncă și competențe pot fi observate atât în cadrul statelor membre, cât și între acestea; |
| --- | --- |

N.

întrucât diferențele geografice dintre cererea și oferta de locuri de muncă și competențe pot fi observate atât în cadrul statelor membre, cât și între acestea;

| O. | întrucât mulți tineri aleg să meargă la locuri de muncă neoficiale, temporare și nesigure, fără să aibă legătură cu calificările sau obiectivele carierei lor și fără perspective clare pe termen lung; întrucât mulți ratează posibilitatea de a dobândi competențele și încrederea necesare pentru a avansa în carieră; |
| --- | --- |

O.

întrucât mulți tineri aleg să meargă la locuri de muncă neoficiale, temporare și nesigure, fără să aibă legătură cu calificările sau obiectivele carierei lor și fără perspective clare pe termen lung; întrucât mulți ratează posibilitatea de a dobândi competențele și încrederea necesare pentru a avansa în carieră;

| P. | întrucât tinerii se confruntă cu dificultăți crescânde în tranziția de la studii la un loc de muncă din cauza lipsei legăturii dintre programele educaționale disponibile și piața muncii; întrucât inițiativele de învățare pe tot parcursul vieții și proiectele intergeneraționale constituie instrumente utile prin care tinerii pe de teritoriul UE pot dobândi competențele necesare pentru a pătrunde pe piața muncii; |
| --- | --- |

P.

întrucât tinerii se confruntă cu dificultăți crescânde în tranziția de la studii la un loc de muncă din cauza lipsei legăturii dintre programele educaționale disponibile și piața muncii; întrucât inițiativele de învățare pe tot parcursul vieții și proiectele intergeneraționale constituie instrumente utile prin care tinerii pe de teritoriul UE pot dobândi competențele necesare pentru a pătrunde pe piața muncii;

| Q. | întrucât grupurile demografice subreprezentate la nivelul populației care desfășoară activități antreprenoriale, în special fondatorii de noi întreprinderi, cuprind tinerii, femeile, persoanele cu handicap și imigranții; |
| --- | --- |

Q.

întrucât grupurile demografice subreprezentate la nivelul populației care desfășoară activități antreprenoriale, în special fondatorii de noi întreprinderi, cuprind tinerii, femeile, persoanele cu handicap și imigranții;

| R. | întrucât dezvoltarea personală și socială a tinerilor este la fel de importantă ca dezvoltarea academică și profesională a acestora; întrucât tinerii joacă un rol activ în infrastructura socială a statelor membre și sunt esențiali pentru o comunitate sustenabilă și vibrantă; |
| --- | --- |

R.

întrucât dezvoltarea personală și socială a tinerilor este la fel de importantă ca dezvoltarea academică și profesională a acestora; întrucât tinerii joacă un rol activ în infrastructura socială a statelor membre și sunt esențiali pentru o comunitate sustenabilă și vibrantă;

| S. | întrucât trebuie îmbunătățită implementarea internetului cu bandă largă în statele membre în scopul dotării școlilor cu echipamente digitale; |
| --- | --- |

S.

întrucât trebuie îmbunătățită implementarea internetului cu bandă largă în statele membre în scopul dotării școlilor cu echipamente digitale;

| T. | întrucât resursele educaționale deschise îmbunătățesc calitatea, accesibilitatea și egalitatea sistemelor de educare și facilitează un proces de învățare interactiv, creativ, flexibil și personalizat prin utilizarea tehnologiilor TIC și a noilor tehnologii; întrucât educația deschisă amplifică șansele de angajare prin sprijinirea învățării pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

T.

întrucât resursele educaționale deschise îmbunătățesc calitatea, accesibilitatea și egalitatea sistemelor de educare și facilitează un proces de învățare interactiv, creativ, flexibil și personalizat prin utilizarea tehnologiilor TIC și a noilor tehnologii; întrucât educația deschisă amplifică șansele de angajare prin sprijinirea învățării pe tot parcursul vieții;

| U. | întrucât utilizarea noilor tehnologii și platformele rețelelor de socializare constituie un mijloc important de conectare cu tinerii și de îmbunătățire a capacității lor de a participa la societate și de a influența procesele politice și sociale; |
| --- | --- |

U.

întrucât utilizarea noilor tehnologii și platformele rețelelor de socializare constituie un mijloc important de conectare cu tinerii și de îmbunătățire a capacității lor de a participa la societate și de a influența procesele politice și sociale;

| V. | întrucât dificultățile economice și sociale, accentuate de un răspuns la criză influențat de austeritate din partea UE contribuie la creșterea euroscepticismului în rândul cetățenilor; întrucât tinerii reprezintă cel mai vulnerabil segment al societății; |
| --- | --- |

V.

întrucât dificultățile economice și sociale, accentuate de un răspuns la criză influențat de austeritate din partea UE contribuie la creșterea euroscepticismului în rândul cetățenilor; întrucât tinerii reprezintă cel mai vulnerabil segment al societății;

| W. | întrucât o politică eficace privind tineretul poate contribui la dezvoltarea conștiinței civile în rândul tinerilor, care este de o importanță majoră pentru emanciparea lor individuală și pentru participarea acestora în societate ca cetățeni activi; |
| --- | --- |

W.

întrucât o politică eficace privind tineretul poate contribui la dezvoltarea conștiinței civile în rândul tinerilor, care este de o importanță majoră pentru emanciparea lor individuală și pentru participarea acestora în societate ca cetățeni activi;

| X. | întrucât dialogul structurat ar trebui să fie considerat un prim pas spre stabilirea unui dialog eficace și util între tineri și organizațiile de tineret și instituțiile UE și naționale, care trebuie îmbunătățit și dezvoltat în permanență; |
| --- | --- |

X.

întrucât dialogul structurat ar trebui să fie considerat un prim pas spre stabilirea unui dialog eficace și util între tineri și organizațiile de tineret și instituțiile UE și naționale, care trebuie îmbunătățit și dezvoltat în permanență;

Evaluarea eficacității Strategiei UE pentru tineret

| 1. | salută Comunicarea Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (Strategia UE pentru tineret 2010-2018); |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (Strategia UE pentru tineret 2010-2018);

| 2. | reamintește propunerea Comisiei potrivit căreia, în contextul negocierilor în curs privind noul cadru financiar multianual, finanțarea politicilor în domeniile tineretului și educației ar trebui mărită pentru a face față actualelor și viitoarelor provocări; subliniază faptul că comunicarea între grupurile de lucru ale tinerilor este esențială și ar trebui promovată, precum și comunicarea despre acțiunile întreprinse și rezultatele obținute până în prezent; |
| --- | --- |

2.

reamintește propunerea Comisiei potrivit căreia, în contextul negocierilor în curs privind noul cadru financiar multianual, finanțarea politicilor în domeniile tineretului și educației ar trebui mărită pentru a face față actualelor și viitoarelor provocări; subliniază faptul că comunicarea între grupurile de lucru ale tinerilor este esențială și ar trebui promovată, precum și comunicarea despre acțiunile întreprinse și rezultatele obținute până în prezent;

| 3. | consideră că bugetul alocat pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor în viitorul CMF, și anume șase miliarde de euro, este insuficient și ar trebui mărit în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

3.

consideră că bugetul alocat pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor în viitorul CMF, și anume șase miliarde de euro, este insuficient și ar trebui mărit în cadrul negocierilor;

| 4. | solicită Consiliului ca, pe viitor, să sporească atenția acordată tinerilor, considerându-i drept o prioritate integrată în toate programele UE desfășurate în baza viitorului CMF; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului ca, pe viitor, să sporească atenția acordată tinerilor, considerându-i drept o prioritate integrată în toate programele UE desfășurate în baza viitorului CMF;

| 5. | consideră regretabil faptul că anunțurile ambițioase ale Consiliului European privind sprijinirea tinerilor luate în marile sale anunțuri nu se reflectă în angajamente financiare echivalente; observă că o mare parte din „pachetul pentru creștere” anunțat în 2012 a constat într-o realocare parțială a fondurilor structurale care fuseseră deja promise și angajate; |
| --- | --- |

5.

consideră regretabil faptul că anunțurile ambițioase ale Consiliului European privind sprijinirea tinerilor luate în marile sale anunțuri nu se reflectă în angajamente financiare echivalente; observă că o mare parte din „pachetul pentru creștere” anunțat în 2012 a constat într-o realocare parțială a fondurilor structurale care fuseseră deja promise și angajate;

| 6. | regretă ambiguitatea demonstrată de Consiliu, care pledează pe de-o parte pentru mai multe resurse pentru tineri, dar, pe de altă parte, amână negocierile privind plățile pentru bugetul rectificativ pe 2013, punând în pericol, astfel, plățile pentru programul de burse Erasmus; invită Consiliul să adopte o abordare mai constructivă și să înceteze să mărească decalajul dintre creditele de plată și creditele de angajament în fiecare buget anual; |
| --- | --- |

6.

regretă ambiguitatea demonstrată de Consiliu, care pledează pe de-o parte pentru mai multe resurse pentru tineri, dar, pe de altă parte, amână negocierile privind plățile pentru bugetul rectificativ pe 2013, punând în pericol, astfel, plățile pentru programul de burse Erasmus; invită Consiliul să adopte o abordare mai constructivă și să înceteze să mărească decalajul dintre creditele de plată și creditele de angajament în fiecare buget anual;

| 7. | consideră că metoda deschisă de coordonare (MDC) reprezintă un mod adecvat de a adopta hotărâri privind politicile din domeniul tineretului; reiterează apelul său pentru o cooperare mai strânsă între instituțiile UE pe chestiuni din domeniul tineretului; solicită o mai adâncă implicare a Parlamentului European; subliniază că MDC trebuie realizată printr-o voință politică puternică din partea statelor membre, astfel încât să aducă rezultate maxime; |
| --- | --- |

7.

consideră că metoda deschisă de coordonare (MDC) reprezintă un mod adecvat de a adopta hotărâri privind politicile din domeniul tineretului; reiterează apelul său pentru o cooperare mai strânsă între instituțiile UE pe chestiuni din domeniul tineretului; solicită o mai adâncă implicare a Parlamentului European; subliniază că MDC trebuie realizată printr-o voință politică puternică din partea statelor membre, astfel încât să aducă rezultate maxime;

| 8. | este dezamăgit de faptul că, deși s-a solicitat statelor membre adoptarea unor măsuri specifice în primul ciclu al Strategiei UE pentru tineret, s-au înregistrat progrese foarte modeste; observă că, în unele cazuri, situația s-a înrăutățit și în numeroase state membre nu există nicio strategie specifică privind tineretul; |
| --- | --- |

8.

este dezamăgit de faptul că, deși s-a solicitat statelor membre adoptarea unor măsuri specifice în primul ciclu al Strategiei UE pentru tineret, s-au înregistrat progrese foarte modeste; observă că, în unele cazuri, situația s-a înrăutățit și în numeroase state membre nu există nicio strategie specifică privind tineretul;

| 9. | ia act de impactul primului ciclu al Strategiei pentru tineret (2010-2012); subliniază că cadrul pentru implicarea transsectorială a Comisiei, a statelor membre și a părților interesate relevante reprezintă un bun prim pas, dar că acesta trebuie întărit în viitor prin îmbunătățirea accesului la locuri de muncă, educație și formare, combătând, astfel, sărăcia și excluderea și utilizând, în același timp, o abordare transsectorială pentru a răspândi practicile în sectoarele relevante; |
| --- | --- |

9.

ia act de impactul primului ciclu al Strategiei pentru tineret (2010-2012); subliniază că cadrul pentru implicarea transsectorială a Comisiei, a statelor membre și a părților interesate relevante reprezintă un bun prim pas, dar că acesta trebuie întărit în viitor prin îmbunătățirea accesului la locuri de muncă, educație și formare, combătând, astfel, sărăcia și excluderea și utilizând, în același timp, o abordare transsectorială pentru a răspândi practicile în sectoarele relevante;

| 10. | subliniază importanța dialogului structurat; invită Comisia și statele membre să dezvolte conceptul și să asigure o monitorizare rezonabilă și consecventă a recomandărilor pe care tinerii le pregătesc împreună cu omologii lor ministeriali și instituționali; sugerează, de asemenea, sensibilizarea directă a organizațiilor de tineret și a persoanelor ce nu aparțin niciunei organizații, atât la nivel local, cât și regional, astfel încât vocea tinerilor să fie auzită, iar orice politică pusă în aplicare să conducă la o dezvoltare pozitivă și la capacitarea tinerilor; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța dialogului structurat; invită Comisia și statele membre să dezvolte conceptul și să asigure o monitorizare rezonabilă și consecventă a recomandărilor pe care tinerii le pregătesc împreună cu omologii lor ministeriali și instituționali; sugerează, de asemenea, sensibilizarea directă a organizațiilor de tineret și a persoanelor ce nu aparțin niciunei organizații, atât la nivel local, cât și regional, astfel încât vocea tinerilor să fie auzită, iar orice politică pusă în aplicare să conducă la o dezvoltare pozitivă și la capacitarea tinerilor;

| 11. | consideră că elaborarea unor indicatori clari și ușor de utilizat privind situația tinerilor și politica privind tineretul poate fi îmbunătățită în continuare, în special în ceea ce privește autonomia și participarea tinerilor, pentru a evalua mai bine impactul măsurilor luate în temeiul Strategiei UE pentru tineret; |
| --- | --- |

11.

consideră că elaborarea unor indicatori clari și ușor de utilizat privind situația tinerilor și politica privind tineretul poate fi îmbunătățită în continuare, în special în ceea ce privește autonomia și participarea tinerilor, pentru a evalua mai bine impactul măsurilor luate în temeiul Strategiei UE pentru tineret;

| 12. | invită statele membre să elaboreze rapoarte referitoare la situația socială și condițiile de viață ale tinerilor, care să se bazeze pe cunoștințe și probe, să elaboreze planuri de acțiune naționale și să le pună în aplicare în mod consecvent; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre să elaboreze rapoarte referitoare la situația socială și condițiile de viață ale tinerilor, care să se bazeze pe cunoștințe și probe, să elaboreze planuri de acțiune naționale și să le pună în aplicare în mod consecvent;

| 13. | subliniază faptul că, începând de la o vârstă foarte mică, ar trebui să se acorde o atenție specială grupurilor vulnerabile cu risc ridicat de excludere socială, inclusiv NEET, precum și tinerilor din categoriile defavorizate, oferindu-le oportunități reale și concrete de angajare și încurajând participarea lor activă în societate; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că, începând de la o vârstă foarte mică, ar trebui să se acorde o atenție specială grupurilor vulnerabile cu risc ridicat de excludere socială, inclusiv NEET, precum și tinerilor din categoriile defavorizate, oferindu-le oportunități reale și concrete de angajare și încurajând participarea lor activă în societate;

| 14. | recunoaște necesitatea unei abordări intersectoriale și echilibrate cu privire la cele opt domenii de acțiune ale Strategiei UE pentru tineret; solicită ca, în vremuri de criză, să se acorde prioritate unei politici privind tineretul care este documentată și conturată după vocea și scopurile tinerilor înșiși; |
| --- | --- |

14.

recunoaște necesitatea unei abordări intersectoriale și echilibrate cu privire la cele opt domenii de acțiune ale Strategiei UE pentru tineret; solicită ca, în vremuri de criză, să se acorde prioritate unei politici privind tineretul care este documentată și conturată după vocea și scopurile tinerilor înșiși;

Provocări pentru următorul ciclu:

Educația, formarea, inovația și finanțarea

| 15. | salută noul program al UE pentru educație, formare, tineret și sport; subliniază necesitatea unei finanțări solide pentru acest program, a unui capitol separat și a unor alocări bugetare separate pentru partea referitoare la tineret; |
| --- | --- |

15.

salută noul program al UE pentru educație, formare, tineret și sport; subliniază necesitatea unei finanțări solide pentru acest program, a unui capitol separat și a unor alocări bugetare separate pentru partea referitoare la tineret;

| 16. | subliniază faptul că statele membre și întreprinderile ar trebui să investească mai mult în competențele adecvate și în diversificarea tipurilor de programe de formare pentru a se potrivi locurilor de muncă existente pe piața muncii, prin crearea unei programe educaționale mai flexibile și integrarea antreprenoriatului și a competențelor transversale, în vederea unei mai bune adaptări la dezvoltările viitoare ale pieței muncii; subliniază importanța promovării mobilității tinerilor, în special prin învățarea de la vârste fragede a limbilor străine; invită statele membre să instituie sisteme duale de educație și formare profesională ca un mod eficace de a face legătura între cererile educaționale și cele de pe piața muncii și de a reduce șomajul în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că statele membre și întreprinderile ar trebui să investească mai mult în competențele adecvate și în diversificarea tipurilor de programe de formare pentru a se potrivi locurilor de muncă existente pe piața muncii, prin crearea unei programe educaționale mai flexibile și integrarea antreprenoriatului și a competențelor transversale, în vederea unei mai bune adaptări la dezvoltările viitoare ale pieței muncii; subliniază importanța promovării mobilității tinerilor, în special prin învățarea de la vârste fragede a limbilor străine; invită statele membre să instituie sisteme duale de educație și formare profesională ca un mod eficace de a face legătura între cererile educaționale și cele de pe piața muncii și de a reduce șomajul în rândul tinerilor;

| 17. | solicită statelor membre să garanteze transferabilitatea completă a beneficiilor sociale, pentru a nu pune în pericol protecția socială a tinerilor activi care au optat pentru mobilitate; |
| --- | --- |

17.

solicită statelor membre să garanteze transferabilitatea completă a beneficiilor sociale, pentru a nu pune în pericol protecția socială a tinerilor activi care au optat pentru mobilitate;

| 18. | subliniază beneficiile triunghiului cunoașterii și îndeamnă statele membre să întreprindă mai multe inițiative și să intensifice interacțiunea dintre cele trei părți ale triunghiului, garantând astfel că interacțiunea dintre cercetare, educație și inovare poate contribui la crearea de locuri de muncă și la creșterea economică; |
| --- | --- |

18.

subliniază beneficiile triunghiului cunoașterii și îndeamnă statele membre să întreprindă mai multe inițiative și să intensifice interacțiunea dintre cele trei părți ale triunghiului, garantând astfel că interacțiunea dintre cercetare, educație și inovare poate contribui la crearea de locuri de muncă și la creșterea economică;

| 19. | recunoaște faptul că programul „Orizont 2020” constituie un cadru adecvat pentru impulsionarea cercetării, inovării și excelenței științifice; avertizează, totuși, că reducerile bugetare din domeniul educației în unele state membre periclitează obiectivele acesteia; invită statele membre să stabilească prioritățile-cheie în cadrul programului și să profite pe deplin de acesta; |
| --- | --- |

19.

recunoaște faptul că programul „Orizont 2020” constituie un cadru adecvat pentru impulsionarea cercetării, inovării și excelenței științifice; avertizează, totuși, că reducerile bugetare din domeniul educației în unele state membre periclitează obiectivele acesteia; invită statele membre să stabilească prioritățile-cheie în cadrul programului și să profite pe deplin de acesta;

| 20. | invită Comisia și statele membre să analizeze și să propună metode de creștere a inovării în programele de învățământ naționale la nivel de școală; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia și statele membre să analizeze și să propună metode de creștere a inovării în programele de învățământ naționale la nivel de școală;

| 21. | îndeamnă statele membre să elimine barierele transfrontaliere existente în calea stagiilor de ucenicie, de formare și de practică și să ia măsuri pentru consolidarea acestor forme de instruire, pentru ca această formă de învățământ să fie evaluată pe bază de egalitate, pentru a-i spori legăturile cu alte parcursuri educaționale din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, și să adapteze mai bine oferta la cererea de activități de formare profesională pentru tineri la locul de muncă, îmbunătățind, astfel, mobilitatea și șansele de angajare, mai ales în zonele de graniță; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă statele membre să elimine barierele transfrontaliere existente în calea stagiilor de ucenicie, de formare și de practică și să ia măsuri pentru consolidarea acestor forme de instruire, pentru ca această formă de învățământ să fie evaluată pe bază de egalitate, pentru a-i spori legăturile cu alte parcursuri educaționale din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, și să adapteze mai bine oferta la cererea de activități de formare profesională pentru tineri la locul de muncă, îmbunătățind, astfel, mobilitatea și șansele de angajare, mai ales în zonele de graniță;

| 22. | subliniază importanța abordării necorelărilor geografice dintre oferta și cererea de locuri de muncă atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea, în special prin modificarea Portalului mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES), pentru a îmbunătăți șansele tinerilor pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța abordării necorelărilor geografice dintre oferta și cererea de locuri de muncă atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea, în special prin modificarea Portalului mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES), pentru a îmbunătăți șansele tinerilor pe piața forței de muncă;

| 23. | subliniază importanța investițiilor strategice din fondurile structurale ale UE în dezvoltarea regională, competitivitate și crearea unor stagii de practică și ucenicie de înaltă calitate și a unor locuri de muncă durabile, oferind, astfel, tinerilor cele mai ample posibilități de angajare care respectă drepturile angajatului în fiecare stat membru, astfel încât precaritatea și riscul de sărăcie să scadă considerabil; subliniază importanța diversificării economice în sectoarele cu valoare adăugată mare, după caz, și nevoia de a pune accentul pe zonele rurale și cele defavorizate; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța investițiilor strategice din fondurile structurale ale UE în dezvoltarea regională, competitivitate și crearea unor stagii de practică și ucenicie de înaltă calitate și a unor locuri de muncă durabile, oferind, astfel, tinerilor cele mai ample posibilități de angajare care respectă drepturile angajatului în fiecare stat membru, astfel încât precaritatea și riscul de sărăcie să scadă considerabil; subliniază importanța diversificării economice în sectoarele cu valoare adăugată mare, după caz, și nevoia de a pune accentul pe zonele rurale și cele defavorizate;

| 24. | consideră că, pentru a combate șomajul în rândul tinerilor, implicarea autorităților locale și regionale în proiectarea și punerea în aplicare a mixului politic corect este fundamentală; |
| --- | --- |

24.

consideră că, pentru a combate șomajul în rândul tinerilor, implicarea autorităților locale și regionale în proiectarea și punerea în aplicare a mixului politic corect este fundamentală;

| 25. | consideră că ratele actuale ridicate ale șomajului din anumite state membre ar fi putut fi evitate prin strategii naționale și regionale avansate de încurajare a întreprinderilor să angajeze forță de muncă din rândul tinerilor; |
| --- | --- |

25.

consideră că ratele actuale ridicate ale șomajului din anumite state membre ar fi putut fi evitate prin strategii naționale și regionale avansate de încurajare a întreprinderilor să angajeze forță de muncă din rândul tinerilor;

| 26. | constată că, pe lângă strategiile UE de ocupare a forței de muncă, orașele și regiunile joacă un rol important în evaluarea piețelor locale de locuri de muncă, anticipând nevoile acestora și adaptând programele pentru tineret și subliniază importanța tinerilor în cadrul comunităților lor, inclusiv în regiunile insulare și ultraperiferice; invită autoritățile locale și regionale să încurajeze spiritul cetățenesc activ și să se asigure că reprezentanții tinerilor sau ai asociațiilor de tineret participă la diferite inițiative propuse de UE; |
| --- | --- |

26.

constată că, pe lângă strategiile UE de ocupare a forței de muncă, orașele și regiunile joacă un rol important în evaluarea piețelor locale de locuri de muncă, anticipând nevoile acestora și adaptând programele pentru tineret și subliniază importanța tinerilor în cadrul comunităților lor, inclusiv în regiunile insulare și ultraperiferice; invită autoritățile locale și regionale să încurajeze spiritul cetățenesc activ și să se asigure că reprezentanții tinerilor sau ai asociațiilor de tineret participă la diferite inițiative propuse de UE;

| 27. | subliniază rolul pozitiv al educației deschise și impactul universităților deschise la procesul de dobândire de noi competențe de către studenți, inclusiv de către adulții tineri, esențiale pentru combaterea șomajului; subliniază că învățarea pe tot parcursul vieții constituie o formă dinamică de dobândire de cunoștințe în funcție de necesitățile și interesele curente ale participanților; |
| --- | --- |

27.

subliniază rolul pozitiv al educației deschise și impactul universităților deschise la procesul de dobândire de noi competențe de către studenți, inclusiv de către adulții tineri, esențiale pentru combaterea șomajului; subliniază că învățarea pe tot parcursul vieții constituie o formă dinamică de dobândire de cunoștințe în funcție de necesitățile și interesele curente ale participanților;

| 28. | subliniază importanța dobândirii de competențe transversale precum competențe TIC, competențe de conducere, gândire critică și competențe lingvistice, de asemenea, prin studiu în străinătate, pentru a îmbunătăți perspectivele tinerilor pe piața muncii și adaptabilitatea lor la evoluțiile viitoare ale pieței muncii; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța dobândirii de competențe transversale precum competențe TIC, competențe de conducere, gândire critică și competențe lingvistice, de asemenea, prin studiu în străinătate, pentru a îmbunătăți perspectivele tinerilor pe piața muncii și adaptabilitatea lor la evoluțiile viitoare ale pieței muncii;

| 29. | subliniază importanța educației informale și neformale pentru dezvoltarea de valori, aptitudini și competențe în rândul tinerilor, precum și pentru învățarea despre valorile civice și despre participarea democratică; invită Comisia și statele membre să elaboreze sisteme care recunosc competențele dobândite prin învățare neformală și informală, voluntariat, stagii și activități sociale și să asigure sprijinirea acestor activități în cadrul noilor programe pentru educație, tineret și cetățenie; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța educației informale și neformale pentru dezvoltarea de valori, aptitudini și competențe în rândul tinerilor, precum și pentru învățarea despre valorile civice și despre participarea democratică; invită Comisia și statele membre să elaboreze sisteme care recunosc competențele dobândite prin învățare neformală și informală, voluntariat, stagii și activități sociale și să asigure sprijinirea acestor activități în cadrul noilor programe pentru educație, tineret și cetățenie;

| 30. | consideră că există încă posibilități pentru dezvoltarea învățării reciproce în domeniul educației și formării ca mijloc de facilitare a schimbului de bune practici în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

30.

consideră că există încă posibilități pentru dezvoltarea învățării reciproce în domeniul educației și formării ca mijloc de facilitare a schimbului de bune practici în rândul statelor membre;

| 31. | salută recentele angajamente luate de statele membre și de Consiliu de a lansa noi inițiative pentru tineret cu măsuri precise de finanțare; invită Consiliul să inițieze politici similare în toate statele membre sub egida unui „nou acord” pentru tineri; |
| --- | --- |

31.

salută recentele angajamente luate de statele membre și de Consiliu de a lansa noi inițiative pentru tineret cu măsuri precise de finanțare; invită Consiliul să inițieze politici similare în toate statele membre sub egida unui „nou acord” pentru tineri;

| 32. | subliniază necesitatea încurajării femeilor să îmbrățișeze cariere care, în general, au fost considerate ca fiind tipic „masculine”, în special în sectorul TI; |
| --- | --- |

32.

subliniază necesitatea încurajării femeilor să îmbrățișeze cariere care, în general, au fost considerate ca fiind tipic „masculine”, în special în sectorul TI;

| 33. | consideră că intervenția timpurie și politicile proactive pentru piața forței de muncă constituie o trecere de la combaterea simptomelor diverselor lipsuri de-a lungul mai multor generații la identificarea și gestionarea din timp a riscurilor din viața individului, pentru a preveni șomajul și pentru a facilita reinserția profesională; atrage atenția, în special, asupra celor mai marginalizate persoane, care prezintă și cel mai mare risc de șomaj; |
| --- | --- |

33.

consideră că intervenția timpurie și politicile proactive pentru piața forței de muncă constituie o trecere de la combaterea simptomelor diverselor lipsuri de-a lungul mai multor generații la identificarea și gestionarea din timp a riscurilor din viața individului, pentru a preveni șomajul și pentru a facilita reinserția profesională; atrage atenția, în special, asupra celor mai marginalizate persoane, care prezintă și cel mai mare risc de șomaj;

| 34. | atrage atenția asupra problemelor pe care le reprezintă inegalitățile la nivel de școală, absenteismul, precum și la necesitatea de a reduce ratele de abandon școlar la nivelul UE; subliniază importanța sporirii finanțării pentru a garanta accesul egal la educație, precum și pentru a reduce rata abandonului școlar timpuriu; subliniază necesitatea îmbunătățirii legăturilor și a cooperării între actorii din domeniul educației, al formării profesionale și al muncii tinerilor; solicită parcursuri de învățare flexibile la nivelul UE și la nivel național; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția asupra problemelor pe care le reprezintă inegalitățile la nivel de școală, absenteismul, precum și la necesitatea de a reduce ratele de abandon școlar la nivelul UE; subliniază importanța sporirii finanțării pentru a garanta accesul egal la educație, precum și pentru a reduce rata abandonului școlar timpuriu; subliniază necesitatea îmbunătățirii legăturilor și a cooperării între actorii din domeniul educației, al formării profesionale și al muncii tinerilor; solicită parcursuri de învățare flexibile la nivelul UE și la nivel național;

| 35. | consideră că tranziția de la educație la locul de muncă este un moment deosebit de important pentru tineri, având în vedere că începutul carierei lor are un impact semnificativ asupra dezvoltării lor viitoare; în acest sens, subliniază rolul important pe care îl poate juca dezvoltarea copiilor preșcolari în eliminarea ciclului vicios existent între generații în ceea ce privește dezvoltarea umană limitată a copiilor defavorizați; invită statele membre să întărească furnizarea timpurie de servicii de consiliere și de orientare, pentru a îmbunătăți capacitatea tinerilor de a lua decizii în cunoștință de cauză cu privire la viitoarea lor carieră, facilitându-le, astfel, dobândirea abilităților necesare și găsirea unui loc de muncă relevant pentru nevoile pieței forței de muncă; evidențiază potențialul de creare de locuri de muncă în domeniul economiei ecologice, al asistenței medicale, al serviciilor sociale și al TIC; |
| --- | --- |

35.

consideră că tranziția de la educație la locul de muncă este un moment deosebit de important pentru tineri, având în vedere că începutul carierei lor are un impact semnificativ asupra dezvoltării lor viitoare; în acest sens, subliniază rolul important pe care îl poate juca dezvoltarea copiilor preșcolari în eliminarea ciclului vicios existent între generații în ceea ce privește dezvoltarea umană limitată a copiilor defavorizați; invită statele membre să întărească furnizarea timpurie de servicii de consiliere și de orientare, pentru a îmbunătăți capacitatea tinerilor de a lua decizii în cunoștință de cauză cu privire la viitoarea lor carieră, facilitându-le, astfel, dobândirea abilităților necesare și găsirea unui loc de muncă relevant pentru nevoile pieței forței de muncă; evidențiază potențialul de creare de locuri de muncă în domeniul economiei ecologice, al asistenței medicale, al serviciilor sociale și al TIC;

| 36. | subliniază importanța îmbunătățirii politicilor destinate să faciliteze tranziția de la educație la angajare prin garantarea calității stagiilor de ucenicie și a stagiilor de formare; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța îmbunătățirii politicilor destinate să faciliteze tranziția de la educație la angajare prin garantarea calității stagiilor de ucenicie și a stagiilor de formare;

| 37. | solicită statelor membre să vizeze tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, pentru a le oferi o educație și formare de calitate, astfel încât să dobândească competențe și să acumuleze experiența necesară pentru a se încadra profesional, inclusiv, pentru unii dintre aceștia, prin facilitarea reintroducerii lor în sistemul educațional; |
| --- | --- |

37.

solicită statelor membre să vizeze tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, pentru a le oferi o educație și formare de calitate, astfel încât să dobândească competențe și să acumuleze experiența necesară pentru a se încadra profesional, inclusiv, pentru unii dintre aceștia, prin facilitarea reintroducerii lor în sistemul educațional;

| 38. | solicită acordarea unei atenții speciale tinerilor încarcerați pentru a facilita reintegrarea lor în societate; |
| --- | --- |

38.

solicită acordarea unei atenții speciale tinerilor încarcerați pentru a facilita reintegrarea lor în societate;

| 39. | invită Comisia să consolideze actuala inițiativă emblematică „Tineretul în mișcare” cu noi sloganuri precum „Niciun tânăr fără educație”, „Niciun tânăr fără un loc de muncă”; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să consolideze actuala inițiativă emblematică „Tineretul în mișcare” cu noi sloganuri precum „Niciun tânăr fără educație”, „Niciun tânăr fără un loc de muncă”;

| 40. | reamintește riscul lipsirii mai multor state membre de tinerii talentați ai acestora, determinând, astfel, un exod de inteligență; subliniază că acesta ar putea împiedica statele membre respective să se redreseze din punct de vedere economic și să ajungă la o creștere economică fiabilă; invită Comisia și Consiliul ca, pe viitor, să ia în considerare pe deplin acest lucru atunci când propun și pun în aplicare politicile; |
| --- | --- |

40.

reamintește riscul lipsirii mai multor state membre de tinerii talentați ai acestora, determinând, astfel, un exod de inteligență; subliniază că acesta ar putea împiedica statele membre respective să se redreseze din punct de vedere economic și să ajungă la o creștere economică fiabilă; invită Comisia și Consiliul ca, pe viitor, să ia în considerare pe deplin acest lucru atunci când propun și pun în aplicare politicile;

| 41. | subliniază că sectorul creativ poate oferi tinerilor oportunități noi și ulterioare de a-și dezvolta talentul și competențele; reamintește Comisiei și statelor membre că noile tehnologii capacitează creativitatea tinerilor; |
| --- | --- |

41.

subliniază că sectorul creativ poate oferi tinerilor oportunități noi și ulterioare de a-și dezvolta talentul și competențele; reamintește Comisiei și statelor membre că noile tehnologii capacitează creativitatea tinerilor;

| 42. | subliniază că cultura din Europa reprezintă o cotă importantă din PIB și invită statele membre să încurajeze în continuare inițiativele de promovare a locurilor de muncă sustenabile pentru tineret în acest sector; |
| --- | --- |

42.

subliniază că cultura din Europa reprezintă o cotă importantă din PIB și invită statele membre să încurajeze în continuare inițiativele de promovare a locurilor de muncă sustenabile pentru tineret în acest sector;

Ocuparea forței de muncă și antreprenoriatul în rândul tinerilor

| 43. | subliniază importanța coeziunii socio-economice și teritoriale a Uniunii Europene, astfel cum este menționată la articolul 174 din TFUE, în scopul atingerii obiectivelor Strategiei UE pentru tineret, și anume crearea mai multor oportunități și asigurarea de șanse egale pentru toți tinerii, promovarea incluziunii sociale și a solidarității pentru toți tinerii, reducerea riscului de sărăcie și creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, în contextul măsurilor în desfășurare care vizează reducerea datoriilor, reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor și diferențele în ceea ce privește nivelurile de educație și pregătire profesională; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța coeziunii socio-economice și teritoriale a Uniunii Europene, astfel cum este menționată la articolul 174 din TFUE, în scopul atingerii obiectivelor Strategiei UE pentru tineret, și anume crearea mai multor oportunități și asigurarea de șanse egale pentru toți tinerii, promovarea incluziunii sociale și a solidarității pentru toți tinerii, reducerea riscului de sărăcie și creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, în contextul măsurilor în desfășurare care vizează reducerea datoriilor, reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor și diferențele în ceea ce privește nivelurile de educație și pregătire profesională;

| 44. | îndeamnă statele membre să utilizeze pe deplin fondurile structurale ale UE pentru perioada 2007-2013, în special FSE; invită Comisia să informeze în mod regulat Parlamentul cu privire la progresele înregistrate de statele membre; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă statele membre să utilizeze pe deplin fondurile structurale ale UE pentru perioada 2007-2013, în special FSE; invită Comisia să informeze în mod regulat Parlamentul cu privire la progresele înregistrate de statele membre;

| 45. | solicită Comisiei și statelor membre mobilizarea tuturor fondurilor disponibile, mai ales în cadrul fondurilor structurale, în sprijinul unui program pentru stimularea investițiilor în formare și crearea de locuri de muncă în vederea combaterii șomajului, a cărui rată este inacceptabil de ridicată în rândul tinerilor, inclusiv prin încurajarea dezvoltării de afaceri de către tineri prin antreprenoriat; salută Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și îndeamnă statele membre și regiunile în cauză să utilizeze pe deplin resursele financiare disponibile din FSE și din alocările speciale; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei și statelor membre mobilizarea tuturor fondurilor disponibile, mai ales în cadrul fondurilor structurale, în sprijinul unui program pentru stimularea investițiilor în formare și crearea de locuri de muncă în vederea combaterii șomajului, a cărui rată este inacceptabil de ridicată în rândul tinerilor, inclusiv prin încurajarea dezvoltării de afaceri de către tineri prin antreprenoriat; salută Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și îndeamnă statele membre și regiunile în cauză să utilizeze pe deplin resursele financiare disponibile din FSE și din alocările speciale;

| 46. | salută noua inițiativă a UE privind un mecanism de garanție pentru tineret, care va fi extinsă și la tinerii sub 30 de ani și care le va furniza acestora competențele necesare pe piața muncii, oferindu-le oportunități de înaltă calitate, semnificative și pertinente; invită statele membre să se angajeze să pună în aplicare acest sistem în timp util și în mod eficace și să exploateze pe deplin oportunitățile oferite în temeiul noului fond pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pus la dispoziție în noul CFM; subliniază necesitatea existenței unei finanțări suficiente pentru această inițiativă prin intermediul FSE și al altor fonduri structurale trecute și viitoare ale UE; consideră insuficient bugetul indicat de Consiliu pentru perioada de șapte ani; |
| --- | --- |

46.

salută noua inițiativă a UE privind un mecanism de garanție pentru tineret, care va fi extinsă și la tinerii sub 30 de ani și care le va furniza acestora competențele necesare pe piața muncii, oferindu-le oportunități de înaltă calitate, semnificative și pertinente; invită statele membre să se angajeze să pună în aplicare acest sistem în timp util și în mod eficace și să exploateze pe deplin oportunitățile oferite în temeiul noului fond pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pus la dispoziție în noul CFM; subliniază necesitatea existenței unei finanțări suficiente pentru această inițiativă prin intermediul FSE și al altor fonduri structurale trecute și viitoare ale UE; consideră insuficient bugetul indicat de Consiliu pentru perioada de șapte ani;

| 47. | cu toate acestea, subliniază că garanția pentru tineret nu poate înlocui eforturile structurale și reformele pe care trebuie să le realizeze sistemele educaționale și piețele muncii din unele state membre pentru a face față provocărilor viitoare; |
| --- | --- |

47.

cu toate acestea, subliniază că garanția pentru tineret nu poate înlocui eforturile structurale și reformele pe care trebuie să le realizeze sistemele educaționale și piețele muncii din unele state membre pentru a face față provocărilor viitoare;

| 48. | invită Comisia să acorde stimulente și sprijin tehnic tinerilor care își deschid propriile afaceri, cu sloganul „Dacă nu poți găsi un loc de muncă, creează unul”; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să acorde stimulente și sprijin tehnic tinerilor care își deschid propriile afaceri, cu sloganul „Dacă nu poți găsi un loc de muncă, creează unul”;

| 49. | propune consolidarea spiritului antreprenorial în rândul tinerilor prin facilitarea accesului la microcredite și la instrumente de microfinanțare; |
| --- | --- |

49.

propune consolidarea spiritului antreprenorial în rândul tinerilor prin facilitarea accesului la microcredite și la instrumente de microfinanțare;

| 50. | consideră că consolidarea fiscală nu ar trebui implementată într-un mod care afectează locurile de muncă ale tinerilor; invită statele membre să ofere mai multe stimulente pentru a sprijini calitatea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, cum ar fi reduceri ale impozitelor și ale contribuțiilor sociale, precum și prin instituirea unei legislații adecvate în domeniul pieței muncii; |
| --- | --- |

50.

consideră că consolidarea fiscală nu ar trebui implementată într-un mod care afectează locurile de muncă ale tinerilor; invită statele membre să ofere mai multe stimulente pentru a sprijini calitatea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, cum ar fi reduceri ale impozitelor și ale contribuțiilor sociale, precum și prin instituirea unei legislații adecvate în domeniul pieței muncii;

| 51. | admite faptul că întreprinderile sociale pot juca un rol important în promovarea locurilor de muncă de înaltă calitate și în combaterea sărăciei și excluziunii sociale investind în educația și formarea profesională a tinerilor europeni; |
| --- | --- |

51.

admite faptul că întreprinderile sociale pot juca un rol important în promovarea locurilor de muncă de înaltă calitate și în combaterea sărăciei și excluziunii sociale investind în educația și formarea profesională a tinerilor europeni;

| 52. | subliniază necesitatea ca statele membre să ofere o plasă de siguranță pentru inițiativele de afaceri care eșuează; le invită să elimine birocrația; |
| --- | --- |

52.

subliniază necesitatea ca statele membre să ofere o plasă de siguranță pentru inițiativele de afaceri care eșuează; le invită să elimine birocrația;

Noile tehnologii și rețelele de socializare

| 53. | invită Comisia să lanseze un sondaj pentru a monitoriza impactul noilor tehnologii și al rețelelor de socializare asupra vieții tinerilor; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să lanseze un sondaj pentru a monitoriza impactul noilor tehnologii și al rețelelor de socializare asupra vieții tinerilor;

| 54. | subliniază necesitatea ca statele membre să pună în aplicare strategii de sprijinire a accesului tinerilor la TIC; |
| --- | --- |

54.

subliniază necesitatea ca statele membre să pună în aplicare strategii de sprijinire a accesului tinerilor la TIC;

| 55. | invită Comisia să profite de dinamismul rețelelor de socializare în educație, formare și participarea tinerilor, pentru a crește capacitatea tinerilor de a-și găsi un loc de muncă și a întări spiritul întreprinzător, inovarea și cultura; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să profite de dinamismul rețelelor de socializare în educație, formare și participarea tinerilor, pentru a crește capacitatea tinerilor de a-și găsi un loc de muncă și a întări spiritul întreprinzător, inovarea și cultura;

| 56. | subliniază necesitatea de a proteja tinerii împotriva oricărei forme de abuz, inclusiv împotriva atacurilor online și a abuzurilor legate de datele și sănătatea personale ale acestora; |
| --- | --- |

56.

subliniază necesitatea de a proteja tinerii împotriva oricărei forme de abuz, inclusiv împotriva atacurilor online și a abuzurilor legate de datele și sănătatea personale ale acestora;

| 57. | subliniază necesitatea îmbunătățirii comunicării și adoptării inițiativelor Comisiei în ce privește inițiativele privind tineretul (de exemplu, Portalul european pentru tineret) prin intermediul rețelelor de socializare și al angajamentului sporit față de organizațiile de tineret și reprezentanții tinerilor; |
| --- | --- |

57.

subliniază necesitatea îmbunătățirii comunicării și adoptării inițiativelor Comisiei în ce privește inițiativele privind tineretul (de exemplu, Portalul european pentru tineret) prin intermediul rețelelor de socializare și al angajamentului sporit față de organizațiile de tineret și reprezentanții tinerilor;

| 58. | salută Comunicarea anunțată a Comisiei „Deschiderea educației” care vizează îmbunătățirea eficienței, accesibilității și echității sistemelor de educare, de formare și de învățare, prin consolidarea integrării tehnologiilor TIC și a noilor tehnologii în educație și formare; invită toate statele membre să încurajeze inițiativele de deschidere a educației, de exemplu, prin introducerea unui număr mare de cursuri online deschise (MOOC); |
| --- | --- |

58.

salută Comunicarea anunțată a Comisiei „Deschiderea educației” care vizează îmbunătățirea eficienței, accesibilității și echității sistemelor de educare, de formare și de învățare, prin consolidarea integrării tehnologiilor TIC și a noilor tehnologii în educație și formare; invită toate statele membre să încurajeze inițiativele de deschidere a educației, de exemplu, prin introducerea unui număr mare de cursuri online deschise (MOOC);

Participarea tinerilor și cetățenia europeană

| 59. | salută faptul că 2013 a fost declarat Anul european al cetățenilor; subliniază necesitatea implicării mai îndeaproape a tinerilor, încurajându-i să împărtășească altora viziunea lor despre viitorul UE; |
| --- | --- |

59.

salută faptul că 2013 a fost declarat Anul european al cetățenilor; subliniază necesitatea implicării mai îndeaproape a tinerilor, încurajându-i să împărtășească altora viziunea lor despre viitorul UE;

| 60. | invită Comisia să continue să-și intensifice sprijinul pentru cardul european pentru tineret pentru a facilita accesul tinerilor la cultură pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să continue să-și intensifice sprijinul pentru cardul european pentru tineret pentru a facilita accesul tinerilor la cultură pe întreg teritoriul UE;

| 61. | subliniază importanța vitală a sportului, exercițiilor fizice și activităților sociale pentru încurajarea participării tinerilor, ca instrument ce poate avea un impact imens asupra comunităților locale și care poate contribui la abordarea multor provocări societale cu care se confruntă tinerii, precum combaterea excluderii sociale, și care poate conferi tinerilor un sentiment de mândrie și respect de sine; subliniază, de asemenea, faptul că beneficiile fizice și mintale ale exercițiilor fizice îi ajută pe tineri să fie apți de muncă; |
| --- | --- |

61.

subliniază importanța vitală a sportului, exercițiilor fizice și activităților sociale pentru încurajarea participării tinerilor, ca instrument ce poate avea un impact imens asupra comunităților locale și care poate contribui la abordarea multor provocări societale cu care se confruntă tinerii, precum combaterea excluderii sociale, și care poate conferi tinerilor un sentiment de mândrie și respect de sine; subliniază, de asemenea, faptul că beneficiile fizice și mintale ale exercițiilor fizice îi ajută pe tineri să fie apți de muncă;

| 62. | subliniază importanța transmiterii unor mesaje solide orientate din partea UE, susținute de politicile în sine, având în vedere alegerile europene din 2014; |
| --- | --- |

62.

subliniază importanța transmiterii unor mesaje solide orientate din partea UE, susținute de politicile în sine, având în vedere alegerile europene din 2014;

| 63. | invită Comisia să elaboreze mai multe inițiative pentru a întări integrarea UE; îndeamnă statele membre să includă cursurile de studii europene în programele educaționale; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să elaboreze mai multe inițiative pentru a întări integrarea UE; îndeamnă statele membre să includă cursurile de studii europene în programele educaționale;

| 64. | subliniază importanța utilizării tehnologiei informației și a comunicării, incluzând rețelele de socializare, cu obiectivul specific de a amplifica participarea; |
| --- | --- |

64.

subliniază importanța utilizării tehnologiei informației și a comunicării, incluzând rețelele de socializare, cu obiectivul specific de a amplifica participarea;

| 65. | subliniază necesitatea elaborării mai multor programe de informare pentru grupurile marginalizate și a asigurării sprijinului pentru sectorul tineretului, pentru ca acesta să-și dezvolte structuri și canalele de comunicare astfel încât să poată informa mai multe persoane despre acestea, în special cele expuse riscului de excludere socială; |
| --- | --- |

65.

subliniază necesitatea elaborării mai multor programe de informare pentru grupurile marginalizate și a asigurării sprijinului pentru sectorul tineretului, pentru ca acesta să-și dezvolte structuri și canalele de comunicare astfel încât să poată informa mai multe persoane despre acestea, în special cele expuse riscului de excludere socială;

| 66. | subliniază importanța programului „Tineretul în acțiune” care promovează cetățenia activă a tinerilor, dezvoltă solidaritatea și promovează toleranța în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

66.

subliniază importanța programului „Tineretul în acțiune” care promovează cetățenia activă a tinerilor, dezvoltă solidaritatea și promovează toleranța în rândul tinerilor;

| 67. | subliniază rolul jucat de organizațiile de tineret ca principal canal pentru participarea tinerilor, precum și de voluntari, acesta trebuind să fie consolidat prin mecanisme de sprijin, prin cadre juridice adecvate și prin drepturi și responsabilități clar identificate, astfel cum sunt subliniate în Carta europeană a drepturilor voluntarilor; invită Comisia și statele membre să garanteze sprijinul politic și financiar pentru activitatea tinerilor, în special a organizațiilor de tineret implicate în proiecte ale UE; |
| --- | --- |

67.

subliniază rolul jucat de organizațiile de tineret ca principal canal pentru participarea tinerilor, precum și de voluntari, acesta trebuind să fie consolidat prin mecanisme de sprijin, prin cadre juridice adecvate și prin drepturi și responsabilități clar identificate, astfel cum sunt subliniate în Carta europeană a drepturilor voluntarilor; invită Comisia și statele membre să garanteze sprijinul politic și financiar pentru activitatea tinerilor, în special a organizațiilor de tineret implicate în proiecte ale UE;

| 68. | consideră posibilitatea ca tinerii să ducă o viață independentă drept prioritatea absolută pe care strategia pentru tineret ar trebui să o abordeze în perioada următoare; din acest motiv, invită Comisia și statele membre să concentreze cooperarea în domeniul tineretului pe autonomia tineretului și pe participarea tuturor tinerilor în societate; |
| --- | --- |

68.

consideră posibilitatea ca tinerii să ducă o viață independentă drept prioritatea absolută pe care strategia pentru tineret ar trebui să o abordeze în perioada următoare; din acest motiv, invită Comisia și statele membre să concentreze cooperarea în domeniul tineretului pe autonomia tineretului și pe participarea tuturor tinerilor în societate;

Principii generale

| 69. | subliniază importanța eliminării tuturor formelor de discriminare împotriva tinerilor, incluzând discriminarea bazată pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

69.

subliniază importanța eliminării tuturor formelor de discriminare împotriva tinerilor, incluzând discriminarea bazată pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

| 70. | subliniază faptul că combaterea inegalităților de gen și a stereotipurilor ar trebui să facă parte integrantă din politica efectivă privind tinerii, pentru a preveni și elimina în special violența împotriva femeilor; |
| --- | --- |

70.

subliniază faptul că combaterea inegalităților de gen și a stereotipurilor ar trebui să facă parte integrantă din politica efectivă privind tinerii, pentru a preveni și elimina în special violența împotriva femeilor;

| 71. | subliniază importanța recunoașterii și a implicării directe cu tinerii ca grup prioritar în viziunea socială a UE, consolidând astfel influența, dezvoltarea, bunăstarea și incluziunea socială a acestora; |
| --- | --- |

71.

subliniază importanța recunoașterii și a implicării directe cu tinerii ca grup prioritar în viziunea socială a UE, consolidând astfel influența, dezvoltarea, bunăstarea și incluziunea socială a acestora;

| 72. | evidențiază necesitatea acordării de sprijin eficient și personalizat tinerilor cu handicap; |
| --- | --- |

72.

evidențiază necesitatea acordării de sprijin eficient și personalizat tinerilor cu handicap;

o

o o

| 73. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

73.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 21.

(2)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(3)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 77.

(4)  Eurofound (2012), „NEET – tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare: caracteristici, costuri și răspunsuri din sfera politicilor în Europa”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(5)  Eurofound (2012), „NEET – tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare: caracteristici, costuri și răspunsuri din sfera politicilor în Europa”. Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/70

---

P7_TA(2013)0365

Combaterea șomajului în rândul tinerilor: posibile soluţii

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la combaterea șomajului în rândul tinerilor: posibile soluții (2013/2045(INI))

(2016/C 093/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933), precum și Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (2) și întrebarea sa cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933), precum și Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (2) și întrebarea sa cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei cu privire la punerea în aplicare a inițiativei privind oportunitățile pentru tineri (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei cu privire la punerea în aplicare a inițiativei privind oportunitățile pentru tineri (COM(2012)0727),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Tineretul în mișcare” (COM(2010)0478), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Tineretul în mișcare” (COM(2010)0478),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020, adoptate la Luxemburg la 17 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020, adoptate la Luxemburg la 17 iunie 2011,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 7 februarie 2013 privind o inițiativă de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 7 februarie 2013 privind o inițiativă de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 5 decembrie 2012 intitulată „Către un cadru de calitate pentru stagii – A doua fază a consultării partenerilor sociali la nivel european în temeiul articolului 154 din TFUE” (COM(2012)0728), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 5 decembrie 2012 intitulată „Către un cadru de calitate pentru stagii – A doua fază a consultării partenerilor sociali la nivel european în temeiul articolului 154 din TFUE” (COM(2012)0728),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului din 5 decembrie 2012 cu privire la înființarea unei garanții pentru tineret (COM(2012)0729), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului din 5 decembrie 2012 cu privire la înființarea unei garanții pentru tineret (COM(2012)0729),

| — | având în vedere raportul Eurofound din 13 iunie 2012 intitulat „Garanția pentru tineret: din experiența Finlandei și a Suediei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 13 iunie 2012 intitulat „Garanția pentru tineret: din experiența Finlandei și a Suediei”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2013 referitoare la înființarea unei garanții pentru tineret (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2013 referitoare la înființarea unei garanții pentru tineret (4),

| — | având în vedere acordul politic convenit în cadrul Consiliului, la 28 februarie 2013, referitor la recomandarea Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic convenit în cadrul Consiliului, la 28 februarie 2013, referitor la recomandarea Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2009 intitulată „O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare. O metodă deschisă de coordonare reînnoită pentru abordarea provocărilor și oportunităților tineretului” (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2009 intitulată „O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare. O metodă deschisă de coordonare reînnoită pentru abordarea provocărilor și oportunităților tineretului” (COM(2009)0200),

| — | având în vedere propunerea de modificare a documentului Comisiei intitulat „Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006” (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de modificare a documentului Comisiei intitulat „Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006” (COM(2011)0607),

| — | având în vedere declarația membrilor Consiliului European din 30 ianuarie 2012 intitulată „Spre o consolidare favorabilă creșterii și o creștere favorabilă ocupării forței de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația membrilor Consiliului European din 30 ianuarie 2012 intitulată „Spre o consolidare favorabilă creșterii și o creștere favorabilă ocupării forței de muncă”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap și Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap și Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (5),

| — | având în vedere Carta europeană a calității stagiilor și uceniciilor, concepută de Forumul European al Tineretului în colaborare cu parteneri sociali și alte părți interesate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană a calității stagiilor și uceniciilor, concepută de Forumul European al Tineretului în colaborare cu parteneri sociali și alte părți interesate,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 22 octombrie 2012 intitulat „NEETs – tineri neîncadrați profesional, care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională: caracteristici, costuri și răspunsuri politice în Europa,” (6). |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 22 octombrie 2012 intitulat „NEETs – tineri neîncadrați profesional, care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională: caracteristici, costuri și răspunsuri politice în Europa,” (6).

| — | având în vedere Raportul Eurofound din 21 decembrie 2012 intitulat „Eficiența măsurilor politice privind creșterea participării tinerilor pe piața muncii” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofound din 21 decembrie 2012 intitulat „Eficiența măsurilor politice privind creșterea participării tinerilor pe piața muncii” (7),

| — | având în vedere Raportul Eurofound din 29 aprilie 2011 intitulat „Susținerea tinerilor lucrători pe durata crizei: contribuțiile partenerilor sociali și ale autorităților publice”, (8) |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofound din 29 aprilie 2011 intitulat „Susținerea tinerilor lucrători pe durata crizei: contribuțiile partenerilor sociali și ale autorităților publice”, (8)

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la integrarea migranților, efectele sale asupra pieței muncii și dimensiunea externă a coordonării securității sociale în UE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la integrarea migranților, efectele sale asupra pieței muncii și dimensiunea externă a coordonării securității sociale în UE (9),

| — | având în vedere Raportul Eurofound din 7 februarie 2012 intitulat „Evoluții recente în sfera politicilor privind persoanele care nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională (NEETs)” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofound din 7 februarie 2012 intitulat „Evoluții recente în sfera politicilor privind persoanele care nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională (NEETs)” (10),

| — | având în vedere Raportul Eurofound din 15 ianuarie 2013 intitulat „Incluziunea activă a tinerilor cu probleme de sănătate sau cu handicap” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofound din 15 ianuarie 2013 intitulat „Incluziunea activă a tinerilor cu probleme de sănătate sau cu handicap” (11),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru cultură și educație și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7–0275/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru cultură și educație și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7–0275/2013),

| A. | întrucât, în iunie 2013, 23,5 % din populația tânără activă nu avea un loc de muncă, cu rate ale șomajului variind între 10 % sau sub, în Austria și Germania, și peste 64,2 % în Grecia, indicând diferențe geografice accentuate atât între statele membre cât și în interiorul acestora; întrucât cele mai recente date și previziuni indică o deteriorare continuă a situației tinerilor în anumite state membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în iunie 2013, 23,5 % din populația tânără activă nu avea un loc de muncă, cu rate ale șomajului variind între 10 % sau sub, în Austria și Germania, și peste 64,2 % în Grecia, indicând diferențe geografice accentuate atât între statele membre cât și în interiorul acestora; întrucât cele mai recente date și previziuni indică o deteriorare continuă a situației tinerilor în anumite state membre;

| B. | întrucât rata șomajului în rândul femeilor cu vârsta de sub 25 de ani continuă să crească, de la 18,8 % în 2009 la 22,1 % în 2012, și întrucât, potrivit celor mai recente date disponibile, în prezent, aceasta este de 22,9 %; întrucât atitudini precum descurajarea, autoexcluderea și nemulțumirea în ceea ce privește locul de muncă devin din ce în ce mai răspândite; întrucât femeile tinere încă se confruntă cu condiții mai grave pe piața muncii decât bărbații tineri și întrucât acest fapt conduce la o pierdere semnificativă a potențialului de creștere economică pentru Europa din cauza utilizării insuficiente a competențelor femeilor cu înaltă calificare; |
| --- | --- |

B.

întrucât rata șomajului în rândul femeilor cu vârsta de sub 25 de ani continuă să crească, de la 18,8 % în 2009 la 22,1 % în 2012, și întrucât, potrivit celor mai recente date disponibile, în prezent, aceasta este de 22,9 %; întrucât atitudini precum descurajarea, autoexcluderea și nemulțumirea în ceea ce privește locul de muncă devin din ce în ce mai răspândite; întrucât femeile tinere încă se confruntă cu condiții mai grave pe piața muncii decât bărbații tineri și întrucât acest fapt conduce la o pierdere semnificativă a potențialului de creștere economică pentru Europa din cauza utilizării insuficiente a competențelor femeilor cu înaltă calificare;

| C. | întrucât, în 2011, 7,5 milioane de tineri cu vârste între 15 și 24 de ani și 6,5 milioane de tineri între 25-29 de ani nu erau încadrați profesional și nici nu urmau vreun program educațional sau de formare profesională (NEETs), printre care și membri ai unor grupuri vulnerabile; întrucât aceasta ar putea conduce la consecințe personale și sociale grave, cum ar fi perspective nesigure privind ocuparea unui loc de muncă, sărăcie și excluziune socială, sau chiar tulburări mintale și fizice; întrucât aceste probleme se vor înmulți în viitor, având consecințe financiare grave pentru sistemele sociale din statele membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în 2011, 7,5 milioane de tineri cu vârste între 15 și 24 de ani și 6,5 milioane de tineri între 25-29 de ani nu erau încadrați profesional și nici nu urmau vreun program educațional sau de formare profesională (NEETs), printre care și membri ai unor grupuri vulnerabile; întrucât aceasta ar putea conduce la consecințe personale și sociale grave, cum ar fi perspective nesigure privind ocuparea unui loc de muncă, sărăcie și excluziune socială, sau chiar tulburări mintale și fizice; întrucât aceste probleme se vor înmulți în viitor, având consecințe financiare grave pentru sistemele sociale din statele membre;

| D. | întrucât, având în vedere cei 14 milioane de tineri neîncadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională, statele membre și instituțiile europene trebuie să facă eforturi mult mai mari pentru a reintegra tinerii pe piața muncii; întrucât tinerii din întreaga Europă au nevoi foarte diferite și, prin urmare, măsurile privind integrarea pe piața muncii trebuie să se adapteze necesităților fiecărui grup specific și să cuprindă politici de evaluare individuală, acolo unde este posibil; |
| --- | --- |

D.

întrucât, având în vedere cei 14 milioane de tineri neîncadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională, statele membre și instituțiile europene trebuie să facă eforturi mult mai mari pentru a reintegra tinerii pe piața muncii; întrucât tinerii din întreaga Europă au nevoi foarte diferite și, prin urmare, măsurile privind integrarea pe piața muncii trebuie să se adapteze necesităților fiecărui grup specific și să cuprindă politici de evaluare individuală, acolo unde este posibil;

| E. | întrucât, în 2011, pierderile economice cauzate de șomajul în rândul tinerilor au fost estimate la 153 de miliarde EUR în statele membre, respectiv 1,2 % din PIB-ul UE (12); întrucât această sumă depășește cu mult cele 10 miliarde EUR estimate a fi necesare pentru crearea a 2 milioane de noi locuri de muncă pentru tineri; (13) întrucât aceasta reprezintă o povară socială și economică gravă pe termen lung pentru UE în întregul ei; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 2011, pierderile economice cauzate de șomajul în rândul tinerilor au fost estimate la 153 de miliarde EUR în statele membre, respectiv 1,2 % din PIB-ul UE (12); întrucât această sumă depășește cu mult cele 10 miliarde EUR estimate a fi necesare pentru crearea a 2 milioane de noi locuri de muncă pentru tineri; (13) întrucât aceasta reprezintă o povară socială și economică gravă pe termen lung pentru UE în întregul ei;

| F. | întrucât șomajul în rândul tinerilor este un factor important al creșterii semnificative a migrației cu care se confruntă o serie de state membre; întrucât doar o mică parte din persoanele care aleg mobilitatea și migrația o fac în mod voluntar și nu drept consecință a necesităților economice; |
| --- | --- |

F.

întrucât șomajul în rândul tinerilor este un factor important al creșterii semnificative a migrației cu care se confruntă o serie de state membre; întrucât doar o mică parte din persoanele care aleg mobilitatea și migrația o fac în mod voluntar și nu drept consecință a necesităților economice;

| G. | întrucât în Uniunea Europeană sunt necesare investiții masive pentru a crea creștere economică și locuri de muncă și pentru a stimula cererea de pe piața internă; întrucât este necesar un pachet de investiții în valoare de 2 % din PIB-ul UE pentru a realiza o îmbunătățire semnificativă pe termen scurt a situației economice și a situației de pe piețele muncii din statele membre; întrucât această măsură ar veni în sprijinul în primul rând al tinerilor, fiind grupul cel mai puternic afectat de criză; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Uniunea Europeană sunt necesare investiții masive pentru a crea creștere economică și locuri de muncă și pentru a stimula cererea de pe piața internă; întrucât este necesar un pachet de investiții în valoare de 2 % din PIB-ul UE pentru a realiza o îmbunătățire semnificativă pe termen scurt a situației economice și a situației de pe piețele muncii din statele membre; întrucât această măsură ar veni în sprijinul în primul rând al tinerilor, fiind grupul cel mai puternic afectat de criză;

| H. | întrucât tinerii sunt dezavantajați în mod deosebit pe timp de criză economică, mai mult decât alte grupuri vulnerabile; întrucât, în cazul multora dintre tineri, șomajul actual se va transforma, cel mai probabil, în șomaj pe termen lung, ceea ce sporește riscul excluziunii sociale; întrucât acest lucru are consecințe alarmante pentru tineri, afectându-le respectul de sine, nepermițându-le să își realizeze ambițiile, reducându-le venitul și perspectivele de carieră și întârziindu-le posibilitatea de a-și asuma o viață adultă independentă și de întemeiere a unei familii, precum și consecințe pentru societate, având un impact negativ asupra situației sociale, economice și demografice din Europa, atât pe termen scurt cât șipe termen lung, sporind posibilitatea ca tinerii să sufere din cauza sărăciei la o vârstă înaintată ca urmare a absenței contribuțiilor la pensie de-a lungul vieții lor profesionale; |
| --- | --- |

H.

întrucât tinerii sunt dezavantajați în mod deosebit pe timp de criză economică, mai mult decât alte grupuri vulnerabile; întrucât, în cazul multora dintre tineri, șomajul actual se va transforma, cel mai probabil, în șomaj pe termen lung, ceea ce sporește riscul excluziunii sociale; întrucât acest lucru are consecințe alarmante pentru tineri, afectându-le respectul de sine, nepermițându-le să își realizeze ambițiile, reducându-le venitul și perspectivele de carieră și întârziindu-le posibilitatea de a-și asuma o viață adultă independentă și de întemeiere a unei familii, precum și consecințe pentru societate, având un impact negativ asupra situației sociale, economice și demografice din Europa, atât pe termen scurt cât șipe termen lung, sporind posibilitatea ca tinerii să sufere din cauza sărăciei la o vârstă înaintată ca urmare a absenței contribuțiilor la pensie de-a lungul vieții lor profesionale;

| I. | întrucât articolul 13 din Tratatul CE conferă UE competența specifică de a combate discriminarea bazată pe gen, rasă sau origine etnică, pe religie sau convingeri, pe handicap, vârstă sau orientare sexuală; întrucât, în ciuda adoptării Directivei 2000/78/CE din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, tinerele femei încă suferă din cauza discriminării bazate pe vârstă și gen la intrarea pe piața muncii; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 13 din Tratatul CE conferă UE competența specifică de a combate discriminarea bazată pe gen, rasă sau origine etnică, pe religie sau convingeri, pe handicap, vârstă sau orientare sexuală; întrucât, în ciuda adoptării Directivei 2000/78/CE din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, tinerele femei încă suferă din cauza discriminării bazate pe vârstă și gen la intrarea pe piața muncii;

| J. | întrucât în ciuda ratelor ridicate de șomaj în rândul tinerilor, aproximativ patru milioane de posturi sunt vacante în UE (14) din cauza nepotrivirii de competențe; întrucât în anumite domenii, precum sectorul TIC și cel al cercetării și dezvoltării, există o cerere persistentă și în creștere pentru personal cu înalte calificări, care nu este satisfăcută; |
| --- | --- |

J.

întrucât în ciuda ratelor ridicate de șomaj în rândul tinerilor, aproximativ patru milioane de posturi sunt vacante în UE (14) din cauza nepotrivirii de competențe; întrucât în anumite domenii, precum sectorul TIC și cel al cercetării și dezvoltării, există o cerere persistentă și în creștere pentru personal cu înalte calificări, care nu este satisfăcută;

| K. | întrucât Organizația Internațională a Muncii a recomandat un buget de 21 de miliarde EUR, echivalentul a 0,5 % din cheltuielile întregii zone euro, pentru punerea integrală în aplicare a unei garanții pentru tineri la nivelul UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât Organizația Internațională a Muncii a recomandat un buget de 21 de miliarde EUR, echivalentul a 0,5 % din cheltuielile întregii zone euro, pentru punerea integrală în aplicare a unei garanții pentru tineri la nivelul UE;

| L. | întrucât, în contextul Strategiei Europa 2020, UE s-a angajat să îmbunătățească nivelul educației, să reducă până în 2020 la mai puțin de 10 % rata abandonului școlar, să crească procentul persoanelor cu vârste cuprinse între 30 și 34 de ani care au absolvit o formă de studii superioare la cel puțin 40 %, precum și să crească și rata de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani la 75 %; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în contextul Strategiei Europa 2020, UE s-a angajat să îmbunătățească nivelul educației, să reducă până în 2020 la mai puțin de 10 % rata abandonului școlar, să crească procentul persoanelor cu vârste cuprinse între 30 și 34 de ani care au absolvit o formă de studii superioare la cel puțin 40 %, precum și să crească și rata de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani la 75 %;

| M. | întrucât criza a condus la o creștere a locurilor de muncă precare, în special în rândul tinerilor, iar locurile de muncă cu normă întreagă sunt înlocuite cu locuri de muncă cu contract pe perioadă determinată, cu normă redusă sau neremunerate; |
| --- | --- |

M.

întrucât criza a condus la o creștere a locurilor de muncă precare, în special în rândul tinerilor, iar locurile de muncă cu normă întreagă sunt înlocuite cu locuri de muncă cu contract pe perioadă determinată, cu normă redusă sau neremunerate;

| N. | întrucât tinerii sunt obligați tot mai des să accepte stagii profesionale atât neremunerate cât și remunerate, această situație fiind discriminatorie pentru cei aflați în condiții precare; întrucât trebuie recunoscută problema exploatării stagiarilor ca forță de muncă ieftină, fiind astfel necesar un ansamblu de criterii calitative pentru stagiile profesionale; |
| --- | --- |

N.

întrucât tinerii sunt obligați tot mai des să accepte stagii profesionale atât neremunerate cât și remunerate, această situație fiind discriminatorie pentru cei aflați în condiții precare; întrucât trebuie recunoscută problema exploatării stagiarilor ca forță de muncă ieftină, fiind astfel necesar un ansamblu de criterii calitative pentru stagiile profesionale;

| O. | întrucât IMM-urile și microîntreprinderile care sunt un motor pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, au concediat peste 3,5 milioane de lucrători și au redus în mod semnificativ recrutarea, ca rezultat al crizei economice, afectând toate categoriile de lucrători, tinerii fiind cei mai lezați; |
| --- | --- |

O.

întrucât IMM-urile și microîntreprinderile care sunt un motor pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, au concediat peste 3,5 milioane de lucrători și au redus în mod semnificativ recrutarea, ca rezultat al crizei economice, afectând toate categoriile de lucrători, tinerii fiind cei mai lezați;

| P. | întrucât tinerii au dreptul la locuri de muncă de calitate, în funcție de competențele lor; întrucât calitatea locurilor de muncă este fundamentală pentru demnitatea și autonomia tineretului european; |
| --- | --- |

P.

întrucât tinerii au dreptul la locuri de muncă de calitate, în funcție de competențele lor; întrucât calitatea locurilor de muncă este fundamentală pentru demnitatea și autonomia tineretului european;

| Q. | întrucât criza economică manifestată în 2008 a afectat negativ atât cererea, cât și oferta pe piața muncii, sporind considerabil nesiguranța în ceea ce privește perspectivele de angajare și acutizând nevoia ca șomerii să fie mai bine informați cu privire la perspectivele de ocupare a unui loc de muncă; întrucât educația, formarea și dezvoltarea competențelor sunt deseori inaccesibile pentru categoriile cele mai defavorizate, printre care tinerii cu dizabilități; |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza economică manifestată în 2008 a afectat negativ atât cererea, cât și oferta pe piața muncii, sporind considerabil nesiguranța în ceea ce privește perspectivele de angajare și acutizând nevoia ca șomerii să fie mai bine informați cu privire la perspectivele de ocupare a unui loc de muncă; întrucât educația, formarea și dezvoltarea competențelor sunt deseori inaccesibile pentru categoriile cele mai defavorizate, printre care tinerii cu dizabilități;

| R. | întrucât sistemul dual de educație care combină predarea în clasă cu formarea profesională, precum și studiile universitare cu dublă specializare, academică și profesională, existente în anumite state membre, și-au dovedit valoarea în timpul crizei datorită accentului pus pe competențele practice; întrucât Comisia Europeană a constatat în mod repetat că sistemele duale de educație eficiente pot garanta punerea la dispoziție în mod constant a unei forțe de muncă calificate, menținând rata șomajului în rândul tinerilor la un nivel scăzut; |
| --- | --- |

R.

întrucât sistemul dual de educație care combină predarea în clasă cu formarea profesională, precum și studiile universitare cu dublă specializare, academică și profesională, existente în anumite state membre, și-au dovedit valoarea în timpul crizei datorită accentului pus pe competențele practice; întrucât Comisia Europeană a constatat în mod repetat că sistemele duale de educație eficiente pot garanta punerea la dispoziție în mod constant a unei forțe de muncă calificate, menținând rata șomajului în rândul tinerilor la un nivel scăzut;

| S. | întrucât tranziția de la sistemul de educație cu normă întreagă la încadrarea în muncă reprezintă un moment decisiv în viața tinerilor, fiind hotărâtor pentru perspectivele de carieră, pentru venitul obținut de-a lungul vieții și pentru situația socială pe termen lung; întrucât, sub acest aspect, politica privind educația nu poate fi separată de politica privind piața muncii; |
| --- | --- |

S.

întrucât tranziția de la sistemul de educație cu normă întreagă la încadrarea în muncă reprezintă un moment decisiv în viața tinerilor, fiind hotărâtor pentru perspectivele de carieră, pentru venitul obținut de-a lungul vieții și pentru situația socială pe termen lung; întrucât, sub acest aspect, politica privind educația nu poate fi separată de politica privind piața muncii;

| T. | întrucât criza economică declanșată în 2008 a afectat negativ atât cererea, cât și oferta pe piața muncii, sporind considerabil nesiguranța în ceea ce privește perspectivele de angajare și acutizând nevoia de investiții în crearea de locuri de muncă, formare și educație la nivelul statelor membre; întrucât consecințele crizei pot consta în accentuarea conflictelor și tulburărilor sociale, |
| --- | --- |

T.

întrucât criza economică declanșată în 2008 a afectat negativ atât cererea, cât și oferta pe piața muncii, sporind considerabil nesiguranța în ceea ce privește perspectivele de angajare și acutizând nevoia de investiții în crearea de locuri de muncă, formare și educație la nivelul statelor membre; întrucât consecințele crizei pot consta în accentuarea conflictelor și tulburărilor sociale,

| U. | întrucât agențiile de recrutare joacă un rol central pe piața muncii și, prin urmare, trebuie să îndeplinească standarde calitative stricte și să fie în conformitate cu standardele controlate de autoritățile competente; întrucât standardele de calitate și cerințele de a efectua controale în acest sens trebuie să fie aplicate în aceeași măsură serviciilor forțelor de muncă publice și agențiilor de recrutare private; |
| --- | --- |

U.

întrucât agențiile de recrutare joacă un rol central pe piața muncii și, prin urmare, trebuie să îndeplinească standarde calitative stricte și să fie în conformitate cu standardele controlate de autoritățile competente; întrucât standardele de calitate și cerințele de a efectua controale în acest sens trebuie să fie aplicate în aceeași măsură serviciilor forțelor de muncă publice și agențiilor de recrutare private;

| V. | întrucât una dintre soluții la problema șomajului poate fi dezvoltarea unor sisteme de educație și de formare profesională de înaltă calitate, cu profesori și instructori înalt calificați, metode de învățare inovatoare, infrastructură și facilități de calitate superioară, precum și o adaptare ridicată la piața muncii, oferind oportunități de educație și formare continuă; |
| --- | --- |

V.

întrucât una dintre soluții la problema șomajului poate fi dezvoltarea unor sisteme de educație și de formare profesională de înaltă calitate, cu profesori și instructori înalt calificați, metode de învățare inovatoare, infrastructură și facilități de calitate superioară, precum și o adaptare ridicată la piața muncii, oferind oportunități de educație și formare continuă;

| W. | întrucât tinerii reprezintă 40 % dintre angajații cu contracte temporare de muncă, dar numai 13 % din totalul populației în activitate, iar unul din cinci tineri se teme că își va pierde locul de muncă; |
| --- | --- |

W.

întrucât tinerii reprezintă 40 % dintre angajații cu contracte temporare de muncă, dar numai 13 % din totalul populației în activitate, iar unul din cinci tineri se teme că își va pierde locul de muncă;

| X. | întrucât în unele state membre se poate observa o discrepanță tot mai mare între competențele absolvenților și cerințele pieței muncii; |
| --- | --- |

X.

întrucât în unele state membre se poate observa o discrepanță tot mai mare între competențele absolvenților și cerințele pieței muncii;

| Y. | întrucât nevoile de pe piața muncii nu ar trebui să fie luate în considerare în detrimentul dobândirii de către copii a unei baze de cunoștințe cât mai ample posibil, deoarece aceasta este cea mai bună garanție pentru adaptarea la hazardurile pieței forței de muncă și ale vieții în general; întrucât majoritatea studiilor demonstrează faptul că o educație de înaltă calitate încă din primii ani de școală este importantă pentru evitarea abandonului școlar timpuriu și pentru a asigura o integrare completă în mediul școlar a copiilor din mediile sociale cele mai defavorizate; |
| --- | --- |

Y.

întrucât nevoile de pe piața muncii nu ar trebui să fie luate în considerare în detrimentul dobândirii de către copii a unei baze de cunoștințe cât mai ample posibil, deoarece aceasta este cea mai bună garanție pentru adaptarea la hazardurile pieței forței de muncă și ale vieții în general; întrucât majoritatea studiilor demonstrează faptul că o educație de înaltă calitate încă din primii ani de școală este importantă pentru evitarea abandonului școlar timpuriu și pentru a asigura o integrare completă în mediul școlar a copiilor din mediile sociale cele mai defavorizate;

| Z. | întrucât resursele educaționale libere îmbunătățesc calitatea, accesibilitatea și echitatea învățământului și facilitează un proces interactiv, creativ, flexibil și personalizat de învățare prin utilizarea TIC și a noilor tehnologii; întrucât educația liberă sporește capacitatea de inserție profesională durabilă prin sprijinirea învățării pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

Z.

întrucât resursele educaționale libere îmbunătățesc calitatea, accesibilitatea și echitatea învățământului și facilitează un proces interactiv, creativ, flexibil și personalizat de învățare prin utilizarea TIC și a noilor tehnologii; întrucât educația liberă sporește capacitatea de inserție profesională durabilă prin sprijinirea învățării pe tot parcursul vieții;

| AA. | întrucât atât cadrele didactice preuniversitare, cât și cele universitare se confruntă cu provocări fără precedent datorită evoluției rapide din mediul economic mondial, în care dezvoltarea de noi abilități și competențe, abordările inovatoare și metodele moderne de predare sunt factori-cheie pentru a asigura o educație și o capacitate de inserție profesională eficiente a tinerilor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât atât cadrele didactice preuniversitare, cât și cele universitare se confruntă cu provocări fără precedent datorită evoluției rapide din mediul economic mondial, în care dezvoltarea de noi abilități și competențe, abordările inovatoare și metodele moderne de predare sunt factori-cheie pentru a asigura o educație și o capacitate de inserție profesională eficiente a tinerilor;

| AB. | întrucât 60 % dintre absolvenți sunt femei, care sunt încadrate adesea în posturi subcalificate sau insuficient remunerate; întrucât femeile tinere sunt afectate și de diferențele de gen în privința șomajului și a condițiilor de angajare, ceea ce determină o discrepanță în remunerare (în prezent de 16,2 %) și în pensii; |
| --- | --- |

AB.

întrucât 60 % dintre absolvenți sunt femei, care sunt încadrate adesea în posturi subcalificate sau insuficient remunerate; întrucât femeile tinere sunt afectate și de diferențele de gen în privința șomajului și a condițiilor de angajare, ceea ce determină o discrepanță în remunerare (în prezent de 16,2 %) și în pensii;

| AC. | întrucât flexibilitatea și nesiguranța locului de muncă au un impact mai mare asupra încadrării în muncă a femeilor în comparație cu bărbații: întrucât în al treilea trimestru al anului 2012, aproximativ 60 % din numărul total al lucrătorilor cu normă redusă cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani erau femei, în timp ce în cadrul aceleiași grupe de vârstă, 64 % din numărul total al lucrătorilor temporari cu un nivel de educație superioară (universitară sau postuniversitară) erau femei; |
| --- | --- |

AC.

întrucât flexibilitatea și nesiguranța locului de muncă au un impact mai mare asupra încadrării în muncă a femeilor în comparație cu bărbații: întrucât în al treilea trimestru al anului 2012, aproximativ 60 % din numărul total al lucrătorilor cu normă redusă cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani erau femei, în timp ce în cadrul aceleiași grupe de vârstă, 64 % din numărul total al lucrătorilor temporari cu un nivel de educație superioară (universitară sau postuniversitară) erau femei;

| AD. | întrucât, în pofida prevederilor articolului 19 din TFUE, Directivei 2000/78/CE din 27 noiembrie 2000 și Directivei 2006/54/CE din 5 iulie 2006, femeile tinere suferă încă discriminări pe criterii de vârstă și de gen atunci când intră pe piața muncii; întrucât femeile din grupurile vulnerabile, inclusiv din minoritățile etnice, întâmpină dificultăți mai mari în ceea ce privește accesul la piața oficială a muncii; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, în pofida prevederilor articolului 19 din TFUE, Directivei 2000/78/CE din 27 noiembrie 2000 și Directivei 2006/54/CE din 5 iulie 2006, femeile tinere suferă încă discriminări pe criterii de vârstă și de gen atunci când intră pe piața muncii; întrucât femeile din grupurile vulnerabile, inclusiv din minoritățile etnice, întâmpină dificultăți mai mari în ceea ce privește accesul la piața oficială a muncii;

| AE. | întrucât maternitatea împiedică adesea accesul tinerelor mame la piața muncii și contribuie, prin urmare, la amplificarea diferențelor între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

AE.

întrucât maternitatea împiedică adesea accesul tinerelor mame la piața muncii și contribuie, prin urmare, la amplificarea diferențelor între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea forței de muncă;

| AF. | întrucât este necesar ca măsurile privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să fie integrate într-o strategie macroeconomică coerentă și orientată către viitor și investiții, capabilă să asigure condițiile necesare pentru crearea unor locuri de muncă durabile și adecvate secolului XXI, precum și o tranziție eficace de la educație la locul de muncă; |
| --- | --- |

AF.

întrucât este necesar ca măsurile privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să fie integrate într-o strategie macroeconomică coerentă și orientată către viitor și investiții, capabilă să asigure condițiile necesare pentru crearea unor locuri de muncă durabile și adecvate secolului XXI, precum și o tranziție eficace de la educație la locul de muncă;

| 1. | subliniază faptul că pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor măsurile naționale și la nivel de UE ar trebui să fie coerente, să se consolideze reciproc și să pună un accent special pe educație (profesională) de înaltă calitate, formare și experiența profesională, permițând astfel tinerilor să obțină locuri de muncă stabile, de bună calitate; subliniază faptul că crearea de oportunități pentru efectuarea de stagii remunerate echitabil și activități voluntare în interesul public poate permite tinerilor să se angajeze în activități cu valoare socială și să dobândească experiență profesională; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor măsurile naționale și la nivel de UE ar trebui să fie coerente, să se consolideze reciproc și să pună un accent special pe educație (profesională) de înaltă calitate, formare și experiența profesională, permițând astfel tinerilor să obțină locuri de muncă stabile, de bună calitate; subliniază faptul că crearea de oportunități pentru efectuarea de stagii remunerate echitabil și activități voluntare în interesul public poate permite tinerilor să se angajeze în activități cu valoare socială și să dobândească experiență profesională;

| 2. | regretă faptul că actualele măsuri de criză, care vizează reducerea cheltuielilor publice în țările aflate în criză, au avut deja un impact negativ direct asupra tinerilor, ca urmare a reducerii bugetelor alocate educației, creării de locuri de muncă și serviciilor de asistență; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că actualele măsuri de criză, care vizează reducerea cheltuielilor publice în țările aflate în criză, au avut deja un impact negativ direct asupra tinerilor, ca urmare a reducerii bugetelor alocate educației, creării de locuri de muncă și serviciilor de asistență;

| 3. | subliniază faptul că tinerii șomeri provin dintr-un număr mare de categorii, ceea ce impune clasificarea acestora în funcție de necesitățile și capacitățile lor, în scopul îmbunătățirii punerii în aplicare a măsurilor adoptate; consideră că este necesar să se identifice principalele competențe care le vor permite acestor tineri un acces mai rapid, mai stabil și mai durabil pe piața forței de muncă; consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită tinerilor care nu au nicio calificare, nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că tinerii șomeri provin dintr-un număr mare de categorii, ceea ce impune clasificarea acestora în funcție de necesitățile și capacitățile lor, în scopul îmbunătățirii punerii în aplicare a măsurilor adoptate; consideră că este necesar să se identifice principalele competențe care le vor permite acestor tineri un acces mai rapid, mai stabil și mai durabil pe piața forței de muncă; consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită tinerilor care nu au nicio calificare, nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare;

| 4. | solicită Comisiei, în cooperare cu statele membre unde șomajul în rândul tinerilor este de peste 25 % în anumite regiuni, să soluționeze problema șomajului în rândul tinerilor prin crearea de locuri de muncă pentru cel puțin 10 % din tinerii afectați; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei, în cooperare cu statele membre unde șomajul în rândul tinerilor este de peste 25 % în anumite regiuni, să soluționeze problema șomajului în rândul tinerilor prin crearea de locuri de muncă pentru cel puțin 10 % din tinerii afectați;

| 5. | subliniază necesitatea de a adopta politici de piață active, cuprinzătoare și integrate care să vizeze crearea de locuri de muncă, cu măsuri speciale pentru tineri astfel încât, pe de o parte să se evite irosirea resurselor disponibile, iar pe de altă parte să se reducă rata șomajului în rândul tinerilor și să nu doar să se „recicleze”; solicită statelor membre să analizeze dacă exemplele celor mai bune-practici din alte state membre ar putea fi aplicate în propriile lor piețe ale forței de muncă și să-și însușească măsurile adecvate în combaterea șomajului în rândul tinerilor; subliniază experiențele pozitive din statele cu sisteme de învățământ profesional și tehnic (VET) și sisteme educative cu dublă specializare în îmbunătățirea tranziției de la educație la câmpul muncii, compensând astfel decalajul dintre competențele dobândite prin formare și cererea de pe piața forței de muncă; subliniază faptul că sarcina Comisiei este de a sprijini în mod activ aceste eforturi și solicită Comisiei să informeze constant cu privire la eforturile de reformă ale statele membre în ceea ce privește sistemele de învățământ profesional; subliniază faptul că trebuie să se acorde o atenție deosebită categoriilor vulnerabile, cu risc ridicat de excluziune socială, inclusiv tinerilor neîncadrați profesional și care nu urmează nici un program educațional sau de formare profesională; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea de a adopta politici de piață active, cuprinzătoare și integrate care să vizeze crearea de locuri de muncă, cu măsuri speciale pentru tineri astfel încât, pe de o parte să se evite irosirea resurselor disponibile, iar pe de altă parte să se reducă rata șomajului în rândul tinerilor și să nu doar să se „recicleze”; solicită statelor membre să analizeze dacă exemplele celor mai bune-practici din alte state membre ar putea fi aplicate în propriile lor piețe ale forței de muncă și să-și însușească măsurile adecvate în combaterea șomajului în rândul tinerilor; subliniază experiențele pozitive din statele cu sisteme de învățământ profesional și tehnic (VET) și sisteme educative cu dublă specializare în îmbunătățirea tranziției de la educație la câmpul muncii, compensând astfel decalajul dintre competențele dobândite prin formare și cererea de pe piața forței de muncă; subliniază faptul că sarcina Comisiei este de a sprijini în mod activ aceste eforturi și solicită Comisiei să informeze constant cu privire la eforturile de reformă ale statele membre în ceea ce privește sistemele de învățământ profesional; subliniază faptul că trebuie să se acorde o atenție deosebită categoriilor vulnerabile, cu risc ridicat de excluziune socială, inclusiv tinerilor neîncadrați profesional și care nu urmează nici un program educațional sau de formare profesională;

| 6. | solicită Comisiei să colecteze exemplele de succes în domeniul formării profesionale a tinerilor și să le compileze într-un manual pentru alte state membre; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să colecteze exemplele de succes în domeniul formării profesionale a tinerilor și să le compileze într-un manual pentru alte state membre;

| 7. | solicită Comisiei să prezinte un raport anual privind reforma sistemelor de formare profesională din statele membre și să aducă astfel o contribuție structurală pe termen lung la îmbunătățirea capacității de inserție profesională a tinerilor; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să prezinte un raport anual privind reforma sistemelor de formare profesională din statele membre și să aducă astfel o contribuție structurală pe termen lung la îmbunătățirea capacității de inserție profesională a tinerilor;

| 8. | invită Comisia Europeană să elaboreze orientări de calitate pentru un sistem educațional dual modern, sprijinite de o listă amplu definită a principalelor ocupații fără caracter academic din Europa; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia Europeană să elaboreze orientări de calitate pentru un sistem educațional dual modern, sprijinite de o listă amplu definită a principalelor ocupații fără caracter academic din Europa;

| 9. | subliniază importanța îmbunătățirii standardelor de calitate și a accesibilității învățământului superior și al VET; de asemenea, subliniază importanța învățării de limbi străine în școli și în VET; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța îmbunătățirii standardelor de calitate și a accesibilității învățământului superior și al VET; de asemenea, subliniază importanța învățării de limbi străine în școli și în VET;

| 10. | subliniază necesitatea implicării tuturor părților interesate la nivel local, regional, național și european, inclusiv a partenerilor sociali, a serviciilor de ocupare a forței de muncă, a autorităților din învățământ și formare profesională, a angajatorilor individuali, a ONG-urilor și în special a organizațiilor studențești și de tineret, implicare esențială pentru eficienta formulare, implementare și supraveghere a seturilor de măsuri vizând sprijinirea angajării și a capacității de inserție profesională a tinerilor, de manieră integrată; subliniază necesitatea ca măsurile de promovare a unei încadrări în muncă durabile și de calitate a tinerilor să fie flexibile, pentru a putea face față situației în continuă schimbare de pe piața muncii; constată necesitatea unor relații contractuale flexibile și totodată fiabile, a unor politici eficiente de reintegrare și a unor sisteme moderne de securitate socială; subliniază importanța deosebită a unei orientări profesionale timpurii a tinerilor, cu mult înainte de încheierea primului ciclu de învățământ, părinții și școlile fiind nevoiți să-și îmbunătățească capacitatea de a sprijini și de a îndruma elevii în alegerea studiilor și a carierei profesionale. |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea implicării tuturor părților interesate la nivel local, regional, național și european, inclusiv a partenerilor sociali, a serviciilor de ocupare a forței de muncă, a autorităților din învățământ și formare profesională, a angajatorilor individuali, a ONG-urilor și în special a organizațiilor studențești și de tineret, implicare esențială pentru eficienta formulare, implementare și supraveghere a seturilor de măsuri vizând sprijinirea angajării și a capacității de inserție profesională a tinerilor, de manieră integrată; subliniază necesitatea ca măsurile de promovare a unei încadrări în muncă durabile și de calitate a tinerilor să fie flexibile, pentru a putea face față situației în continuă schimbare de pe piața muncii; constată necesitatea unor relații contractuale flexibile și totodată fiabile, a unor politici eficiente de reintegrare și a unor sisteme moderne de securitate socială; subliniază importanța deosebită a unei orientări profesionale timpurii a tinerilor, cu mult înainte de încheierea primului ciclu de învățământ, părinții și școlile fiind nevoiți să-și îmbunătățească capacitatea de a sprijini și de a îndruma elevii în alegerea studiilor și a carierei profesionale.

| 11. | solicită statelor membre să ia măsuri pentru a acorda prioritate științei, tehnologiilor, ingineriei și matematicii în programele lor educaționale, cu scopul de a face față evoluției viitoare a pieței muncii; |
| --- | --- |

11.

solicită statelor membre să ia măsuri pentru a acorda prioritate științei, tehnologiilor, ingineriei și matematicii în programele lor educaționale, cu scopul de a face față evoluției viitoare a pieței muncii;

| 12. | subliniază rolul fundamental al negocierilor colective în promovarea și îmbunătățirea condițiilor de muncă ale lucrătorilor tineri; |
| --- | --- |

12.

subliniază rolul fundamental al negocierilor colective în promovarea și îmbunătățirea condițiilor de muncă ale lucrătorilor tineri;

| 13. | recunoaște că investițiile în competențe corespunzătoare reprezintă un factor important pentru ca statele membre să inoveze și să redevină competitive; |
| --- | --- |

13.

recunoaște că investițiile în competențe corespunzătoare reprezintă un factor important pentru ca statele membre să inoveze și să redevină competitive;

| 14. | solicită statelor membre să recunoască provocările fără precedent ale mediului economic global aflat într-o evoluție rapidă cu care se confruntă cadrele didactice din școli și universități; observă că un factor-cheie pentru educarea reușită a tinerilor și pentru perspectivele de muncă ale acestora constă în dezvoltarea de noi capacități și seturi de competențe, de abordări inovatoare și de metode moderne de învățare și predare; |
| --- | --- |

14.

solicită statelor membre să recunoască provocările fără precedent ale mediului economic global aflat într-o evoluție rapidă cu care se confruntă cadrele didactice din școli și universități; observă că un factor-cheie pentru educarea reușită a tinerilor și pentru perspectivele de muncă ale acestora constă în dezvoltarea de noi capacități și seturi de competențe, de abordări inovatoare și de metode moderne de învățare și predare;

| 15. | solicită statelor membre să încurajeze și să sprijine tinerii, în special femeile, prin educație și inițiative calitative ale societății civile și în domeniul tineretului, să participe la viața democratică și să valorifice instrumentele noi și pe cele deja existente pentru a contribui la dezvoltarea politicilor, consolidând astfel dezvoltarea, bunăstarea și incluziunea socială în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

15.

solicită statelor membre să încurajeze și să sprijine tinerii, în special femeile, prin educație și inițiative calitative ale societății civile și în domeniul tineretului, să participe la viața democratică și să valorifice instrumentele noi și pe cele deja existente pentru a contribui la dezvoltarea politicilor, consolidând astfel dezvoltarea, bunăstarea și incluziunea socială în rândul tinerilor;

| 16. | este foarte îngrijorat de reducerile bugetare efectuate de statele membre în domeniul educației, al formării și al tineretului, care ar putea bloca accesul tinerilor atât la educație, cât și la ocuparea locurilor de muncă, și reamintește faptul că alocările bugetare în aceste domenii sunt o investiție necesară și inestimabilă pentru viitor; |
| --- | --- |

16.

este foarte îngrijorat de reducerile bugetare efectuate de statele membre în domeniul educației, al formării și al tineretului, care ar putea bloca accesul tinerilor atât la educație, cât și la ocuparea locurilor de muncă, și reamintește faptul că alocările bugetare în aceste domenii sunt o investiție necesară și inestimabilă pentru viitor;

| 17. | solicită să se îmbunătățească nivelul de educație și formare profesională al cadrelor didactice, în special în ceea ce privește metodele moderne de predare și utilizarea noilor tehnologii; atrage atenția asupra faptului că învățarea pe tot parcursul vieții începe cu educația copiilor preșcolari și subliniază faptul că mai ales competențele lingvistice trebuie să fie promovate într-un mod distractiv; |
| --- | --- |

17.

solicită să se îmbunătățească nivelul de educație și formare profesională al cadrelor didactice, în special în ceea ce privește metodele moderne de predare și utilizarea noilor tehnologii; atrage atenția asupra faptului că învățarea pe tot parcursul vieții începe cu educația copiilor preșcolari și subliniază faptul că mai ales competențele lingvistice trebuie să fie promovate într-un mod distractiv;

| 18. | evidențiază rolul propunerii privind schema UE de garantare a împrumuturilor pentru masteranzii la zi din UE și țările terțe, pentru a facilita în continuare mobilitatea tinerilor și pentru a contribui la clasificarea multidimensională a universităților; |
| --- | --- |

18.

evidențiază rolul propunerii privind schema UE de garantare a împrumuturilor pentru masteranzii la zi din UE și țările terțe, pentru a facilita în continuare mobilitatea tinerilor și pentru a contribui la clasificarea multidimensională a universităților;

| 19. | consideră că ar trebui luate în considerare necesitățile locale și specificul teritorial, pentru a permite identificarea locurilor de muncă, în special în sectoarele inovatoare, cum ar fi ecologia sau întreprinderile sociale, în cadrul unor strategii integrate de dezvoltare teritorială; |
| --- | --- |

19.

consideră că ar trebui luate în considerare necesitățile locale și specificul teritorial, pentru a permite identificarea locurilor de muncă, în special în sectoarele inovatoare, cum ar fi ecologia sau întreprinderile sociale, în cadrul unor strategii integrate de dezvoltare teritorială;

| 20. | invită statele membre și autoritățile locale și regionale să stabilească strategii integrate de dezvoltare teritorială, cu componente de formare și de ocupare a forței de muncă, începând cu măsuri pentru evitarea abandonului școlar timpuriu, precum și să creeze oportunități pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, |
| --- | --- |

20.

invită statele membre și autoritățile locale și regionale să stabilească strategii integrate de dezvoltare teritorială, cu componente de formare și de ocupare a forței de muncă, începând cu măsuri pentru evitarea abandonului școlar timpuriu, precum și să creeze oportunități pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor,

| 21. | recunoaște că, în anumite regiuni în care nivelul șomajului în rândul tinerilor este de peste 25 %, situația este extrem de dificilă; salută faptul că sprijinul acordat de UE în favoarea încadrării în muncă tinerilor va fi intensificat în continuare prin propunerea de inițiativă a UE privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, ce dispune de un buget de maximum 8 miliarde EUR pentru cadrul financiar multianual 2014-2020; subliniază totodată că, potrivit OIM, pentru implementarea eficientă a garanției europene pentru tineret doar în zona euro sunt necesare fonduri în valoare de 21 miliarde EUR; este de acord că alocarea specifică de fonduri pentru inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, precum și alocarea adecvată de resurse din Fondul social european ar trebui efectuate anticipat; |
| --- | --- |

21.

recunoaște că, în anumite regiuni în care nivelul șomajului în rândul tinerilor este de peste 25 %, situația este extrem de dificilă; salută faptul că sprijinul acordat de UE în favoarea încadrării în muncă tinerilor va fi intensificat în continuare prin propunerea de inițiativă a UE privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, ce dispune de un buget de maximum 8 miliarde EUR pentru cadrul financiar multianual 2014-2020; subliniază totodată că, potrivit OIM, pentru implementarea eficientă a garanției europene pentru tineret doar în zona euro sunt necesare fonduri în valoare de 21 miliarde EUR; este de acord că alocarea specifică de fonduri pentru inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, precum și alocarea adecvată de resurse din Fondul social european ar trebui efectuate anticipat;

| 22. | subliniază importanța unor măsuri imediate în vederea combaterii șomajului în rândul tinerilor și a șomajului pe termen lung; subliniază, de asemenea, necesitatea de a oferi tinerilor locuri de muncă pe termen lung, durabile și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța unor măsuri imediate în vederea combaterii șomajului în rândul tinerilor și a șomajului pe termen lung; subliniază, de asemenea, necesitatea de a oferi tinerilor locuri de muncă pe termen lung, durabile și de înaltă calitate;

| 23. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că legislațiile naționale în domeniul tineretului, în special legislațiile naționale bazate pe Directiva 2000/78/CE privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, nu sunt utilizate în scopul de a discrimina accesul angajaților tineri la prestațiile sociale; consideră că trebuie să se facă mult mai mult pentru a garanta faptul că atât angajații, cât și angajatorii își cunosc drepturile și obligațiile stabilite de aceste dispoziții; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că legislațiile naționale în domeniul tineretului, în special legislațiile naționale bazate pe Directiva 2000/78/CE privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, nu sunt utilizate în scopul de a discrimina accesul angajaților tineri la prestațiile sociale; consideră că trebuie să se facă mult mai mult pentru a garanta faptul că atât angajații, cât și angajatorii își cunosc drepturile și obligațiile stabilite de aceste dispoziții;

| 24. | invită statele membre să își actualizeze strategiile de dezvoltare regională, astfel încât acestea să reflecte măsuri de stimulare a ocupării forței de muncă, inclusiv a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

24.

invită statele membre să își actualizeze strategiile de dezvoltare regională, astfel încât acestea să reflecte măsuri de stimulare a ocupării forței de muncă, inclusiv a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor;

| 25. | salută decizia Consiliului pentru Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (EPSCO) din 28 februarie 2013 de a aproba recomandarea Consiliului privind punerea în aplicare a unei garanții pentru tineret și invită statele membre să ia măsuri pentru punerea în aplicare a garanției pentru tineret într-un mod ambițios la nivel național; solicită extinderea categoriilor vizate pentru a cuprinde tinerii cu vârsta de sub 30 de ani, inclusiv absolvenții și cei care au părăsit sistemul de formare profesională fără a obține o calificare; subliniază faptul că succesul acestei măsuri va depinde în mare măsură de o gamă largă de politici și condiții-cadru, cum ar fi investițiile adecvate în educația și formarea profesională, infrastructura și capacitatea serviciilor de ocupare a forței de muncă, disponibilitatea locurilor pentru studenți și absolvenți, stagiile și uceniciile de calitate, precum și politicile generale generatoare de locuri de muncă; solicită o monitorizare corespunzătoare prin programele naționale de reformă din statele membre și în cadrul semestrului european pentru a facilita supravegherea, evaluarea și îmbunătățirea continuă a garanției pentru tineret la nivel național; subliniază faptul că garanția pentru tineret trebuie integrată în cadrul mai larg al politicilor naționale active în domeniul pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

25.

salută decizia Consiliului pentru Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (EPSCO) din 28 februarie 2013 de a aproba recomandarea Consiliului privind punerea în aplicare a unei garanții pentru tineret și invită statele membre să ia măsuri pentru punerea în aplicare a garanției pentru tineret într-un mod ambițios la nivel național; solicită extinderea categoriilor vizate pentru a cuprinde tinerii cu vârsta de sub 30 de ani, inclusiv absolvenții și cei care au părăsit sistemul de formare profesională fără a obține o calificare; subliniază faptul că succesul acestei măsuri va depinde în mare măsură de o gamă largă de politici și condiții-cadru, cum ar fi investițiile adecvate în educația și formarea profesională, infrastructura și capacitatea serviciilor de ocupare a forței de muncă, disponibilitatea locurilor pentru studenți și absolvenți, stagiile și uceniciile de calitate, precum și politicile generale generatoare de locuri de muncă; solicită o monitorizare corespunzătoare prin programele naționale de reformă din statele membre și în cadrul semestrului european pentru a facilita supravegherea, evaluarea și îmbunătățirea continuă a garanției pentru tineret la nivel național; subliniază faptul că garanția pentru tineret trebuie integrată în cadrul mai larg al politicilor naționale active în domeniul pieței forței de muncă;

| 26. | informează statele membre că Parlamentul European intenționează să monitorizeze îndeaproape toate activitățile derulate de acestea pentru ca garanția pentru tineret să devină o realitate și invită organizațiile de tineret să informeze periodic Parlamentul European cu privire la analiza pe care o efectuează asupra acțiunilor statelor membre; |
| --- | --- |

26.

informează statele membre că Parlamentul European intenționează să monitorizeze îndeaproape toate activitățile derulate de acestea pentru ca garanția pentru tineret să devină o realitate și invită organizațiile de tineret să informeze periodic Parlamentul European cu privire la analiza pe care o efectuează asupra acțiunilor statelor membre;

| 27. | solicită parlamentelor naționale ca, împreună cu organizațiile de tineret, să-și responsabilizeze propriile guverne în direcția creării unei garanții pentru tineret și pentru a se asigura că se adoptă măsuri serioase pentru ca fiecare tânăr (șomer sau care a părăsit sistemul de educație formală) să primească, în termen de patru luni, o ofertă de calitate de angajare, educație continuă, stagiu sau ucenicie; |
| --- | --- |

27.

solicită parlamentelor naționale ca, împreună cu organizațiile de tineret, să-și responsabilizeze propriile guverne în direcția creării unei garanții pentru tineret și pentru a se asigura că se adoptă măsuri serioase pentru ca fiecare tânăr (șomer sau care a părăsit sistemul de educație formală) să primească, în termen de patru luni, o ofertă de calitate de angajare, educație continuă, stagiu sau ucenicie;

| 28. | subliniază faptul că eforturile și finanțarea vizând punerea în aplicare a garanției pentru tineret nu ar trebui să descurajeze eforturile și reformele structurale necesare pentru ca sistemele educaționale și piețele forței de muncă din anumite state membre să devină capabile să înfrunte provocările viitoare; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că eforturile și finanțarea vizând punerea în aplicare a garanției pentru tineret nu ar trebui să descurajeze eforturile și reformele structurale necesare pentru ca sistemele educaționale și piețele forței de muncă din anumite state membre să devină capabile să înfrunte provocările viitoare;

| 29. | invită Comisia să prevadă în cadrul programelor sale măsuri specifice menite să combată șomajul în rândul tinerilor, care să urmeze o abordare globală integrată în conformitate cu inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare” inclusă în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să prevadă în cadrul programelor sale măsuri specifice menite să combată șomajul în rândul tinerilor, care să urmeze o abordare globală integrată în conformitate cu inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare” inclusă în Strategia Europa 2020;

| 30. | reamintește Comisiei și statelor membre angajamentul asumat în ceea ce privește obiectivele Strategiei Europa 2020 de ocupare a forței de muncă atât pentru femei, cât și pentru bărbați în proporție de 75 % și avertizează că nivelul actual al șomajului în rândul tinerilor ar putea exclude de pe piața muncii o generație de femei, sporindu-le lipsa de vizibilitate și vulnerabilitatea; |
| --- | --- |

30.

reamintește Comisiei și statelor membre angajamentul asumat în ceea ce privește obiectivele Strategiei Europa 2020 de ocupare a forței de muncă atât pentru femei, cât și pentru bărbați în proporție de 75 % și avertizează că nivelul actual al șomajului în rândul tinerilor ar putea exclude de pe piața muncii o generație de femei, sporindu-le lipsa de vizibilitate și vulnerabilitatea;

| 31. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze și să facă publice toate datele referitoare la politicile de combatere a șomajului în rândul tinerilor (inclusiv punerea în aplicare a garanției pentru tineret), efectuând statistici regionale pentru diferitele state membre și acordând o atenție deosebită dimensiunii de gen; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia și statele membre să monitorizeze și să facă publice toate datele referitoare la politicile de combatere a șomajului în rândul tinerilor (inclusiv punerea în aplicare a garanției pentru tineret), efectuând statistici regionale pentru diferitele state membre și acordând o atenție deosebită dimensiunii de gen;

| 32. | încurajează Comisia și statele membre să dezvolte standarde de calitate clare și indicatori privind dezvoltarea garanției pentru tineret la nivel național și să impulsioneze măsurile de sprijin adresate tuturor actorilor indispensabili aplicării acesteia, cum ar fi partenerii sociali naționali, autoritățile locale și regionale, serviciile de ocupare a forței de muncă și autoritățile din învățământ și formare profesională; solicită sprijinirea garanției pentru tineret prin stimulente financiare, inclusiv stimulente în domeniul contractelor de achiziții publice, precum și prin finanțări pentru formare profesională la locul de muncă, pentru a sprijini întreprinderile în efortul de a oferi locuri de muncă și formare profesională de calitate, ceea ce va reprezenta o investiție eficientă și bine orientată în potențialul tinerilor; subliniază responsabilitatea deosebită a întreprinderilor privind furnizarea unor astfel de oferte; |
| --- | --- |

32.

încurajează Comisia și statele membre să dezvolte standarde de calitate clare și indicatori privind dezvoltarea garanției pentru tineret la nivel național și să impulsioneze măsurile de sprijin adresate tuturor actorilor indispensabili aplicării acesteia, cum ar fi partenerii sociali naționali, autoritățile locale și regionale, serviciile de ocupare a forței de muncă și autoritățile din învățământ și formare profesională; solicită sprijinirea garanției pentru tineret prin stimulente financiare, inclusiv stimulente în domeniul contractelor de achiziții publice, precum și prin finanțări pentru formare profesională la locul de muncă, pentru a sprijini întreprinderile în efortul de a oferi locuri de muncă și formare profesională de calitate, ceea ce va reprezenta o investiție eficientă și bine orientată în potențialul tinerilor; subliniază responsabilitatea deosebită a întreprinderilor privind furnizarea unor astfel de oferte;

| 33. | invită Comisia și statele membre, în cooperare cu părțile interesate din rândul tineretului și cu Parlamentul European, să dezvolte un plan de acțiune privind încadrare în muncă a tinerilor, în care să se identifice măsuri pe termen scurt, mediu și lung; regretă faptul că măsurile pe termen lung sunt prezentate drept soluții pe termen scurt în contextul dezbaterii actuale; subliniază faptul că, pe termen scurt, atenția ar trebui să se concentreze asupra soluționării imediate a crizei, atât pentru persoanele aflate pe piața muncii, cât și pentru cele din afara acesteia, punându-se un accent special pe asigurarea unui venit de subzistență precum și a unor oportunități pe piața muncii; subliniază faptul că investițiile în educație și formare profesională, în crearea de locuri de muncă, în programe de ucenicie și stimulente acordate angajatorilor sunt, în principal, măsuri pe termen mediu, dar și măsuri pe termen lung care trebuie convenite în mod ferm între toți actorii interesați și menținute timp de cel puțin cinci ani; subliniază faptul că, în special înființarea unui sistem dual de educație, ucenicie, formare la locul de muncă și integrare a tinerilor pe piața muncii reprezintă măsuri pe termen lung care necesită un angajament pe termen mai lung; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia și statele membre, în cooperare cu părțile interesate din rândul tineretului și cu Parlamentul European, să dezvolte un plan de acțiune privind încadrare în muncă a tinerilor, în care să se identifice măsuri pe termen scurt, mediu și lung; regretă faptul că măsurile pe termen lung sunt prezentate drept soluții pe termen scurt în contextul dezbaterii actuale; subliniază faptul că, pe termen scurt, atenția ar trebui să se concentreze asupra soluționării imediate a crizei, atât pentru persoanele aflate pe piața muncii, cât și pentru cele din afara acesteia, punându-se un accent special pe asigurarea unui venit de subzistență precum și a unor oportunități pe piața muncii; subliniază faptul că investițiile în educație și formare profesională, în crearea de locuri de muncă, în programe de ucenicie și stimulente acordate angajatorilor sunt, în principal, măsuri pe termen mediu, dar și măsuri pe termen lung care trebuie convenite în mod ferm între toți actorii interesați și menținute timp de cel puțin cinci ani; subliniază faptul că, în special înființarea unui sistem dual de educație, ucenicie, formare la locul de muncă și integrare a tinerilor pe piața muncii reprezintă măsuri pe termen lung care necesită un angajament pe termen mai lung;

| 34. | recomandă ca, în statele membre cu un sistem dual de formare profesională, să se pună la dispoziția tinerilor cu vârste de până la 18 ani, care nu reușesc să găsească o ucenicie, „un sistem alternativ de ucenicie” și astfel o garanție pentru tineret sub forma unei formări profesionale în cadrul mai multor întreprinderi; în statele în care nu există un sistem dual de formare profesională ar trebui luate măsuri pentru punerea adecvată în aplicare a unui sistem adaptat; |
| --- | --- |

34.

recomandă ca, în statele membre cu un sistem dual de formare profesională, să se pună la dispoziția tinerilor cu vârste de până la 18 ani, care nu reușesc să găsească o ucenicie, „un sistem alternativ de ucenicie” și astfel o garanție pentru tineret sub forma unei formări profesionale în cadrul mai multor întreprinderi; în statele în care nu există un sistem dual de formare profesională ar trebui luate măsuri pentru punerea adecvată în aplicare a unui sistem adaptat;

| 35. | subliniază faptul că soluționarea problemelor în materie de ocupare a forței de muncă necesită abordări diferite în funcție de grupele de vârstă, axându-se pe pătrunderea pe piața muncii în cazul categoriilor mai tinere și pe îmbunătățirea siguranței locurilor de muncă și a securității sociale pentru categoriile mai în vârstă; |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că soluționarea problemelor în materie de ocupare a forței de muncă necesită abordări diferite în funcție de grupele de vârstă, axându-se pe pătrunderea pe piața muncii în cazul categoriilor mai tinere și pe îmbunătățirea siguranței locurilor de muncă și a securității sociale pentru categoriile mai în vârstă;

| 36. | invită Comisia și statele membre să promoveze o apropiere între mediul educațional și piața muncii, astfel încât să se poată concepe parcursuri de formare precum formarea duală, care să îmbine noțiunile teoretice cu experiența practică, în scopul de a înzestra tinerii cu competențele generale și cunoștințele specifice necesare; invită Comisia și statele membre să investească și în sprijinirea unei campanii de sensibilizare privind formarea profesională și studiile tehnice și antreprenoriale; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia și statele membre să promoveze o apropiere între mediul educațional și piața muncii, astfel încât să se poată concepe parcursuri de formare precum formarea duală, care să îmbine noțiunile teoretice cu experiența practică, în scopul de a înzestra tinerii cu competențele generale și cunoștințele specifice necesare; invită Comisia și statele membre să investească și în sprijinirea unei campanii de sensibilizare privind formarea profesională și studiile tehnice și antreprenoriale;

| 37. | invită instituțiile europene să ofere un exemplu pozitiv prin eliminarea de pe site-urile lor de internet a anunțurilor privind stagiile neremunerate și să plătească o remunerație minimă stabilită pe baza costului vieții din locul în care se desfășoară stagiul; |
| --- | --- |

37.

invită instituțiile europene să ofere un exemplu pozitiv prin eliminarea de pe site-urile lor de internet a anunțurilor privind stagiile neremunerate și să plătească o remunerație minimă stabilită pe baza costului vieții din locul în care se desfășoară stagiul;

| 38. | solicită statelor membre să elaboreze noi politici specifice și favorabile incluziunii în domeniul pieței forței de muncă, politici care să asigure includerea respectuoasă și angajarea semnificativă a tinerilor, de exemplu prin stabilirea unor rețele mobilizatoare, a unor acorduri de stagii care să prevadă un ajutor financiar pentru ca stagiarul să aibă posibilitatea să se mute și să locuiască în apropierea locului în care se desfășoară stagiul, precum și a unor centre internaționale de orientare în carieră și a unor centre de consiliere individuală pentru tineri în chestiuni cum ar fi organizarea colectivă și cunoașterea aspectelor juridice referitoare la stagiul lor; |
| --- | --- |

38.

solicită statelor membre să elaboreze noi politici specifice și favorabile incluziunii în domeniul pieței forței de muncă, politici care să asigure includerea respectuoasă și angajarea semnificativă a tinerilor, de exemplu prin stabilirea unor rețele mobilizatoare, a unor acorduri de stagii care să prevadă un ajutor financiar pentru ca stagiarul să aibă posibilitatea să se mute și să locuiască în apropierea locului în care se desfășoară stagiul, precum și a unor centre internaționale de orientare în carieră și a unor centre de consiliere individuală pentru tineri în chestiuni cum ar fi organizarea colectivă și cunoașterea aspectelor juridice referitoare la stagiul lor;

| 39. | solicită statelor membre, în cooperare cu părțile și actorii interesați, să elaboreze noi strategii specifice de informare vizând tinerii neîncadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională, care să combine forme eficiente de reintegrare în sistemul de învățământ sau pe piața forței de muncă a persoanelor care au părăsit timpuriu școala; solicită, așadar, statelor membre să prezinte propuneri, în cadrul semestrului european, cu privire la modul în care intenționează să înregistreze progrese către o mai bună integrare a tinerilor neîncadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională, prin intermediul garanției pentru tineret și al altor instrumente; subliniază necesitatea de a spori participarea și capacitate de inserție pe piața muncii a tinerilor prin promovarea învățării pe tot parcursul vieții și prin sisteme de securitate socială mai favorabile incluziunii și mai stimulante; solicită eliminarea obstacolelor practice și logistice cu care se confruntă tinerii cu nevoi speciale sau cu dizabilități atunci când intră pe piața muncii; |
| --- | --- |

39.

solicită statelor membre, în cooperare cu părțile și actorii interesați, să elaboreze noi strategii specifice de informare vizând tinerii neîncadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională, care să combine forme eficiente de reintegrare în sistemul de învățământ sau pe piața forței de muncă a persoanelor care au părăsit timpuriu școala; solicită, așadar, statelor membre să prezinte propuneri, în cadrul semestrului european, cu privire la modul în care intenționează să înregistreze progrese către o mai bună integrare a tinerilor neîncadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională, prin intermediul garanției pentru tineret și al altor instrumente; subliniază necesitatea de a spori participarea și capacitate de inserție pe piața muncii a tinerilor prin promovarea învățării pe tot parcursul vieții și prin sisteme de securitate socială mai favorabile incluziunii și mai stimulante; solicită eliminarea obstacolelor practice și logistice cu care se confruntă tinerii cu nevoi speciale sau cu dizabilități atunci când intră pe piața muncii;

| 40. | invită statele membre să intensifice eforturile de reducere a abandonului școlar timpuriu pentru a realiza obiectivul stabilit în Strategia Europa 2020 privind limitarea ratei abandonului școlar la maximum 10 % până în anul 2012; invită statele membre să utilizeze o gamă mai largă de măsuri de combatere a abandonului școlar și a analfabetismului, cum ar fi reducerea numărului de elevi din fiecare clasă, oferirea de asistență elevilor care nu își permit să finalizeze învățământul obligatoriu, sporirea dimensiunii practice a programelor școlare, introducerea mentorilor în toate școlile, adoptarea unor măsuri imediate de supraveghere în caz de abandon școlar; face referire la exemplul Finlandei, care a reușit să reducă abandonul școlar analizând împreună cu elevii posibilitatea unei noi orientări; invită Comisia să coordoneze un proiect privind cele mai bune practici; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să intensifice eforturile de reducere a abandonului școlar timpuriu pentru a realiza obiectivul stabilit în Strategia Europa 2020 privind limitarea ratei abandonului școlar la maximum 10 % până în anul 2012; invită statele membre să utilizeze o gamă mai largă de măsuri de combatere a abandonului școlar și a analfabetismului, cum ar fi reducerea numărului de elevi din fiecare clasă, oferirea de asistență elevilor care nu își permit să finalizeze învățământul obligatoriu, sporirea dimensiunii practice a programelor școlare, introducerea mentorilor în toate școlile, adoptarea unor măsuri imediate de supraveghere în caz de abandon școlar; face referire la exemplul Finlandei, care a reușit să reducă abandonul școlar analizând împreună cu elevii posibilitatea unei noi orientări; invită Comisia să coordoneze un proiect privind cele mai bune practici;

| 41. | subliniază că, prin joc, se poate asigura orientarea către un parcurs de învățământ de succes încă din timpul educației preșcolare și că, în acest sens, formarea inițială și formarea continuă specializată a personalului didactic sunt de maximă importanță; |
| --- | --- |

41.

subliniază că, prin joc, se poate asigura orientarea către un parcurs de învățământ de succes încă din timpul educației preșcolare și că, în acest sens, formarea inițială și formarea continuă specializată a personalului didactic sunt de maximă importanță;

| 42. | îndeamnă statele membre, având în vedere condițiile sociale excepționale create de criză, să elaboreze o strategie pentru a oferi stimulente, inclusiv stimulente financiare, elevilor care provin din grupuri vulnerabile pentru ca aceștia să termine ciclul de învățământ secundar; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă statele membre, având în vedere condițiile sociale excepționale create de criză, să elaboreze o strategie pentru a oferi stimulente, inclusiv stimulente financiare, elevilor care provin din grupuri vulnerabile pentru ca aceștia să termine ciclul de învățământ secundar;

| 43. | subliniază importanța unei rețele publice de calitate de cămine studențești; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța unei rețele publice de calitate de cămine studențești;

| 44. | sprijină crearea programului „Erasmus pentru toți” cu un capitol separat destinat tineretului, precum și a unei alocări bugetare separate, inclusiv un sprijin sporit pentru persoanele care lucrează în sectorul tineretului, atât oficial cât și neoficial; consideră că dobândirea de competențe, în special competențe transversale (precum TIC și limbile străine), de exemplu prin studii, muncă sau voluntariat în străinătate, poate promova participarea activă a tinerilor în societate și, prin urmare, integrarea europeană, și poate îmbunătăți perspectivele acestora pe piața forței de muncă, precum și mobilitatea lucrătorilor în general în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

44.

sprijină crearea programului „Erasmus pentru toți” cu un capitol separat destinat tineretului, precum și a unei alocări bugetare separate, inclusiv un sprijin sporit pentru persoanele care lucrează în sectorul tineretului, atât oficial cât și neoficial; consideră că dobândirea de competențe, în special competențe transversale (precum TIC și limbile străine), de exemplu prin studii, muncă sau voluntariat în străinătate, poate promova participarea activă a tinerilor în societate și, prin urmare, integrarea europeană, și poate îmbunătăți perspectivele acestora pe piața forței de muncă, precum și mobilitatea lucrătorilor în general în cadrul Uniunii;

| 45. | subliniază rolul esențial pe care ar trebui să îl aibă Fondul social european în combaterea șomajului în rândul tinerilor și invită statele membre și autoritățile de gestionare a tuturor programelor operaționale să se asigure că sunt luate măsuri pentru îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

45.

subliniază rolul esențial pe care ar trebui să îl aibă Fondul social european în combaterea șomajului în rândul tinerilor și invită statele membre și autoritățile de gestionare a tuturor programelor operaționale să se asigure că sunt luate măsuri pentru îndeplinirea acestui obiectiv;

| 46. | solicită statelor membre să pună în aplicare măsurile prevăzute în mecanismele naționale de garanție pentru tineret, ținând seama de perspectiva de gen în toate etapele pregătirii, programării și punerii în aplicare a acestor măsuri; invită statele membre să înființeze centre de ocupare a forței de muncă care să dispună de personal cu formare adecvată și care să fie în măsură să pună în aplicare politici eficiente de sensibilizare și să prevadă măsuri specifice pentru femei, pentru a evita, de asemenea, șomajul pe termen lung și riscul de excluziune socială; |
| --- | --- |

46.

solicită statelor membre să pună în aplicare măsurile prevăzute în mecanismele naționale de garanție pentru tineret, ținând seama de perspectiva de gen în toate etapele pregătirii, programării și punerii în aplicare a acestor măsuri; invită statele membre să înființeze centre de ocupare a forței de muncă care să dispună de personal cu formare adecvată și care să fie în măsură să pună în aplicare politici eficiente de sensibilizare și să prevadă măsuri specifice pentru femei, pentru a evita, de asemenea, șomajul pe termen lung și riscul de excluziune socială;

| 47. | subliniază faptul că pentru ca garanția pentru tineret să devină realitate este necesară respectarea negocierii colective a salariilor și a principiului de remunerație egală pentru muncă egală sau muncă de valoare egală; |
| --- | --- |

47.

subliniază faptul că pentru ca garanția pentru tineret să devină realitate este necesară respectarea negocierii colective a salariilor și a principiului de remunerație egală pentru muncă egală sau muncă de valoare egală;

| 48. | subliniază că este important ca tinerii să dobândească competențe generale, cum ar fi TIC, competențe de conducere, gândire critică, competențe lingvistice și antreprenoriale, inclusiv prin studiul în străinătate, pentru a îmbunătăți perspectivele lor pe piața forței de muncă și adaptabilitatea acestora la viitoarele evoluții ale pieței muncii; invită statele membre să dea o importanță suplimentară acestor competențe în programele lor școlare; |
| --- | --- |

48.

subliniază că este important ca tinerii să dobândească competențe generale, cum ar fi TIC, competențe de conducere, gândire critică, competențe lingvistice și antreprenoriale, inclusiv prin studiul în străinătate, pentru a îmbunătăți perspectivele lor pe piața forței de muncă și adaptabilitatea acestora la viitoarele evoluții ale pieței muncii; invită statele membre să dea o importanță suplimentară acestor competențe în programele lor școlare;

| 49. | recunoaște dificultățile cu care se confruntă tinerii pentru a-și crea și dezvolta propria afacere; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine tinerii întreprinzători și tinerii lucrători care desfășoară o activitate independentă prin înlesnirea și simplificarea accesului la finanțare, reducerea poverilor administrative, actualizarea legislației privind falimentul și crearea de condiții generale preferențiale care ar trebui să cuprindă furnizarea eficientă de consiliere și mentorat, precum și punerea la dispoziție a incubatoarelor de afaceri; |
| --- | --- |

49.

recunoaște dificultățile cu care se confruntă tinerii pentru a-și crea și dezvolta propria afacere; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine tinerii întreprinzători și tinerii lucrători care desfășoară o activitate independentă prin înlesnirea și simplificarea accesului la finanțare, reducerea poverilor administrative, actualizarea legislației privind falimentul și crearea de condiții generale preferențiale care ar trebui să cuprindă furnizarea eficientă de consiliere și mentorat, precum și punerea la dispoziție a incubatoarelor de afaceri;

| 50. | solicită Comisiei și statelor membre să ia aceste măsuri întrucât sunt necesare pentru a încuraja, promova și sprijini crearea de noi întreprinderi și activitățile independente în rândul femeilor tinere, oferindu-le formare, consiliere și un acces mai ușor la credite și microcredite care să ofere condiții avantajoase și facilități fiscale, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei și statelor membre să ia aceste măsuri întrucât sunt necesare pentru a încuraja, promova și sprijini crearea de noi întreprinderi și activitățile independente în rândul femeilor tinere, oferindu-le formare, consiliere și un acces mai ușor la credite și microcredite care să ofere condiții avantajoase și facilități fiscale, în special pentru IMM-uri;

| 51. | solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare pentru a contracara stereotipul potrivit căruia antreprenoriatul este o activitate riscantă și preponderent masculină; subliniază faptul că, pentru a consolida poziția generală a femeilor pe piața muncii și pentru a promova într-un mod mai eficient antreprenoriatul, ar trebui luate măsuri pentru a susține cooperarea regională și internațională între femeile-antreprenor și ar trebui să se încurajeze crearea unor rețele de platforme pentru schimbul de experiență și de cele mai bune practici; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare pentru a contracara stereotipul potrivit căruia antreprenoriatul este o activitate riscantă și preponderent masculină; subliniază faptul că, pentru a consolida poziția generală a femeilor pe piața muncii și pentru a promova într-un mod mai eficient antreprenoriatul, ar trebui luate măsuri pentru a susține cooperarea regională și internațională între femeile-antreprenor și ar trebui să se încurajeze crearea unor rețele de platforme pentru schimbul de experiență și de cele mai bune practici;

| 52. | salută, în contextul sprijinirii activităților independente în rândul tinerilor, succesorul propus al instrumentului de microfinanțare Progress prevăzut în Programul pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială pentru perioada 2014-2020, pentru a răspunde mai bine cererii, de asemenea din rândul tinerilor care creează mici întreprinderi, inclusiv noi întreprinderi create de studenții universitari; salută angajamentul BEI de a acorda o atenție deosebită investițiilor care îmbunătățesc posibilitățile tinerilor de a avea acces la locuri de muncă în producție; subliniază că cele trei axe ale Programului pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială prevăd măsuri de combatere a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

52.

salută, în contextul sprijinirii activităților independente în rândul tinerilor, succesorul propus al instrumentului de microfinanțare Progress prevăzut în Programul pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială pentru perioada 2014-2020, pentru a răspunde mai bine cererii, de asemenea din rândul tinerilor care creează mici întreprinderi, inclusiv noi întreprinderi create de studenții universitari; salută angajamentul BEI de a acorda o atenție deosebită investițiilor care îmbunătățesc posibilitățile tinerilor de a avea acces la locuri de muncă în producție; subliniază că cele trei axe ale Programului pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială prevăd măsuri de combatere a șomajului în rândul tinerilor;

| 53. | subliniază faptul că, în timp ce economia internetului creează 2,6 locuri de muncă pentru fiecare loc de muncă pierdut în afara mediului virtual, este important ca tinerii să își transforme într-o adevărată profesie competențele în programare, proiectare sau marketing social online, cu ajutorul finanțării europene și naționale disponibile; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că, în timp ce economia internetului creează 2,6 locuri de muncă pentru fiecare loc de muncă pierdut în afara mediului virtual, este important ca tinerii să își transforme într-o adevărată profesie competențele în programare, proiectare sau marketing social online, cu ajutorul finanțării europene și naționale disponibile;

| 54. | solicită o abordare politică cuprinzătoare și ambițioasă, atât la nivel european, cât și la nivel național, care să trateze într-un mod integrat inițiativele privind educația, formarea profesională, locurile de muncă de calitate, activitățile independente, precum și mobilitatea forței de muncă destinate tuturor tinerilor la toate nivelurile; îndeamnă statele membre să inițieze consultări ample cu universitățile și alte instituții de învățământ în vederea unei adaptări îmbunătățite a programului lor de educație și formare la nevoile de pe piața muncii; în perspectiva viitoarei perioade de programare 2014-2020, invită Comisia să efectueze o analiză cuprinzătoare a programelor UE și a surselor financiare investite în educație, în formare și în combaterea șomajului în rândul tinerilor pe parcursul perioadei de programare 2007-2013 și să informeze Parlamentul și Consiliul în această privință; subliniază că șomajul în rândul tinerilor este legat de creșterea economică scăzută din majoritatea statelor membre; subliniază, așadar, necesitatea urgentă de a acorda prioritate formelor de creștere economică favorabile creării de locuri de muncă, care vor fi benefice și pentru tineri, precum și eliminării barierelor structurale cu care se confruntă tinerii care doresc să pătrundă pe piața muncii; |
| --- | --- |

54.

solicită o abordare politică cuprinzătoare și ambițioasă, atât la nivel european, cât și la nivel național, care să trateze într-un mod integrat inițiativele privind educația, formarea profesională, locurile de muncă de calitate, activitățile independente, precum și mobilitatea forței de muncă destinate tuturor tinerilor la toate nivelurile; îndeamnă statele membre să inițieze consultări ample cu universitățile și alte instituții de învățământ în vederea unei adaptări îmbunătățite a programului lor de educație și formare la nevoile de pe piața muncii; în perspectiva viitoarei perioade de programare 2014-2020, invită Comisia să efectueze o analiză cuprinzătoare a programelor UE și a surselor financiare investite în educație, în formare și în combaterea șomajului în rândul tinerilor pe parcursul perioadei de programare 2007-2013 și să informeze Parlamentul și Consiliul în această privință; subliniază că șomajul în rândul tinerilor este legat de creșterea economică scăzută din majoritatea statelor membre; subliniază, așadar, necesitatea urgentă de a acorda prioritate formelor de creștere economică favorabile creării de locuri de muncă, care vor fi benefice și pentru tineri, precum și eliminării barierelor structurale cu care se confruntă tinerii care doresc să pătrundă pe piața muncii;

| 55. | invită Comisia să prezinte o propunere de program privind crearea unui Corp al tineretului european, având drept obiectiv de a acorda tinerilor cu vârsta de sub 30 de ani din întreaga Europă posibilitatea de a efectua maximum trei luni de voluntariat în alt stat membru decât cel din care provin; subliniază că scopul unui Corp al tineretului european este acela de a le oferi tinerilor șansa de a-și folosi și îmbunătăți competențele educaționale și sociale, de a-și dezvolta cunoștințele privind alte state membre și de a promova prietenia și integrarea în întreaga UE; subliniază faptul că activitatea în cadrul Corpului tineretului european trebuie să fie voluntară și neremunerată și nu poate substitui locuri de muncă existente în țara gazdă; consideră că un Corp al tineretului european ar trebui să fie conceput ca un parteneriat public-privat, în vederea înființării unui program în cadrul căruia tinerii să poată beneficia de o bursă individuală care să acopere cheltuielile de transport și de ședere pentru o perioadă de maximum trei luni; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să prezinte o propunere de program privind crearea unui Corp al tineretului european, având drept obiectiv de a acorda tinerilor cu vârsta de sub 30 de ani din întreaga Europă posibilitatea de a efectua maximum trei luni de voluntariat în alt stat membru decât cel din care provin; subliniază că scopul unui Corp al tineretului european este acela de a le oferi tinerilor șansa de a-și folosi și îmbunătăți competențele educaționale și sociale, de a-și dezvolta cunoștințele privind alte state membre și de a promova prietenia și integrarea în întreaga UE; subliniază faptul că activitatea în cadrul Corpului tineretului european trebuie să fie voluntară și neremunerată și nu poate substitui locuri de muncă existente în țara gazdă; consideră că un Corp al tineretului european ar trebui să fie conceput ca un parteneriat public-privat, în vederea înființării unui program în cadrul căruia tinerii să poată beneficia de o bursă individuală care să acopere cheltuielile de transport și de ședere pentru o perioadă de maximum trei luni;

| 56. | consideră că instituțiile de învățământ și/sau de formare ar trebui să organizeze stagii extrașcolare pentru ca studenții să acumuleze experiență în domeniul ales, ca mijloc de consolidare a cunoștințelor dobândite și de inițiere la locul de muncă; |
| --- | --- |

56.

consideră că instituțiile de învățământ și/sau de formare ar trebui să organizeze stagii extrașcolare pentru ca studenții să acumuleze experiență în domeniul ales, ca mijloc de consolidare a cunoștințelor dobândite și de inițiere la locul de muncă;

| 57. | invită statele membre să îmbunătățească cooperarea și să consolideze parteneriatele dintre întreprinderi și sectorul educațional la toate nivelurile, cu scopul de a corela programele educaționale cu cerințele de pe piața muncii, de exemplu prin extinderea alianțelor de competențe sectoriale și a alianțelor cunoașterii; |
| --- | --- |

57.

invită statele membre să îmbunătățească cooperarea și să consolideze parteneriatele dintre întreprinderi și sectorul educațional la toate nivelurile, cu scopul de a corela programele educaționale cu cerințele de pe piața muncii, de exemplu prin extinderea alianțelor de competențe sectoriale și a alianțelor cunoașterii;

| 58. | subliniază importanța sporirii calității învățământului profesional și tehnic (VET) cu scopul de a realiza un echilibru între educație și cererea de pe piața muncii; consideră că VET nu ar trebui să fie promovat în detrimentul învățământului superior; subliniază că interacțiunea dintre VET și învățământul superior și deschiderea de punți între VET și învățământul superior trebuie îmbunătățite; subliniază faptul că sunt necesare programe de învățământ mai flexibile pentru facilitarea accesului tinerilor la piața muncii și o mai bună adaptare la viitoarele evoluții ale pieței muncii; |
| --- | --- |

58.

subliniază importanța sporirii calității învățământului profesional și tehnic (VET) cu scopul de a realiza un echilibru între educație și cererea de pe piața muncii; consideră că VET nu ar trebui să fie promovat în detrimentul învățământului superior; subliniază că interacțiunea dintre VET și învățământul superior și deschiderea de punți între VET și învățământul superior trebuie îmbunătățite; subliniază faptul că sunt necesare programe de învățământ mai flexibile pentru facilitarea accesului tinerilor la piața muncii și o mai bună adaptare la viitoarele evoluții ale pieței muncii;

| 59. | solicită Comisiei să propună un cadru de calitate pentru stagii, bazându-se pe propunerea sa anterioară privind Carta europeană a calității stagiilor și uceniciilor (15), care să cuprindă o definiție a stagiului de calitate, cu criterii privind o remunerație adecvată, condițiile de muncă și standardele privind sănătatea și siguranța; solicită statelor membre și partenerilor sociali să asigure standarde de calitate adecvate pentru stagii, asigurându-se că stagiile sunt adaptate necesităților tinerilor în ceea ce privește dezvoltarea de competențe relevante, făcând obiectul unei supravegheri obligatorii, precum și, pentru stagiile în întreprindere, să asigure norme de calitate vizând, printre altele, evitarea exploatării tinerilor ca mână de lucru de substituție ieftină; subliniază faptul că este necesară promovarea activă și popularizarea acestor norme; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să propună un cadru de calitate pentru stagii, bazându-se pe propunerea sa anterioară privind Carta europeană a calității stagiilor și uceniciilor (15), care să cuprindă o definiție a stagiului de calitate, cu criterii privind o remunerație adecvată, condițiile de muncă și standardele privind sănătatea și siguranța; solicită statelor membre și partenerilor sociali să asigure standarde de calitate adecvate pentru stagii, asigurându-se că stagiile sunt adaptate necesităților tinerilor în ceea ce privește dezvoltarea de competențe relevante, făcând obiectul unei supravegheri obligatorii, precum și, pentru stagiile în întreprindere, să asigure norme de calitate vizând, printre altele, evitarea exploatării tinerilor ca mână de lucru de substituție ieftină; subliniază faptul că este necesară promovarea activă și popularizarea acestor norme;

| 60. | solicită statelor membre să acorde atenție specială ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor migranți și să ofere prioritate integrării pe piața muncii și includerii politicilor legate de integrare, întrucât ocuparea unui loc de muncă este cheia către o integrare reușită; subliniază că ar trebui luate în considerare dificultățile întâlnite de tinerii migranți în obținerea unei orientări profesionale, iar integrarea tinerilor migranți în societate și pe piața forței de muncă ar trebui urmărită și evaluată; |
| --- | --- |

60.

solicită statelor membre să acorde atenție specială ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor migranți și să ofere prioritate integrării pe piața muncii și includerii politicilor legate de integrare, întrucât ocuparea unui loc de muncă este cheia către o integrare reușită; subliniază că ar trebui luate în considerare dificultățile întâlnite de tinerii migranți în obținerea unei orientări profesionale, iar integrarea tinerilor migranți în societate și pe piața forței de muncă ar trebui urmărită și evaluată;

| 61. | solicită Comisiei, statelor membre și partenerilor sociali europeni să adopte o abordare ambițioasă privind dezvoltarea Alianței pentru stagii care va fi lansată în iulie 2013 și, de asemenea, să susțină campaniile europene, naționale, regionale și locale care vizează schimbarea mentalităților cu privire la formarea profesională; consideră că Alianța ar trebui să organizeze un forum periodic pentru discuții cu privire la monitorizarea strategiei europene în materie de stagii cu toți actorii relevanți la nivel european, național, regional și local; subliniază faptul că ar trebui să se prevadă accesul la finanțare pentru a facilita activitățile transfrontaliere de formare care să permită întreprinderilor și organizațiilor sociale partenere să se implice în instituirea unor sisteme duale de educație; |
| --- | --- |

61.

solicită Comisiei, statelor membre și partenerilor sociali europeni să adopte o abordare ambițioasă privind dezvoltarea Alianței pentru stagii care va fi lansată în iulie 2013 și, de asemenea, să susțină campaniile europene, naționale, regionale și locale care vizează schimbarea mentalităților cu privire la formarea profesională; consideră că Alianța ar trebui să organizeze un forum periodic pentru discuții cu privire la monitorizarea strategiei europene în materie de stagii cu toți actorii relevanți la nivel european, național, regional și local; subliniază faptul că ar trebui să se prevadă accesul la finanțare pentru a facilita activitățile transfrontaliere de formare care să permită întreprinderilor și organizațiilor sociale partenere să se implice în instituirea unor sisteme duale de educație;

| 62. | invită statele membre, în acord cu Comisia, să stabilească măsuri și facilități pentru contractele de ucenicie și să acorde stimulente pentru întreprinderile nou-înființate de tineri cu vârsta de sub 35 de ani; |
| --- | --- |

62.

invită statele membre, în acord cu Comisia, să stabilească măsuri și facilități pentru contractele de ucenicie și să acorde stimulente pentru întreprinderile nou-înființate de tineri cu vârsta de sub 35 de ani;

| 63. | subliniază necesitatea de a consolida cadrul de parteneriat social și responsabilitate socială a companiilor și a firmelor, pentru ca acestea să poată integra mai bine Carta privind calitatea stagiilor și uceniciilor precum și garanția pentru tineret; |
| --- | --- |

63.

subliniază necesitatea de a consolida cadrul de parteneriat social și responsabilitate socială a companiilor și a firmelor, pentru ca acestea să poată integra mai bine Carta privind calitatea stagiilor și uceniciilor precum și garanția pentru tineret;

| 64. | solicită Comisiei și statelor membre ca, în cadrul procesului decizional privind perioada de programare 2014-2020, să stabilească criterii mai stricte și cuantificabile privind realizarea, supravegherea și evaluarea obiectivelor fondurilor structurale, alături de obiective specifice în privința combaterii șomajului în rândul tinerilor, obiective care ar trebui să fie, de asemenea, măsurabile din perspectiva dimensiunii de gen (în perioada 2007-2011, 52 % dintre beneficiarii Fondului structural european au fost femei); |
| --- | --- |

64.

solicită Comisiei și statelor membre ca, în cadrul procesului decizional privind perioada de programare 2014-2020, să stabilească criterii mai stricte și cuantificabile privind realizarea, supravegherea și evaluarea obiectivelor fondurilor structurale, alături de obiective specifice în privința combaterii șomajului în rândul tinerilor, obiective care ar trebui să fie, de asemenea, măsurabile din perspectiva dimensiunii de gen (în perioada 2007-2011, 52 % dintre beneficiarii Fondului structural european au fost femei);

| 65. | invită Comisia să examineze posibilitatea unei adaptări suplimentare a FSE pentru a oferi un sprijin suplimentar tinerelor femei în domeniile formării, accesului la un loc de muncă și serviciilor de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să examineze posibilitatea unei adaptări suplimentare a FSE pentru a oferi un sprijin suplimentar tinerelor femei în domeniile formării, accesului la un loc de muncă și serviciilor de îngrijire a copiilor;

| 66. | consideră că, prin susținerea și completarea eforturilor statelor membre de a revitaliza activitatea economică și de a stimula ocuparea forței de muncă pe teritoriul lor, politica de coeziune a UE reprezintă un instrument fundamental cu care Uniunea poate contribui la depășirea situației actuale, ghidând și conturând punerea în aplicare a reformelor structurale necesare, concentrând investițiile asupra acțiunilor prioritare, pentru a maximiza impactul investițiilor asupra situației socioeconomice a unei regiuni sau a unui stat membru, a stimula economia și a contribui la crearea de noi locuri de muncă pentru tineri; solicită, prin urmare, statelor membre să utilizeze pe deplin și în mod coordonat fondurile UE disponibile (FEDER, FSE, FC, FEADR și FEPAM), oferind astfel tinerilor posibilitatea de a avea un rol activ în economie și societate; subliniază faptul că ar trebui să se țină cont de particularitățile regionale, având în vedere că acestea pot dicta succesul sau eșecul inițiativelor tinerilor, în întreaga UE și în special în regiunile cele mai dezavantajate și în cele ultraperiferice, unde sunt necesare investiții pentru a asigura coeziunea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

66.

consideră că, prin susținerea și completarea eforturilor statelor membre de a revitaliza activitatea economică și de a stimula ocuparea forței de muncă pe teritoriul lor, politica de coeziune a UE reprezintă un instrument fundamental cu care Uniunea poate contribui la depășirea situației actuale, ghidând și conturând punerea în aplicare a reformelor structurale necesare, concentrând investițiile asupra acțiunilor prioritare, pentru a maximiza impactul investițiilor asupra situației socioeconomice a unei regiuni sau a unui stat membru, a stimula economia și a contribui la crearea de noi locuri de muncă pentru tineri; solicită, prin urmare, statelor membre să utilizeze pe deplin și în mod coordonat fondurile UE disponibile (FEDER, FSE, FC, FEADR și FEPAM), oferind astfel tinerilor posibilitatea de a avea un rol activ în economie și societate; subliniază faptul că ar trebui să se țină cont de particularitățile regionale, având în vedere că acestea pot dicta succesul sau eșecul inițiativelor tinerilor, în întreaga UE și în special în regiunile cele mai dezavantajate și în cele ultraperiferice, unde sunt necesare investiții pentru a asigura coeziunea economică, socială și teritorială;

| 67. | încurajează statele membre să sprijine oportunitățile de angajare pentru tineri la nivel local și să completeze aceste măsuri facilitând mobilitatea în rândul tinerilor lucrători către alte state din UE și din lume (16); solicită inițierea unor măsuri în favoarea consolidării formării și a experienței profesionale, în special prin eliminarea obstacolelor existente în calea uceniciei, formării și stagiilor transfrontaliere; dorește accelerarea procesului de recunoaștere reciprocă a calificărilor și competențelor și o mai bună coordonare între sistemele naționale de securitate socială, în special sistemele de pensii, precum și continuarea investițiilor substanțiale în învățarea de limbi străine de la o vârstă fragedă; |
| --- | --- |

67.

încurajează statele membre să sprijine oportunitățile de angajare pentru tineri la nivel local și să completeze aceste măsuri facilitând mobilitatea în rândul tinerilor lucrători către alte state din UE și din lume (16); solicită inițierea unor măsuri în favoarea consolidării formării și a experienței profesionale, în special prin eliminarea obstacolelor existente în calea uceniciei, formării și stagiilor transfrontaliere; dorește accelerarea procesului de recunoaștere reciprocă a calificărilor și competențelor și o mai bună coordonare între sistemele naționale de securitate socială, în special sistemele de pensii, precum și continuarea investițiilor substanțiale în învățarea de limbi străine de la o vârstă fragedă;

| 68. | solicită statelor membre să continue procesul de reformă și de dezvoltare a unor servicii publice eficiente de ocupare a forței de muncă pentru a-și putea orienta mai bine activitățile și strategiile în direcția tinerilor, ca și componentă fundamentală a oricărei strategii naționale de garanție pentru tineret; subliniază necesitatea reformării EURES în vederea corelării proactive între persoanele care caută un loc de muncă sau care își schimbă locul de muncă și locurile de muncă neocupate, precum și a popularizării EURES, în special a rețelei sale consultative, pentru îmbunătățirea vizibilității și a disponibilității sale, ca sistem de consiliere profesională care sprijină studenții să conștientizeze mai bine oportunitățile profesionale existente; evidențiază necesitatea unei coordonări mai apropiate între EURES și alte portaluri și servicii adresate cetățenilor și întreprinderilor (de exemplu „EURES primul meu loc de muncă”, punctele de informare Europe Direct sau Rețeaua întreprinderilor europene pentru IMM-uri), pentru a spori eficiența și eficacitatea serviciilor furnizate; salută munca depusă de directorii serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și sprijină instituționalizarea sa; |
| --- | --- |

68.

solicită statelor membre să continue procesul de reformă și de dezvoltare a unor servicii publice eficiente de ocupare a forței de muncă pentru a-și putea orienta mai bine activitățile și strategiile în direcția tinerilor, ca și componentă fundamentală a oricărei strategii naționale de garanție pentru tineret; subliniază necesitatea reformării EURES în vederea corelării proactive între persoanele care caută un loc de muncă sau care își schimbă locul de muncă și locurile de muncă neocupate, precum și a popularizării EURES, în special a rețelei sale consultative, pentru îmbunătățirea vizibilității și a disponibilității sale, ca sistem de consiliere profesională care sprijină studenții să conștientizeze mai bine oportunitățile profesionale existente; evidențiază necesitatea unei coordonări mai apropiate între EURES și alte portaluri și servicii adresate cetățenilor și întreprinderilor (de exemplu „EURES primul meu loc de muncă”, punctele de informare Europe Direct sau Rețeaua întreprinderilor europene pentru IMM-uri), pentru a spori eficiența și eficacitatea serviciilor furnizate; salută munca depusă de directorii serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și sprijină instituționalizarea sa;

| 69. | solicită statelor membre, în absența unor cifre clare privind fluxul de migrație a tinerilor, să creeze mecanisme de cercetare, monitorizare și evaluare a acestei mobilități, care să poată fi transferate către EURES pentru o mai bună abordare a acestor fenomene; |
| --- | --- |

69.

solicită statelor membre, în absența unor cifre clare privind fluxul de migrație a tinerilor, să creeze mecanisme de cercetare, monitorizare și evaluare a acestei mobilități, care să poată fi transferate către EURES pentru o mai bună abordare a acestor fenomene;

| 70. | subliniază, în plus, importanța sensibilizării tinerilor cu privire la utilizarea consilierii oferite în cadrul serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, a consolidării parteneriatelor cu școli și universități și a unei mai bune integrări în rețeaua EURES; |
| --- | --- |

70.

subliniază, în plus, importanța sensibilizării tinerilor cu privire la utilizarea consilierii oferite în cadrul serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, a consolidării parteneriatelor cu școli și universități și a unei mai bune integrări în rețeaua EURES;

| 71. | invită statele membre să recunoască și să certifice în mod adecvat învățarea și educația non-formală și informală și competențele dobândite astfel, precum și alte experiențe profesionale, ca o formă de valorizare a competențelor, astfel încât tinerii să-și poată demonstra mai bine educația și competențele în raport cu cerințele privind intrarea cu succes pe piața muncii; |
| --- | --- |

71.

invită statele membre să recunoască și să certifice în mod adecvat învățarea și educația non-formală și informală și competențele dobândite astfel, precum și alte experiențe profesionale, ca o formă de valorizare a competențelor, astfel încât tinerii să-și poată demonstra mai bine educația și competențele în raport cu cerințele privind intrarea cu succes pe piața muncii;

| 72. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare principiul transparenței și armonizării în ceea ce privește recunoașterea calificărilor în cadrul Uniunii, în special prin intermediul Sistemului european de credite pentru educație și formare profesională, al Europass și al Cadrului european al calificărilor și să pună în aplicare pe deplin recomandarea Consiliului privind validarea educației non-formale și informale, precum și să asigure, în special, recunoașterea transfrontalieră a educației formale și non-formale; subliniază importanța punerii în aplicare și a raportării cu privire la aceste inițiative în timp util; |
| --- | --- |

72.

invită Comisia și statele membre să pună în aplicare principiul transparenței și armonizării în ceea ce privește recunoașterea calificărilor în cadrul Uniunii, în special prin intermediul Sistemului european de credite pentru educație și formare profesională, al Europass și al Cadrului european al calificărilor și să pună în aplicare pe deplin recomandarea Consiliului privind validarea educației non-formale și informale, precum și să asigure, în special, recunoașterea transfrontalieră a educației formale și non-formale; subliniază importanța punerii în aplicare și a raportării cu privire la aceste inițiative în timp util;

| 73. | subliniază că trebuie soluționată problema „irosirii inteligenței”, întrucât tinerii înalt calificați care ocupă posturi pentru care sunt supracalificați nu-și folosesc competențele nici calificările reale, aceasta având efecte negative asupra lor din punct de vedere social și psihologic; |
| --- | --- |

73.

subliniază că trebuie soluționată problema „irosirii inteligenței”, întrucât tinerii înalt calificați care ocupă posturi pentru care sunt supracalificați nu-și folosesc competențele nici calificările reale, aceasta având efecte negative asupra lor din punct de vedere social și psihologic;

| 74. | recunoaște faptul că libera circulație a lucrătorilor poate fi, în parte, o soluție eficientă pentru echilibrarea cererii și ofertei de pe piața muncii la nivelul Uniunii; solicită statelor membre, în același timp, să ia toate măsurile necesare pentru a împiedica fenomenul de „irosire a inteligenței” prin măsuri sustenabile care să asigure oportunități de angajare pentru lucrătorii cu înalte calificări, în propriul lor stat membru sau regiune; |
| --- | --- |

74.

recunoaște faptul că libera circulație a lucrătorilor poate fi, în parte, o soluție eficientă pentru echilibrarea cererii și ofertei de pe piața muncii la nivelul Uniunii; solicită statelor membre, în același timp, să ia toate măsurile necesare pentru a împiedica fenomenul de „irosire a inteligenței” prin măsuri sustenabile care să asigure oportunități de angajare pentru lucrătorii cu înalte calificări, în propriul lor stat membru sau regiune;

| 75. | consideră că tranziția de la educație la muncă este un moment crucial pentru tineri; subliniază importanța unor măsuri care să favorizeze o tranziție sigură; solicită, prin urmare, statelor membre să instituie servicii personalizate de consiliere profesională și să consolideze măsurile de orientare și consiliere, precum și servicii de recrutare adaptate nevoilor individuale, începând încă din primii ani de învățământ secundar, cu scopul de a permite tinerilor să ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la viitoarea lor educație superioară sau profesională, instituind mecanisme de monitorizare a oportunităților oferite și de evaluare a ratei de succes a respectivilor tineri în găsirea ulterioară a unui loc de muncă; |
| --- | --- |

75.

consideră că tranziția de la educație la muncă este un moment crucial pentru tineri; subliniază importanța unor măsuri care să favorizeze o tranziție sigură; solicită, prin urmare, statelor membre să instituie servicii personalizate de consiliere profesională și să consolideze măsurile de orientare și consiliere, precum și servicii de recrutare adaptate nevoilor individuale, începând încă din primii ani de învățământ secundar, cu scopul de a permite tinerilor să ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la viitoarea lor educație superioară sau profesională, instituind mecanisme de monitorizare a oportunităților oferite și de evaluare a ratei de succes a respectivilor tineri în găsirea ulterioară a unui loc de muncă;

| 76. | subliniază necesitatea ca fiecare întreprindere care atinge o anumită dimensiune să fie încurajată să ofere locuri de formare profesională în cadrul sistemului dual de formare profesională și să recruteze stagiarii după încheierea stagiului, exceptând cazul în care întreprinderea se confruntă cu mari dificultăți financiare; |
| --- | --- |

76.

subliniază necesitatea ca fiecare întreprindere care atinge o anumită dimensiune să fie încurajată să ofere locuri de formare profesională în cadrul sistemului dual de formare profesională și să recruteze stagiarii după încheierea stagiului, exceptând cazul în care întreprinderea se confruntă cu mari dificultăți financiare;

| 77. | solicită statelor membre să se asigure că tinerii au posibilitatea, dacă doresc, să primească asistență eficace în alegerea carierei, precum și în cunoașterea drepturilor lor și a venitului minim; |
| --- | --- |

77.

solicită statelor membre să se asigure că tinerii au posibilitatea, dacă doresc, să primească asistență eficace în alegerea carierei, precum și în cunoașterea drepturilor lor și a venitului minim;

| 78. | solicită statelor membre să includă în programa universitară o formare de bază privind căutarea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

78.

solicită statelor membre să includă în programa universitară o formare de bază privind căutarea de locuri de muncă;

| 79. | consideră că sistemul educațional din UE ar trebui să promoveze principiul echității și egalității șanselor; solicită să se promoveze toate competențele necesare cu scopul de a facilita accesul la învățarea pe tot parcursul vieții, ca o condiție obligatorie într-o societate bazată pe cunoaștere; |
| --- | --- |

79.

consideră că sistemul educațional din UE ar trebui să promoveze principiul echității și egalității șanselor; solicită să se promoveze toate competențele necesare cu scopul de a facilita accesul la învățarea pe tot parcursul vieții, ca o condiție obligatorie într-o societate bazată pe cunoaștere;

| 80. | subliniază faptul că toate resursele financiare investite în combaterea activă a șomajului în rândul tinerilor ar trebui cheltuite în mod eficient; solicită statelor membre să introducă un sistem de monitorizare și de evaluare a măsurilor privind ocuparea forței de muncă puse în aplicare, care ar trebui să fie public și ușor accesibil pentru cetățeni, precum și un sistem de verificare a eficacității respectivelor măsuri, cu scopul de a se îndrepta tot mai mult spre politici bazate pe dovezi, care pot fi împărtășite la nivelul UE; în acest sens, constată că înființarea unui sistem comun de indicatori de rezultate și de impact ar contribui la evaluarea cantitativă și calitativă progresului înregistrat de diferitele programe; |
| --- | --- |

80.

subliniază faptul că toate resursele financiare investite în combaterea activă a șomajului în rândul tinerilor ar trebui cheltuite în mod eficient; solicită statelor membre să introducă un sistem de monitorizare și de evaluare a măsurilor privind ocuparea forței de muncă puse în aplicare, care ar trebui să fie public și ușor accesibil pentru cetățeni, precum și un sistem de verificare a eficacității respectivelor măsuri, cu scopul de a se îndrepta tot mai mult spre politici bazate pe dovezi, care pot fi împărtășite la nivelul UE; în acest sens, constată că înființarea unui sistem comun de indicatori de rezultate și de impact ar contribui la evaluarea cantitativă și calitativă progresului înregistrat de diferitele programe;

| 81. | subliniază faptul că organizațiile de tineret ar trebui să aibă un rol recunoscut în monitorizarea și, după caz, în punerea în aplicare a politicilor și inițiativelor vizând combaterea șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

81.

subliniază faptul că organizațiile de tineret ar trebui să aibă un rol recunoscut în monitorizarea și, după caz, în punerea în aplicare a politicilor și inițiativelor vizând combaterea șomajului în rândul tinerilor;

| 82. | subliniază necesitatea de a investi în crearea de locuri de muncă ecologice, stabile și de calitate, ca mijloc de a permite tinerilor să aibă o viață decentă; solicită, totodată, Comisiei și statelor membre să mobilizeze toate fondurile disponibile pentru a stimula investițiile, în special în locuri de muncă ecologice, în vederea combaterii ratei inacceptabil de ridicate a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

82.

subliniază necesitatea de a investi în crearea de locuri de muncă ecologice, stabile și de calitate, ca mijloc de a permite tinerilor să aibă o viață decentă; solicită, totodată, Comisiei și statelor membre să mobilizeze toate fondurile disponibile pentru a stimula investițiile, în special în locuri de muncă ecologice, în vederea combaterii ratei inacceptabil de ridicate a șomajului în rândul tinerilor;

| 83. | consideră că sunt necesare strategii de predare mai atractive, cu inserție regională mai bună, precum și crearea unor rețele de platforme pentru schimbul de experiență și de bune practici între regiuni și între statele membre, ținând cont de situațiile diferite și permițând flexibilitate în funcție de nevoile specifice și caracteristicile fiecărei regiuni, stabilind zone prioritare pentru dezvoltarea fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

83.

consideră că sunt necesare strategii de predare mai atractive, cu inserție regională mai bună, precum și crearea unor rețele de platforme pentru schimbul de experiență și de bune practici între regiuni și între statele membre, ținând cont de situațiile diferite și permițând flexibilitate în funcție de nevoile specifice și caracteristicile fiecărei regiuni, stabilind zone prioritare pentru dezvoltarea fiecărei regiuni;

| 84. | solicită statelor membre să pună în aplicare măsuri adecvate pentru combaterea inegalităților de gen, care să se țină seama de grupurile sociale vulnerabile, în special de persoanele cu dizabilități, migranții și mamele singure; |
| --- | --- |

84.

solicită statelor membre să pună în aplicare măsuri adecvate pentru combaterea inegalităților de gen, care să se țină seama de grupurile sociale vulnerabile, în special de persoanele cu dizabilități, migranții și mamele singure;

| 85. | solicită statelor membre să adopte politici de încurajare a prezenței femeilor în sectoarele și profesiile în care sunt subreprezentate, cum ar fi în domeniul științei și tehnologiei (în 2009, doar 33 % dintre cercetătorii din UE erau femei) sau în sectorul economic și financiar, întrucât alegerea acestor parcursuri ar face ca femeile să devină mai competitive pe piața muncii; |
| --- | --- |

85.

solicită statelor membre să adopte politici de încurajare a prezenței femeilor în sectoarele și profesiile în care sunt subreprezentate, cum ar fi în domeniul științei și tehnologiei (în 2009, doar 33 % dintre cercetătorii din UE erau femei) sau în sectorul economic și financiar, întrucât alegerea acestor parcursuri ar face ca femeile să devină mai competitive pe piața muncii;

| 86. | solicită Comisiei și statelor membre să combată segregarea de gen, atât în educație cât și pe piața muncii, prin identificarea unor cursuri de educație și formare specifice, precum și a unui parcurs educativ bazat pe o monitorizare continuă, respectând concluziile prevăzute în comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 intitulată „Regândirea educației” (COM(2012)0669), combinând politicile de educație și formare cu politici de ocupare a forței de muncă destinate în special tinerelor femei, precum și promovând și acordând stimulente pentru angajarea femeilor în sectoare strategice de dezvoltare; |
| --- | --- |

86.

solicită Comisiei și statelor membre să combată segregarea de gen, atât în educație cât și pe piața muncii, prin identificarea unor cursuri de educație și formare specifice, precum și a unui parcurs educativ bazat pe o monitorizare continuă, respectând concluziile prevăzute în comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 intitulată „Regândirea educației” (COM(2012)0669), combinând politicile de educație și formare cu politici de ocupare a forței de muncă destinate în special tinerelor femei, precum și promovând și acordând stimulente pentru angajarea femeilor în sectoare strategice de dezvoltare;

| 87. | solicită statelor membre să promoveze accesul tinerelor femei la piața muncii, să ia măsuri care să permită femeilor să-și mențină prezența pe această piață, acordând în același timp atenție calității locurilor de muncă și dezvoltării profesionale și să elimine diferențele care au existat întotdeauna între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă, cariera și remunerația; |
| --- | --- |

87.

solicită statelor membre să promoveze accesul tinerelor femei la piața muncii, să ia măsuri care să permită femeilor să-și mențină prezența pe această piață, acordând în același timp atenție calității locurilor de muncă și dezvoltării profesionale și să elimine diferențele care au existat întotdeauna între femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă, cariera și remunerația;

| 88. | consideră că, pentru a sprijini reintegrarea femeilor pe piața muncii sunt necesare soluții politice multidimensionale care să cuprindă învățarea pe tot parcursul vieții și măsuri de combatere a muncii precare și de promovare a drepturilor în materie de muncă, precum și a unor practici diferite de organizare a muncii, la cererea femeilor, astfel încât femeile să nu fie constrânse să renunțe la carieră sau să își întrerupă activitatea profesională; |
| --- | --- |

88.

consideră că, pentru a sprijini reintegrarea femeilor pe piața muncii sunt necesare soluții politice multidimensionale care să cuprindă învățarea pe tot parcursul vieții și măsuri de combatere a muncii precare și de promovare a drepturilor în materie de muncă, precum și a unor practici diferite de organizare a muncii, la cererea femeilor, astfel încât femeile să nu fie constrânse să renunțe la carieră sau să își întrerupă activitatea profesională;

| 89. | invită statele membre să dezvolte politici adecvate, în deplină conformitate cu legislația europeană și națională, și să introducă măsuri specifice, incluzând programe de formare și profesionale axate pe găsirea unui loc de muncă, pentru a asigura șanse egale pentru tinerii bărbați și femei de a acumula o experiență profesională reală; |
| --- | --- |

89.

invită statele membre să dezvolte politici adecvate, în deplină conformitate cu legislația europeană și națională, și să introducă măsuri specifice, incluzând programe de formare și profesionale axate pe găsirea unui loc de muncă, pentru a asigura șanse egale pentru tinerii bărbați și femei de a acumula o experiență profesională reală;

| 90. | solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze și să implementeze politici de integrare și de monitorizare a problematicii de gen, care să sprijine accesul cetățenilor șomeri la serviciile de recrutare și de ajutor social; |
| --- | --- |

90.

solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze și să implementeze politici de integrare și de monitorizare a problematicii de gen, care să sprijine accesul cetățenilor șomeri la serviciile de recrutare și de ajutor social;

| 91. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

91.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 29.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0224.

(3)  O-000106/2012; B7-0113/2012.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0016.

(5)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(6)  Eurofound (2012), „NEETs: young people not in employment, education or training: characteristics, costs and policy responses in Europe”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(7)  Eurofound (2012), „Effectiveness of policy measures to increase the employment participation of young people”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(8)  Eurofound (2011), „Helping young workers during the crisis: contributions by social partners and public authorities”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0092.

(10)  Eurofound (2012), „Recent policy developments related to those not in employment, education and training (NEETs)”, Publications Office of the European Union, Luxembourg. (http://www.eurofound.europa.eu/docs/erm/tn1109042s/tn1109042s.pdf)

(11)  Eurofound (2013), „Active inclusion of young people with disabilities or health problems”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg. (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1226.htm)

(12)  Eurofound (2012), „Tineri neîncadrați profesional și care nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională: caracteristici, costuri și răspunsuri politice în Europa”. Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(13)  Ministerul federal austriac al muncii, afacerilor sociale și protecției consumatorilor, ianuarie 2012.

(14)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-380_ro.htm.

(15)  COM(2012)0728.

(16)  Prin inițiative precum programul MobiPro

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/84 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/84

---

P7_TA(2013)0366

Piața internă a serviciilor

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la piața internă a serviciilor: stadiul actual și etapele următoare (2012/2144(INI))

(2016/C 093/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 9, 49 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9, 49 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei pe tema implementării directivei privind serviciile – Parteneriat pentru o nouă creștere a serviciilor 2012-2015 (COM(2012)0261), precum și documentele de lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei pe tema implementării directivei privind serviciile – Parteneriat pentru o nouă creștere a serviciilor 2012-2015 (COM(2012)0261), precum și documentele de lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei,

| — | având în vedere studiul Comisiei intitulat „The economic impact of the Services Directive: A first assessment following implementation’ (Economic Papers No 456) („Impactul economic al directivei privind serviciile: O primă evaluare în urma punerii în aplicare”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei intitulat „The economic impact of the Services Directive: A first assessment following implementation’ (Economic Papers No 456) („Impactul economic al directivei privind serviciile: O primă evaluare în urma punerii în aplicare”),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – pornind de la rezultatele procesului de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” (COM(2011)0020) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei intitulat „Procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” (SEC(2011)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – pornind de la rezultatele procesului de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” (COM(2011)0020) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei intitulat „Procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” (SEC(2011)0102),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O guvernanță mai bună pentru piața unică” (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O guvernanță mai bună pentru piața unică” (COM(2012)0259),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către un Act privind piața unică” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către un Act privind piața unică” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 14 și 15 martie 2013 privind contribuția politicilor europene la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 14 și 15 martie 2013 privind contribuția politicilor europene la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012 privind Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012 privind Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 10 martie 2011 privind o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 10 martie 2011 privind o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile,

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind guvernanța pieței unice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind guvernanța pieței unice (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2012 referitoare la 20 de preocupări principale ale cetățenilor și întreprinderilor europene față de funcționarea pieței unice (3); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2012 referitoare la 20 de preocupări principale ale cetățenilor și întreprinderilor europene față de funcționarea pieței unice (3);

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la o piață a comerțului cu amănuntul mai eficientă și mai corectă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la o piață a comerțului cu amănuntul mai eficientă și mai corectă (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE privind serviciile (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE privind serviciile (7),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0273/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0273/2013),

| A. | întrucât piața noastră unică este piatra de temelie a construcției europene și buna sa funcționare este esențială pentru punerea corectă în aplicare a politicilor UE și reprezintă o bază pentru redresarea economică; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața noastră unică este piatra de temelie a construcției europene și buna sa funcționare este esențială pentru punerea corectă în aplicare a politicilor UE și reprezintă o bază pentru redresarea economică;

| B. | întrucât sectorul serviciilor reprezintă mai mult de 65 % din PIB-ul UE și din totalul locurilor de muncă din UE și este un pilon al economiei noastre; întrucât serviciile care fac obiectul Directivei privind serviciile reprezintă 45 % din PIB-ul UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul serviciilor reprezintă mai mult de 65 % din PIB-ul UE și din totalul locurilor de muncă din UE și este un pilon al economiei noastre; întrucât serviciile care fac obiectul Directivei privind serviciile reprezintă 45 % din PIB-ul UE;

| C. | întrucât punerea deplină în aplicare a directivei va îmbunătăți substanțial funcționarea pieței unice a serviciilor, în special prin facilitarea accesului pe piață al IMM-urilor și al lucrătorilor independenți, prin extinderea posibilităților de alegere a consumatorilor și prin contribuția la consolidarea competitivității la nivelul UE, a creșterii și a ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât punerea deplină în aplicare a directivei va îmbunătăți substanțial funcționarea pieței unice a serviciilor, în special prin facilitarea accesului pe piață al IMM-urilor și al lucrătorilor independenți, prin extinderea posibilităților de alegere a consumatorilor și prin contribuția la consolidarea competitivității la nivelul UE, a creșterii și a ocupării forței de muncă;

| D. | întrucât este necesară o piață a serviciilor funcțională, eficientă și mai competitivă pentru industria europeană, întreprinderile europene (în special pentru IMM-uri) și consumatori; |
| --- | --- |

D.

întrucât este necesară o piață a serviciilor funcțională, eficientă și mai competitivă pentru industria europeană, întreprinderile europene (în special pentru IMM-uri) și consumatori;

| E. | întrucât, de la adoptarea sa în 2006, Directiva privind serviciile a adus beneficii concrete, facilitând accesul la piață atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatori, dar încă nu a adus toate rezultatele scontate, ca urmare a neajunsurilor legate de punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, de la adoptarea sa în 2006, Directiva privind serviciile a adus beneficii concrete, facilitând accesul la piață atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatori, dar încă nu a adus toate rezultatele scontate, ca urmare a neajunsurilor legate de punerea sa în aplicare;

| F. | întrucât interpretarea fragmentară și punerea în aplicare necorespunzătoare a directivei încă împiedică libera circulație transfrontalieră a serviciilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât interpretarea fragmentară și punerea în aplicare necorespunzătoare a directivei încă împiedică libera circulație transfrontalieră a serviciilor;

| G. | întrucât întreprinderile, în special IMM-urile, sunt în continuare obligate să respecte o serie vastă de cerințe administrative și birocratice care reprezintă o povară, în special atunci când acestea se adaugă la dificultățile întâmpinate în accesarea creditelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât întreprinderile, în special IMM-urile, sunt în continuare obligate să respecte o serie vastă de cerințe administrative și birocratice care reprezintă o povară, în special atunci când acestea se adaugă la dificultățile întâmpinate în accesarea creditelor;

| H. | întrucât riscul de lasitudine față de Directiva privind serviciile nu ar trebui să ne determine să slăbim eforturile depuse în vederea realizării întregului potențial al acesteia, |
| --- | --- |

H.

întrucât riscul de lasitudine față de Directiva privind serviciile nu ar trebui să ne determine să slăbim eforturile depuse în vederea realizării întregului potențial al acesteia,

| I. | întrucât a sosit momentul să trecem la acțiune, având în vedere că, odată cu creșterea șomajului și deteriorarea finanțelor publice, sectorul serviciilor este mai mult decât oricând o sursă de competitivitate, de creștere economică și de locuri de muncă care nu poate fi neglijată, |
| --- | --- |

I.

întrucât a sosit momentul să trecem la acțiune, având în vedere că, odată cu creșterea șomajului și deteriorarea finanțelor publice, sectorul serviciilor este mai mult decât oricând o sursă de competitivitate, de creștere economică și de locuri de muncă care nu poate fi neglijată,

Potențialul neexploatat al serviciilor legat de creșterea economică și ocuparea forței de muncă

| 1. | subliniază că sarcinile administrative inutile și disproporționate, practicile discriminatorii și restricțiile nejustificate privind prestările de servicii pe teritoriul UE blochează surse importante de creștere, împiedică crearea de locuri de muncă și privează întreprinderile de oportunități; |
| --- | --- |

1.

subliniază că sarcinile administrative inutile și disproporționate, practicile discriminatorii și restricțiile nejustificate privind prestările de servicii pe teritoriul UE blochează surse importante de creștere, împiedică crearea de locuri de muncă și privează întreprinderile de oportunități;

| 2. | semnalează că, potrivit estimărilor ambițioase ale Comisiei, PIB-ul UE ar putea crește cu 2,6 % în 5-10 ani, dacă statele membre ar fi dispuse să pună în aplicare în mod corespunzător și pe deplin Directiva privind serviciile și să elimine restricțiile nejustificate; |
| --- | --- |

2.

semnalează că, potrivit estimărilor ambițioase ale Comisiei, PIB-ul UE ar putea crește cu 2,6 % în 5-10 ani, dacă statele membre ar fi dispuse să pună în aplicare în mod corespunzător și pe deplin Directiva privind serviciile și să elimine restricțiile nejustificate;

| 3. | remarcă faptul că Comisia ar trebui să își concentreze eforturile pe acele sectoare ale serviciilor care prezintă o mare importanță economică și un potențial de creștere peste medie, cum ar fi serviciile din sectorul afacerilor, al construcțiilor, al turismului, precum și al comerțului cu amănuntul, cu scopul de a obține rezultate concrete pe termen scurt în ceea ce privește creșterea și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

3.

remarcă faptul că Comisia ar trebui să își concentreze eforturile pe acele sectoare ale serviciilor care prezintă o mare importanță economică și un potențial de creștere peste medie, cum ar fi serviciile din sectorul afacerilor, al construcțiilor, al turismului, precum și al comerțului cu amănuntul, cu scopul de a obține rezultate concrete pe termen scurt în ceea ce privește creșterea și crearea de locuri de muncă;

| 4. | accentuează faptul că aplicarea efectivă a normelor existente este o cale inteligentă și rapidă de a contribui la creșterea economică fără cheltuieli publice; subliniază necesitatea urgentă ca directiva să devină funcțională în practică pentru a elibera potențialul neexploatat al acesteia și a aduce o contribuție la modelul european al unei economii sociale de piață echilibrate și durabile; |
| --- | --- |

4.

accentuează faptul că aplicarea efectivă a normelor existente este o cale inteligentă și rapidă de a contribui la creșterea economică fără cheltuieli publice; subliniază necesitatea urgentă ca directiva să devină funcțională în practică pentru a elibera potențialul neexploatat al acesteia și a aduce o contribuție la modelul european al unei economii sociale de piață echilibrate și durabile;

| 5. | subliniază importanța dezvoltării unor indicatori mai buni ai performanțelor pieței unice, pe baza experiențelor reale și a așteptărilor întreprinderilor și consumatorilor, cu scopul de a dezvolta funcționalitatea și cunoștințele privind diferitele drepturi care pot fi invocate pentru a asigura accesul la piața unică a serviciilor; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța dezvoltării unor indicatori mai buni ai performanțelor pieței unice, pe baza experiențelor reale și a așteptărilor întreprinderilor și consumatorilor, cu scopul de a dezvolta funcționalitatea și cunoștințele privind diferitele drepturi care pot fi invocate pentru a asigura accesul la piața unică a serviciilor;

| 6. | salută dezvoltarea pieței unice digitale și a noilor tipuri de servicii precum serviciile digitale și mobile și pachetele mixte de bunuri și servicii; subliniază necesitatea de a pune în aplicare pe deplin directiva în litera și spiritul ei și într-un mod orientat spre viitor, pentru a încuraja inovarea; |
| --- | --- |

6.

salută dezvoltarea pieței unice digitale și a noilor tipuri de servicii precum serviciile digitale și mobile și pachetele mixte de bunuri și servicii; subliniază necesitatea de a pune în aplicare pe deplin directiva în litera și spiritul ei și într-un mod orientat spre viitor, pentru a încuraja inovarea;

| 7. | încurajează, totodată, deschiderea treptată a pieței interne pentru serviciile din sectorul social, cu respectarea dispozițiilor Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

7.

încurajează, totodată, deschiderea treptată a pieței interne pentru serviciile din sectorul social, cu respectarea dispozițiilor Directivei privind serviciile;

| 8. | reamintește că Directiva privind serviciile nu forțează liberalizarea serviciilor, ci pregătește terenul pentru ca atât întreprinderile, cât și consumatorii să înțeleagă întregul potențial al pieței noastre unice în contextul unei economii sociale de piață competitive; |
| --- | --- |

8.

reamintește că Directiva privind serviciile nu forțează liberalizarea serviciilor, ci pregătește terenul pentru ca atât întreprinderile, cât și consumatorii să înțeleagă întregul potențial al pieței noastre unice în contextul unei economii sociale de piață competitive;

| 9. | salută comunicarea Comisiei referitoare la aplicarea Directivei privind serviciile, intitulată „Parteneriat pentru o nouă creștere a serviciilor 2012-2015” (COM(2012)0261), care răspunde obligației de raportare, prevăzută la articolul 41 din directivă; reafirmă faptul că este necesar să se țină seama de efectele pe termen mediu și lung ale directivei privind serviciile asupra ocupării forței de muncă în UE; |
| --- | --- |

9.

salută comunicarea Comisiei referitoare la aplicarea Directivei privind serviciile, intitulată „Parteneriat pentru o nouă creștere a serviciilor 2012-2015” (COM(2012)0261), care răspunde obligației de raportare, prevăzută la articolul 41 din directivă; reafirmă faptul că este necesar să se țină seama de efectele pe termen mediu și lung ale directivei privind serviciile asupra ocupării forței de muncă în UE;

Bariere, frontiere și piedici în calea liberei circulații

| 10. | regretă faptul că există un număr semnificativ de cazuri identificate în care statele membre statele membre invocă în mod neadecvat motive imperative de interes public (articolul 15 din Directiva privind serviciile) doar pentru a proteja și favoriza propria lor piață internă; consideră că folosirea motivelor imperative de interes public ar trebui justificată obiectiv întotdeauna și ar trebui să fie strict proporțională cu obiectivele vizate și să respecte jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE); subliniază faptul că formalitățile legale greoaie, precum și cerințele privind acționarii, restricțiile teritoriale, testele de necesități economice și tarifele fixe creează obstacole nejustificate în calea stabilirii transfrontaliere eficiente și afectează piața internă a serviciilor; |
| --- | --- |

10.

regretă faptul că există un număr semnificativ de cazuri identificate în care statele membre statele membre invocă în mod neadecvat motive imperative de interes public (articolul 15 din Directiva privind serviciile) doar pentru a proteja și favoriza propria lor piață internă; consideră că folosirea motivelor imperative de interes public ar trebui justificată obiectiv întotdeauna și ar trebui să fie strict proporțională cu obiectivele vizate și să respecte jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE); subliniază faptul că formalitățile legale greoaie, precum și cerințele privind acționarii, restricțiile teritoriale, testele de necesități economice și tarifele fixe creează obstacole nejustificate în calea stabilirii transfrontaliere eficiente și afectează piața internă a serviciilor;

| 11. | regretă faptul că se efectuează rar evaluarea proporționalității; solicită Comisiei să clarifice conceptul de proporționalitate și să elaboreze îndrumări practice destinate statelor membre cu privire la modalitatea de aplicare a acesteia, pe baza jurisprudenței existente a CJUE; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că se efectuează rar evaluarea proporționalității; solicită Comisiei să clarifice conceptul de proporționalitate și să elaboreze îndrumări practice destinate statelor membre cu privire la modalitatea de aplicare a acesteia, pe baza jurisprudenței existente a CJUE;

| 12. | îndeamnă statele membre să aplice în mod eficient și pe deplin clauza privind libertatea de a presta servicii (articolul 16 din Directiva privind serviciile) și să elimine sarcinile generate de dubla reglementare; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă statele membre să aplice în mod eficient și pe deplin clauza privind libertatea de a presta servicii (articolul 16 din Directiva privind serviciile) și să elimine sarcinile generate de dubla reglementare;

| 13. | subliniază faptul că, în cazul activităților pentru care autorizațiile disponibile pot fi limitate din cauza resurselor naturale limitate sau a capacității tehnice reduse, directiva privind serviciile subliniază că furnizorul serviciilor trebuie să-și poată recupera investiția și să facă un profit corect, fără a limita sau a distorsiona libera concurență; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că, în cazul activităților pentru care autorizațiile disponibile pot fi limitate din cauza resurselor naturale limitate sau a capacității tehnice reduse, directiva privind serviciile subliniază că furnizorul serviciilor trebuie să-și poată recupera investiția și să facă un profit corect, fără a limita sau a distorsiona libera concurență;

| 14. | își manifestă îngrijorarea privind numărul în creștere al cazurilor de discriminare raportate de consumatori; îndeamnă statele membre să pună în aplicare în mod corect și pe deplin articolul 20 alineatul (2) din Directiva privind serviciile și invită întreprinderile să se abțină de la practici discriminatorii nejustificate bazate pe naționalitate sau loc de reședință; evidențiază, cu toate acestea, faptul că orice obligație de a vinde contravine principiului fundamental al libertății contractuale; salută, așadar, activitatea curentă a Comisiei referitoare la un raport de orientare privind nediscriminarea, menit să stabilească un echilibru adecvat în beneficiul consumatorilor și al întreprinderilor; salută rolul centrelor europene ale consumatorilor în identificarea și soluționarea neregulilor observate; |
| --- | --- |

14.

își manifestă îngrijorarea privind numărul în creștere al cazurilor de discriminare raportate de consumatori; îndeamnă statele membre să pună în aplicare în mod corect și pe deplin articolul 20 alineatul (2) din Directiva privind serviciile și invită întreprinderile să se abțină de la practici discriminatorii nejustificate bazate pe naționalitate sau loc de reședință; evidențiază, cu toate acestea, faptul că orice obligație de a vinde contravine principiului fundamental al libertății contractuale; salută, așadar, activitatea curentă a Comisiei referitoare la un raport de orientare privind nediscriminarea, menit să stabilească un echilibru adecvat în beneficiul consumatorilor și al întreprinderilor; salută rolul centrelor europene ale consumatorilor în identificarea și soluționarea neregulilor observate;

Guvernanța inteligentă a pieței interne a serviciilor

| 15. | reamintește că pentru buna funcționare a pieței interne a serviciilor este nevoie de o interacțiune cu regulile specifice ale sectorului, ceea ce ar putea necesita autorizații suplimentare, ducând la costuri cumulative, în special pentru întreprinderi; evidențiază faptul că aceasta depinde și de punerea în aplicare a altor acte legislative ale UE; îndeamnă, prin urmare, statele membre să abordeze piața internă a serviciilor în mod integrat în vederea garantării securității juridice pentru consumatori și întreprinderi, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

15.

reamintește că pentru buna funcționare a pieței interne a serviciilor este nevoie de o interacțiune cu regulile specifice ale sectorului, ceea ce ar putea necesita autorizații suplimentare, ducând la costuri cumulative, în special pentru întreprinderi; evidențiază faptul că aceasta depinde și de punerea în aplicare a altor acte legislative ale UE; îndeamnă, prin urmare, statele membre să abordeze piața internă a serviciilor în mod integrat în vederea garantării securității juridice pentru consumatori și întreprinderi, în special pentru IMM-uri;

| 16. | invită Comisia să asigure coerența între evaluarea inter pares prevăzută de Directiva privind serviciile și evaluarea reciprocă prevăzută de Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale; subliniază faptul că ar trebui efectuată o evaluare atentă pentru fiecare caz în parte, inclusiv a justificărilor prezentate de statele membre pentru menținerea anumitor cerințe, în vederea identificării domeniilor specifice în care statele membre reglementează în mod disproporționat exercitarea unei profesii sau blochează accesul la anumite profesii; îndeamnă statele membre să elimine astfel de cerințe nejustificate; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să asigure coerența între evaluarea inter pares prevăzută de Directiva privind serviciile și evaluarea reciprocă prevăzută de Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale; subliniază faptul că ar trebui efectuată o evaluare atentă pentru fiecare caz în parte, inclusiv a justificărilor prezentate de statele membre pentru menținerea anumitor cerințe, în vederea identificării domeniilor specifice în care statele membre reglementează în mod disproporționat exercitarea unei profesii sau blochează accesul la anumite profesii; îndeamnă statele membre să elimine astfel de cerințe nejustificate;

| 17. | solicită statelor membre să utilizeze mai mult procedura recunoașterii reciproce pentru a facilita libera circulație a serviciilor, acolo unde încă nu există norme armonizate; |
| --- | --- |

17.

solicită statelor membre să utilizeze mai mult procedura recunoașterii reciproce pentru a facilita libera circulație a serviciilor, acolo unde încă nu există norme armonizate;

| 18. | observă că diversitatea standardelor naționale provoacă fragmentare și incertitudine; încurajează dezvoltarea unor standarde europene voluntare pentru serviciile care fac obiectul Directivei privind serviciile în vederea îmbunătățirii comparabilității transfrontaliere și a comerțului transfrontalier; |
| --- | --- |

18.

observă că diversitatea standardelor naționale provoacă fragmentare și incertitudine; încurajează dezvoltarea unor standarde europene voluntare pentru serviciile care fac obiectul Directivei privind serviciile în vederea îmbunătățirii comparabilității transfrontaliere și a comerțului transfrontalier;

| 19. | consideră că organizațiile europene de standardizare și Comisia Europeană ar trebuie să coopereze strâns pentru a asigura, după caz, coerența terminologiei folosite astfel încât regulile să fie aplicate în mod consecvent la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

19.

consideră că organizațiile europene de standardizare și Comisia Europeană ar trebuie să coopereze strâns pentru a asigura, după caz, coerența terminologiei folosite astfel încât regulile să fie aplicate în mod consecvent la nivelul întregii UE;

| 20. | subliniază, de asemenea, faptul că acoperirea transfrontalieră neadecvată a asigurărilor pentru prestatorii de servicii este o barieră majoră în calea liberei circulații; îndeamnă părțile interesate să găsească soluții prin intermediul dialogului; |
| --- | --- |

20.

subliniază, de asemenea, faptul că acoperirea transfrontalieră neadecvată a asigurărilor pentru prestatorii de servicii este o barieră majoră în calea liberei circulații; îndeamnă părțile interesate să găsească soluții prin intermediul dialogului;

| 21. | încurajează folosirea mai largă a sistemului IMI între statele membre pentru a verifica respectarea cerințelor directivei, în special în cazurile de prestare transfrontalieră a serviciilor, precum și a centrelor europene ale consumatorilor și a SOLVIT pentru a ajuta întreprinderile și consumatorii în cazul normelor contradictorii și al nerespectării obligațiilor; subliniază, în acest sens, importanța asigurării accesului integral al partenerilor asociați la rețeaua SOLVIT la nivel tehnic; |
| --- | --- |

21.

încurajează folosirea mai largă a sistemului IMI între statele membre pentru a verifica respectarea cerințelor directivei, în special în cazurile de prestare transfrontalieră a serviciilor, precum și a centrelor europene ale consumatorilor și a SOLVIT pentru a ajuta întreprinderile și consumatorii în cazul normelor contradictorii și al nerespectării obligațiilor; subliniază, în acest sens, importanța asigurării accesului integral al partenerilor asociați la rețeaua SOLVIT la nivel tehnic;

| 22. | remarcă faptul că instrumentele pieței unice, inclusiv SOLVIT, ar trebui să funcționeze mai bine din punctul de vedere al timpului necesar pentru soluționarea cazurilor; subliniază, în acest sens, importanța îmbunătățirii obiectivelor și a indicatorilor-cheie de performanță; salută inițiativa Comisiei de revizuire a cadrului juridic al SOLVIT; |
| --- | --- |

22.

remarcă faptul că instrumentele pieței unice, inclusiv SOLVIT, ar trebui să funcționeze mai bine din punctul de vedere al timpului necesar pentru soluționarea cazurilor; subliniază, în acest sens, importanța îmbunătățirii obiectivelor și a indicatorilor-cheie de performanță; salută inițiativa Comisiei de revizuire a cadrului juridic al SOLVIT;

| 23. | îndeamnă statele membre să treacă la a doua generație de ghișee unice, care reprezintă portaluri de e-Guvernare pe deplin funcționale, multilingve și ușor de utilizat; accentuează importanța de a adopta o abordare de furnizor de servicii care să acopere întregul ciclu de afaceri; consideră că procedurile electronice vor crește simplificarea, vor reduce costurile de conformitate și vor spori securitatea juridică; solicită statelor membre să asigure interoperabilitatea deplină a ghișeelor lor unice și să le facă cunoscute dincolo de frontiere, informând toți cetățenii europeni cu privire la drepturile și oportunitățile pe care le au în baza Directivei privind serviciile; de asemenea, invită Comisiei să stabilească criterii de referință clare pentru evaluarea ghișeelor unice, inclusiv date privind nivelul utilizării acestora și să raporteze în mod regulat Parlamentului progresele realizate; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă statele membre să treacă la a doua generație de ghișee unice, care reprezintă portaluri de e-Guvernare pe deplin funcționale, multilingve și ușor de utilizat; accentuează importanța de a adopta o abordare de furnizor de servicii care să acopere întregul ciclu de afaceri; consideră că procedurile electronice vor crește simplificarea, vor reduce costurile de conformitate și vor spori securitatea juridică; solicită statelor membre să asigure interoperabilitatea deplină a ghișeelor lor unice și să le facă cunoscute dincolo de frontiere, informând toți cetățenii europeni cu privire la drepturile și oportunitățile pe care le au în baza Directivei privind serviciile; de asemenea, invită Comisiei să stabilească criterii de referință clare pentru evaluarea ghișeelor unice, inclusiv date privind nivelul utilizării acestora și să raporteze în mod regulat Parlamentului progresele realizate;

O aplicare mai eficientă pentru efecte economice maxime

| 24. | subliniază că, acolo unde Directiva privind serviciile a fost aplicată în mod corespunzător, aceasta a avut rezultate concrete în ceea ce privește locurile de muncă și creșterea economică; sprijină, prin urmare, schimbul de bune practici între statele membre, inclusiv de soluții inovatoare între autoritățile competente din regiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

24.

subliniază că, acolo unde Directiva privind serviciile a fost aplicată în mod corespunzător, aceasta a avut rezultate concrete în ceea ce privește locurile de muncă și creșterea economică; sprijină, prin urmare, schimbul de bune practici între statele membre, inclusiv de soluții inovatoare între autoritățile competente din regiunile transfrontaliere;

| 25. | subliniază că punerea în aplicare necorespunzătoare are un impact care nu ține seama de frontiere, iar consecințele sunt suportate de cetățenii din întreaga UE; subliniază faptul că toate statele membre sunt responsabile unele față de celelalte și față de Uniune pentru aplicarea efectivă a directivei și că acestea trebuie să-și respecte obligațiile în condiții de egalitate; |
| --- | --- |

25.

subliniază că punerea în aplicare necorespunzătoare are un impact care nu ține seama de frontiere, iar consecințele sunt suportate de cetățenii din întreaga UE; subliniază faptul că toate statele membre sunt responsabile unele față de celelalte și față de Uniune pentru aplicarea efectivă a directivei și că acestea trebuie să-și respecte obligațiile în condiții de egalitate;

| 26. | solicită Comisiei să sprijine statele membre în remedierea principalelor probleme identificate în legătură cu punerea în aplicare a legislației UE privind piața unică, inclusiv cu privire la îmbunătățirea transpunerii și reducerea deficitelor în materie de conformitate, precum și cu privire la crearea unor căi de atac juridice rapide și eficiente; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să sprijine statele membre în remedierea principalelor probleme identificate în legătură cu punerea în aplicare a legislației UE privind piața unică, inclusiv cu privire la îmbunătățirea transpunerii și reducerea deficitelor în materie de conformitate, precum și cu privire la crearea unor căi de atac juridice rapide și eficiente;

| 27. | subliniază că autoritățile regionale și locale competente trebuie, de asemenea, să își asume partea lor de responsabilitate pentru o aplicare deplină și de calitate în litera și în spiritul directivei, având ca obiectiv general stimularea activității economice și a ocupării forței de muncă; în acest sens, subliniază importanța reducerii poverii administrative; |
| --- | --- |

27.

subliniază că autoritățile regionale și locale competente trebuie, de asemenea, să își asume partea lor de responsabilitate pentru o aplicare deplină și de calitate în litera și în spiritul directivei, având ca obiectiv general stimularea activității economice și a ocupării forței de muncă; în acest sens, subliniază importanța reducerii poverii administrative;

| 28. | sprijină ferm politica de toleranță zero a Comisiei în ceea ce privește restricțiile nejustificate; încurajează Comisia ca, în dialogul său de pe poziții egale cu statele membre, să folosească toate mijloacele aflate la dispoziția sa pentru a asigura aplicarea deplină și corectă a normelor existente; solicită ca procedurile rapide de constatare a neîndeplinirii obligațiilor să fie aplicate și finalizate în termen de maximum 18 luni, ori de câte ori sunt identificate puneri în aplicare insuficiente sau încălcări ale directivei de către statele membre; |
| --- | --- |

28.

sprijină ferm politica de toleranță zero a Comisiei în ceea ce privește restricțiile nejustificate; încurajează Comisia ca, în dialogul său de pe poziții egale cu statele membre, să folosească toate mijloacele aflate la dispoziția sa pentru a asigura aplicarea deplină și corectă a normelor existente; solicită ca procedurile rapide de constatare a neîndeplinirii obligațiilor să fie aplicate și finalizate în termen de maximum 18 luni, ori de câte ori sunt identificate puneri în aplicare insuficiente sau încălcări ale directivei de către statele membre;

| 29. | solicită Comisiei să folosească „luna pieței unice” drept oportunitate pentru a prezenta întreprinderilor beneficiile pieței unice a serviciilor; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să folosească „luna pieței unice” drept oportunitate pentru a prezenta întreprinderilor beneficiile pieței unice a serviciilor;

Consolidarea transparenței și a responsabilității

| 30. | solicită Comisiei, pe baza rezultatului evaluării inter-pares, să noteze restricțiile cele mai apăsătoare, să propună reforme specifice și să informeze constant Consiliul și Parlamentul; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei, pe baza rezultatului evaluării inter-pares, să noteze restricțiile cele mai apăsătoare, să propună reforme specifice și să informeze constant Consiliul și Parlamentul;

| 31. | încurajează Comisia să acorde o atenție deosebită sectorului serviciilor în Analizele anuale privind creșterea și în Rapoartele privind starea de integrare a pieței unice și să includă sectorul serviciilor în recomandările specifice pentru fiecare țară; consideră că Comisia și Consiliul ar trebui, prin intermediul acestor recomandări detaliate specifice fiecărei țări, să încurajeze în continuare statele membre în ceea ce privește adoptarea și punerea în aplicare a unor politici de creștere pe termen lung; |
| --- | --- |

31.

încurajează Comisia să acorde o atenție deosebită sectorului serviciilor în Analizele anuale privind creșterea și în Rapoartele privind starea de integrare a pieței unice și să includă sectorul serviciilor în recomandările specifice pentru fiecare țară; consideră că Comisia și Consiliul ar trebui, prin intermediul acestor recomandări detaliate specifice fiecărei țări, să încurajeze în continuare statele membre în ceea ce privește adoptarea și punerea în aplicare a unor politici de creștere pe termen lung;

| 32. | solicită parlamentelor naționale să sprijine activ punerea în executare a directivei și să-și folosească competențele de control față de autoritățile naționale la toate nivelurile; |
| --- | --- |

32.

solicită parlamentelor naționale să sprijine activ punerea în executare a directivei și să-și folosească competențele de control față de autoritățile naționale la toate nivelurile;

| 33. | îndeamnă părțile interesate, comunitatea de afaceri și partenerii sociali să contribuie la responsabilizarea guvernelor în ceea ce privește revitalizarea sectorului european al serviciilor și crearea de locuri de muncă stabile; |
| --- | --- |

33.

îndeamnă părțile interesate, comunitatea de afaceri și partenerii sociali să contribuie la responsabilizarea guvernelor în ceea ce privește revitalizarea sectorului european al serviciilor și crearea de locuri de muncă stabile;

| 34. | solicită Consiliului și Președinției să înscrie în mod regulat piața internă a serviciilor pe ordinea de zi a reuniunilor Consiliului Competitivitate; sugerează reintroducerea rapoartelor Comisiei „privind respectarea angajamentelor” ca metodă de evaluare a progreselor făcute privind facilitarea accesului pe piață; |
| --- | --- |

34.

solicită Consiliului și Președinției să înscrie în mod regulat piața internă a serviciilor pe ordinea de zi a reuniunilor Consiliului Competitivitate; sugerează reintroducerea rapoartelor Comisiei „privind respectarea angajamentelor” ca metodă de evaluare a progreselor făcute privind facilitarea accesului pe piață;

| 35. | îndeamnă membrii Consiliului European să își asume întreaga responsabilitate politică pentru buna funcționare a pieței interne a serviciilor; invită Președintele Consiliului European să mențină această temă pe ordinea de zi a Consiliului European atât timp cât este necesar, având o foaie de parcurs convenită de comun acord care să includă criterii de referință specifice și un calendar pentru ca statele membre revitalizeze punerea deplină în aplicare a Directivei privind serviciile și să elimine obstacolele rămase în calea ei; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă membrii Consiliului European să își asume întreaga responsabilitate politică pentru buna funcționare a pieței interne a serviciilor; invită Președintele Consiliului European să mențină această temă pe ordinea de zi a Consiliului European atât timp cât este necesar, având o foaie de parcurs convenită de comun acord care să includă criterii de referință specifice și un calendar pentru ca statele membre revitalizeze punerea deplină în aplicare a Directivei privind serviciile și să elimine obstacolele rămase în calea ei;

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

36.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0054.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0395.

(4)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 46.

(5)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 51.

(6)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 9.

(7)  JO C 188 E, 28.6.2012, p. 1.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/89 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/89

---

P7_TA(2013)0367

Negocierile pentru un acord de parteneriat și cooperare UE – Malaezia

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 conținând recomandarea adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru un acord de parteneriat și cooperare UE-Malaysia (2013/2052(INI))

(2016/C 093/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1440/80 al Consiliului din 30 mai 1980 privind încheierea Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore și Thailanda – țări membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1440/80 al Consiliului din 30 mai 1980 privind încheierea Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore și Thailanda – țări membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (1),

| — | având în vedere negocierile autorizate de Consiliu în noiembrie 2004, deschise la Bruxelles în octombrie 2010, cu ocazia celui de-al 8-lea Summit UE-Asia (ASEM8), pentru un Acord de parteneriat și cooperare (APC) UE-Malaysia, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile autorizate de Consiliu în noiembrie 2004, deschise la Bruxelles în octombrie 2010, cu ocazia celui de-al 8-lea Summit UE-Asia (ASEM8), pentru un Acord de parteneriat și cooperare (APC) UE-Malaysia,

| — | având în vedere Summitul ASEM9, care a avut loc la Vientiane (Laos), în perioada 5–6 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul ASEM9, care a avut loc la Vientiane (Laos), în perioada 5–6 noiembrie 2012,

| — | având în vedere summitul Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), care a avut loc în Cambodgia, în perioada 18–20 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), care a avut loc în Cambodgia, în perioada 18–20 noiembrie 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind proiectele de decizie ale Comisiei de stabilire a documentelor naționale de strategie și a programelor indicative pentru Malaysia, Brazilia și Pakistan (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind proiectele de decizie ale Comisiei de stabilire a documentelor naționale de strategie și a programelor indicative pentru Malaysia, Brazilia și Pakistan (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la „Malaysia: practica pedepsei prin flagelare” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la „Malaysia: practica pedepsei prin flagelare” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2010 referitoare la recentele atacuri împotriva comunităților creștine (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2010 referitoare la recentele atacuri împotriva comunităților creștine (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (5),

| — | având în vedere aderarea Uniunii Europene la Tratatul de prietenie și cooperare în Asia de Sud-Est, în iulie 2012 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere aderarea Uniunii Europene la Tratatul de prietenie și cooperare în Asia de Sud-Est, în iulie 2012 (6),

| — | având în vedere negocierile în curs privind un acord de liber schimb UE-Malaysia (ALS), |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs privind un acord de liber schimb UE-Malaysia (ALS),

| — | având în vedere Acordul dintre Comunitatea Europeană și guvernul Malaysiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat în 2007 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul dintre Comunitatea Europeană și guvernul Malaysiei privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat în 2007 (7),

| — | având în vedere negocierile privind un Acord de parteneriat voluntar cu Malaysia referitor la Planul de acțiune privind aplicarea legislației, guvernarea și schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) , inițiate în 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile privind un Acord de parteneriat voluntar cu Malaysia referitor la Planul de acțiune privind aplicarea legislației, guvernarea și schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) , inițiate în 2007,

| — | având în vedere documentul de strategie Malaysia – Comunitatea Europeană pentru perioada 2007-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de strategie Malaysia – Comunitatea Europeană pentru perioada 2007-2013,

| — | având în vedere articolul 90 alineatul (4) și articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 90 alineatul (4) și articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0235/2013),

| A. | întrucât Malaysia este membru fondator al ASEAN și va prezida organizația în 2015; întrucât, în cadrul ASEAN, Malaysia este al doilea partener comercial al UE în ordinea importanței; |
| --- | --- |

A.

întrucât Malaysia este membru fondator al ASEAN și va prezida organizația în 2015; întrucât, în cadrul ASEAN, Malaysia este al doilea partener comercial al UE în ordinea importanței;

| B. | întrucât Malaysia este un membru activ al Forumului de Cooperare Economică Asia-Pacific (APEC), al Organizației de Cooperare Islamică (OCI), al Mișcării Țărilor Nealiniate (NAM), al Băncii Asiatice de Dezvoltare (ADB), al Comisiei Economice și Sociale a ONU pentru Asia și Pacific (UNESCAP), al Planului de la Colombo de promovare a dezvoltării economice și sociale în regiunea Asia-Pacific, al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), al Reuniunii Asia-Europa (ASEM), și al Zonei de creștere economică Brunei Darussalam-Indonezia-Malaysia-Filipine (BIMP-EAGA); întrucât Malaysia este, de asemenea, membru al a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) de la înființarea sa în 1995, și este membru al Grupului celor 77 (G77) al țărilor în curs de dezvoltare și al Grupului celor opt (D-8) în curs de dezvoltare, al G15 și al Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU (2010-2013), printre altele; |
| --- | --- |

B.

întrucât Malaysia este un membru activ al Forumului de Cooperare Economică Asia-Pacific (APEC), al Organizației de Cooperare Islamică (OCI), al Mișcării Țărilor Nealiniate (NAM), al Băncii Asiatice de Dezvoltare (ADB), al Comisiei Economice și Sociale a ONU pentru Asia și Pacific (UNESCAP), al Planului de la Colombo de promovare a dezvoltării economice și sociale în regiunea Asia-Pacific, al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), al Reuniunii Asia-Europa (ASEM), și al Zonei de creștere economică Brunei Darussalam-Indonezia-Malaysia-Filipine (BIMP-EAGA); întrucât Malaysia este, de asemenea, membru al a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) de la înființarea sa în 1995, și este membru al Grupului celor 77 (G77) al țărilor în curs de dezvoltare și al Grupului celor opt (D-8) în curs de dezvoltare, al G15 și al Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU (2010-2013), printre altele;

| C. | întrucât, în octombrie 2010, Malaysia s-a alăturat Parteneriatului transpacific (PTP), înființat în 2005 în vederea încheierii unui acord de liber schimb care ar putea avea consecințe importante pentru politica comercială a UE; întrucât negocierile purtate de PTP au cunoscut un moment de răscruce ocazionat de aderarea SUA în februarie 2008, a Mexicului în iunie 2012 și a Canadei în octombrie 2012; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în octombrie 2010, Malaysia s-a alăturat Parteneriatului transpacific (PTP), înființat în 2005 în vederea încheierii unui acord de liber schimb care ar putea avea consecințe importante pentru politica comercială a UE; întrucât negocierile purtate de PTP au cunoscut un moment de răscruce ocazionat de aderarea SUA în februarie 2008, a Mexicului în iunie 2012 și a Canadei în octombrie 2012;

| D. | întrucât Malaysia este un contribuabil frecvent la misiunile ONU și la alte misiuni de menținere a păcii, inclusiv în Liban, Timorul de Est, Filipine, Indonezia, Pakistan, Sierra Leone, Sudan, Sahara Occidentală, Nepal și Kosovo, și a trimis o unitate medicală în Afganistan; |
| --- | --- |

D.

întrucât Malaysia este un contribuabil frecvent la misiunile ONU și la alte misiuni de menținere a păcii, inclusiv în Liban, Timorul de Est, Filipine, Indonezia, Pakistan, Sierra Leone, Sudan, Sahara Occidentală, Nepal și Kosovo, și a trimis o unitate medicală în Afganistan;

| E. | întrucât Malaysia are o societate multiculturală, multilingvă, multiconfesională și multietnică cu o majoritate alcătuită din malay-musulmani și comunități minoritare compuse din indieni, chinezi și populații indigene non-malay; |
| --- | --- |

E.

întrucât Malaysia are o societate multiculturală, multilingvă, multiconfesională și multietnică cu o majoritate alcătuită din malay-musulmani și comunități minoritare compuse din indieni, chinezi și populații indigene non-malay;

| F. | întrucât Malaysia a organizat alegeri parlamentare la 5 mai 2013; |
| --- | --- |

F.

întrucât Malaysia a organizat alegeri parlamentare la 5 mai 2013;

| G. | întrucât Malaysia, o economie emergentă, a instituit programe succesive de restructurare socio-economică, începând cu Noua politică economică (NEP), în 1971, înlocuită cu Politica națională de dezvoltare, în 1991 și, ulterior, în 2001, de către Politica de viziune națională, în cadrul „Noului model economic”, obiectivul de dezvoltare pe termen lung al Malaysiei fiind să devină o țară dezvoltată până în 2020 („Viziunea 2020”); |
| --- | --- |

G.

întrucât Malaysia, o economie emergentă, a instituit programe succesive de restructurare socio-economică, începând cu Noua politică economică (NEP), în 1971, înlocuită cu Politica națională de dezvoltare, în 1991 și, ulterior, în 2001, de către Politica de viziune națională, în cadrul „Noului model economic”, obiectivul de dezvoltare pe termen lung al Malaysiei fiind să devină o țară dezvoltată până în 2020 („Viziunea 2020”);

| H. | întrucât, la 20 decembrie 2011, Malaysia a adoptat o Lege privind întrunirile pașnice; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 20 decembrie 2011, Malaysia a adoptat o Lege privind întrunirile pașnice;

| I. | întrucât cooperarea dintre UE și Malaysia în domeniile drepturilor femeilor, drepturilor copiilor, drepturilor popoarelor indigene, migrării, libertății presei și apărătorilor drepturilor omului a fost întărită prin contacte periodice cu societatea civilă și cu Comisia pentru drepturile omului din Malaysia (SUHAKAM); întrucât UE inițiază, de asemenea, treptat, o cooperare cu Malaysia în domenii ce fac parte din Politica externă și de securitate comună (PESC), cum ar fi securitatea maritimă și neproliferarea armelor de distrugere în masă; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea dintre UE și Malaysia în domeniile drepturilor femeilor, drepturilor copiilor, drepturilor popoarelor indigene, migrării, libertății presei și apărătorilor drepturilor omului a fost întărită prin contacte periodice cu societatea civilă și cu Comisia pentru drepturile omului din Malaysia (SUHAKAM); întrucât UE inițiază, de asemenea, treptat, o cooperare cu Malaysia în domenii ce fac parte din Politica externă și de securitate comună (PESC), cum ar fi securitatea maritimă și neproliferarea armelor de distrugere în masă;

| J. | întrucât, pentru a promova în continuare relațiile, în noiembrie 2010, Parlamentul Malaysiei a creat grupul Malaysia-UE în cadrul Uniunii interparlamentare (UIP), iar membrii săi reprezintă atât coaliția de guvernare, cât și opoziția; |
| --- | --- |

J.

întrucât, pentru a promova în continuare relațiile, în noiembrie 2010, Parlamentul Malaysiei a creat grupul Malaysia-UE în cadrul Uniunii interparlamentare (UIP), iar membrii săi reprezintă atât coaliția de guvernare, cât și opoziția;

| 1. | adresează următoarele recomandări Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă:


  Privind negocierile pentru un acord de parteneriat și cooperare








  (a) | să ridice la un nivel mai înalt relațiile UE cu țările din Asia de Sud-Est, inclusiv și îndeosebi cu Malaysia, prin încheierea la timp a negocierilor privind Acordurile de parteneriat și cooperare cu șapte țări ASEAN; să sporească gradul de sensibilizare în UE cu privire la importanța, potențialul semnificativ și la natura multidimensională ale acestor relații; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează următoarele recomandări Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă:

Privind negocierile pentru un acord de parteneriat și cooperare

(a)

să ridice la un nivel mai înalt relațiile UE cu țările din Asia de Sud-Est, inclusiv și îndeosebi cu Malaysia, prin încheierea la timp a negocierilor privind Acordurile de parteneriat și cooperare cu șapte țări ASEAN; să sporească gradul de sensibilizare în UE cu privire la importanța, potențialul semnificativ și la natura multidimensională ale acestor relații;

| (b) | să evidențieze faptul că acordul de parteneriat și cooperare UE-Malaysia va oferi o oportunitate excepțională de a institui un cadru strategic și politic pentru relațiile bilaterale la un nou nivel, de a amplifica implicarea UE într-o serie de domenii de interes reciproc – cum ar fi cooperarea comercială, energia, știința și tehnologia, migrarea, combaterea terorismului, drepturile omului și libertățile fundamentale, buna guvernare, standardele sociale și condițiile de muncă, combaterea corupției, traficul cu persoane și neproliferarea – și va consolida dialogul UE – Malaysia pe politici de mediu, tehnologii ecologice și schimbări climatice; |
| --- | --- |

(b)

să evidențieze faptul că acordul de parteneriat și cooperare UE-Malaysia va oferi o oportunitate excepțională de a institui un cadru strategic și politic pentru relațiile bilaterale la un nou nivel, de a amplifica implicarea UE într-o serie de domenii de interes reciproc – cum ar fi cooperarea comercială, energia, știința și tehnologia, migrarea, combaterea terorismului, drepturile omului și libertățile fundamentale, buna guvernare, standardele sociale și condițiile de muncă, combaterea corupției, traficul cu persoane și neproliferarea – și va consolida dialogul UE – Malaysia pe politici de mediu, tehnologii ecologice și schimbări climatice;

| (c) | să întărească echipa de negociere a UE pe parcursul rundelor de negocieri pentru a egala cunoștințele tematice de specialitate de care dispune partea malaysiană, lucru care, pe lângă faptul că va facilita negocierile, va demonstra interesul corespunzător din partea UE pentru acestea; |
| --- | --- |

(c)

să întărească echipa de negociere a UE pe parcursul rundelor de negocieri pentru a egala cunoștințele tematice de specialitate de care dispune partea malaysiană, lucru care, pe lângă faptul că va facilita negocierile, va demonstra interesul corespunzător din partea UE pentru acestea;

| (d) | să solicite o abordare consecventă a negocierilor privind APC și ALS; să reamintească că acordurile trebuie să își sprijine în mod reciproc obiectivele; |
| --- | --- |

(d)

să solicite o abordare consecventă a negocierilor privind APC și ALS; să reamintească că acordurile trebuie să își sprijine în mod reciproc obiectivele;

| (e) | să sublinieze că cele două cadre de negocieri ar trebui să fie interdependente și să se desfășoare simultan; |
| --- | --- |

(e)

să sublinieze că cele două cadre de negocieri ar trebui să fie interdependente și să se desfășoare simultan;

Dialogul politic

| (f) | să aprecieze înființarea Agenției maritime malaysiene de aplicare a legii (MMEA), care înglobează toate activitățile de aplicare a legilor federale pe mări într-o singură agenție; să aprecieze rezultatele cooperării subregionale a Malaysiei cu Singapore, Indonezia, Filipine, Tailanda și Inițiativa pentru securitate maritimă în Asia (AMARSECTIVE) și Acordului de cooperare regională privind combaterea pirateriei și a jafului armat împotriva navelor în Asia (ReCAAP), precum și ale cooperării în cadrul Forumului regional ASEAN (ARF), în îmbunătățirea semnificativă a securității maritime, atât în strâmtoarea Malacca, prin care trec mai mult de 50 000 de nave anual, cât și în apele de coastă ale Malaysiei; să-și exprime aprecierea pentru faptul că Forțele Armate ale Malaysiei au luat parte la operațiunile anti-piraterie din largul coastelor Somaliei; să recunoască potențialul pentru o cooperare UE/Malaysia mai strânsă în îmbunătățirea securității maritime, în special în ce privește dezvoltarea capacităților pazei de coastă, transmiterea informațiilor, interoperabilitatea navală și avansarea în chestiuni de ordin juridic; |
| --- | --- |

(f)

să aprecieze înființarea Agenției maritime malaysiene de aplicare a legii (MMEA), care înglobează toate activitățile de aplicare a legilor federale pe mări într-o singură agenție; să aprecieze rezultatele cooperării subregionale a Malaysiei cu Singapore, Indonezia, Filipine, Tailanda și Inițiativa pentru securitate maritimă în Asia (AMARSECTIVE) și Acordului de cooperare regională privind combaterea pirateriei și a jafului armat împotriva navelor în Asia (ReCAAP), precum și ale cooperării în cadrul Forumului regional ASEAN (ARF), în îmbunătățirea semnificativă a securității maritime, atât în strâmtoarea Malacca, prin care trec mai mult de 50 000 de nave anual, cât și în apele de coastă ale Malaysiei; să-și exprime aprecierea pentru faptul că Forțele Armate ale Malaysiei au luat parte la operațiunile anti-piraterie din largul coastelor Somaliei; să recunoască potențialul pentru o cooperare UE/Malaysia mai strânsă în îmbunătățirea securității maritime, în special în ce privește dezvoltarea capacităților pazei de coastă, transmiterea informațiilor, interoperabilitatea navală și avansarea în chestiuni de ordin juridic;

| (g) | să reitereze importanța globală a Mării Chinei de Sud și să facă apel la toate părțile implicate pentru a-și soluționa cererile teritoriale contradictorii, inclusiv cele referitoare la Insulele Spratly/Nansha, prin intermediul arbitrajului internațional, în conformitate cu dreptul internațional (în special Convenția ONU privind dreptul mării), cu scopul de a asigura stabilitatea regională și pacea; să condamne recentele evenimente violente din Sabah și să solicite soluționarea pașnică a situației; să-și exprime aprecierea pentru Malaysia și Singapore pentru faptul că, în 2010, și-au soluționat în mod pașnic litigii teritoriale și maritime de lungă durată; |
| --- | --- |

(g)

să reitereze importanța globală a Mării Chinei de Sud și să facă apel la toate părțile implicate pentru a-și soluționa cererile teritoriale contradictorii, inclusiv cele referitoare la Insulele Spratly/Nansha, prin intermediul arbitrajului internațional, în conformitate cu dreptul internațional (în special Convenția ONU privind dreptul mării), cu scopul de a asigura stabilitatea regională și pacea; să condamne recentele evenimente violente din Sabah și să solicite soluționarea pașnică a situației; să-și exprime aprecierea pentru Malaysia și Singapore pentru faptul că, în 2010, și-au soluționat în mod pașnic litigii teritoriale și maritime de lungă durată;

| (h) | să salute cooperarea și să ia act în mod pozitiv de capacitatea sporită a Malaysiei de combatere a terorismului, a spălării de bani, a traficului de droguri și arme și a falsificării documentelor de călătorie; |
| --- | --- |

(h)

să salute cooperarea și să ia act în mod pozitiv de capacitatea sporită a Malaysiei de combatere a terorismului, a spălării de bani, a traficului de droguri și arme și a falsificării documentelor de călătorie;

| (i) | să reamintească faptul că Malaysia s-a bucurat de un nivel deosebit de ridicat de stabilitate politică pe o perioadă îndelungată; să-și exprime aprecierea pentru rata foarte ridicată de participare la alegerile legislative din 5 mai 2013, ceea ce a exprimat interesul populației pentru participarea politică; să ia act de faptul că ultimele alegeri au demonstrat evoluția Malaysiei către o democrație pluralistă; să solicite autorităților din Malaysia să ia măsuri pentru realizarea unei evaluări independente și imparțiale a alegerilor, ca urmare a unor acuzații referitoare la nereguli petrecute; să invite noul guvern să răspundă la tensiunile etnice și politice crescânde, la distribuirea mai largă a susținerii populare pentru mai multe partide politice, la tulburările civile în creștere și la numărul tot mai mare de demonstrații, și să lanseze un dialog activ cu opoziția și cu toate grupurile etnice; să sublinieze, de asemenea, importanța adoptării de măsuri pentru abordarea nemulțumirii publice față de fenomenul corupției; să invite guvernul să continue programul de reforme economice și politice, incluzând reforma electorală; |
| --- | --- |

(i)

să reamintească faptul că Malaysia s-a bucurat de un nivel deosebit de ridicat de stabilitate politică pe o perioadă îndelungată; să-și exprime aprecierea pentru rata foarte ridicată de participare la alegerile legislative din 5 mai 2013, ceea ce a exprimat interesul populației pentru participarea politică; să ia act de faptul că ultimele alegeri au demonstrat evoluția Malaysiei către o democrație pluralistă; să solicite autorităților din Malaysia să ia măsuri pentru realizarea unei evaluări independente și imparțiale a alegerilor, ca urmare a unor acuzații referitoare la nereguli petrecute; să invite noul guvern să răspundă la tensiunile etnice și politice crescânde, la distribuirea mai largă a susținerii populare pentru mai multe partide politice, la tulburările civile în creștere și la numărul tot mai mare de demonstrații, și să lanseze un dialog activ cu opoziția și cu toate grupurile etnice; să sublinieze, de asemenea, importanța adoptării de măsuri pentru abordarea nemulțumirii publice față de fenomenul corupției; să invite guvernul să continue programul de reforme economice și politice, incluzând reforma electorală;

| (j) | să solicite angajamentul Malaysiei de a elabora politici socio-economice care să asigure un tratament echitabil pentru toate grupurile etnice și religioase și care să garanteze tuturor cetățenilor Malaysiei beneficiul deplin al drepturilor lor, inclusiv acces la funcția publică, la educație și la oportunități de afaceri; să promoveze caracterul incluziv al creșterii economice a Malaysiei și în ce privește persoanele cele mai sărace, recunoscând, în același timp, realizările obținute în dezvoltarea țării și în reducerea nivelului de sărăcie; |
| --- | --- |

(j)

să solicite angajamentul Malaysiei de a elabora politici socio-economice care să asigure un tratament echitabil pentru toate grupurile etnice și religioase și care să garanteze tuturor cetățenilor Malaysiei beneficiul deplin al drepturilor lor, inclusiv acces la funcția publică, la educație și la oportunități de afaceri; să promoveze caracterul incluziv al creșterii economice a Malaysiei și în ce privește persoanele cele mai sărace, recunoscând, în același timp, realizările obținute în dezvoltarea țării și în reducerea nivelului de sărăcie;

| (k) | să încurajeze guvernul să implice în continuare activa și prolifica societate civilă din Malaysia în consultări privind procesul său decizional, și să ridice restricțiile impuse acesteia; să aprecieze activitatea societății civile ce vizează să atragă atenția asupra problemelor de mediu, asupra drepturile femeilor, asupra protecției consumatorilor, asupra drepturilor populațiilor indigene și a altor grupuri etnice, asupra libertății mass-mediei, a justiției sociale, a drepturilor omului și a drepturilor minorităților religioase; |
| --- | --- |

(k)

să încurajeze guvernul să implice în continuare activa și prolifica societate civilă din Malaysia în consultări privind procesul său decizional, și să ridice restricțiile impuse acesteia; să aprecieze activitatea societății civile ce vizează să atragă atenția asupra problemelor de mediu, asupra drepturile femeilor, asupra protecției consumatorilor, asupra drepturilor populațiilor indigene și a altor grupuri etnice, asupra libertății mass-mediei, a justiției sociale, a drepturilor omului și a drepturilor minorităților religioase;

| (l) | să sublinieze necesitatea participării active și frecvente a UE la reuniunile la nivel înalt și la summiturile organizațiilor din regiune, la care UE a fost invitată să ia parte; |
| --- | --- |

(l)

să sublinieze necesitatea participării active și frecvente a UE la reuniunile la nivel înalt și la summiturile organizațiilor din regiune, la care UE a fost invitată să ia parte;

| (m) | să reamintească că realizarea de progrese în domeniul politic este esențială pentru un comerț liber și echitabil, la fel precum liberalizarea comerțului contribuie la promovarea liberalizării politice, a democrației și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

(m)

să reamintească că realizarea de progrese în domeniul politic este esențială pentru un comerț liber și echitabil, la fel precum liberalizarea comerțului contribuie la promovarea liberalizării politice, a democrației și a drepturilor omului;

Drepturile omului și libertățile fundamentale

| (n) | să salute declarația Malaysiei, din 2009, din cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, potrivit căreia avea în vedere înlocuirea pedepsei cu moartea cu închisoarea pe viață, și înființarea, în 2011, a unei Comisiei juridice independente a Malaysiei pentru a examina legislația ce urmează să fie abrogată; să îndemne guvernul să instituie un moratoriu imediat privind execuțiile și să adopte măsuri legislative în vederea abolirii pedepsei capitale și corporale; |
| --- | --- |

(n)

să salute declarația Malaysiei, din 2009, din cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, potrivit căreia avea în vedere înlocuirea pedepsei cu moartea cu închisoarea pe viață, și înființarea, în 2011, a unei Comisiei juridice independente a Malaysiei pentru a examina legislația ce urmează să fie abrogată; să îndemne guvernul să instituie un moratoriu imediat privind execuțiile și să adopte măsuri legislative în vederea abolirii pedepsei capitale și corporale;

| (o) | să protejeze și să promoveze drepturile omului și libertățile fundamentale prin negocieri pentru un acord de parteneriat și cooperare UE-Malaysia, în special libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere și libertatea orientării sexuale și a identității de gen, și să promoveze standardele sociale și de muncă ale OIM; să asigure implementarea clauzei privind drepturile omului în toate acordurile; să încurajeze guvernul să adopte măsurile necesare pentru a semna, a ratifica și a pune efectiv în aplicare Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, protocolul adițional la aceasta și Pactul internațional privind drepturile civile și politice (ICCPR); |
| --- | --- |

(o)

să protejeze și să promoveze drepturile omului și libertățile fundamentale prin negocieri pentru un acord de parteneriat și cooperare UE-Malaysia, în special libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere și libertatea orientării sexuale și a identității de gen, și să promoveze standardele sociale și de muncă ale OIM; să asigure implementarea clauzei privind drepturile omului în toate acordurile; să încurajeze guvernul să adopte măsurile necesare pentru a semna, a ratifica și a pune efectiv în aplicare Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, protocolul adițional la aceasta și Pactul internațional privind drepturile civile și politice (ICCPR);

| (p) | să sublinieze importanța realizării de progrese în ce privește libertățile mass-mediei, având în vedere faptul că mass-media este, încă, supusă cenzurii; să salute hotărârea din 2012 a Înaltei Curți în cauza privind organismului media Malaysiakini, în care aceasta a statuat că licența ce dă dreptul de a publica în presa scrisă este un drept și nu un privilegiu; să-și exprime regretul că libertatea de întrunire este, încă, limitată, în special în zonele urbane; să-și exprime preocuparea cu privire la Legea privind dovezile, care instituie o responsabilitate juridică pentru proprietari, administratori și operatori ai calculatoarelor utilizate pentru publicarea unei publicații; |
| --- | --- |

(p)

să sublinieze importanța realizării de progrese în ce privește libertățile mass-mediei, având în vedere faptul că mass-media este, încă, supusă cenzurii; să salute hotărârea din 2012 a Înaltei Curți în cauza privind organismului media Malaysiakini, în care aceasta a statuat că licența ce dă dreptul de a publica în presa scrisă este un drept și nu un privilegiu; să-și exprime regretul că libertatea de întrunire este, încă, limitată, în special în zonele urbane; să-și exprime preocuparea cu privire la Legea privind dovezile, care instituie o responsabilitate juridică pentru proprietari, administratori și operatori ai calculatoarelor utilizate pentru publicarea unei publicații;

| (q) | să salute progresele înregistrate în multe domenii prin faptul că Legea privind securitatea internă (ISA) a fost înlocuită, în iulie 2012, de către Legea privind măsurile speciale referitoare la infracțiunile în materie de securitate (SOSMA), care a limitat perioada maximă de detenție fără proces sau acuzație la 28 de zile; să-și exprime, totuși, dezamăgirea, cu privire la faptul că anumite prevederi ale SOSMA prezintă, încă, deficiențe, de exemplu în ceea ce privește sistemul de apel, care – în pofida schimbărilor produse – ar putea conduce la detenție pe termen nedeterminat în cazul în care cauțiunea nu este permisă, și faptul că SOSMA restrânge drepturi fundamentale cum ar fi confidențialitatea comunicațiilor și permite ascunderea sursei probelor, împiedicând, astfel, interogatoriile în contradictoriu în timpul proceselor; |
| --- | --- |

(q)

să salute progresele înregistrate în multe domenii prin faptul că Legea privind securitatea internă (ISA) a fost înlocuită, în iulie 2012, de către Legea privind măsurile speciale referitoare la infracțiunile în materie de securitate (SOSMA), care a limitat perioada maximă de detenție fără proces sau acuzație la 28 de zile; să-și exprime, totuși, dezamăgirea, cu privire la faptul că anumite prevederi ale SOSMA prezintă, încă, deficiențe, de exemplu în ceea ce privește sistemul de apel, care – în pofida schimbărilor produse – ar putea conduce la detenție pe termen nedeterminat în cazul în care cauțiunea nu este permisă, și faptul că SOSMA restrânge drepturi fundamentale cum ar fi confidențialitatea comunicațiilor și permite ascunderea sursei probelor, împiedicând, astfel, interogatoriile în contradictoriu în timpul proceselor;

| (r) | să-și exprime satisfacția cu privire la faptul că avocații din Malaysia au demonstrat curaj și autonomie în apărarea valorilor fundamentale ale statului de drept și independenței sistemului judiciar, fiind capabili să promoveze și să apere drepturile civile și politice, deși cu impact limitat; să-și exprime deosebita apreciere pentru activitatea desfășurată de către Consiliul Baroului din Malaysia; să ia act de tensiunile care au apărut între sistemul judiciar și profesioniștii din domeniul juridic și să-și exprime preocuparea cu privire la faptul că, în același timp, cadrul instituțional a devenit mai rezervat în ce privește respectarea deplină a independenței proceselor judiciare și exclusivitatea competențelor judiciare ale instanțelor; să sugereze guvernului să asculte și să abordeze preocupările legate de tensiunile provocate de instanțele religioase de stat (sharia), care funcționează în paralel cu sistemul național de drept comun; |
| --- | --- |

(r)

să-și exprime satisfacția cu privire la faptul că avocații din Malaysia au demonstrat curaj și autonomie în apărarea valorilor fundamentale ale statului de drept și independenței sistemului judiciar, fiind capabili să promoveze și să apere drepturile civile și politice, deși cu impact limitat; să-și exprime deosebita apreciere pentru activitatea desfășurată de către Consiliul Baroului din Malaysia; să ia act de tensiunile care au apărut între sistemul judiciar și profesioniștii din domeniul juridic și să-și exprime preocuparea cu privire la faptul că, în același timp, cadrul instituțional a devenit mai rezervat în ce privește respectarea deplină a independenței proceselor judiciare și exclusivitatea competențelor judiciare ale instanțelor; să sugereze guvernului să asculte și să abordeze preocupările legate de tensiunile provocate de instanțele religioase de stat (sharia), care funcționează în paralel cu sistemul național de drept comun;

| (s) | să invite Malaysia să se conformeze cu standardele sociale convenite la nivel internațional; să sublinieze importanța respectării tuturor normelor Organizația Internațională a Muncii și a punerii rapide în aplicare a acestor norme, inclusiv a dreptului de a forma liber sindicate independente; să solicite insistent atât autorităților din Malaysia, cât și investitorilor și întreprinderilor europene ce desfășoară activități în Malaysia, să respecte standardele internaționale de muncă și să garanteze salarii și condiții de muncă decente în Malaysia; |
| --- | --- |

(s)

să invite Malaysia să se conformeze cu standardele sociale convenite la nivel internațional; să sublinieze importanța respectării tuturor normelor Organizația Internațională a Muncii și a punerii rapide în aplicare a acestor norme, inclusiv a dreptului de a forma liber sindicate independente; să solicite insistent atât autorităților din Malaysia, cât și investitorilor și întreprinderilor europene ce desfășoară activități în Malaysia, să respecte standardele internaționale de muncă și să garanteze salarii și condiții de muncă decente în Malaysia;

| (t) | să solicite Malaysiei să protejeze drepturile constituționale ale tuturor malaysienilor în ce privește libertatea de religie sau credință și să promoveze bunele relații și toleranța interconfesionale; să condamne, în acest sens, demolarea, în 2006, a unor temple hinduse, precum și atacurile din 2010 asupra unor biserici creștine și profanările de moschei, și să condamne, de asemenea, recentele intervenții politice și judiciare legate de o serie de utilizări lingvistice consacrate; să solicite ca creștinii să-și poată exercita pe deplin dreptul lor constituțional de a-și practica religia conform tradițiilor lor, fără interferențe sau teamă de urmărirea penală; să solicite ca toți malaysienii să beneficieze de dreptul de a-și alege afilierea religioasă; să solicite înlăturarea rapidă a actualelor obstacole administrative și juridice cu care se confruntă musulmanii care se convertesc la creștinism sau la hinduism și să solicite statului să ofere protecție împotriva urmăririi penale a persoanelor convertite; să solicite Malaysiei ca, în interesul libertății de religie, să modifice legislația care interzice activitățile de misionariat desfășurate de persoanele care nu sunt de religie musulmană, legislație care este în vigoare în 10 din cele 13 state ale Malaysiei și impune sentințe cu închisoarea pe durată îndelungată și biciuirea pentru cei care o încalcă; |
| --- | --- |

(t)

să solicite Malaysiei să protejeze drepturile constituționale ale tuturor malaysienilor în ce privește libertatea de religie sau credință și să promoveze bunele relații și toleranța interconfesionale; să condamne, în acest sens, demolarea, în 2006, a unor temple hinduse, precum și atacurile din 2010 asupra unor biserici creștine și profanările de moschei, și să condamne, de asemenea, recentele intervenții politice și judiciare legate de o serie de utilizări lingvistice consacrate; să solicite ca creștinii să-și poată exercita pe deplin dreptul lor constituțional de a-și practica religia conform tradițiilor lor, fără interferențe sau teamă de urmărirea penală; să solicite ca toți malaysienii să beneficieze de dreptul de a-și alege afilierea religioasă; să solicite înlăturarea rapidă a actualelor obstacole administrative și juridice cu care se confruntă musulmanii care se convertesc la creștinism sau la hinduism și să solicite statului să ofere protecție împotriva urmăririi penale a persoanelor convertite; să solicite Malaysiei ca, în interesul libertății de religie, să modifice legislația care interzice activitățile de misionariat desfășurate de persoanele care nu sunt de religie musulmană, legislație care este în vigoare în 10 din cele 13 state ale Malaysiei și impune sentințe cu închisoarea pe durată îndelungată și biciuirea pentru cei care o încalcă;

| (u) | să încurajeze guvernul să îmbunătățească dreptul femeilor de a beneficia de egalitatea de gen, în special în ce privește legislația Sharia și dreptul familiei; să pună capăt utilizării flagelării ca pedeapsă; |
| --- | --- |

(u)

să încurajeze guvernul să îmbunătățească dreptul femeilor de a beneficia de egalitatea de gen, în special în ce privește legislația Sharia și dreptul familiei; să pună capăt utilizării flagelării ca pedeapsă;

Cooperarea economică, științifică și culturală

| (v) | să salute eforturile Malaysiei vizând creșterea eficienței energetice, a utilizării energiilor regenerabile și a investițiilor în tehnologii ecologice în domeniul transporturilor, al energiei și clădirilor, în ciuda faptului că este un producător important de petrol și gaze; să salute, de asemenea, faptul că Malaysia a recunoscut necesitatea de a transforma economia sa într-o economie bazată pe emisii reduse de carbon, ca parte a responsabilității sale în lupta globală împotriva schimbărilor climatice; să sublinieze faptul că energiile regenerabile, cum ar fi uleiul de palmier și hidroenergia, trebuie să fie produse într-un mod sustenabil din punct de vedere al mediului, fără a reduce dimensiunile pădurilor tropicale, biodiversitatea sau fără a înlocui producția de alimente prin producția de carburanți; |
| --- | --- |

(v)

să salute eforturile Malaysiei vizând creșterea eficienței energetice, a utilizării energiilor regenerabile și a investițiilor în tehnologii ecologice în domeniul transporturilor, al energiei și clădirilor, în ciuda faptului că este un producător important de petrol și gaze; să salute, de asemenea, faptul că Malaysia a recunoscut necesitatea de a transforma economia sa într-o economie bazată pe emisii reduse de carbon, ca parte a responsabilității sale în lupta globală împotriva schimbărilor climatice; să sublinieze faptul că energiile regenerabile, cum ar fi uleiul de palmier și hidroenergia, trebuie să fie produse într-un mod sustenabil din punct de vedere al mediului, fără a reduce dimensiunile pădurilor tropicale, biodiversitatea sau fără a înlocui producția de alimente prin producția de carburanți;

| (w) | să-și exprime opinia că, deși Malaysia este, fără îndoială, una din economiile din Asia de Sud-Est care au înregistrat cele mai mare succese, aceasta are nevoie să investească în mod progresiv în activitățile academice și științifice pentru a ajunge la un nivel superior de standard de viață și a deveni o țară foarte dezvoltată; să sprijine eforturile depuse în vederea intensificării schimburilor și cooperării universitare prin intermediul programului Erasmus Mundus și al proiectului MYEULINK și să recomande ca schimburile să se realizeze în ambele direcții; încurajează o mai strânsă cooperare culturală, inclusiv prin prezentarea culturii malaysiene publicului european; |
| --- | --- |

(w)

să-și exprime opinia că, deși Malaysia este, fără îndoială, una din economiile din Asia de Sud-Est care au înregistrat cele mai mare succese, aceasta are nevoie să investească în mod progresiv în activitățile academice și științifice pentru a ajunge la un nivel superior de standard de viață și a deveni o țară foarte dezvoltată; să sprijine eforturile depuse în vederea intensificării schimburilor și cooperării universitare prin intermediul programului Erasmus Mundus și al proiectului MYEULINK și să recomande ca schimburile să se realizeze în ambele direcții; încurajează o mai strânsă cooperare culturală, inclusiv prin prezentarea culturii malaysiene publicului european;

| (x) | să-și exprime aprecierea pentru faptul că Malaysia a fost una dintre primele țări care au început negocierile cu UE privind un Acord FLEGT de parteneriat voluntar, care ar trebui să garanteze că lemnul exportat de Malaysia către UE provine din surse legale; să îndemne ca negocierile să fie încheiate în timp util, având în vedere că UE este o piață importantă pentru lemnul provenit din Malaysia; |
| --- | --- |

(x)

să-și exprime aprecierea pentru faptul că Malaysia a fost una dintre primele țări care au început negocierile cu UE privind un Acord FLEGT de parteneriat voluntar, care ar trebui să garanteze că lemnul exportat de Malaysia către UE provine din surse legale; să îndemne ca negocierile să fie încheiate în timp util, având în vedere că UE este o piață importantă pentru lemnul provenit din Malaysia;

| (y) | să reamintească dezbaterea internă din UE cu privire la pericolele promovării biocombustibililor în detrimentul producției de alimente și să evidențieze faptul că cultivarea uleiului de palmier pentru biocombustibili trebuie să se facă în mod sustenabil, evitând conversiunea pădurilor și pierderea biodiversității, respectând drepturile funciare ale populației indigene și oferind comunităților cele mai sărace posibilități de a-și ridica nivelul de trai; |
| --- | --- |

(y)

să reamintească dezbaterea internă din UE cu privire la pericolele promovării biocombustibililor în detrimentul producției de alimente și să evidențieze faptul că cultivarea uleiului de palmier pentru biocombustibili trebuie să se facă în mod sustenabil, evitând conversiunea pădurilor și pierderea biodiversității, respectând drepturile funciare ale populației indigene și oferind comunităților cele mai sărace posibilități de a-și ridica nivelul de trai;

| (z) | să încurajeze dezvoltarea în continuare a turismului între UE și Malaysia; să arate că turismul ecologic are un potențial imens în Malaysia; |
| --- | --- |

(z)

să încurajeze dezvoltarea în continuare a turismului între UE și Malaysia; să arate că turismul ecologic are un potențial imens în Malaysia;

Alte dispoziții

| (aa) | să consulte Parlamentul cu privire la dispozițiile referitoare la cooperarea parlamentară; |
| --- | --- |

(aa)

să consulte Parlamentul cu privire la dispozițiile referitoare la cooperarea parlamentară;

| (ab) | să includă criterii de referință clare și termene obligatorii pentru punerea în aplicare a Acordului de parteneriat și cooperare și să asigure mecanisme de monitorizare, inclusiv informarea periodică a Parlamentului; |
| --- | --- |

(ab)

să includă criterii de referință clare și termene obligatorii pentru punerea în aplicare a Acordului de parteneriat și cooperare și să asigure mecanisme de monitorizare, inclusiv informarea periodică a Parlamentului;

| (ac) | să încurajeze echipa de negociere a UE să-și continue cooperarea strânsă cu Parlamentul, oferind informații la zi cu privire la progresele negocierilor, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE; |
| --- | --- |

(ac)

să încurajeze echipa de negociere a UE să-și continue cooperarea strânsă cu Parlamentul, oferind informații la zi cu privire la progresele negocierilor, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, conținând recomandările Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei Europene/Înalte Reprezentante a Uniunii pentru Afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernului și parlamentului Malaysiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, conținând recomandările Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei Europene/Înalte Reprezentante a Uniunii pentru Afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernului și parlamentului Malaysiei.

---

(1)  JO L 144, 10.6.1980, p.1.

(2)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 507.

(3)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 132.

(4)  JO C 305 E, 11.11.2010, p. 7.

(5)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 87.

(6)  JO L 154, 15.6.2012, p.1.

(7)  JO L 414, 30.12.2006, p.85.

---

Joi, 12 septembrie 2013

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/95

---

P7_TA(2013)0368

Sectoarele culturale și creative europene ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la promovarea sectoarelor culturale și creative europene ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă (2012/2302(INI))

(2016/C 093/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale (Convenția UNESCO privind diversitatea culturală) , adoptată la Conferința generală a Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) din 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale (Convenția UNESCO privind diversitatea culturală) , adoptată la Conferința generală a Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) din 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 18 mai 2006 privind încheierea Convenției pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (2006/515/CE) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 18 mai 2006 privind încheierea Convenției pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (2006/515/CE) (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 13 și 14 noiembrie 2006, precum și ale celui din 24 și 25 mai 2007 (2), în special în ceea ce privește contribuția sectoarelor culturale și din domeniul creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona, precum și rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 privind o agendă europeană pentru cultură (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 13 și 14 noiembrie 2006, precum și ale celui din 24 și 25 mai 2007 (2), în special în ceea ce privește contribuția sectoarelor culturale și din domeniul creației la îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona, precum și rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 privind o agendă europeană pentru cultură (3),

| — | având în vedere Decizia nr. 1855/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 de stabilire a Programului Cultura (2007-2013) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1855/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 de stabilire a Programului Cultura (2007-2013) (4),

| — | având în vedere Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007) (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în curs de globalizare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în curs de globalizare (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2007 privind statutul social al artiștilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2007 privind statutul social al artiștilor (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind industriile culturale din Europa (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2008 privind industriile culturale din Europa (8),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind rolul de catalizator pentru creativitate și inovare jucat de cultură (2009) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind rolul de catalizator pentru creativitate și inovare jucat de cultură (2009) (9),

| — | având în vedere Comunicarea din 19 octombrie 2009 a Comisiei intitulată „Drepturile de autor în economia cunoașterii” (COM(2009)0532), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea din 19 octombrie 2009 a Comisiei intitulată „Drepturile de autor în economia cunoașterii” (COM(2009)0532),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 aprilie 2010 intitulată „Eliberarea potențialului industriilor culturale și creative” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 aprilie 2010 intitulată „Eliberarea potențialului industriilor culturale și creative” (COM(2010)0183),

| — | având în vedere Comunicarea din 30 iunie 2010 a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea din 30 iunie 2010 a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (11),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 10 decembrie 2012 privind actualizarea comunicării privind politica industrială: O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 10 decembrie 2012 privind actualizarea comunicării privind politica industrială: O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (12),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2012 privind conținutul în cadrul pieței unice digitale (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2012 privind conținutul în cadrul pieței unice digitale (COM(2012)0789),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 septembrie 2012 intitulat „Competitivitatea sectoarelor europene ale produselor de lux” (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 septembrie 2012 intitulat „Competitivitatea sectoarelor europene ale produselor de lux” (SWD(2012)0286),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei Europene către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 26 septembrie 2012 intitulată „Promovarea sectoarelor culturale și creative pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă în UE” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei Europene către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 26 septembrie 2012 intitulată „Promovarea sectoarelor culturale și creative pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă în UE” (COM(2012)0537),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 mai 2013 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 mai 2013 (13),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0248/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0248/2013),

| A. | întrucât sectoarele creative și culturale (SCC), prin favorizarea răspândirii inovării în cadrul celorlalte sectoare, joacă un rol major în dezvoltarea economică și socială a Uniunii (în primul caz, în special în ceea ce privește IMM-urile) și se înscriu pe deplin în cadrul Strategiei Europa 2020 pentru o economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât sectoarele creative și culturale (SCC), prin favorizarea răspândirii inovării în cadrul celorlalte sectoare, joacă un rol major în dezvoltarea economică și socială a Uniunii (în primul caz, în special în ceea ce privește IMM-urile) și se înscriu pe deplin în cadrul Strategiei Europa 2020 pentru o economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;

| B. | întrucât SCC contribuie în mod semnificativ la promovarea coeziunii sociale, a creativității și a diversității culturale și lingvistice în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât SCC contribuie în mod semnificativ la promovarea coeziunii sociale, a creativității și a diversității culturale și lingvistice în cadrul Uniunii;

| C. | întrucât sectorul cultural este cel care a simțit cel mai puțin impactul crizei economice, dovedindu-se a fi un domeniu strategic pentru dezvoltarea societății; |
| --- | --- |

C.

întrucât sectorul cultural este cel care a simțit cel mai puțin impactul crizei economice, dovedindu-se a fi un domeniu strategic pentru dezvoltarea societății;

| D. | întrucât SCC ar trebui recunoscute atât pentru valoarea lor culturală intrinsecă, cât și pentru contribuția lor importantă la bunăstarea publică, integrarea socială, coeziune și economia Uniunii în ceea ce privește creșterea și ocuparea forței de muncă, precum și pentru efectul lor benefic asupra turismului; |
| --- | --- |

D.

întrucât SCC ar trebui recunoscute atât pentru valoarea lor culturală intrinsecă, cât și pentru contribuția lor importantă la bunăstarea publică, integrarea socială, coeziune și economia Uniunii în ceea ce privește creșterea și ocuparea forței de muncă, precum și pentru efectul lor benefic asupra turismului;

| E. | întrucât producția culturală și creativă europeană are un impact economic important asupra mai multor sectoare, precum turismul, comerțul cu amănuntul, sectorul digital etc.; |
| --- | --- |

E.

întrucât producția culturală și creativă europeană are un impact economic important asupra mai multor sectoare, precum turismul, comerțul cu amănuntul, sectorul digital etc.;

| F. | întrucât SCC includ activități creative și servicii de o mare diversitate, cu particularități proprii din punct de vedere al modelelor de finanțare și dezvoltare; întrucât este important, prin urmare, să se țină seama de această diversitate în elaborarea strategiilor de sprijin sau de cooperare, inclusiv cooperarea la nivel internațional; |
| --- | --- |

F.

întrucât SCC includ activități creative și servicii de o mare diversitate, cu particularități proprii din punct de vedere al modelelor de finanțare și dezvoltare; întrucât este important, prin urmare, să se țină seama de această diversitate în elaborarea strategiilor de sprijin sau de cooperare, inclusiv cooperarea la nivel internațional;

| G. | întrucât festivalurile din Europa permit punerea în valoare a producției culturale europene și creează valoare culturală, socială, economică și turistică la nivel teritorial; |
| --- | --- |

G.

întrucât festivalurile din Europa permit punerea în valoare a producției culturale europene și creează valoare culturală, socială, economică și turistică la nivel teritorial;

| H. | întrucât sectoarele culturale și creative sunt în principal formate din IMM-uri, care alcătuiesc coloana vertebrală a economiei Uniunii; |
| --- | --- |

H.

întrucât sectoarele culturale și creative sunt în principal formate din IMM-uri, care alcătuiesc coloana vertebrală a economiei Uniunii;

| I. | întrucât Comisia Europeană a recunoscut, în documentul său de lucru din 26 septembrie 2012 (14), importanța sectorului economic al produselor culturale și creative de lux (moda, bijuteriile și ceasurile, parfumurile și produsele cosmetice, accesoriile, articolele din piele, mobilierul și elementele de amenajare interioară, echipamentele menajere, gastronomia, vinurile și băuturile spirtoase, automobilele, vasele maritime, hotelurile și activitățile de divertisment, comerțul cu amănuntul și casele de licitație, sectorul editării de carte) și întrucât întreprinderile de lux pot juca un rol puternic pentru toate SCC; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia Europeană a recunoscut, în documentul său de lucru din 26 septembrie 2012 (14), importanța sectorului economic al produselor culturale și creative de lux (moda, bijuteriile și ceasurile, parfumurile și produsele cosmetice, accesoriile, articolele din piele, mobilierul și elementele de amenajare interioară, echipamentele menajere, gastronomia, vinurile și băuturile spirtoase, automobilele, vasele maritime, hotelurile și activitățile de divertisment, comerțul cu amănuntul și casele de licitație, sectorul editării de carte) și întrucât întreprinderile de lux pot juca un rol puternic pentru toate SCC;

| J. | întrucât consolidarea statutului lucrătorilor în SCC contribuie la structurarea, viabilitatea și credibilitatea activității economice și la consolidarea ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

J.

întrucât consolidarea statutului lucrătorilor în SCC contribuie la structurarea, viabilitatea și credibilitatea activității economice și la consolidarea ocupării forței de muncă;

| K. | întrucât mobilitatea este o caracteristică importantă a SCC, însă aceasta se lovește de numeroase obstacole care variază în funcție de țară și de regiune și care sunt legate de dificultățile de a obține vize, de o absență a statutului artiștilor și de condițiile specifice și diverse de producție artistică; |
| --- | --- |

K.

întrucât mobilitatea este o caracteristică importantă a SCC, însă aceasta se lovește de numeroase obstacole care variază în funcție de țară și de regiune și care sunt legate de dificultățile de a obține vize, de o absență a statutului artiștilor și de condițiile specifice și diverse de producție artistică;

| L. | întrucât actualul proiect pilot privind economia diversității culturale ar trebui să prezinte provocările și soluțiile pentru SCC; |
| --- | --- |

L.

întrucât actualul proiect pilot privind economia diversității culturale ar trebui să prezinte provocările și soluțiile pentru SCC;

| M. | întrucât este necesar să se asigure educația culturală și artistică a cetățenilor Uniunii de la o vârstă fragedă pentru ca aceștia să înțeleagă mai bine arta și cultura, să își facă vocea auzită și să cunoască ampla diversitate a culturilor prezente în Europa, promovându-și astfel propria creativitate și capacitate de exprimare, precum și diversitatea culturală; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar să se asigure educația culturală și artistică a cetățenilor Uniunii de la o vârstă fragedă pentru ca aceștia să înțeleagă mai bine arta și cultura, să își facă vocea auzită și să cunoască ampla diversitate a culturilor prezente în Europa, promovându-și astfel propria creativitate și capacitate de exprimare, precum și diversitatea culturală;

| N. | întrucât este necesar să se consolideze cooperarea dintre organismele de formare și întreprinderile SCC pentru a ține seama de evoluția meseriilor și de nevoile de competențe specifice, promovând, astfel, schimbul de informații și crearea de competențe mixte; |
| --- | --- |

N.

întrucât este necesar să se consolideze cooperarea dintre organismele de formare și întreprinderile SCC pentru a ține seama de evoluția meseriilor și de nevoile de competențe specifice, promovând, astfel, schimbul de informații și crearea de competențe mixte;

| O. | întrucât sectoarele culturale și creative sunt evident mai bogate și mai diverse în Europa decât în alte părți ale lumii, fapt ce ar trebui utilizat pentru stimularea creșterii; |
| --- | --- |

O.

întrucât sectoarele culturale și creative sunt evident mai bogate și mai diverse în Europa decât în alte părți ale lumii, fapt ce ar trebui utilizat pentru stimularea creșterii;

| P. | întrucât trecerea la era digitală constituie o ocazie de care trebuie să profite SCC, având în vedere că vor apărea noi cerințe și servicii, ceea ce va duce la dezvoltarea unor noi modele economice; |
| --- | --- |

P.

întrucât trecerea la era digitală constituie o ocazie de care trebuie să profite SCC, având în vedere că vor apărea noi cerințe și servicii, ceea ce va duce la dezvoltarea unor noi modele economice;

| Q. | întrucât dezvoltarea de noi modele economice de acces la operele culturale online este în plină desfășurare și trebuie încurajată printr-un cadru juridic stabil, care promovează investițiile în SCC; |
| --- | --- |

Q.

întrucât dezvoltarea de noi modele economice de acces la operele culturale online este în plină desfășurare și trebuie încurajată printr-un cadru juridic stabil, care promovează investițiile în SCC;

| R. | întrucât este esențial să se garanteze SCC accesul la moduri de finanțare stabile și adaptate nevoilor lor în vederea asigurării dezvoltării lor viitoare; |
| --- | --- |

R.

întrucât este esențial să se garanteze SCC accesul la moduri de finanțare stabile și adaptate nevoilor lor în vederea asigurării dezvoltării lor viitoare;

| S. | întrucât SCC constituie un element important al strategiilor de dezvoltare teritorială la scară locală și regională în vederea atingerii obiectivelor de coeziune socială și de expansiune economică; |
| --- | --- |

S.

întrucât SCC constituie un element important al strategiilor de dezvoltare teritorială la scară locală și regională în vederea atingerii obiectivelor de coeziune socială și de expansiune economică;

Condițiile necesare dezvoltării sectoarelor creative și culturale

| 1. | reamintește că SCC realizează performanțe economice bune, contribuie în mare măsură la coeziunea socială și creează în continuare locuri de muncă, în special în rândul tinerilor, și deține un potențial semnificativ de inovare în ciuda dificultăților cu care se confruntă în prezent economiile în ceea ce privește cerințele referitoare la disciplina bugetară a Uniunii; |
| --- | --- |

1.

reamintește că SCC realizează performanțe economice bune, contribuie în mare măsură la coeziunea socială și creează în continuare locuri de muncă, în special în rândul tinerilor, și deține un potențial semnificativ de inovare în ciuda dificultăților cu care se confruntă în prezent economiile în ceea ce privește cerințele referitoare la disciplina bugetară a Uniunii;

| 2. | insistă asupra necesității de a dispune de statistici recente și fiabile privind SCC, în special în ceea ce privește situația lor actuală, trăsăturile lor specifice, inclusiv în ceea ce privește statutul și potențialul lor referitor la ocuparea forței de muncă și la creștere și impactul lor economic asupra altor sectoare, pentru a putea decide în consecință cu privire la măsurile politice cele mai relevante pentru promovarea, în mod eficient, a acestor sectoare; preconizează instituirea unui observator sau a unei bănci de date privind SCC; |
| --- | --- |

2.

insistă asupra necesității de a dispune de statistici recente și fiabile privind SCC, în special în ceea ce privește situația lor actuală, trăsăturile lor specifice, inclusiv în ceea ce privește statutul și potențialul lor referitor la ocuparea forței de muncă și la creștere și impactul lor economic asupra altor sectoare, pentru a putea decide în consecință cu privire la măsurile politice cele mai relevante pentru promovarea, în mod eficient, a acestor sectoare; preconizează instituirea unui observator sau a unei bănci de date privind SCC;

| 3. | solicită Comisiei să dezvolte în continuare studii și să colecteze date privind rolul economic și social al SCC, în special ca element predominant la nivelul mai multor sectoare economice; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să dezvolte în continuare studii și să colecteze date privind rolul economic și social al SCC, în special ca element predominant la nivelul mai multor sectoare economice;

| 4. | regretă că acțiunile propuse de Comisie în comunicarea sa dedicată SCC (15) nu au decât un orizont și un domeniu de aplicare limitate; subliniază necesitatea de a analiza perspectivele acestor sectoare pe termen mai lung și de a stabili un program de măsuri structurate și concrete, astfel încât acestea să fie conforme cu Strategia Europa 2020; reamintește că sprijinul Uniunii, al statelor membre și al colectivităților locale în ceea ce privește creația culturală este indispensabil; |
| --- | --- |

4.

regretă că acțiunile propuse de Comisie în comunicarea sa dedicată SCC (15) nu au decât un orizont și un domeniu de aplicare limitate; subliniază necesitatea de a analiza perspectivele acestor sectoare pe termen mai lung și de a stabili un program de măsuri structurate și concrete, astfel încât acestea să fie conforme cu Strategia Europa 2020; reamintește că sprijinul Uniunii, al statelor membre și al colectivităților locale în ceea ce privește creația culturală este indispensabil;

| 5. | invită Comisia să convoace, în baza platformei existente privind potențialul industriilor culturale și creative, un forum extins care să reunească actorii acestor sectoare, cu scopul de a prevedea soluții concrete și de a participa astfel activ la stabilirea unui program politic structurat pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să convoace, în baza platformei existente privind potențialul industriilor culturale și creative, un forum extins care să reunească actorii acestor sectoare, cu scopul de a prevedea soluții concrete și de a participa astfel activ la stabilirea unui program politic structurat pe termen mediu și lung;

| 6. | solicită Comisiei și statelor membre să insiste asupra rolului fundamental al SCC în materie de inovare, pentru a crea legături intersectoriale, a produce efecte de masă și de aglomerare și a oferi noi oportunități de investiții și angajare; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei și statelor membre să insiste asupra rolului fundamental al SCC în materie de inovare, pentru a crea legături intersectoriale, a produce efecte de masă și de aglomerare și a oferi noi oportunități de investiții și angajare;

| 7. | constată că cercetarea axată pe inovare ar trebui să fie sprijinită cu scopul de a se extinde pe noi piețe prin oferirea de produse inovatoare, creative; |
| --- | --- |

7.

constată că cercetarea axată pe inovare ar trebui să fie sprijinită cu scopul de a se extinde pe noi piețe prin oferirea de produse inovatoare, creative;

| 8. | consideră că sprijinirea și încurajarea dezvoltării de sinergii cu alte sectoare sunt esențiale în scopul stimulării creșterii economice; în acest context, subliniază rolul turismului cultural în crearea de bogăție, sub forma cunoașterii patrimoniului nostru cultural și a participării la evenimente culturale, cum ar fi festivaluri și călătorii legate de învățarea limbilor străine; |
| --- | --- |

8.

consideră că sprijinirea și încurajarea dezvoltării de sinergii cu alte sectoare sunt esențiale în scopul stimulării creșterii economice; în acest context, subliniază rolul turismului cultural în crearea de bogăție, sub forma cunoașterii patrimoniului nostru cultural și a participării la evenimente culturale, cum ar fi festivaluri și călătorii legate de învățarea limbilor străine;

| 9. | subliniază eterogenitatea ecosistemului cultural și creativ și insistă asupra necesității de a remedia această situație, promovând apariția unei identități comune prin încurajarea unor producții comune și prin crearea unor spații de dialog și schimburi comune între diferiții actori în cadrul SCC, pentru a crea legături noi între actori și a permite transferuri de competențe și cunoștințe cu celelalte ramuri ale economiei; subliniază că aceste inițiative ar trebui să permită emergența intereselor comune, ținând cont de diversitatea culturală, care ar trebui să fie recunoscută pentru bogăția, puterea de inspirație și potențialul său de dezvoltare care, în ansamblu, contribuie la emergența unei identități europene comune; |
| --- | --- |

9.

subliniază eterogenitatea ecosistemului cultural și creativ și insistă asupra necesității de a remedia această situație, promovând apariția unei identități comune prin încurajarea unor producții comune și prin crearea unor spații de dialog și schimburi comune între diferiții actori în cadrul SCC, pentru a crea legături noi între actori și a permite transferuri de competențe și cunoștințe cu celelalte ramuri ale economiei; subliniază că aceste inițiative ar trebui să permită emergența intereselor comune, ținând cont de diversitatea culturală, care ar trebui să fie recunoscută pentru bogăția, puterea de inspirație și potențialul său de dezvoltare care, în ansamblu, contribuie la emergența unei identități europene comune;

| 10. | subliniază importanța favorizării cunoașterii reciproce și a transferurilor de competențe și de cunoștințe indispensabile colaborării între întreprinderile creative prin polii de competitivitate, inițiativele de excelență, crearea de rețele și, astfel importanța creării unei culturi comune SCC, încurajând diferitele filiere să coopereze pentru a combate mai eficient noile provocări economice și societale; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța favorizării cunoașterii reciproce și a transferurilor de competențe și de cunoștințe indispensabile colaborării între întreprinderile creative prin polii de competitivitate, inițiativele de excelență, crearea de rețele și, astfel importanța creării unei culturi comune SCC, încurajând diferitele filiere să coopereze pentru a combate mai eficient noile provocări economice și societale;

| 11. | încurajează dezvoltarea implantării teritoriale, schimbul de competențe între sectoare prin crearea de clustere și optimizarea schimburilor în vederea atragerii investitorilor, pentru a permite diverselor întreprinderi culturale și creative (microîntreprinderi, IMM-uri, ONG-uri și instituții culturale) să promoveze în continuare creșterea și să creeze locuri de muncă; |
| --- | --- |

11.

încurajează dezvoltarea implantării teritoriale, schimbul de competențe între sectoare prin crearea de clustere și optimizarea schimburilor în vederea atragerii investitorilor, pentru a permite diverselor întreprinderi culturale și creative (microîntreprinderi, IMM-uri, ONG-uri și instituții culturale) să promoveze în continuare creșterea și să creeze locuri de muncă;

| 12. | subliniază faptul că majoritatea companiilor din SCC sunt întreprinderi mici și mijlocii și, prin urmare, subliniază necesitatea ca acestea să beneficieze de un sprijin special în acest context; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că majoritatea companiilor din SCC sunt întreprinderi mici și mijlocii și, prin urmare, subliniază necesitatea ca acestea să beneficieze de un sprijin special în acest context;

| 13. | îndeamnă ca vizibilitatea SCC, care reprezintă excepția culturală a Europei, să fie sprijinită și recunoscută la nivelul Uniunii și în statele membre; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă ca vizibilitatea SCC, care reprezintă excepția culturală a Europei, să fie sprijinită și recunoscută la nivelul Uniunii și în statele membre;

| 14. | subliniază eterogenitatea reglementărilor privind SCC și preconizează măsuri de armonizare a normelor și a practicilor în Uniune; |
| --- | --- |

14.

subliniază eterogenitatea reglementărilor privind SCC și preconizează măsuri de armonizare a normelor și a practicilor în Uniune;

Condițiile de muncă pentru persoanele care își desfășoară activitatea în sectoarele creative și culturale

| 15. | reafirmă faptul că este esențial să se garanteze un statut social al persoanelor care își desfășoară activitatea în SCC, astfel încât acestea să se poată bucura de condiții de muncă satisfăcătoare și de măsuri adecvate în ceea ce privește sistemele fiscale, drepturile acestora la muncă și la asigurări sociale și drepturile de autor, în vederea asigurării unei mai bune mobilități pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

15.

reafirmă faptul că este esențial să se garanteze un statut social al persoanelor care își desfășoară activitatea în SCC, astfel încât acestea să se poată bucura de condiții de muncă satisfăcătoare și de măsuri adecvate în ceea ce privește sistemele fiscale, drepturile acestora la muncă și la asigurări sociale și drepturile de autor, în vederea asigurării unei mai bune mobilități pe întreg teritoriul UE;

| 16. | solicită să se acorde măsuri pentru finanțarea echitabilă și remunerarea artiștilor independenți; de asemenea, subliniază necesitatea de a îmbunătăți coordonarea dintre diferitele sisteme europene de securitate socială pentru astfel de artiști, având în vedere natura extrem de mobilă a acestora; |
| --- | --- |

16.

solicită să se acorde măsuri pentru finanțarea echitabilă și remunerarea artiștilor independenți; de asemenea, subliniază necesitatea de a îmbunătăți coordonarea dintre diferitele sisteme europene de securitate socială pentru astfel de artiști, având în vedere natura extrem de mobilă a acestora;

| 17. | invită statele membre să își adapteze sistemele de securitate socială la zonele de activitate creativă, în special în domeniul digital, ținând cont în mod corespunzător de faptul că persoanele cu locuri de muncă creative sunt de multe ori nevoite să oscileze între statutul de salariat și cel de lucrător care desfășoară o activitate independentă sau să realizeze concomitent ambele tipuri de activități; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să își adapteze sistemele de securitate socială la zonele de activitate creativă, în special în domeniul digital, ținând cont în mod corespunzător de faptul că persoanele cu locuri de muncă creative sunt de multe ori nevoite să oscileze între statutul de salariat și cel de lucrător care desfășoară o activitate independentă sau să realizeze concomitent ambele tipuri de activități;

| 18. | invită Comisia și statele membre să permită lucrătorilor SCC accesul, în condiții convenabile, la asigurări de sănătate și asigurări (voluntare) de șomaj, precum și la sisteme de pensii ocupaționale și personale pentru persoanele care desfășoară activități independente; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia și statele membre să permită lucrătorilor SCC accesul, în condiții convenabile, la asigurări de sănătate și asigurări (voluntare) de șomaj, precum și la sisteme de pensii ocupaționale și personale pentru persoanele care desfășoară activități independente;

| 19. | invită Comisia și statele membre să promoveze standardele minime de securitate socială și acordurile colective în SCC, printre altele prin corelarea sprijinului public cu respectarea acestor standarde; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia și statele membre să promoveze standardele minime de securitate socială și acordurile colective în SCC, printre altele prin corelarea sprijinului public cu respectarea acestor standarde;

Educația și formarea profesională:

| 20. | subliniază necesitatea îmbunătățirii de către statele membre a sistemelor de formare, de învățare și de calificare, permițând celor care studiază disciplinele culturale și artistice să dobândească o formare completă, adaptată nevoilor lumii profesionale actuale, pentru a apropia lumea întreprinderilor de lumea învățământului și a garanta punerea în aplicare efectivă în toate statele membre; consideră că în cursurile de informatică ar trebui să se acorde o atenție suficientă oportunităților privind informațiile pe internet (de exemplu, jocurile); |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea îmbunătățirii de către statele membre a sistemelor de formare, de învățare și de calificare, permițând celor care studiază disciplinele culturale și artistice să dobândească o formare completă, adaptată nevoilor lumii profesionale actuale, pentru a apropia lumea întreprinderilor de lumea învățământului și a garanta punerea în aplicare efectivă în toate statele membre; consideră că în cursurile de informatică ar trebui să se acorde o atenție suficientă oportunităților privind informațiile pe internet (de exemplu, jocurile);

| 21. | consideră că predarea competențelor care reprezintă o condiție prealabilă pentru înființarea unei întreprinderi SCC este necesară ca parte a formării în domeniul disciplinelor culturale, artistice și creative; |
| --- | --- |

21.

consideră că predarea competențelor care reprezintă o condiție prealabilă pentru înființarea unei întreprinderi SCC este necesară ca parte a formării în domeniul disciplinelor culturale, artistice și creative;

| 22. | consideră că este fundamental să se consolideze puterea de atracție și imaginea formării în domeniul artelor manuale, a formării artistice și a celei culturale în rândul persoanelor care învață, al părinților elevilor și al instituțiilor, precum și să se restabilească realitatea cu privire la oportunități și crearea de bogăție, în special prin instituirea unui observator sau a unei baze de date; |
| --- | --- |

22.

consideră că este fundamental să se consolideze puterea de atracție și imaginea formării în domeniul artelor manuale, a formării artistice și a celei culturale în rândul persoanelor care învață, al părinților elevilor și al instituțiilor, precum și să se restabilească realitatea cu privire la oportunități și crearea de bogăție, în special prin instituirea unui observator sau a unei baze de date;

| 23. | subliniază importanța conservării și promovării unor meserii artizanale legate de SCC; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța conservării și promovării unor meserii artizanale legate de SCC;

| 24. | invită Comisia Europeană să recunoască specificitatea meseriilor din domeniul excelenței, adevărate rezervoare de locuri de muncă pentru Europa, care se bazează pe patru criterii comune tuturor SCC de lux: inovarea și creativitatea; excelența și estetica; expertiza și tehnologia; precum și învățarea pe parcursul întregii cariere și promovarea cunoștințelor; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia Europeană să recunoască specificitatea meseriilor din domeniul excelenței, adevărate rezervoare de locuri de muncă pentru Europa, care se bazează pe patru criterii comune tuturor SCC de lux: inovarea și creativitatea; excelența și estetica; expertiza și tehnologia; precum și învățarea pe parcursul întregii cariere și promovarea cunoștințelor;

| 25. | consideră că este necesar să se consolideze legăturile dintre sistemul educațional (inclusiv universitățile, respectând în același timp independența lor), centrele de cercetare, organismele de formare și întreprinderile SCC (inclusiv IMM-urile), pentru a îmbunătăți competitivitatea acestor sectoare generatoare de locuri de muncă, în vederea creării unor sinergii intersectoriale și interdisciplinare în spiritul incluziunii, în special prin crearea unei platforme pentru schimburi, în vederea creării de alianțe ale cunoașterii, ale competențelor sectoriale și ale parteneriatelor, pentru a ajuta participanții să reflecteze și să acționeze în sensul succesului colectiv, pentru a mări în continuare valoarea capitalului uman al Uniunii, în vederea asigurării unei mai bune cunoașteri între actori, a identificării competențelor-cheie și a mai bunei înțelegeri a evoluției meseriilor și a cunoștințelor, precum și pentru încurajarea spiritului antreprenorial; |
| --- | --- |

25.

consideră că este necesar să se consolideze legăturile dintre sistemul educațional (inclusiv universitățile, respectând în același timp independența lor), centrele de cercetare, organismele de formare și întreprinderile SCC (inclusiv IMM-urile), pentru a îmbunătăți competitivitatea acestor sectoare generatoare de locuri de muncă, în vederea creării unor sinergii intersectoriale și interdisciplinare în spiritul incluziunii, în special prin crearea unei platforme pentru schimburi, în vederea creării de alianțe ale cunoașterii, ale competențelor sectoriale și ale parteneriatelor, pentru a ajuta participanții să reflecteze și să acționeze în sensul succesului colectiv, pentru a mări în continuare valoarea capitalului uman al Uniunii, în vederea asigurării unei mai bune cunoașteri între actori, a identificării competențelor-cheie și a mai bunei înțelegeri a evoluției meseriilor și a cunoștințelor, precum și pentru încurajarea spiritului antreprenorial;

| 26. | încurajează Comisia să înființeze alianțe ale cunoașterii, între instituțiile de învățământ superior și întreprinderile din domeniul SCC; |
| --- | --- |

26.

încurajează Comisia să înființeze alianțe ale cunoașterii, între instituțiile de învățământ superior și întreprinderile din domeniul SCC;

| 27. | încurajează Comisia să înființeze alianțe ale competențelor sectoriale, între instituțiile de educație și formare profesională și întreprinderile din domeniul SCC; |
| --- | --- |

27.

încurajează Comisia să înființeze alianțe ale competențelor sectoriale, între instituțiile de educație și formare profesională și întreprinderile din domeniul SCC;

| 28. | îndeamnă Comisia și statele membre să înregistreze mai multe progrese cu privire la recunoașterea reciprocă a filierelor, a calificărilor profesionale și a diplomelor privind studiile culturale și artistice; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Comisia și statele membre să înregistreze mai multe progrese cu privire la recunoașterea reciprocă a filierelor, a calificărilor profesionale și a diplomelor privind studiile culturale și artistice;

| 29. | reamintește importanța de a sprijini accesul la cultură și la educația în domeniul mass-media și educația de la o vârstă fragedă și pe parcursul întregii vieți în vederea promovării dezvoltării creativității, a talentelor și a transmiterii gustului pentru cultură; |
| --- | --- |

29.

reamintește importanța de a sprijini accesul la cultură și la educația în domeniul mass-media și educația de la o vârstă fragedă și pe parcursul întregii vieți în vederea promovării dezvoltării creativității, a talentelor și a transmiterii gustului pentru cultură;

| 30. | subliniază necesitatea urgentă de a promova creativitatea tinerilor creatori și de a sprijini participarea publicului la crearea culturii; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea urgentă de a promova creativitatea tinerilor creatori și de a sprijini participarea publicului la crearea culturii;

| 31. | consideră că educația artistică și culturală este necesară pentru egalitatea oportunităților, pentru democratizarea accesului la cultură și pentru coeziunea socială, ca mijloc de exprimare individuală și colectivă, de dialog și de promovare a înțelegerii reciproce; subliniază, în plus, că permite elevilor să se cultive, dezvoltându-și competențele artistice, întâlnind artiști și opere și frecventând spații culturale; |
| --- | --- |

31.

consideră că educația artistică și culturală este necesară pentru egalitatea oportunităților, pentru democratizarea accesului la cultură și pentru coeziunea socială, ca mijloc de exprimare individuală și colectivă, de dialog și de promovare a înțelegerii reciproce; subliniază, în plus, că permite elevilor să se cultive, dezvoltându-și competențele artistice, întâlnind artiști și opere și frecventând spații culturale;

| 32. | invită Comisia și Consiliul să se gândească la instituirea unui repertoriu european de competențe pentru păstrarea și promovarea acestora; invită statele membre și actorii din SCC să dezvolte cursuri de formare în legătură cu aceste competențe; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia și Consiliul să se gândească la instituirea unui repertoriu european de competențe pentru păstrarea și promovarea acestora; invită statele membre și actorii din SCC să dezvolte cursuri de formare în legătură cu aceste competențe;

Finanțarea sectoarelor creative și culturale

| 33. | consideră că promovarea și asigurarea unor scheme adecvate de finanțare și a unor instrumente eficiente de punere în aplicare pentru SCC sunt indispensabile, în special pentru IMM-uri; insistă asupra necesității de a urma și de a consolida politicile publice de sprijin acordat SCC, precum și de a permite, astfel, continuitatea unei activități creative independente și calitative; invită Comisia și Consiliul să se doteze cu mijloace de evaluare a producțiilor incorporale, în special printr-un observator sau o bază de date, și să aibă în vedere instituirea unei bănci de investiții culturale; |
| --- | --- |

33.

consideră că promovarea și asigurarea unor scheme adecvate de finanțare și a unor instrumente eficiente de punere în aplicare pentru SCC sunt indispensabile, în special pentru IMM-uri; insistă asupra necesității de a urma și de a consolida politicile publice de sprijin acordat SCC, precum și de a permite, astfel, continuitatea unei activități creative independente și calitative; invită Comisia și Consiliul să se doteze cu mijloace de evaluare a producțiilor incorporale, în special printr-un observator sau o bază de date, și să aibă în vedere instituirea unei bănci de investiții culturale;

| 34. | evidențiază, de asemenea, în acest sens, noi opțiuni, cum ar fi metodele de „crowdfunding” și „crowd-investment”; |
| --- | --- |

34.

evidențiază, de asemenea, în acest sens, noi opțiuni, cum ar fi metodele de „crowdfunding” și „crowd-investment”;

| 35. | îndeamnă statele membre să ia în considerare, în politicile lor economice și sociale, măsuri adecvate de sprijinire și finanțare a SCC; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă statele membre să ia în considerare, în politicile lor economice și sociale, măsuri adecvate de sprijinire și finanțare a SCC;

| 36. | subliniază necesitatea, inclusiv în perioada de criză economică, de a susține finanțarea europeană acordată SCC; solicită în mod expres Parlamentului să protejeze bugetul ambițios și substanțial alocat culturii; invită, în acest sens, Consiliul să nu reducă bugetul propus de Comisie pentru programul „Europa Creativă”; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea, inclusiv în perioada de criză economică, de a susține finanțarea europeană acordată SCC; solicită în mod expres Parlamentului să protejeze bugetul ambițios și substanțial alocat culturii; invită, în acest sens, Consiliul să nu reducă bugetul propus de Comisie pentru programul „Europa Creativă”;

| 37. | reamintește importanța dezvoltării de servicii de consultanță și de consiliere în materie de finanțare și de gestiune a întreprinderilor pentru a permite IMM-urilor și microîntreprinderilor să dispună de instrumentele necesare pentru buna gestiune a întreprinderii, în scopul îmbunătățirii creării, producerii, promovării și distribuirii de bunuri și servicii culturale; |
| --- | --- |

37.

reamintește importanța dezvoltării de servicii de consultanță și de consiliere în materie de finanțare și de gestiune a întreprinderilor pentru a permite IMM-urilor și microîntreprinderilor să dispună de instrumentele necesare pentru buna gestiune a întreprinderii, în scopul îmbunătățirii creării, producerii, promovării și distribuirii de bunuri și servicii culturale;

| 38. | estimează că statele membre și specialiștii relevanți ar trebui să îmbunătățească competențele în ingineria proiectului ale actorilor SCC, prin formarea specialiștilor sau instituirea unor structuri competente, pentru facilitarea elaborării de planuri de finanțare; |
| --- | --- |

38.

estimează că statele membre și specialiștii relevanți ar trebui să îmbunătățească competențele în ingineria proiectului ale actorilor SCC, prin formarea specialiștilor sau instituirea unor structuri competente, pentru facilitarea elaborării de planuri de finanțare;

| 39. | salută facilitățile de creditare propuse în cadrul programelor „Europa creativă”, COSME și Orizont 2020, întrucât aceste instrumente oferă oportunități mai diversificate de finanțare pentru SCC; |
| --- | --- |

39.

salută facilitățile de creditare propuse în cadrul programelor „Europa creativă”, COSME și Orizont 2020, întrucât aceste instrumente oferă oportunități mai diversificate de finanțare pentru SCC;

| 40. | subliniază importanța conștientizării la nivelul instituțiilor financiare a caracteristicilor specifice ale SCC, în vederea îmbunătățirii accesului SCC la surse private de finanțare; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța conștientizării la nivelul instituțiilor financiare a caracteristicilor specifice ale SCC, în vederea îmbunătățirii accesului SCC la surse private de finanțare;

| 41. | solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare, preconizând forme mixte de finanțare, cum ar fi parteneriatele public-privat, care să facă obiectul criteriilor de transparență și care să nu dăuneze finanțării publice necesare, dezvoltând sisteme de garanție a împrumuturilor pentru structurile de mici dimensiuni și studiind formele alternative de finanțare, cum ar fi finanțarea prin participare la capital; |
| --- | --- |

41.

solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare, preconizând forme mixte de finanțare, cum ar fi parteneriatele public-privat, care să facă obiectul criteriilor de transparență și care să nu dăuneze finanțării publice necesare, dezvoltând sisteme de garanție a împrumuturilor pentru structurile de mici dimensiuni și studiind formele alternative de finanțare, cum ar fi finanțarea prin participare la capital;

| 42. | îndeamnă statele membre să caute modalități alternative de finanțare a SCC, în special în perioade de criză; în acest sens, consideră că sponsorizarea ar putea reprezenta o opțiune alternativă viabilă; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă statele membre să caute modalități alternative de finanțare a SCC, în special în perioade de criză; în acest sens, consideră că sponsorizarea ar putea reprezenta o opțiune alternativă viabilă;

| 43. | consideră că, în sectorul audiovizualului, participarea serviciilor audiovizuale la finanțarea operelor audiovizuale europene este indispensabilă pentru sprijinirea creațiilor și ar trebui consolidată printr-o transpunere exactă și cuantificată a directivei serviciilor mass-media audiovizuale (16); |
| --- | --- |

43.

consideră că, în sectorul audiovizualului, participarea serviciilor audiovizuale la finanțarea operelor audiovizuale europene este indispensabilă pentru sprijinirea creațiilor și ar trebui consolidată printr-o transpunere exactă și cuantificată a directivei serviciilor mass-media audiovizuale (16);

| 44. | îndeamnă Consiliul, Comisia și statele membre să instituie un cadru de reglementare și fiscal favorabil, în special creând un mediu antreprenorial favorabil pentru IMM-urile din SCC și reducându-le sarcinile administrative și de reglementare; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă Consiliul, Comisia și statele membre să instituie un cadru de reglementare și fiscal favorabil, în special creând un mediu antreprenorial favorabil pentru IMM-urile din SCC și reducându-le sarcinile administrative și de reglementare;

| 45. | îndeamnă Consiliul, Comisia și statele membre să facă progrese pe calea armonizării fiscale și, în special, să remedieze disparitățile fiscale dintre statele membre cu privire la produsele culturale; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă Consiliul, Comisia și statele membre să facă progrese pe calea armonizării fiscale și, în special, să remedieze disparitățile fiscale dintre statele membre cu privire la produsele culturale;

| 46. | reamintește faptul că aceste sectoare conțin un număr mare de IMM-uri și consideră că pentru aceste sectoare ar trebui să se creeze norme fiscale adecvate cu scopul de a le promova creșterea și de a le asigura supraviețuirea; |
| --- | --- |

46.

reamintește faptul că aceste sectoare conțin un număr mare de IMM-uri și consideră că pentru aceste sectoare ar trebui să se creeze norme fiscale adecvate cu scopul de a le promova creșterea și de a le asigura supraviețuirea;

| 47. | reamintește că fondurile structurale oferă perspective importante în ceea ce privește finanțarea pentru cultură, creare și inovare în cadrul Uniunii, întrucât investițiile în domeniul cultural pot beneficia de finanțare în cadrul tuturor celor trei obiective ale politicii de coeziune, și anume convergență, competitivitate regională și ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

47.

reamintește că fondurile structurale oferă perspective importante în ceea ce privește finanțarea pentru cultură, creare și inovare în cadrul Uniunii, întrucât investițiile în domeniul cultural pot beneficia de finanțare în cadrul tuturor celor trei obiective ale politicii de coeziune, și anume convergență, competitivitate regională și ocupare a forței de muncă;

| 48. | regretă propunerea unor state membre de a reduce finanțarea mecanismului „Conectarea Europei” cu 8,2 miliarde de euro în viitorul cadru financiar multianual (CFM), deoarece acest lucru ar avea un efect negativ asupra suportului pentru extinderea infrastructurii de bandă largă și, astfel, asupra dezvoltării de modele de afaceri online pentru SCC; |
| --- | --- |

48.

regretă propunerea unor state membre de a reduce finanțarea mecanismului „Conectarea Europei” cu 8,2 miliarde de euro în viitorul cadru financiar multianual (CFM), deoarece acest lucru ar avea un efect negativ asupra suportului pentru extinderea infrastructurii de bandă largă și, astfel, asupra dezvoltării de modele de afaceri online pentru SCC;

| 49. | invită, prin urmare, statele membre să utilizeze instrumentele și programele existente și viitoare, precum Media sau mecanismul de garanție prevăzut în cadrul programului „Europa Creativă”; invită Comisia să faciliteze, în consecință, prin măsuri concrete, accesul actorilor SCC la finanțări prin intermediul acestor instrumente, axându-se în special pe utilizarea cât mai eficace a digitalizării platformelor, în vederea simplificării proceselor de transmitere, evaluare și gestionare și a reducerii la minimum a sarcinilor administrative; |
| --- | --- |

49.

invită, prin urmare, statele membre să utilizeze instrumentele și programele existente și viitoare, precum Media sau mecanismul de garanție prevăzut în cadrul programului „Europa Creativă”; invită Comisia să faciliteze, în consecință, prin măsuri concrete, accesul actorilor SCC la finanțări prin intermediul acestor instrumente, axându-se în special pe utilizarea cât mai eficace a digitalizării platformelor, în vederea simplificării proceselor de transmitere, evaluare și gestionare și a reducerii la minimum a sarcinilor administrative;

| 50. | încurajează instituțiile UE să prevadă un nivel ambițios pentru noul palier MEDIA din CFM (2014-2020); |
| --- | --- |

50.

încurajează instituțiile UE să prevadă un nivel ambițios pentru noul palier MEDIA din CFM (2014-2020);

Oportunitățile și provocările digitalizării, globalizării și accesului la piețele internaționale

| 51. | consideră că instrumentele și platformele digitale și online oferă SCC oportunități fără precedent de dezvoltare a unor noi modele de afaceri, de atragere a unui nou public și de extindere a piețelor la nivelul Uniunii și în țările terțe; |
| --- | --- |

51.

consideră că instrumentele și platformele digitale și online oferă SCC oportunități fără precedent de dezvoltare a unor noi modele de afaceri, de atragere a unui nou public și de extindere a piețelor la nivelul Uniunii și în țările terțe;

| 52. | subliniază faptul că existența a 27 de sisteme diferite de administrare a drepturilor de proprietate intelectuală constituie o sarcină semnificativă pentru SCC din Europa și că actualul sistem fragmentat trebuie reformat în vederea facilitării accesului la conținuturi și a creșterii circulației (globale) a acestora, astfel încât artiștii, creatorii, consumatorii, întreprinderile și publicul să poată beneficia de dezvoltările digitale, de noile canale de distribuție, de noile modele de afaceri și de alte oportunități; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că existența a 27 de sisteme diferite de administrare a drepturilor de proprietate intelectuală constituie o sarcină semnificativă pentru SCC din Europa și că actualul sistem fragmentat trebuie reformat în vederea facilitării accesului la conținuturi și a creșterii circulației (globale) a acestora, astfel încât artiștii, creatorii, consumatorii, întreprinderile și publicul să poată beneficia de dezvoltările digitale, de noile canale de distribuție, de noile modele de afaceri și de alte oportunități;

| 53. | consideră că în era digitală, un sistem modern și echilibrat de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) care permite asigurarea unei remunerații adecvate pentru toate tipurile de titulari de drepturi și garantarea accesului facil al consumatorilor la diverse conținuturi juridice și o alegere reală în materie de diversitate lingvistică și culturală reprezintă o condiție esențială pentru asigurarea competitivității SCC; |
| --- | --- |

53.

consideră că în era digitală, un sistem modern și echilibrat de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) care permite asigurarea unei remunerații adecvate pentru toate tipurile de titulari de drepturi și garantarea accesului facil al consumatorilor la diverse conținuturi juridice și o alegere reală în materie de diversitate lingvistică și culturală reprezintă o condiție esențială pentru asigurarea competitivității SCC;

| 54. | evidențiază faptul că protecția DPI nu ar trebui să pericliteze caracterul neutru al internetului; |
| --- | --- |

54.

evidențiază faptul că protecția DPI nu ar trebui să pericliteze caracterul neutru al internetului;

| 55. | subliniază creșterea exponențială a serviciilor digitale inovatoare care oferă acces la opere culturale și insistă asupra necesității de a garanta un ecosistem stabil care să încurajeze investițiile în SCC, crearea de locuri de muncă în Europa și promovarea modelelor economice inovatoare; |
| --- | --- |

55.

subliniază creșterea exponențială a serviciilor digitale inovatoare care oferă acces la opere culturale și insistă asupra necesității de a garanta un ecosistem stabil care să încurajeze investițiile în SCC, crearea de locuri de muncă în Europa și promovarea modelelor economice inovatoare;

| 56. | solicită, în consecință, Comisiei, în materie de respectare a DPI, să dezvolte un cadru de reglementare adaptat particularităților diferitelor sectoare și să armonizeze și să reformeze cadrul privind drepturile de autor, în vederea îmbunătățirii accesului la conținuturi și a consolidării poziției și libertății de alegere pentru creatori și încurajează o mai bună partajare a responsabilităților de-a lungul lanțului de valoare digitală, ținând seama, în mod corespunzător, de competitivitatea SCC; |
| --- | --- |

56.

solicită, în consecință, Comisiei, în materie de respectare a DPI, să dezvolte un cadru de reglementare adaptat particularităților diferitelor sectoare și să armonizeze și să reformeze cadrul privind drepturile de autor, în vederea îmbunătățirii accesului la conținuturi și a consolidării poziției și libertății de alegere pentru creatori și încurajează o mai bună partajare a responsabilităților de-a lungul lanțului de valoare digitală, ținând seama, în mod corespunzător, de competitivitatea SCC;

| 57. | subliniază, în acest sens, rolul important al societăților de gestiune colectivă din punct de vedere al accesului la patrimoniul cultural, pentru a asigura aplicarea efectivă a DPI și a simplifica demersurile utilizatorilor; |
| --- | --- |

57.

subliniază, în acest sens, rolul important al societăților de gestiune colectivă din punct de vedere al accesului la patrimoniul cultural, pentru a asigura aplicarea efectivă a DPI și a simplifica demersurile utilizatorilor;

| 58. | amintește potențialul SCC în materie de cooperare internațională și de export și interesul ca Uniunea să favorizeze schimburile între specialiștii din sector, inclusiv din țările terțe, precum și să atragă și să dezvolte talentele creative; reamintește rolul important al sectoarelor creative și culturale în ceea ce privește difuzarea, atractivitatea și influența culturii europene; |
| --- | --- |

58.

amintește potențialul SCC în materie de cooperare internațională și de export și interesul ca Uniunea să favorizeze schimburile între specialiștii din sector, inclusiv din țările terțe, precum și să atragă și să dezvolte talentele creative; reamintește rolul important al sectoarelor creative și culturale în ceea ce privește difuzarea, atractivitatea și influența culturii europene;

| 59. | subliniază necesitatea depunerii de eforturi pentru o recunoaștere reciprocă a unui statut al artiștilor, îndreptarea atenției spre acordarea de facilități de mobilitate și o utilizare optimă a programelor de formare, de creare de rețele și de liberă circulație a specialiștilor SCC, în special a actorilor culturali, a artiștilor, dar și a operelor; |
| --- | --- |

59.

subliniază necesitatea depunerii de eforturi pentru o recunoaștere reciprocă a unui statut al artiștilor, îndreptarea atenției spre acordarea de facilități de mobilitate și o utilizare optimă a programelor de formare, de creare de rețele și de liberă circulație a specialiștilor SCC, în special a actorilor culturali, a artiștilor, dar și a operelor;

| 60. | consideră că este indispensabil ca Uniunea și statele sale membre să își mențină posibilitatea de a păstra și a dezvolta propriile politici culturale și audiovizuale, acest lucru realizându-se în cadrul actelor lor legislative, normative și convenționale, inclusiv în cadrul Convenției asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale a UNESCO; prin urmare, solicită ca excluderea serviciilor de conținut cultural și audiovizual, inclusiv online, să fie clar prevăzută în acordurile dintre Uniune și țările terțe; în acest sens, insistă asupra necesității de a exclude sectoarele culturale și audiovizuale din mandatul privind acordul de liber schimb dintre UE și Statele Unite, reamintind faptul că bunurile culturale și creative nu sunt simple mărfuri; |
| --- | --- |

60.

consideră că este indispensabil ca Uniunea și statele sale membre să își mențină posibilitatea de a păstra și a dezvolta propriile politici culturale și audiovizuale, acest lucru realizându-se în cadrul actelor lor legislative, normative și convenționale, inclusiv în cadrul Convenției asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale a UNESCO; prin urmare, solicită ca excluderea serviciilor de conținut cultural și audiovizual, inclusiv online, să fie clar prevăzută în acordurile dintre Uniune și țările terțe; în acest sens, insistă asupra necesității de a exclude sectoarele culturale și audiovizuale din mandatul privind acordul de liber schimb dintre UE și Statele Unite, reamintind faptul că bunurile culturale și creative nu sunt simple mărfuri;

| 61. | subliniază necesitatea de a menține, conform Convenției UNESCO din 2005, posibilitatea Uniunii Europene și a statelor sale membre de a concepe și a dezvolta politici în favoarea diversității culturale, adaptate erei digitale; |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea de a menține, conform Convenției UNESCO din 2005, posibilitatea Uniunii Europene și a statelor sale membre de a concepe și a dezvolta politici în favoarea diversității culturale, adaptate erei digitale;

| 62. | subliniază necesitatea de a consolida politicile de digitalizare a operelor, pentru a favoriza accesul cât mai amplu la operele patrimoniului cultural european; |
| --- | --- |

62.

subliniază necesitatea de a consolida politicile de digitalizare a operelor, pentru a favoriza accesul cât mai amplu la operele patrimoniului cultural european;

| 63. | subliniază importanța diplomației culturale și necesitatea ca UE să acționeze ca actor global, în vederea creșterii competitivității globale a SCC din Uniune; |
| --- | --- |

63.

subliniază importanța diplomației culturale și necesitatea ca UE să acționeze ca actor global, în vederea creșterii competitivității globale a SCC din Uniune;

| 64. | invită Comisia să propună instrumente adecvate SCC, pentru a permite un export pe piețele internaționale în condiții bune; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să propună instrumente adecvate SCC, pentru a permite un export pe piețele internaționale în condiții bune;

| 65. | solicită utilizarea Serviciului European de Acțiune Externă pentru promovarea SCC; |
| --- | --- |

65.

solicită utilizarea Serviciului European de Acțiune Externă pentru promovarea SCC;

| 66. | subliniază faptul că cultura are efecte indirecte asupra altor sectoare economice; îndeamnă, prin urmare, SCC să își consolideze cooperarea cu alte sectoare, precum tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și turismul, pentru a face față provocărilor din mediul digital, globalizării și accesului pe piețele internaționale; |
| --- | --- |

66.

subliniază faptul că cultura are efecte indirecte asupra altor sectoare economice; îndeamnă, prin urmare, SCC să își consolideze cooperarea cu alte sectoare, precum tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și turismul, pentru a face față provocărilor din mediul digital, globalizării și accesului pe piețele internaționale;

Dezvoltarea locală și regională

| 67. | insistă asupra importanței politicilor teritoriale ale culturii și creației și, prin urmare, asupra rolului central al autorităților locale, regionale și macroregionale în promovarea și sprijinirea SCC, acordând, de asemenea, respectul cuvenit culturii populare, prin instrumente adecvate și finanțări adaptate; apreciază inițiativele administrațiilor de a dezvolta structuri regionale de sprijinire a afacerilor din domeniul industriilor creative, inclusiv prin proiecte cu finanțare europeană; |
| --- | --- |

67.

insistă asupra importanței politicilor teritoriale ale culturii și creației și, prin urmare, asupra rolului central al autorităților locale, regionale și macroregionale în promovarea și sprijinirea SCC, acordând, de asemenea, respectul cuvenit culturii populare, prin instrumente adecvate și finanțări adaptate; apreciază inițiativele administrațiilor de a dezvolta structuri regionale de sprijinire a afacerilor din domeniul industriilor creative, inclusiv prin proiecte cu finanțare europeană;

| 68. | subliniază faptul că industriile culturale și creative ar trebui să facă parte din strategiile socioeconomice ale Uniunii Europene și din cele naționale; subliniază necesitatea unei coordonări suplimentare a diferitelor politici, inclusiv a politicilor industriale, educaționale și inovatoare, a politicilor privind turismul și dezvoltarea regională, urbană, locală și spațială; de asemenea, încurajează autoritățile locale și regionale ca, în conformitate cu principiul subsidiarității, să includă SCC în strategiile economice pe termen lung și mediu; |
| --- | --- |

68.

subliniază faptul că industriile culturale și creative ar trebui să facă parte din strategiile socioeconomice ale Uniunii Europene și din cele naționale; subliniază necesitatea unei coordonări suplimentare a diferitelor politici, inclusiv a politicilor industriale, educaționale și inovatoare, a politicilor privind turismul și dezvoltarea regională, urbană, locală și spațială; de asemenea, încurajează autoritățile locale și regionale ca, în conformitate cu principiul subsidiarității, să includă SCC în strategiile economice pe termen lung și mediu;

| 69. | evidențiază caracterul transsectorial al industriilor culturale și creative ca instrument de comunicare atractiv și importanța globală a acestor industrii nu doar pentru economia mondială, ci și pentru creșterea durabilă, inteligentă și favorabilă incluziunii, inovare, antreprenoriat, coeziune socială și dezvoltarea societății; subliniază faptul că aceste sectoare prezintă un important potențial local și regional de creștere, reprezentând noi oportunități de piață pentru antreprenorii din cadrul industriilor culturale și creative și, prin urmare, pentru ocuparea forței de muncă în sectorul cultural; |
| --- | --- |

69.

evidențiază caracterul transsectorial al industriilor culturale și creative ca instrument de comunicare atractiv și importanța globală a acestor industrii nu doar pentru economia mondială, ci și pentru creșterea durabilă, inteligentă și favorabilă incluziunii, inovare, antreprenoriat, coeziune socială și dezvoltarea societății; subliniază faptul că aceste sectoare prezintă un important potențial local și regional de creștere, reprezentând noi oportunități de piață pentru antreprenorii din cadrul industriilor culturale și creative și, prin urmare, pentru ocuparea forței de muncă în sectorul cultural;

| 70. | consideră că diferitele competențe din cadrul acestor sectoare, precum și interacțiunea dintre creatori și tehnologii au adesea rădăcini la nivel local, prin urmare ar trebui sprijinite, prin crearea de platforme locale și regionale, de grupări, de pepiniere de întreprinderi și de parteneriate, care ar stimula sinergiile și ar contribui la găsirea unor mecanisme de finanțare a creativității și a inovării; sprijinind gestionarea ofertelor de locuri de muncă și a oportunităților de finanțare |
| --- | --- |

70.

consideră că diferitele competențe din cadrul acestor sectoare, precum și interacțiunea dintre creatori și tehnologii au adesea rădăcini la nivel local, prin urmare ar trebui sprijinite, prin crearea de platforme locale și regionale, de grupări, de pepiniere de întreprinderi și de parteneriate, care ar stimula sinergiile și ar contribui la găsirea unor mecanisme de finanțare a creativității și a inovării; sprijinind gestionarea ofertelor de locuri de muncă și a oportunităților de finanțare

| 71. | reamintește influența culturii asupra revitalizării economice și sociale a orașelor; îndeamnă Comisia să susțină formarea inter pares între administrațiile municipale, în scopul favorizării unui schimb de bune practici între factorii de decizie politică la nivel local; |
| --- | --- |

71.

reamintește influența culturii asupra revitalizării economice și sociale a orașelor; îndeamnă Comisia să susțină formarea inter pares între administrațiile municipale, în scopul favorizării unui schimb de bune practici între factorii de decizie politică la nivel local;

| 72. | consideră că modernizarea infrastructurii culturale poate contribui la o revitalizare urbană, cu implicații pe plan social și economic; |
| --- | --- |

72.

consideră că modernizarea infrastructurii culturale poate contribui la o revitalizare urbană, cu implicații pe plan social și economic;

| 73. | recomandă exploatarea potențialului economic ascuns în sectoarele creative pentru a îmbunătăți calitatea vieții în orașe și regiuni; |
| --- | --- |

73.

recomandă exploatarea potențialului economic ascuns în sectoarele creative pentru a îmbunătăți calitatea vieții în orașe și regiuni;

| 74. | încurajează dinamica teritorială pentru o guvernanță locală și regională a culturii ce reunește toți actorii (artiști, autorități locale, reprezentanți profesioniști etc.); |
| --- | --- |

74.

încurajează dinamica teritorială pentru o guvernanță locală și regională a culturii ce reunește toți actorii (artiști, autorități locale, reprezentanți profesioniști etc.);

| 75. | atrage atenția asupra faptului că industriile culturale și creative, ca sursă de potențial în ceea ce privește îmbunătățirea cantitativă și calitativă a locurilor de muncă, au capacitatea de a contribui la integrarea socială și teritorială; își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că aceste aspecte ale industriilor culturale și creative nu sunt suficient analizate și susținute; subliniază caracterul insuficient, la toate nivelurile, dar îndeosebi la nivel regional și local, al culegerii de date statistice din aceste sectoare; subliniază că impactul TIC asupra sectoarelor culturale și creative trebuie analizat pentru ca aceste sectoare să se poată adapta la noul mediu tehnologic și să exploateze evoluțiile tehnologice; |
| --- | --- |

75.

atrage atenția asupra faptului că industriile culturale și creative, ca sursă de potențial în ceea ce privește îmbunătățirea cantitativă și calitativă a locurilor de muncă, au capacitatea de a contribui la integrarea socială și teritorială; își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că aceste aspecte ale industriilor culturale și creative nu sunt suficient analizate și susținute; subliniază caracterul insuficient, la toate nivelurile, dar îndeosebi la nivel regional și local, al culegerii de date statistice din aceste sectoare; subliniază că impactul TIC asupra sectoarelor culturale și creative trebuie analizat pentru ca aceste sectoare să se poată adapta la noul mediu tehnologic și să exploateze evoluțiile tehnologice;

| 76. | subliniază că SCC și în special IMM-urile constituie o pârghie importantă pentru creșterea și dezvoltarea la nivel local, regional și transfrontalier (stat membru), în special prin promovarea patrimoniului, a turismului și a polilor de excelență, favorizând atractivitatea teritoriilor, restructurarea structurilor socioeconomice, apariția unor noi activități și crearea de locuri de muncă stabile și durabile; subliniază că acest lucru este valabil în special pentru turism, deoarece orașele și regiunile cu un sector cultural robust sunt deosebit de atractive pentru turiști; |
| --- | --- |

76.

subliniază că SCC și în special IMM-urile constituie o pârghie importantă pentru creșterea și dezvoltarea la nivel local, regional și transfrontalier (stat membru), în special prin promovarea patrimoniului, a turismului și a polilor de excelență, favorizând atractivitatea teritoriilor, restructurarea structurilor socioeconomice, apariția unor noi activități și crearea de locuri de muncă stabile și durabile; subliniază că acest lucru este valabil în special pentru turism, deoarece orașele și regiunile cu un sector cultural robust sunt deosebit de atractive pentru turiști;

| 77. | evidențiază importanța, în cadrul învățământului primar și secundar, a programelor educaționale în promovarea creativității încă din primii ani de viață și în sprijinirea educației artistice și culturale prin promovarea unui interes pentru activitatea și produsele industriilor creative; subliniază rolul important educațional și cultural pe care ar trebui să îl exercite în acest proces de abordare a culturii și a creativității ca parte integrantă a dezvoltării regionale și urbane autoritățile locale și regionale, întrucât acestea poartă adesea răspunderea pentru educația copiilor preșcolari și pentru învățământul primar; subliniază importanța formării non-formale, în cadrul căreia adulții pot dezvolta competențe pentru a se adapta la o piață a muncii care evoluează constant. |
| --- | --- |

77.

evidențiază importanța, în cadrul învățământului primar și secundar, a programelor educaționale în promovarea creativității încă din primii ani de viață și în sprijinirea educației artistice și culturale prin promovarea unui interes pentru activitatea și produsele industriilor creative; subliniază rolul important educațional și cultural pe care ar trebui să îl exercite în acest proces de abordare a culturii și a creativității ca parte integrantă a dezvoltării regionale și urbane autoritățile locale și regionale, întrucât acestea poartă adesea răspunderea pentru educația copiilor preșcolari și pentru învățământul primar; subliniază importanța formării non-formale, în cadrul căreia adulții pot dezvolta competențe pentru a se adapta la o piață a muncii care evoluează constant.

| 78. | subliniază că ar trebui utilizate finanțările disponibile în temeiul viitorului CFM, și anume în cadrul FSE și al FEDER, pentru a veni în sprijinul consolidării industriilor culturale și creative, precum și al capacității instituționale și administrative existente la nivel național, regional și local în materie de cooperare cu aceste sectoare, care pot astfel spori câștigurile de ordin economic, social, educațional și cultural obținute de pe urma industriilor în cauză; atrage atenția asupra regiunilor ultraperiferice, unde crearea și dezvoltarea industriilor culturale și creative este un proces mai complex; |
| --- | --- |

78.

subliniază că ar trebui utilizate finanțările disponibile în temeiul viitorului CFM, și anume în cadrul FSE și al FEDER, pentru a veni în sprijinul consolidării industriilor culturale și creative, precum și al capacității instituționale și administrative existente la nivel național, regional și local în materie de cooperare cu aceste sectoare, care pot astfel spori câștigurile de ordin economic, social, educațional și cultural obținute de pe urma industriilor în cauză; atrage atenția asupra regiunilor ultraperiferice, unde crearea și dezvoltarea industriilor culturale și creative este un proces mai complex;

| 79. | consideră, în acest sens, că acele condiții de teritorializare impuse cinematografului de anumite ajutoare naționale sau regionale țin de această legătură între cultură și teritoriu și trebuie să poată fi menținute în funcție de criteriile prevăzute în comunicarea privind producțiile cinematografice, din anul 2001 (17); |
| --- | --- |

79.

consideră, în acest sens, că acele condiții de teritorializare impuse cinematografului de anumite ajutoare naționale sau regionale țin de această legătură între cultură și teritoriu și trebuie să poată fi menținute în funcție de criteriile prevăzute în comunicarea privind producțiile cinematografice, din anul 2001 (17);

| 80. | constată că SCC fac obiectul unei transformări dinamice și permit crearea de clustere care determină realizarea de progrese și dezvoltarea orașelor și regiunilor; |
| --- | --- |

80.

constată că SCC fac obiectul unei transformări dinamice și permit crearea de clustere care determină realizarea de progrese și dezvoltarea orașelor și regiunilor;

| 81. | atrage atenția asupra faptului că industriile culturale și creative contribuie la conservarea și îmbunătățirea vastului patrimoniu cultural, istoric și arhitectural al Europei; subliniază importanța patrimoniului cultural mobil, și anume artefactele ca produs al creativității umane, de-a lungul istoriei și până în prezent; evidențiază importanța SCC pentru dezvoltarea industriei turismului în UE și deosebitul interes pe care acestea îl prezintă atât pentru turiștii din UE, cât și pentru cei din țări care nu fac parte din Uniunea Europeană; consideră că, având în vedere această valoare adăugată, SCC ar trebui să beneficieze de un sprijin puternic de la viitorul buget al Uniunii Europene și prin intermediul documentelor de programare naționale și regionale pentru perioada 2014-2020, întrucât oferă importante oportunități economice; |
| --- | --- |

81.

atrage atenția asupra faptului că industriile culturale și creative contribuie la conservarea și îmbunătățirea vastului patrimoniu cultural, istoric și arhitectural al Europei; subliniază importanța patrimoniului cultural mobil, și anume artefactele ca produs al creativității umane, de-a lungul istoriei și până în prezent; evidențiază importanța SCC pentru dezvoltarea industriei turismului în UE și deosebitul interes pe care acestea îl prezintă atât pentru turiștii din UE, cât și pentru cei din țări care nu fac parte din Uniunea Europeană; consideră că, având în vedere această valoare adăugată, SCC ar trebui să beneficieze de un sprijin puternic de la viitorul buget al Uniunii Europene și prin intermediul documentelor de programare naționale și regionale pentru perioada 2014-2020, întrucât oferă importante oportunități economice;

| 82. | subliniază necesitatea de a conserva patrimoniul național și de a promova conținutul cultural al unei anumite regiuni în țară și în străinătate; |
| --- | --- |

82.

subliniază necesitatea de a conserva patrimoniul național și de a promova conținutul cultural al unei anumite regiuni în țară și în străinătate;

| 83. | consideră că, fiind componente ale diversității culturale a UE, persoanele, produsele și serviciile creative ar trebui să constituie baza unei piețe unice europene puternice și a unor regiuni cu un grad ridicat de dezvoltare, precum și a unor economii locale în cadrul cărora pot contribui la crearea de noi activități economice și locuri de muncă; face apel la o mai bună utilizare a industriilor culturale și creative pentru atragerea de noi investiții și a unor talente diversificate în Europa; subliniază faptul că antreprenorii din SCC nu au acces cu ușurință la finanțare; invită statele membre să adopte măsuri sociale și fiscale adecvate cu scopul de a sprijini economia creativă și noile modele economice adaptate la piața europeană, modele care ar permite mobilitatea artiștilor și a persoanelor care își desfășoară activitatea în industriile culturale și creative, precum și să le ajute să depășească obstacolele legate de diferențele dintre sistemele fiscale sau sociale sau de barierele lingvistice și să promoveze o mai bună înțelegere între țări și culturi; |
| --- | --- |

83.

consideră că, fiind componente ale diversității culturale a UE, persoanele, produsele și serviciile creative ar trebui să constituie baza unei piețe unice europene puternice și a unor regiuni cu un grad ridicat de dezvoltare, precum și a unor economii locale în cadrul cărora pot contribui la crearea de noi activități economice și locuri de muncă; face apel la o mai bună utilizare a industriilor culturale și creative pentru atragerea de noi investiții și a unor talente diversificate în Europa; subliniază faptul că antreprenorii din SCC nu au acces cu ușurință la finanțare; invită statele membre să adopte măsuri sociale și fiscale adecvate cu scopul de a sprijini economia creativă și noile modele economice adaptate la piața europeană, modele care ar permite mobilitatea artiștilor și a persoanelor care își desfășoară activitatea în industriile culturale și creative, precum și să le ajute să depășească obstacolele legate de diferențele dintre sistemele fiscale sau sociale sau de barierele lingvistice și să promoveze o mai bună înțelegere între țări și culturi;

o

o o

| 84. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

84.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 201, 25.7.2006, p. 15.

(2)  JO C 311, 21.12.2007, p. 7.

(3)  JO C 287, 29.11.2007, p. 1.

(4)  JO L 372, 27.12.2006, p. 1.

(5)  JO L 327, 24.11.2006, p. 12.

(6)  JO C 247 E, 15.10.2009, p. 32.

(7)  JO C 125 E, 22.5.2008, p. 223.

(8)  JO C 247 E, 15.10.2009, p. 25.

(9)  Doc. 8749/1/09 REV 1 și 8749/1/09 REV 1 COR 1.

(10)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 135.

(11)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 142.

(12)  Doc. 17566/12.

(13)  CdR 2391/2012.

(14)  SWD(2012)0286.

(15)  COM(2012)0537.

(16)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1. Versiune corectată publicată în JO L 263, 6.10.2010, p.15.

(17)  JO C 43, 16.2.2002, p. 6.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/105 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/105

---

P7_TA(2013)0374

Microgenerarea

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la microgenerare – generarea de energie electrică și termică la scară redusă (2012/2930(RSP))

(2016/C 093/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 192 alineatul (2) și articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 192 alineatul (2) și articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (1),

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (2) și efectele acesteia asupra generării de energie termică și electrică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (2) și efectele acesteia asupra generării de energie termică și electrică,

| — | având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (3), Directiva 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (4) și regulamentele de punere în aplicare aferente acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (3), Directiva 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (4) și regulamentele de punere în aplicare aferente acestora,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei” (COM(2012)0663) și documentele de lucru însoțitoare (SWD(2012)0367 și (SWD(2012)0368), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei” (COM(2012)0663) și documentele de lucru însoțitoare (SWD(2012)0367 și (SWD(2012)0368),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Energia din surse regenerabile: o prezență majoră pe piața energetică europeană” (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Energia din surse regenerabile: o prezență majoră pe piața energetică europeană” (COM(2012)0271),

| — | având în vederea Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la revizuirea planului de acțiune privind eficiența energetică (5), |
| --- | --- |

—

având în vederea Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la revizuirea planului de acțiune privind eficiența energetică (5),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la microgenerare (E-010355/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la microgenerare (E-010355/2011),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la proiectele de investiții realizate prin parteneriat civic pentru centralele solare (E-011185/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la proiectele de investiții realizate prin parteneriat civic pentru centralele solare (E-011185/2012),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la microgenerare (O-000074/2013 – B7-0217/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la microgenerare (O-000074/2013 – B7-0217/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât accesul la energie suficientă pentru un standard de viață decent reprezintă un drept fundamental pentru toți și întrucât prețurile la energie au crescut în mod semnificativ în ultimii ani; |
| --- | --- |

A.

întrucât accesul la energie suficientă pentru un standard de viață decent reprezintă un drept fundamental pentru toți și întrucât prețurile la energie au crescut în mod semnificativ în ultimii ani;

| B. | întrucât Uniunea Europeană este din ce în ce mai dependentă de importurile din țări terțe pentru aprovizionarea cu energie și, prin urmare, este nevoie de o schimbare pentru atingerea obiectivelor sale în materie de climă, energie și creștere economică; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană este din ce în ce mai dependentă de importurile din țări terțe pentru aprovizionarea cu energie și, prin urmare, este nevoie de o schimbare pentru atingerea obiectivelor sale în materie de climă, energie și creștere economică;

| C. | întrucât utilizarea combustibililor fosili ca sursă de energie a dus la creșterea nivelurilor de CO2 din atmosferă și a contribuit, prin urmare, la schimbările climatice globale; întrucât UE a stabilit obiective privind generarea de energie din surse regenerabile până în 2020 și lucrează în prezent la un cadru de politici privind clima și energia pentru 2030; întrucât există în prezent dispoziții cu privire la generarea de energie la scară redusă (microgenerare), dar sunt dispersate în cadrul unor inițiative legislative și nelegislative diferite, cum ar fi Directiva privind energia din surse regenerabile și Directiva privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

C.

întrucât utilizarea combustibililor fosili ca sursă de energie a dus la creșterea nivelurilor de CO2 din atmosferă și a contribuit, prin urmare, la schimbările climatice globale; întrucât UE a stabilit obiective privind generarea de energie din surse regenerabile până în 2020 și lucrează în prezent la un cadru de politici privind clima și energia pentru 2030; întrucât există în prezent dispoziții cu privire la generarea de energie la scară redusă (microgenerare), dar sunt dispersate în cadrul unor inițiative legislative și nelegislative diferite, cum ar fi Directiva privind energia din surse regenerabile și Directiva privind eficiența energetică;

| D. | întrucât liderii UE ar trebui să preia conducerea în ceea ce privește abordarea tranziției în domeniul energetic, ținând seama de nevoia de implicare a tuturor cetățenilor UE, indiferent de venitul și averea acestora; întrucât energia generată la scară redusă poate contribui la creșterea coeziunii la nivel de comunitate, la combaterea penuriei energetice, la crearea de locuri de muncă și de creștere economică și duce la o nouă abordare în materie de soluționare a crizei economice actuale; |
| --- | --- |

D.

întrucât liderii UE ar trebui să preia conducerea în ceea ce privește abordarea tranziției în domeniul energetic, ținând seama de nevoia de implicare a tuturor cetățenilor UE, indiferent de venitul și averea acestora; întrucât energia generată la scară redusă poate contribui la creșterea coeziunii la nivel de comunitate, la combaterea penuriei energetice, la crearea de locuri de muncă și de creștere economică și duce la o nouă abordare în materie de soluționare a crizei economice actuale;

| E. | întrucât generarea de energie la scară redusă și descentralizată reprezintă o ocazie pentru gospodării, pentru întreprinderile mici și mijlocii, precum și pentru comunitățile din zonele urbane și rurale de a colabora pentru a combate schimbările climatice, devenind producători de energie; întrucât consumatorii ar trebui să fie informați cu privire la modurile eficiente de a produce și de a consuma energia; întrucât posibilitatea oferită consumatorilor de a-și genera propria energie electrică și termică poate duce la crearea unei societăți mai durabile și mai favorabile participării; întrucât Comunicarea Comisiei privind piața internă a energiei abordează chestiunea consolidării poziției acestor „prosumatori”; întrucât consumatorii au deja multe ocazii de a se implica activ în producția și consumul eficient de energie, dar mai trebuie încă abordate o serie de provocări; |
| --- | --- |

E.

întrucât generarea de energie la scară redusă și descentralizată reprezintă o ocazie pentru gospodării, pentru întreprinderile mici și mijlocii, precum și pentru comunitățile din zonele urbane și rurale de a colabora pentru a combate schimbările climatice, devenind producători de energie; întrucât consumatorii ar trebui să fie informați cu privire la modurile eficiente de a produce și de a consuma energia; întrucât posibilitatea oferită consumatorilor de a-și genera propria energie electrică și termică poate duce la crearea unei societăți mai durabile și mai favorabile participării; întrucât Comunicarea Comisiei privind piața internă a energiei abordează chestiunea consolidării poziției acestor „prosumatori”; întrucât consumatorii au deja multe ocazii de a se implica activ în producția și consumul eficient de energie, dar mai trebuie încă abordate o serie de provocări;

| F. | întrucât microgenerarea de energie poate, de asemenea, să joace un rol la nivel mondial; |
| --- | --- |

F.

întrucât microgenerarea de energie poate, de asemenea, să joace un rol la nivel mondial;

| G. | întrucât stimulentele pentru generarea de energie electrică și termică la scară redusă diferă mult în rândul statelor membre; întrucât politicile UE ar trebui să fie mai bine puse în aplicare pentru a exploata potențialul generării de energie la scară redusă în întreaga UE, |
| --- | --- |

G.

întrucât stimulentele pentru generarea de energie electrică și termică la scară redusă diferă mult în rândul statelor membre; întrucât politicile UE ar trebui să fie mai bine puse în aplicare pentru a exploata potențialul generării de energie la scară redusă în întreaga UE,

Definiție

| 1. | definește, în sensul prezentei rezoluții, termenul „microgenerare” ca: 1) generarea la scară redusă a căldurii/răcirii și a energiei electrice de către persoane fizice și IMM-uri pentru satisfacerea propriilor nevoi; și 2) diferite forme de producție la scară redusă grupată sau în regim de cooperativă la nivelul comunității cu scopul de a satisface nevoi locale; menționează că microgenerarea include o varietate de tehnologii (energie hidroelectrică, geotermală, solară, marină, eoliană, pompe de căldură, biomasă), punându-se accent în special pe dimensiunea regenerabilă și pe cea sustenabilă; |
| --- | --- |

1.

definește, în sensul prezentei rezoluții, termenul „microgenerare” ca: 1) generarea la scară redusă a căldurii/răcirii și a energiei electrice de către persoane fizice și IMM-uri pentru satisfacerea propriilor nevoi; și 2) diferite forme de producție la scară redusă grupată sau în regim de cooperativă la nivelul comunității cu scopul de a satisface nevoi locale; menționează că microgenerarea include o varietate de tehnologii (energie hidroelectrică, geotermală, solară, marină, eoliană, pompe de căldură, biomasă), punându-se accent în special pe dimensiunea regenerabilă și pe cea sustenabilă;

Introducere

| 2. | afirmă că microgenerarea trebuie să reprezinte un element esențial în viitor în ceea ce privește generarea de energie, dacă se dorește ca UE să-și îndeplinească obiectivele pe termen lung în materie de energie din surse regenerabile; amintește că microgenerarea contribuie la creșterea ponderii totale a energiei din surse regenerabile în mixul energetic al UE și permite un consum eficient de energie electrică aproape de punctul unde aceasta este generată, evitându-se, totodată, pierderile în timpul transportului; |
| --- | --- |

2.

afirmă că microgenerarea trebuie să reprezinte un element esențial în viitor în ceea ce privește generarea de energie, dacă se dorește ca UE să-și îndeplinească obiectivele pe termen lung în materie de energie din surse regenerabile; amintește că microgenerarea contribuie la creșterea ponderii totale a energiei din surse regenerabile în mixul energetic al UE și permite un consum eficient de energie electrică aproape de punctul unde aceasta este generată, evitându-se, totodată, pierderile în timpul transportului;

| 3. | amintește că utilizarea eficientă a microgenerării depinde de mulți factori diferiți, printre care: o piață internă europeană a energiei funcțională; dezvoltarea tehnică a unor unități de microgenerare; realizarea unei infrastructuri energetice inteligente, în special la nivel de distribuție; și politici pe termen scurt, mediu și lung și mecanisme de susținere eficiente pentru stimularea microgenerării la nivel european, național și local; |
| --- | --- |

3.

amintește că utilizarea eficientă a microgenerării depinde de mulți factori diferiți, printre care: o piață internă europeană a energiei funcțională; dezvoltarea tehnică a unor unități de microgenerare; realizarea unei infrastructuri energetice inteligente, în special la nivel de distribuție; și politici pe termen scurt, mediu și lung și mecanisme de susținere eficiente pentru stimularea microgenerării la nivel european, național și local;

| 4. | recunoaște rolul cercetării și al tehnologiei în îmbunătățirea eficienței și în reducerea costurilor microgenerării; |
| --- | --- |

4.

recunoaște rolul cercetării și al tehnologiei în îmbunătățirea eficienței și în reducerea costurilor microgenerării;

| 5. | subliniază că anumite obstacole limitează introducerea la scară largă a tehnologiilor de microgenerare, printre acestea numărându-se: provocarea pe care o reprezintă costurile ridicate ale investițiilor inițiale; nivelul ridicat al complexității administrative legate de conectarea și de accesul la rețeaua de electricitate și lipsa de informații cu privire la economia de energie și de costuri posibilă datorită diferitelor tehnologii de microgenerare pe durata de viață a acestora; |
| --- | --- |

5.

subliniază că anumite obstacole limitează introducerea la scară largă a tehnologiilor de microgenerare, printre acestea numărându-se: provocarea pe care o reprezintă costurile ridicate ale investițiilor inițiale; nivelul ridicat al complexității administrative legate de conectarea și de accesul la rețeaua de electricitate și lipsa de informații cu privire la economia de energie și de costuri posibilă datorită diferitelor tehnologii de microgenerare pe durata de viață a acestora;

| 6. | subliniază că penuria de energie reprezintă o problemă din ce în ce mai gravă; evidențiază faptul că facilitarea microgenerării la nivel individual și la nivelul comunităților poate permite consumatorilor să devină agenți activi în sectorul energetic, aceștia având un control sporit asupra consumului lor de energie și reducând energia pe care trebuie să o cumpere, prevenind astfel penuria de energie; subliniază că microgenerarea oferă ocazia de a restructura societatea într-un mod mai sustenabil, cooperant și echitabil; solicită să se acorde o atenție deosebită chiriașilor, care adesea sunt descurajați să îmbunătățească eficiența energetică și să-și genereze propria energie; |
| --- | --- |

6.

subliniază că penuria de energie reprezintă o problemă din ce în ce mai gravă; evidențiază faptul că facilitarea microgenerării la nivel individual și la nivelul comunităților poate permite consumatorilor să devină agenți activi în sectorul energetic, aceștia având un control sporit asupra consumului lor de energie și reducând energia pe care trebuie să o cumpere, prevenind astfel penuria de energie; subliniază că microgenerarea oferă ocazia de a restructura societatea într-un mod mai sustenabil, cooperant și echitabil; solicită să se acorde o atenție deosebită chiriașilor, care adesea sunt descurajați să îmbunătățească eficiența energetică și să-și genereze propria energie;

| 7. | subliniază că tehnologiile de microgenerare cum ar fi microcentralele de cogenerare de energie termică și electrică și energia din surse regenerabile produsă la scară redusă permit realizarea de clădiri cu energie zero și cu energie pozitivă care alimentează în rețea surplusul de energie electrică produsă la fața locului; |
| --- | --- |

7.

subliniază că tehnologiile de microgenerare cum ar fi microcentralele de cogenerare de energie termică și electrică și energia din surse regenerabile produsă la scară redusă permit realizarea de clădiri cu energie zero și cu energie pozitivă care alimentează în rețea surplusul de energie electrică produsă la fața locului;

| 8. | remarcă importanța promovării cooperativelor locale de generare a energiei din surse regenerabile din zonele rurale și din cele urbane pentru creșterea susținerii energiei din surse regenerabile din partea populației și a gradului de informare a cetățenilor cu privire la producția de energie la scară redusă și de participare a acestora la acest proces, pentru îmbunătățirea accesului la energia din surse regenerabile și pentru generarea investițiilor; remarcă importanța promovării entităților de agregare locale și regionale care ar permite participarea în condiții de siguranță și eficientă a cetățenilor pe piața energiei electrice, garantând „prosumatorului” prețuri echitabile pentru serviciile furnizate sistemului energetic; remarcă faptul că autoritățile locale joacă un rol important în promovarea și stimularea microgenerării în rândul cetățenilor, al IMM-urilor și al părților interesate; |
| --- | --- |

8.

remarcă importanța promovării cooperativelor locale de generare a energiei din surse regenerabile din zonele rurale și din cele urbane pentru creșterea susținerii energiei din surse regenerabile din partea populației și a gradului de informare a cetățenilor cu privire la producția de energie la scară redusă și de participare a acestora la acest proces, pentru îmbunătățirea accesului la energia din surse regenerabile și pentru generarea investițiilor; remarcă importanța promovării entităților de agregare locale și regionale care ar permite participarea în condiții de siguranță și eficientă a cetățenilor pe piața energiei electrice, garantând „prosumatorului” prețuri echitabile pentru serviciile furnizate sistemului energetic; remarcă faptul că autoritățile locale joacă un rol important în promovarea și stimularea microgenerării în rândul cetățenilor, al IMM-urilor și al părților interesate;

| 9. | consideră că beneficiile microgenerării sunt puțin cunoscute de cetățenii UE și invită Comisia și statele membre să ia măsuri de popularizare a soluțiilor de microgenerare și a bunelor practici în domeniu; |
| --- | --- |

9.

consideră că beneficiile microgenerării sunt puțin cunoscute de cetățenii UE și invită Comisia și statele membre să ia măsuri de popularizare a soluțiilor de microgenerare și a bunelor practici în domeniu;

| 10. | ia act de faptul că sunt disponibile puține informații cu privire la capacitatea și la potențialul viitor al microgenerării în UE; consideră că, dacă s-ar cunoaște mai multe despre microgenerare, aceasta ar putea să joace un rol crucial în politica în materie de climă, de energie și în politica industrială; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că sunt disponibile puține informații cu privire la capacitatea și la potențialul viitor al microgenerării în UE; consideră că, dacă s-ar cunoaște mai multe despre microgenerare, aceasta ar putea să joace un rol crucial în politica în materie de climă, de energie și în politica industrială;

| 11. | observă faptul că, pentru a promova microgenerarea de energie electrică, este nevoie de contoare de curent inteligente care pot calcula energia electrică folosită de producător pentru nevoile proprii și cantitatea care urmează să fie alimentată în rețea, precum și contoare de energie termică pentru monitorizarea căldurii care intră și iese de pe o proprietate care face parte dintr-o rețea de termoficare, astfel încât să se poată contabiliza energia termică produsă; |
| --- | --- |

11.

observă faptul că, pentru a promova microgenerarea de energie electrică, este nevoie de contoare de curent inteligente care pot calcula energia electrică folosită de producător pentru nevoile proprii și cantitatea care urmează să fie alimentată în rețea, precum și contoare de energie termică pentru monitorizarea căldurii care intră și iese de pe o proprietate care face parte dintr-o rețea de termoficare, astfel încât să se poată contabiliza energia termică produsă;

| 12. | observă că în multe cazuri este viabilă opțiunea de a alimenta instalațiile cu energie termică și electrică produse combinat, chiar și în contextul microgenerării, deoarece acest lucru îmbunătățește deseori în mod semnificativ eficiența energetică; |
| --- | --- |

12.

observă că în multe cazuri este viabilă opțiunea de a alimenta instalațiile cu energie termică și electrică produse combinat, chiar și în contextul microgenerării, deoarece acest lucru îmbunătățește deseori în mod semnificativ eficiența energetică;

| 13. | remarcă faptul că utilizarea la scară largă a microgenerării reprezintă un pas important în tranziția de la sistemul energetic centralizat tradițional la un sistem mai descentralizat și mai flexibil de care este nevoie pentru a atinge obiectivele UE în materie de energie și climă; subliniază importanța promovării microgenerării în acest moment, abordând, totodată, într-un mod corect, chestiunile legate de operatorii rețelelor de distribuție, inclusiv de partajarea costurilor și de nevoia de a investi în tehnologii inteligente; evidențiază faptul că impactul pozitiv al serviciilor auxiliare furnizate de microgeneratori și care contribuie la funcționarea în condiții de siguranță a sistemului ar trebui clarificat în mod corespunzător și tratat în mod corect; subliniază, prin urmare, că este necesar să se ia acum deciziile corecte și să se adopte acum obiectivele potrivite și să nu se mai amâne investițiile adecvate și reglementarea ambițioasă; |
| --- | --- |

13.

remarcă faptul că utilizarea la scară largă a microgenerării reprezintă un pas important în tranziția de la sistemul energetic centralizat tradițional la un sistem mai descentralizat și mai flexibil de care este nevoie pentru a atinge obiectivele UE în materie de energie și climă; subliniază importanța promovării microgenerării în acest moment, abordând, totodată, într-un mod corect, chestiunile legate de operatorii rețelelor de distribuție, inclusiv de partajarea costurilor și de nevoia de a investi în tehnologii inteligente; evidențiază faptul că impactul pozitiv al serviciilor auxiliare furnizate de microgeneratori și care contribuie la funcționarea în condiții de siguranță a sistemului ar trebui clarificat în mod corespunzător și tratat în mod corect; subliniază, prin urmare, că este necesar să se ia acum deciziile corecte și să se adopte acum obiectivele potrivite și să nu se mai amâne investițiile adecvate și reglementarea ambițioasă;

| 14. | subliniază că o creștere a capacității de microgenerare în UE s-ar putea dovedi foarte costisitoare, iar investițiile mai mari din partea prosumatorilor individuali în microgenerare vor face necesare și alte investiții la diferite niveluri ale sistemului energetic, de exemplu în sistemele de distribuție și de transport care facilitează utilizarea microgenerării; subliniază că acest lucru nu poate submina securitatea deplină a aprovizionării sau crește în mod artificial prețurile energiei; este de acord cu Consiliul European că politica energetică a UE trebuie să garanteze securitatea aprovizionării gospodăriilor și a întreprinderilor la prețuri și costuri accesibile și competitive; |
| --- | --- |

14.

subliniază că o creștere a capacității de microgenerare în UE s-ar putea dovedi foarte costisitoare, iar investițiile mai mari din partea prosumatorilor individuali în microgenerare vor face necesare și alte investiții la diferite niveluri ale sistemului energetic, de exemplu în sistemele de distribuție și de transport care facilitează utilizarea microgenerării; subliniază că acest lucru nu poate submina securitatea deplină a aprovizionării sau crește în mod artificial prețurile energiei; este de acord cu Consiliul European că politica energetică a UE trebuie să garanteze securitatea aprovizionării gospodăriilor și a întreprinderilor la prețuri și costuri accesibile și competitive;

Cadrul de reglementare

| 15. | invită Comisia să elaboreze recomandări, pe baza celor mai bune practici pentru organele de reglementare și pentru operatorii de sistem, cu privire la modul în care se pot scurta și simplifica procedurile administrative legate de funcționarea și de conectarea unităților de microgenerare la rețea, punând un accent deosebit pe crearea unor proceduri de tip „ghișeu unic”; subliniază că trebuie promovată punerea în aplicare ambițioasă a orientărilor existente, cum ar fi dispozițiile referitoare la unitățile de microgenerare din Directiva privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să elaboreze recomandări, pe baza celor mai bune practici pentru organele de reglementare și pentru operatorii de sistem, cu privire la modul în care se pot scurta și simplifica procedurile administrative legate de funcționarea și de conectarea unităților de microgenerare la rețea, punând un accent deosebit pe crearea unor proceduri de tip „ghișeu unic”; subliniază că trebuie promovată punerea în aplicare ambițioasă a orientărilor existente, cum ar fi dispozițiile referitoare la unitățile de microgenerare din Directiva privind eficiența energetică;

| 16. | ia act de faptul că, în cazul în care este consumată instantaneu și pe plan local, energia produsă de microgeneratori contribuie la evitarea fluxurilor de energie și a pierderilor aferente în sistem și crește sentimentul răspunderii în rândul „prosumatorilor”; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să dezvolte mecanisme specifice pentru a încuraja autosuficiența, alături de o reducere globală a consumului; |
| --- | --- |

16.

ia act de faptul că, în cazul în care este consumată instantaneu și pe plan local, energia produsă de microgeneratori contribuie la evitarea fluxurilor de energie și a pierderilor aferente în sistem și crește sentimentul răspunderii în rândul „prosumatorilor”; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să dezvolte mecanisme specifice pentru a încuraja autosuficiența, alături de o reducere globală a consumului;

| 17. | invită Comisia și autoritățile naționale de reglementare să dezvolte cadre de reglementare în care să se definească rolurile și responsabilitățile tuturor actorilor din cadrul rețelelor de distribuție, punându-se un accent deosebit pe condițiile care permit utilizarea agregării, având în vedere rolul său viitor esențial în ceea ce privește participarea activă a microgenerării la sistem; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și autoritățile naționale de reglementare să dezvolte cadre de reglementare în care să se definească rolurile și responsabilitățile tuturor actorilor din cadrul rețelelor de distribuție, punându-se un accent deosebit pe condițiile care permit utilizarea agregării, având în vedere rolul său viitor esențial în ceea ce privește participarea activă a microgenerării la sistem;

| 18. | ia act de rolul tot mai important al operatorilor sistemelor de distribuție (OSD) în cadrul unei rețele de energie mai descentralizate în ceea ce privește garantarea securității aprovizionării și a funcționării stabile și fiabile a rețelei, asigurând, totodată, confidențialitatea datelor legate de consumatori; invită Comisia și autoritățile naționale de reglementare să recunoască acest rol și să faciliteze investițiile realizate de OSD în sistemul de distribuție, pentru a îmbunătăți eficiența generală a sistemului energetic; solicită, în plus, ca OSD să aibă un rol mai clar definit în ceea ce privește organizarea serviciilor de echilibrare și a altor servicii auxiliare; |
| --- | --- |

18.

ia act de rolul tot mai important al operatorilor sistemelor de distribuție (OSD) în cadrul unei rețele de energie mai descentralizate în ceea ce privește garantarea securității aprovizionării și a funcționării stabile și fiabile a rețelei, asigurând, totodată, confidențialitatea datelor legate de consumatori; invită Comisia și autoritățile naționale de reglementare să recunoască acest rol și să faciliteze investițiile realizate de OSD în sistemul de distribuție, pentru a îmbunătăți eficiența generală a sistemului energetic; solicită, în plus, ca OSD să aibă un rol mai clar definit în ceea ce privește organizarea serviciilor de echilibrare și a altor servicii auxiliare;

| 19. | consideră că este nevoie de măsuri coordonate eficiente cu privire la generarea de energie la scară redusă în toată UE, ca parte a creării pieței interne europene a energiei; |
| --- | --- |

19.

consideră că este nevoie de măsuri coordonate eficiente cu privire la generarea de energie la scară redusă în toată UE, ca parte a creării pieței interne europene a energiei;

| 20. | ia act de faptul că diferitele state membre au scopuri și structuri diferite pentru dispozițiile fiscale și legale care privesc microgenerarea, fapt care poate fi un impediment pentru utilizarea la scară largă a microgenerării; invită Comisia să identifice linii bugetare în cadrul programului „Energie inteligentă – Europa” (EIE) și să colaboreze cu statele membre pentru a elimina obstacolele din calea accesului la finanțare pentru proiectele de microgenerare la nivel individual și în regim de cooperativă existente în prezent în dreptul național, pentru a crea noi instrumente financiare punctuale (cum ar fi microcreditele) și pentru a disemina cele mai bune practici legate de aceste activități; |
| --- | --- |

20.

ia act de faptul că diferitele state membre au scopuri și structuri diferite pentru dispozițiile fiscale și legale care privesc microgenerarea, fapt care poate fi un impediment pentru utilizarea la scară largă a microgenerării; invită Comisia să identifice linii bugetare în cadrul programului „Energie inteligentă – Europa” (EIE) și să colaboreze cu statele membre pentru a elimina obstacolele din calea accesului la finanțare pentru proiectele de microgenerare la nivel individual și în regim de cooperativă existente în prezent în dreptul național, pentru a crea noi instrumente financiare punctuale (cum ar fi microcreditele) și pentru a disemina cele mai bune practici legate de aceste activități;

| 21. | invită statele membre să țină seama de particularitățile microgenerării în ceea ce privește crearea și revizuirea stimulentelor și a mecanismelor de sprijin naționale pentru a se asigura că acestea sunt compatibile cu generarea de energie la scară redusă; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre să țină seama de particularitățile microgenerării în ceea ce privește crearea și revizuirea stimulentelor și a mecanismelor de sprijin naționale pentru a se asigura că acestea sunt compatibile cu generarea de energie la scară redusă;

Infrastructură, produse și standarde

| 22. | solicită punerea neîntârziată în aplicare a celui de al treilea pachet privind energia, și în special a legislației UE în materie de contorizare, pentru a facilita activitățile „prosumatorilor” în rețea, precum și gestionarea eficientă a distribuției; cere să se creeze posibilitatea de a transfera energia între producători și consumatori și la scară redusă, de exemplu într-un cartier sau în cadrul unei cooperative; invită statele membre, în cazul în care în analiza costuri-beneficii se demonstrează că este în interesul consumatorilor, să accelereze introducerea contoarelor inteligente pentru a ajuta gospodăriile să obțină date corecte și valoarea maximă pentru energia produsă la fața locului; |
| --- | --- |

22.

solicită punerea neîntârziată în aplicare a celui de al treilea pachet privind energia, și în special a legislației UE în materie de contorizare, pentru a facilita activitățile „prosumatorilor” în rețea, precum și gestionarea eficientă a distribuției; cere să se creeze posibilitatea de a transfera energia între producători și consumatori și la scară redusă, de exemplu într-un cartier sau în cadrul unei cooperative; invită statele membre, în cazul în care în analiza costuri-beneficii se demonstrează că este în interesul consumatorilor, să accelereze introducerea contoarelor inteligente pentru a ajuta gospodăriile să obțină date corecte și valoarea maximă pentru energia produsă la fața locului;

| 23. | propune ca Comisia să analizeze posibilitatea introducerii sistemelor de microgenerare în proiectele de urbanism; consideră că astfel s-ar putea crește eficiența și reduce costurile de dezvoltare pentru transportul și distribuția la scară redusă ale energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

23.

propune ca Comisia să analizeze posibilitatea introducerii sistemelor de microgenerare în proiectele de urbanism; consideră că astfel s-ar putea crește eficiența și reduce costurile de dezvoltare pentru transportul și distribuția la scară redusă ale energiei din surse regenerabile;

| 24. | remarcă faptul că standardizarea este cheia continuării dezvoltării echipamentelor produse în masă utilizate pentru microgenerare într-o manieră optimizată și rentabilă; invită organismele europene de standardizare să își accelereze activitățile de standardizare; |
| --- | --- |

24.

remarcă faptul că standardizarea este cheia continuării dezvoltării echipamentelor produse în masă utilizate pentru microgenerare într-o manieră optimizată și rentabilă; invită organismele europene de standardizare să își accelereze activitățile de standardizare;

| 25. | amintește că generatorii la scară redusă interacționează cu rețeaua de distribuție în moduri diferite față de generatorii la scară largă și că, prin urmare, ar trebui să fie tratați diferit în legislația viitoare; |
| --- | --- |

25.

amintește că generatorii la scară redusă interacționează cu rețeaua de distribuție în moduri diferite față de generatorii la scară largă și că, prin urmare, ar trebui să fie tratați diferit în legislația viitoare;

| 26. | este conștient de faptul că utilizare într-o mare măsură a microgenerării va fi sursa unor provocări în materie de gestionare a rețelelor de distribuție, legate de ajustarea cererii de energie la ofertă și necesitând investiții inovatoare într-o rețea de distribuție modernizată; remarcă importanța tehnologiilor inteligente în această privință; invită statele membre să faciliteze accesul la rețea pentru microgeneratori, abordând, totodată, problema costurilor rețelei legate de producția de energie la scară redusă și de realizarea unei gestionări eficiente a rețelelor; invită autoritățile naționale de reglementare să stimuleze inovarea și investițiile în rețelele de distribuție locale; |
| --- | --- |

26.

este conștient de faptul că utilizare într-o mare măsură a microgenerării va fi sursa unor provocări în materie de gestionare a rețelelor de distribuție, legate de ajustarea cererii de energie la ofertă și necesitând investiții inovatoare într-o rețea de distribuție modernizată; remarcă importanța tehnologiilor inteligente în această privință; invită statele membre să faciliteze accesul la rețea pentru microgeneratori, abordând, totodată, problema costurilor rețelei legate de producția de energie la scară redusă și de realizarea unei gestionări eficiente a rețelelor; invită autoritățile naționale de reglementare să stimuleze inovarea și investițiile în rețelele de distribuție locale;

| 27. | menționează că s-a dovedit faptul că proiectele bazate pe propria răspundere sunt mai bine acceptate și ar trebui, prin urmare, facilitate; amintește că, deși entitățile de agregare ar putea avea un rol important în ceea ce privește facilitarea unor astfel de proiecte, rolul acestora nu a fost clar până acum în legislația UE în domeniu; solicită, prin urmare, punerea rapidă și ambițioasă în aplicare a dispozițiilor privind reacția la cerere incluse în Directiva privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

27.

menționează că s-a dovedit faptul că proiectele bazate pe propria răspundere sunt mai bine acceptate și ar trebui, prin urmare, facilitate; amintește că, deși entitățile de agregare ar putea avea un rol important în ceea ce privește facilitarea unor astfel de proiecte, rolul acestora nu a fost clar până acum în legislația UE în domeniu; solicită, prin urmare, punerea rapidă și ambițioasă în aplicare a dispozițiilor privind reacția la cerere incluse în Directiva privind eficiența energetică;

| 28. | încurajează Comisia să analizeze posibilitatea de a sprijini modelele de „crowdfunding”, adică un tip de sisteme de investiții pe termen lung în cadrul cărora investitorii și antreprenorii se află în contact direct prin intermediul unei platforme, pentru a le oferi oamenilor șansa să înființeze cooperative de microgenerare și a-i încuraja în acest sens; |
| --- | --- |

28.

încurajează Comisia să analizeze posibilitatea de a sprijini modelele de „crowdfunding”, adică un tip de sisteme de investiții pe termen lung în cadrul cărora investitorii și antreprenorii se află în contact direct prin intermediul unei platforme, pentru a le oferi oamenilor șansa să înființeze cooperative de microgenerare și a-i încuraja în acest sens;

| 29. | remarcă faptul că atenția publică se îndreaptă tot mai mult către posibilitatea de finanțare a proiectelor prin apeluri deschise adresate publicului mai larg („crowdfunding”); invită Comisia să promoveze posibilitatea partajării răspunderii pentru proiectele locale, îmbunătățind astfel mobilizarea sprijinului pe plan local; |
| --- | --- |

29.

remarcă faptul că atenția publică se îndreaptă tot mai mult către posibilitatea de finanțare a proiectelor prin apeluri deschise adresate publicului mai larg („crowdfunding”); invită Comisia să promoveze posibilitatea partajării răspunderii pentru proiectele locale, îmbunătățind astfel mobilizarea sprijinului pe plan local;

| 30. | invită, de asemenea, Comisia să analizeze în ce măsură normele UE precum Directiva privind prospectul (Directiva 2003/71/CE), MiFID (Directiva 2004/39/CE) și Directiva privind moneda electronică (Directiva 2009/110/CE) permit deja punerea în aplicare a anumitor proiecte pe baza răspunderii comune pentru structurile locale; |
| --- | --- |

30.

invită, de asemenea, Comisia să analizeze în ce măsură normele UE precum Directiva privind prospectul (Directiva 2003/71/CE), MiFID (Directiva 2004/39/CE) și Directiva privind moneda electronică (Directiva 2009/110/CE) permit deja punerea în aplicare a anumitor proiecte pe baza răspunderii comune pentru structurile locale;

| 31. | declară că inițiativele în domeniul microgenerării ar trebui să fie în concordanță cu codurile de rețea; remarcă faptul că obiectivele legislației secundare în domeniul energiei electrice, cum ar fi codurile de rețea, pot fi atinse mai bine și mai rentabil prin stabilirea unor standarde la nivelul UE pentru majoritatea tipurilor de tehnologie de microgenerare; solicită crearea unei forme active de gestionare a sistemelor de distribuție bazate pe strânsa colaborare dintre OSD și operatorii de sisteme de transport (OST) și pe alte elemente (generare, consum și unități de stocare) la nivelul autorităților de rețea pentru a stimula inovarea și investițiile în rețelele de distribuție locale; |
| --- | --- |

31.

declară că inițiativele în domeniul microgenerării ar trebui să fie în concordanță cu codurile de rețea; remarcă faptul că obiectivele legislației secundare în domeniul energiei electrice, cum ar fi codurile de rețea, pot fi atinse mai bine și mai rentabil prin stabilirea unor standarde la nivelul UE pentru majoritatea tipurilor de tehnologie de microgenerare; solicită crearea unei forme active de gestionare a sistemelor de distribuție bazate pe strânsa colaborare dintre OSD și operatorii de sisteme de transport (OST) și pe alte elemente (generare, consum și unități de stocare) la nivelul autorităților de rețea pentru a stimula inovarea și investițiile în rețelele de distribuție locale;

| 32. | invită Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E), Comisia și guvernele naționale să acorde o atenție deosebită energiei din surse regenerabile produse în mod descentralizat în cadrul procesului actual de elaborare și de negociere legat de codurile de rețea; |
| --- | --- |

32.

invită Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E), Comisia și guvernele naționale să acorde o atenție deosebită energiei din surse regenerabile produse în mod descentralizat în cadrul procesului actual de elaborare și de negociere legat de codurile de rețea;

| 33. | remarcă faptul că noile forme de producție, răspundere și consum, cum ar fi societatea de leasing, ar putea juca un rol esențial în utilizarea microgenerării, deoarece numeroase elemente activate prin această abordare sunt pozitive în acest domeniu, de exemplu costuri inițiale mai reduse și transparența costurilor prin combinații de produse și servicii la prețuri fixe, soluția la o importantă problemă de finanțare pentru „prosumatorii” cu venituri mai scăzute, calitatea optimă a instalării și o mai bună întreținere, deci, implicit, un ciclu de viață mai îndelungat de partea furnizorului; |
| --- | --- |

33.

remarcă faptul că noile forme de producție, răspundere și consum, cum ar fi societatea de leasing, ar putea juca un rol esențial în utilizarea microgenerării, deoarece numeroase elemente activate prin această abordare sunt pozitive în acest domeniu, de exemplu costuri inițiale mai reduse și transparența costurilor prin combinații de produse și servicii la prețuri fixe, soluția la o importantă problemă de finanțare pentru „prosumatorii” cu venituri mai scăzute, calitatea optimă a instalării și o mai bună întreținere, deci, implicit, un ciclu de viață mai îndelungat de partea furnizorului;

Măsuri specifice

| 34. | invită Comisia să realizeze o evaluare cuprinzătoare a capacității potențiale de microgenerare și să analizeze cele mai bune practici din UE și impactul potențial al utilizării la scară largă a microgenerării pe piața internă europeană a energiei și infrastructura; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să realizeze o evaluare cuprinzătoare a capacității potențiale de microgenerare și să analizeze cele mai bune practici din UE și impactul potențial al utilizării la scară largă a microgenerării pe piața internă europeană a energiei și infrastructura;

| 35. | invită Comisia și statele membre să asigure eligibilitatea microgenerării pentru finanțare din fondurile UE, inclusiv din fondurile structurale, începând cu perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia și statele membre să asigure eligibilitatea microgenerării pentru finanțare din fondurile UE, inclusiv din fondurile structurale, începând cu perioada 2014-2020;

| 36. | solicită ca fondurile pentru cercetare, dezvoltare și inovare să fie investite în microgenerare în vederea dezvoltării unor soluții tehnice și a unor instalații corespunzătoare; |
| --- | --- |

36.

solicită ca fondurile pentru cercetare, dezvoltare și inovare să fie investite în microgenerare în vederea dezvoltării unor soluții tehnice și a unor instalații corespunzătoare;

| 37. | recunoaște importanța rolului de lider al UE în domeniul politicilor în materie de climă și de energie și afirmă că microgenerarea ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor noastre pe termen lung; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să îmbunătățească modul de realizare a strategiilor privind generarea la scară redusă a energiei electrice și termice din cadrul actual de politici al UE, recunoscând astfel importanța microgenerării și facilitând utilizarea acesteia în statele membre; |
| --- | --- |

37.

recunoaște importanța rolului de lider al UE în domeniul politicilor în materie de climă și de energie și afirmă că microgenerarea ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor noastre pe termen lung; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să îmbunătățească modul de realizare a strategiilor privind generarea la scară redusă a energiei electrice și termice din cadrul actual de politici al UE, recunoscând astfel importanța microgenerării și facilitând utilizarea acesteia în statele membre;

| 38. | invită Comisia să țină seama de rolul microgenerării în cadrul viitoarei legislații a UE în materie de energie, în special în contextul viitorului (2030) pachet al Uniunii privind clima și energia; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să țină seama de rolul microgenerării în cadrul viitoarei legislații a UE în materie de energie, în special în contextul viitorului (2030) pachet al Uniunii privind clima și energia;

| 39. | invită Comisia ca, împreună cu statele membre, să analizeze atent structurile de cost actuale din cadrul rețelei energetice și să furnizeze orientări privind modalitățile de facilitare a autorizării unităților de microgenerare, a accesului acestora la rețele și a funcționării lor; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia ca, împreună cu statele membre, să analizeze atent structurile de cost actuale din cadrul rețelei energetice și să furnizeze orientări privind modalitățile de facilitare a autorizării unităților de microgenerare, a accesului acestora la rețele și a funcționării lor;

o

o o

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

(2)  JO L 315, 14.11.2012, p. 1.

(3)  JO L 285, 31.10.2009, p. 10.

(4)  JO L 153, 18.6.2010, p. 1.

(5)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 66.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/110

---

P7_TA(2013)0375

Egalitatea de remunerare între lucrătorii bărbați și femei

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, pentru muncă egală sau pentru o muncă de valoare egală (2013/2678(RSP))

(2016/C 093/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 8, 157 și 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8, 157 și 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (1),

| — | având în vedere articolul 11 alineatul (1) litera (d) din Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptat prin Rezoluția 34/180 din 18 decembrie 1979 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 alineatul (1) litera (d) din Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptat prin Rezoluția 34/180 din 18 decembrie 1979 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010, intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010, intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2010 intitulată „Un angajament consolidat în favoarea egalității dintre femei și bărbați – O cartă a femeii” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2010 intitulată „Un angajament consolidat în favoarea egalității dintre femei și bărbați – O cartă a femeii” (COM(2010)0078),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (2),

| — | având în vedere raportul privind evaluarea valorii adăugate europene, intitulat „Aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei pentru muncă egală și de valoare egală” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind evaluarea valorii adăugate europene, intitulat „Aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei pentru muncă egală și de valoare egală” (3),

| — | având în vedere studiul „Discrepanțe de gen în materie de pensii în UE” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul „Discrepanțe de gen în materie de pensii în UE” (4),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind remunerarea egală a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (O-000078/2013 – B7-0218/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind remunerarea egală a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (O-000078/2013 – B7-0218/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în Rezoluția sa din 24 mai 2012 care cuprinde recomandările pentru Comisie privind aplicarea principiului remunerării egale a lucrătorilor femei și bărbați pentru aceeași muncă sau o muncă echivalentă, Parlamentul a solicitat Comisiei să revizuiască Directiva 2006/54/CE până cel târziu la 15 februarie 2013, ținând seama de recomandările Parlamentului European, inclusiv revizuirea legislației existente; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în Rezoluția sa din 24 mai 2012 care cuprinde recomandările pentru Comisie privind aplicarea principiului remunerării egale a lucrătorilor femei și bărbați pentru aceeași muncă sau o muncă echivalentă, Parlamentul a solicitat Comisiei să revizuiască Directiva 2006/54/CE până cel târziu la 15 februarie 2013, ținând seama de recomandările Parlamentului European, inclusiv revizuirea legislației existente;

| B. | întrucât, ca urmare a politicilor în domeniul pieței muncii care încearcă să înlăture principiul și practica negocierii colective, salariile sunt din ce în ce mai frecvent negociate individual, având ca urmare o lipsă de informare și de transparență privind sistemul de remunerare individualizat, ce duce la disparități de remunerare crescute în rândul angajaților aflați la niveluri similare și care ar putea determina o creștere a diferenței de remunerare între bărbați și femei; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare a politicilor în domeniul pieței muncii care încearcă să înlăture principiul și practica negocierii colective, salariile sunt din ce în ce mai frecvent negociate individual, având ca urmare o lipsă de informare și de transparență privind sistemul de remunerare individualizat, ce duce la disparități de remunerare crescute în rândul angajaților aflați la niveluri similare și care ar putea determina o creștere a diferenței de remunerare între bărbați și femei;

| C. | întrucât progresul în reducerea diferențelor de remunerare între femei și bărbați este extrem de lent, iar în unele state membre, diferența a crescut chiar; întrucât, în pofida corpusului legislativ semnificativ, în vigoare de aproape 40 de ani, acțiunile întreprinse și resurse cheltuite (disparitatea la nivelul UE a fost de 17,7 % în 2006, 17,6 % în 2007, 17,4 % în 2008, 16,9 % în 2009 și 16,4 % în 2010), diferența de remunerare între femei și bărbați este în continuare o problemă persistentă, ridicându-se în prezent la 16,2 % la nivelul UE; întrucât aplicarea principiului remunerării egale pentru aceeași muncă și pentru o muncă de valoare egală este crucială pentru realizarea egalității de gen; întrucât efectele negative ale diferenței de remunerare între femei și bărbați, extind vârsta de pensionare a femeilor iar femeile primesc pensii care sunt, în medie, cu 39 % mai mici decât cele ale bărbaților; |
| --- | --- |

C.

întrucât progresul în reducerea diferențelor de remunerare între femei și bărbați este extrem de lent, iar în unele state membre, diferența a crescut chiar; întrucât, în pofida corpusului legislativ semnificativ, în vigoare de aproape 40 de ani, acțiunile întreprinse și resurse cheltuite (disparitatea la nivelul UE a fost de 17,7 % în 2006, 17,6 % în 2007, 17,4 % în 2008, 16,9 % în 2009 și 16,4 % în 2010), diferența de remunerare între femei și bărbați este în continuare o problemă persistentă, ridicându-se în prezent la 16,2 % la nivelul UE; întrucât aplicarea principiului remunerării egale pentru aceeași muncă și pentru o muncă de valoare egală este crucială pentru realizarea egalității de gen; întrucât efectele negative ale diferenței de remunerare între femei și bărbați, extind vârsta de pensionare a femeilor iar femeile primesc pensii care sunt, în medie, cu 39 % mai mici decât cele ale bărbaților;

| D. | întrucât, conform cercetărilor academice privind reducerea discrepanțelor de remunerare între femei și bărbați, trebuie luați în considerare și abordați corespunzător diferiți factori, cum ar fi diferențele ratelor de activitate și de ocupare, diferențele din structura salariilor, diferențele din structura forței de muncă și diferențele de remunerare, precum și alți factori macroeconomici și instituționali; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform cercetărilor academice privind reducerea discrepanțelor de remunerare între femei și bărbați, trebuie luați în considerare și abordați corespunzător diferiți factori, cum ar fi diferențele ratelor de activitate și de ocupare, diferențele din structura salariilor, diferențele din structura forței de muncă și diferențele de remunerare, precum și alți factori macroeconomici și instituționali;

| E. | întrucât experiența a demonstrat că doar bunele practici și măsurile de tip soft law arareori servesc drept stimulente și întrucât efectul scontat de învățare între egali nu s-a materializat; |
| --- | --- |

E.

întrucât experiența a demonstrat că doar bunele practici și măsurile de tip soft law arareori servesc drept stimulente și întrucât efectul scontat de învățare între egali nu s-a materializat;

| F. | întrucât, conform concluziilor raportului privind evaluarea valorii adăugate europene, o scădere de 1 % a discrepanțelor salariale de gen ar determina o creștere economică de 0,1 %, iar eliminarea acestor discrepanțe are o importanță majoră în actualul context de recesiune economică; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform concluziilor raportului privind evaluarea valorii adăugate europene, o scădere de 1 % a discrepanțelor salariale de gen ar determina o creștere economică de 0,1 %, iar eliminarea acestor discrepanțe are o importanță majoră în actualul context de recesiune economică;

| G. | întrucât progresele lente în eliminarea discrepanțelor salariale între genuri au consecințe demografice, sociale, juridice și economice semnificative; |
| --- | --- |

G.

întrucât progresele lente în eliminarea discrepanțelor salariale între genuri au consecințe demografice, sociale, juridice și economice semnificative;

| 1. | regretă progresele lente în privința reducerii discrepanțelor de remunerare dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

1.

regretă progresele lente în privința reducerii discrepanțelor de remunerare dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană;

| 2. | subliniază faptul că reducerea inegalităților de gen, prin eliminarea diferențelor nejustificate de remunerare între femei și bărbați, va aduce beneficii nu numai pentru femei, ci și pentru întreaga societate, și nu ar trebui să fie considerată un cost, ci o investiție; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că reducerea inegalităților de gen, prin eliminarea diferențelor nejustificate de remunerare între femei și bărbați, va aduce beneficii nu numai pentru femei, ci și pentru întreaga societate, și nu ar trebui să fie considerată un cost, ci o investiție;

| 3. | reafirmă că Directiva 2006/54/CE, în forma sa actuală, nu este suficient de eficace pentru a soluționa discrepanțele salariale între genuri și pentru a realiza obiectivul egalității de gen la angajare și la locul de muncă; |
| --- | --- |

3.

reafirmă că Directiva 2006/54/CE, în forma sa actuală, nu este suficient de eficace pentru a soluționa discrepanțele salariale între genuri și pentru a realiza obiectivul egalității de gen la angajare și la locul de muncă;

| 4. | solicită Comisiei să sprijine statele membre în vederea reducerii diferenței de remunerare între bărbați și femei cu cel puțin cinci puncte procentuale anual, pentru a elimina diferența de remunerare între bărbați și femei până în 2020; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să sprijine statele membre în vederea reducerii diferenței de remunerare între bărbați și femei cu cel puțin cinci puncte procentuale anual, pentru a elimina diferența de remunerare între bărbați și femei până în 2020;

| 5. | recunoaște că o abordare pe mai multe niveluri și sub mai multe aspecte impune sprijinirea de către Comisie a statelor membre în promovarea bunelor practici și în implementarea de măsuri care să vizeze diferența de remunerare între bărbați și femei; |
| --- | --- |

5.

recunoaște că o abordare pe mai multe niveluri și sub mai multe aspecte impune sprijinirea de către Comisie a statelor membre în promovarea bunelor practici și în implementarea de măsuri care să vizeze diferența de remunerare între bărbați și femei;

| 6. | îndeamnă Comisia să revizuiască fără întârziere Directiva 2006/54/CE și să propună modificări, în conformitate cu articolul 32 din directivă și în temeiul articolului 157 din TFUE, urmând recomandările detaliate din anexa la Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia să revizuiască fără întârziere Directiva 2006/54/CE și să propună modificări, în conformitate cu articolul 32 din directivă și în temeiul articolului 157 din TFUE, urmând recomandările detaliate din anexa la Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0225.

(3)  EAVA 4/2013.

(4)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/documents/130530_pensions_en.pdf

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/112 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/112

---

P7_TA(2013)0376

Strategia UE în materie de securitate cibernetică: un spaţiu cibernetic deschis, sigur şi securizat

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat (2013/2606(RSP))

(2016/C 093/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea comună din 7 februarie 2013 a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 7 februarie 2013 a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (JOIN(2013)0001),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 7 februarie 2013 de directivă privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 7 februarie 2013 de directivă privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune (COM(2013)0048),

| — | având în vedere Comunicările Comisiei din 19 mai 2010, intitulată „O agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245) și din 18 decembrie 2012, intitulată „Agenda digitală pentru Europa – promovarea digitală a creșterii în Europa” (COM(2012)0784), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicările Comisiei din 19 mai 2010, intitulată „O agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245) și din 18 decembrie 2012, intitulată „Agenda digitală pentru Europa – promovarea digitală a creșterii în Europa” (COM(2012)0784),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 septembrie 2012 intitulată „Valorificarea cloud computingului în Europa” (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 septembrie 2012 intitulată „Valorificarea cloud computingului în Europa” (COM(2012)0529),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 martie 2012 intitulată „Combaterea criminalității în era digitală: instituirea unui Centru european de combatere a criminalității informatice” (COM(2012)0140) și Concluziile Consiliului din 7 iunie 2012 pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 martie 2012 intitulată „Combaterea criminalității în era digitală: instituirea unui Centru european de combatere a criminalității informatice” (COM(2012)0140) și Concluziile Consiliului din 7 iunie 2012 pe această temă,

| — | având în vedere Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (1),

| — | având în vedere Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (2),

| — | având în vedere Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (3),

| — | având în vedere Programul de la Stockholm (4) privind spațiul de libertate, siguranță și justiție, Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171), Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673) și rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de la Stockholm (4) privind spațiul de libertate, siguranță și justiție, Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171), Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673) și rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere propunerea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant cu privire la acordurile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate (JOIN(2012)0039), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant cu privire la acordurile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate (JOIN(2012)0039),

| — | având în vedere Decizia-cadru a Consiliului 2001/413/JAI din 28 mai 2001 de combatere a fraudei și a falsificării mijloacelor de plată altele decât numerarul (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru a Consiliului 2001/413/JAI din 28 mai 2001 de combatere a fraudei și a falsificării mijloacelor de plată altele decât numerarul (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la protecția infrastructurilor critice de informație – realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică (7) și Concluziile Consiliului din 27 mai 2011 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Protecția infrastructurilor critice de informație – realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică” (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la protecția infrastructurilor critice de informație – realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică (7) și Concluziile Consiliului din 27 mai 2011 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Protecția infrastructurilor critice de informație – realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică” (COM(2011)0163),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea informatică (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea informatică (9),

| — | având în vedere poziţia sa din 16 aprilie 2013 în primă lectură referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția europeană pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) (COM(2010)0521) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziţia sa din 16 aprilie 2013 în primă lectură referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția europeană pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) (COM(2010)0521) (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (11),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001,

| — | având în vedere obligațiile internaționale ale Uniunii, îndeosebi în cadrul Acordului general privind comerțul cu servicii (GATS), |
| --- | --- |

—

având în vedere obligațiile internaționale ale Uniunii, îndeosebi în cadrul Acordului general privind comerțul cu servicii (GATS),

| — | având în vedere articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 6, 8 și 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 6, 8 și 11,

| — | având în vedere negocierile în curs cu privire la Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs cu privire la Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât sfidările cibernetice crescânde, ce iau forma unor amenințări și atacuri din ce în ce mai sofisticate, constituie o amenințare majoră la adresa securității, stabilității și prosperității economice a statelor membre, precum și a sectorului privat și a comunității extinse; întrucât protecția societății și economiei noastre va constitui, prin urmare, o sfidare în continuă evoluție; |
| --- | --- |

A.

întrucât sfidările cibernetice crescânde, ce iau forma unor amenințări și atacuri din ce în ce mai sofisticate, constituie o amenințare majoră la adresa securității, stabilității și prosperității economice a statelor membre, precum și a sectorului privat și a comunității extinse; întrucât protecția societății și economiei noastre va constitui, prin urmare, o sfidare în continuă evoluție;

| B. | întrucât spațiul cibernetic și securitatea cibernetică ar trebui să constituie unul dintre pilonii strategici ale politicilor de securitate și apărare ale UE și ale fiecărui stat membru; întrucât este crucial să se asigure că spațiul cibernetic rămâne deschis pentru fluxul liber de idei, informații și liberă exprimare; |
| --- | --- |

B.

întrucât spațiul cibernetic și securitatea cibernetică ar trebui să constituie unul dintre pilonii strategici ale politicilor de securitate și apărare ale UE și ale fiecărui stat membru; întrucât este crucial să se asigure că spațiul cibernetic rămâne deschis pentru fluxul liber de idei, informații și liberă exprimare;

| C. | întrucât comerțul electronic și serviciile online constituie o forță vitală a internetului și sunt esențiale pentru obiectivele Strategiei UE 2020 privind piața internă, de care beneficiază atât cetățenii, cât și sectorul privat; întrucât Uniunea trebuie să realizeze pe deplin potențialul și oportunitățile pe care internetul le reprezintă în dezvoltarea în continuare a pieței unice, inclusiv piața unică digitală; |
| --- | --- |

C.

întrucât comerțul electronic și serviciile online constituie o forță vitală a internetului și sunt esențiale pentru obiectivele Strategiei UE 2020 privind piața internă, de care beneficiază atât cetățenii, cât și sectorul privat; întrucât Uniunea trebuie să realizeze pe deplin potențialul și oportunitățile pe care internetul le reprezintă în dezvoltarea în continuare a pieței unice, inclusiv piața unică digitală;

| D. | întrucât prioritățile strategice prezentate în comunicarea comună privind strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene includ atingerea unei durabilități informatice, reducerea criminalității informatice, elaborarea unei politici de apărare informatică și capacități informatice legate de Politica de securitate și apărare comună (PSAC) , precum și stabilirea unei politici coerente a UE privind spațiul informatic internațional; |
| --- | --- |

D.

întrucât prioritățile strategice prezentate în comunicarea comună privind strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene includ atingerea unei durabilități informatice, reducerea criminalității informatice, elaborarea unei politici de apărare informatică și capacități informatice legate de Politica de securitate și apărare comună (PSAC) , precum și stabilirea unei politici coerente a UE privind spațiul informatic internațional;

| E. | întrucât sistemele de rețele și informații din toată Uniunea sunt extrem de bine interconectate; întrucât, având în vedere caracterul global al internetului, multe incidente legate de securitatea rețelelor și informației depășesc granițele naționale și au potențialul de a submina funcționarea pieței interne și încrederea consumatorilor în piața unică digitală; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemele de rețele și informații din toată Uniunea sunt extrem de bine interconectate; întrucât, având în vedere caracterul global al internetului, multe incidente legate de securitatea rețelelor și informației depășesc granițele naționale și au potențialul de a submina funcționarea pieței interne și încrederea consumatorilor în piața unică digitală;

| F. | întrucât securitatea cibernetică în întreaga Uniune, ca și în restul lumii, este doar atât de solidă ca cea mai slabă verigă, iar întreruperile dintr-un sector sau stat membru au un impact asupra altui sector sau stat membru, creând efecte colaterale cu implicații pentru economia Uniunii în ansamblul său; |
| --- | --- |

F.

întrucât securitatea cibernetică în întreaga Uniune, ca și în restul lumii, este doar atât de solidă ca cea mai slabă verigă, iar întreruperile dintr-un sector sau stat membru au un impact asupra altui sector sau stat membru, creând efecte colaterale cu implicații pentru economia Uniunii în ansamblul său;

| G. | întrucât până în aprilie 2013, doar 13 state membre au adoptat în mod oficial strategii de securitate cibernetică națională; întrucât continuă să existe diferențe fundamentale între statele membre în ceea ce privește pregătirea, securitatea, cultura strategică și capacitatea lor de a elabora și implementa strategii naționale de securitate cibernetică, și întrucât ar trebui făcută o evaluare a acestor diferențe; |
| --- | --- |

G.

întrucât până în aprilie 2013, doar 13 state membre au adoptat în mod oficial strategii de securitate cibernetică națională; întrucât continuă să existe diferențe fundamentale între statele membre în ceea ce privește pregătirea, securitatea, cultura strategică și capacitatea lor de a elabora și implementa strategii naționale de securitate cibernetică, și întrucât ar trebui făcută o evaluare a acestor diferențe;

| H. | întrucât culturi diferite de securitate, precum și lipsa unui cadru juridic duc la fragmentare și sunt de un interes primordial în piața unică digitală; întrucât lipsa unei abordări armonizate a securității cibernetice presupune riscuri grave pentru prosperitatea economică și securitatea tranzacțiilor, și întrucât eforturile concertate și o cooperare mai strânsă sunt, prin urmare, necesare între guverne, sectorul privat și agențiile de aplicare a legii și de informații; |
| --- | --- |

H.

întrucât culturi diferite de securitate, precum și lipsa unui cadru juridic duc la fragmentare și sunt de un interes primordial în piața unică digitală; întrucât lipsa unei abordări armonizate a securității cibernetice presupune riscuri grave pentru prosperitatea economică și securitatea tranzacțiilor, și întrucât eforturile concertate și o cooperare mai strânsă sunt, prin urmare, necesare între guverne, sectorul privat și agențiile de aplicare a legii și de informații;

| I. | întrucât criminalitatea cibernetică este o problemă internațională din ce în ce mai scumpă, care costă economica mondială în prezent – potrivit Biroului Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate – circa 295 de miliarde de euro în fiecare an; |
| --- | --- |

I.

întrucât criminalitatea cibernetică este o problemă internațională din ce în ce mai scumpă, care costă economica mondială în prezent – potrivit Biroului Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate – circa 295 de miliarde de euro în fiecare an;

| J. | întrucât criminalitatea internațională organizată, profitând de progresele tehnologice, continuă să-și schimbe spațiul de funcționare în spațiul cibernetic, unde criminalitatea cibernetică modifică radical structura tradițională a grupurilor criminalității organizate; întrucât crima organizată a devenit astfel mai dificil de localizat și a crescut probabilitatea ca aceasta să exploateze diferite teritorii și jurisdicții naționale la nivel mondial; |
| --- | --- |

J.

întrucât criminalitatea internațională organizată, profitând de progresele tehnologice, continuă să-și schimbe spațiul de funcționare în spațiul cibernetic, unde criminalitatea cibernetică modifică radical structura tradițională a grupurilor criminalității organizate; întrucât crima organizată a devenit astfel mai dificil de localizat și a crescut probabilitatea ca aceasta să exploateze diferite teritorii și jurisdicții naționale la nivel mondial;

| K. | întrucât ancheta a criminalității cibernetice de către autoritățile competente este încă împiedicată de o serie de obstacole, printre care utilizarea, în tranzacțiile din spațiul virtual, a „monedelor virtuale” care pot fi folosite pentru spălare de bani, problemele legate de teritorialitate și granițele jurisdicționale, capacități insuficiente de punere în comun a informațiilor, lipsa de personal calificat, precum și cooperarea neconsecventă cu alte părți interesate; |
| --- | --- |

K.

întrucât ancheta a criminalității cibernetice de către autoritățile competente este încă împiedicată de o serie de obstacole, printre care utilizarea, în tranzacțiile din spațiul virtual, a „monedelor virtuale” care pot fi folosite pentru spălare de bani, problemele legate de teritorialitate și granițele jurisdicționale, capacități insuficiente de punere în comun a informațiilor, lipsa de personal calificat, precum și cooperarea neconsecventă cu alte părți interesate;

| L. | întrucât tehnologia este fundamentul pentru dezvoltarea spațiului cibernetic iar continua adaptare la schimbările tehnologice este vitală pentru îmbunătățirea rezistenței și siguranței spațiului cibernetic al UE; întrucât trebuie luate măsuri pentru a se asigura că legislația este actualizată cu privire la noile evoluții tehnologice, permițând identificarea și urmărirea eficientă a infractorilor din spațiul cibernetic și protecția victimelor criminalității cibernetice; întrucât strategia de securitate cibernetică a UE trebuie să prevadă măsuri care să vizeze îndeosebi sensibilizarea, educarea, dezvoltarea unor centre de răspuns la incidente de securitate cibernetică (CERT), dezvoltarea unei piețe interne pentru produse și servicii legate de securitatea cibernetică și promovarea investițiilor în cercetare, dezvoltare și inovare; |
| --- | --- |

L.

întrucât tehnologia este fundamentul pentru dezvoltarea spațiului cibernetic iar continua adaptare la schimbările tehnologice este vitală pentru îmbunătățirea rezistenței și siguranței spațiului cibernetic al UE; întrucât trebuie luate măsuri pentru a se asigura că legislația este actualizată cu privire la noile evoluții tehnologice, permițând identificarea și urmărirea eficientă a infractorilor din spațiul cibernetic și protecția victimelor criminalității cibernetice; întrucât strategia de securitate cibernetică a UE trebuie să prevadă măsuri care să vizeze îndeosebi sensibilizarea, educarea, dezvoltarea unor centre de răspuns la incidente de securitate cibernetică (CERT), dezvoltarea unei piețe interne pentru produse și servicii legate de securitatea cibernetică și promovarea investițiilor în cercetare, dezvoltare și inovare;

| 1. | salută Comunicarea comună privind strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene și propunerea de directivă privind măsuri de asigurare a unui nivel ridicat de securitate a rețelelor și informației în Uniune; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea comună privind strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene și propunerea de directivă privind măsuri de asigurare a unui nivel ridicat de securitate a rețelelor și informației în Uniune;

| 2. | subliniază importanța capitală și în creștere pe care internetul și spațiul cibernetic o au pentru tranzacțiile politice, economice și sociale, nu numai în cadrul Uniunii dar și în raport cu alți actori din întreaga lume; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța capitală și în creștere pe care internetul și spațiul cibernetic o au pentru tranzacțiile politice, economice și sociale, nu numai în cadrul Uniunii dar și în raport cu alți actori din întreaga lume;

| 3. | subliniază că este necesar să se elaboreze o politică de comunicare strategică privind securitatea cibernetică, situațiile de criză cibernetică, evaluările de strategie, colaborarea și alertele public-private și recomandările adresate publicului; |
| --- | --- |

3.

subliniază că este necesar să se elaboreze o politică de comunicare strategică privind securitatea cibernetică, situațiile de criză cibernetică, evaluările de strategie, colaborarea și alertele public-private și recomandările adresate publicului;

| 4. | reamintește că este necesar un nivel ridicat de securitate a rețelelor și informațiilor, nu numai în scopul menținerii serviciilor esențiale pentru buna funcționare a societății și a economiei, dar și pentru protejarea integrității fizice a cetățenilor prin sporirea eficienței, eficacității și funcționării sigure a infrastructurilor critice; subliniază că, în timp ce securitatea rețelelor și a informațiilor trebuie abordată, îmbunătățirea securității fizice este, de asemenea, un aspect important; subliniază faptul că infrastructura ar trebui să fie rezistentă la perturbări atât intenționate cât și neintenționate; subliniază că, în acest sens, strategia de securitate cibernetică ar trebui să pună un accent mai important pe cauzele comune de erori de sistem neintenționate; |
| --- | --- |

4.

reamintește că este necesar un nivel ridicat de securitate a rețelelor și informațiilor, nu numai în scopul menținerii serviciilor esențiale pentru buna funcționare a societății și a economiei, dar și pentru protejarea integrității fizice a cetățenilor prin sporirea eficienței, eficacității și funcționării sigure a infrastructurilor critice; subliniază că, în timp ce securitatea rețelelor și a informațiilor trebuie abordată, îmbunătățirea securității fizice este, de asemenea, un aspect important; subliniază faptul că infrastructura ar trebui să fie rezistentă la perturbări atât intenționate cât și neintenționate; subliniază că, în acest sens, strategia de securitate cibernetică ar trebui să pună un accent mai important pe cauzele comune de erori de sistem neintenționate;

| 5. | reiterează apelul său adresat statelor membre de a adopta strategii naționale de securitate cibernetică care includ aspecte tehnice, de coordonare, referitoare la resursele umane și la alocarea financiară, și care includ norme distincte privind beneficiile și responsabilitățile sectorului privat, pentru garantarea participării lor, fără întârzieri nejustificate, prevăd proceduri cuprinzătoare de gestionare a riscurilor și protejează mediul de reglementare; |
| --- | --- |

5.

reiterează apelul său adresat statelor membre de a adopta strategii naționale de securitate cibernetică care includ aspecte tehnice, de coordonare, referitoare la resursele umane și la alocarea financiară, și care includ norme distincte privind beneficiile și responsabilitățile sectorului privat, pentru garantarea participării lor, fără întârzieri nejustificate, prevăd proceduri cuprinzătoare de gestionare a riscurilor și protejează mediul de reglementare;

| 6. | constată că numai un leadership combinat și asumarea pe plan politic din partea instituțiilor Uniunii și a statelor membre va permite un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informațiilor în cadrul Uniunii, contribuind astfel la funcționarea sigură și armonioasă a pieței unice; |
| --- | --- |

6.

constată că numai un leadership combinat și asumarea pe plan politic din partea instituțiilor Uniunii și a statelor membre va permite un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informațiilor în cadrul Uniunii, contribuind astfel la funcționarea sigură și armonioasă a pieței unice;

| 7. | subliniază că politica de securitate cibernetică a Uniunii ar trebui să ofere un mediu digital sigur și fiabil bazat pe protecția și conservarea libertăților și pe respectarea drepturilor fundamentale online, și prevăzut să le garanteze, astfel cum prevede Carta UE și articolul 16 din TFUE, în special dreptul la protecția vieții private și a datelor; consideră că o atenție deosebită ar trebui acordată protecției online a copiilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază că politica de securitate cibernetică a Uniunii ar trebui să ofere un mediu digital sigur și fiabil bazat pe protecția și conservarea libertăților și pe respectarea drepturilor fundamentale online, și prevăzut să le garanteze, astfel cum prevede Carta UE și articolul 16 din TFUE, în special dreptul la protecția vieții private și a datelor; consideră că o atenție deosebită ar trebui acordată protecției online a copiilor;

| 8. | invită statele membre și Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a prezenta programe de formare ce vizează promovarea și îmbunătățirea gradului de conștientizare, abilități și educație în rândul cetățenilor europeni, în special cu privire la securitatea personală, ca parte a unui program de alfabetizare digitală de la o vârstă fragedă; salută inițiativa de a organiza o Lună europeană a securității cibernetice, cu sprijinul ENISA și în colaborare cu autoritățile publice și sectorul privat, cu scopul de a îmbunătăți gradul de conștientizare cu privire la sfidările pe care le reprezintă protejarea sistemelor de rețele și informații; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre și Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a prezenta programe de formare ce vizează promovarea și îmbunătățirea gradului de conștientizare, abilități și educație în rândul cetățenilor europeni, în special cu privire la securitatea personală, ca parte a unui program de alfabetizare digitală de la o vârstă fragedă; salută inițiativa de a organiza o Lună europeană a securității cibernetice, cu sprijinul ENISA și în colaborare cu autoritățile publice și sectorul privat, cu scopul de a îmbunătăți gradul de conștientizare cu privire la sfidările pe care le reprezintă protejarea sistemelor de rețele și informații;

| 9. | consideră că instruirea privind securitatea cibernetică crește conștientizarea societății europene cu privire la amenințările cibernetice, încurajând, astfel, utilizarea responsabilă a spațiului cibernetic, și ajută la creșterea disponibilității aptitudinilor în domeniul cibernetic; recunoaște rolul cheie al Europol și al noului său Centru european de combatere a criminalității informatice (EC3), precum și al ENISA și al Eurojust, în furnizarea de activități de formare la nivelul UE privind utilizarea instrumentelor de cooperare judiciară internațională și de aplicare a legii referitoare la diferite aspecte ale criminalității informatice; |
| --- | --- |

9.

consideră că instruirea privind securitatea cibernetică crește conștientizarea societății europene cu privire la amenințările cibernetice, încurajând, astfel, utilizarea responsabilă a spațiului cibernetic, și ajută la creșterea disponibilității aptitudinilor în domeniul cibernetic; recunoaște rolul cheie al Europol și al noului său Centru european de combatere a criminalității informatice (EC3), precum și al ENISA și al Eurojust, în furnizarea de activități de formare la nivelul UE privind utilizarea instrumentelor de cooperare judiciară internațională și de aplicare a legii referitoare la diferite aspecte ale criminalității informatice;

| 10. | reiterează necesitatea de a oferi consultanță tehnică și informații juridice, precum și pentru a înființa programe privind prevenirea și combaterea criminalității informatice; încurajează formarea de ingineri ciberneticieni specializați în protejarea infrastructurii critice și a sistemelor de informații, precum și de operatori de sisteme de control al transporturilor și de centre de gestionare a traficului; subliniază necesitatea stringentă de a introduce mecanisme regulate de formare în materie de securitate cibernetică pentru personalul din sectorul public la toate nivelurile; |
| --- | --- |

10.

reiterează necesitatea de a oferi consultanță tehnică și informații juridice, precum și pentru a înființa programe privind prevenirea și combaterea criminalității informatice; încurajează formarea de ingineri ciberneticieni specializați în protejarea infrastructurii critice și a sistemelor de informații, precum și de operatori de sisteme de control al transporturilor și de centre de gestionare a traficului; subliniază necesitatea stringentă de a introduce mecanisme regulate de formare în materie de securitate cibernetică pentru personalul din sectorul public la toate nivelurile;

| 11. | reiterează apelul său la prudență în aplicarea restricțiilor privind capacitatea cetățenilor de a face uz de instrumentele de tehnologie a comunicării și informației și subliniază că statele membre ar trebui să urmărească să nu pună niciodată în pericol drepturile și libertățile cetățenilor atunci când elaborează răspunsuri la amenințări și atacuri cibernetice, și ar trebui să dispună de mijloace legislative adecvate pentru a distinge între incidente cibernetice civile și militare; |
| --- | --- |

11.

reiterează apelul său la prudență în aplicarea restricțiilor privind capacitatea cetățenilor de a face uz de instrumentele de tehnologie a comunicării și informației și subliniază că statele membre ar trebui să urmărească să nu pună niciodată în pericol drepturile și libertățile cetățenilor atunci când elaborează răspunsuri la amenințări și atacuri cibernetice, și ar trebui să dispună de mijloace legislative adecvate pentru a distinge între incidente cibernetice civile și militare;

| 12. | consideră că implicarea în materie de reglementare în domeniul securității cibernetice ar trebui să fie orientată spre risc, axată pe infrastructura critică, a cărei bună funcționare este de un interes public major, și ar trebui să se bazeze pe eforturile existente, bazate pe piață, ale sectorului pentru a asigura rezistența rețelelor; subliniază rolul crucial al cooperării la nivel operațional în promovarea unui schimb mai eficient de informații între autoritățile publice și sectorul privat privind amenințările cibernetice – la nivelul Uniunii, la nivel național precum și cu partenerii strategici ai Uniunii – cu scopul de a asigura securitatea rețelelor și a informațiilor, prin generarea de încredere reciprocă, valoare și angajament, și de a face schimb de experiență; consideră că parteneriatele public-private ar trebui să se bazeze pe neutralitatea rețelelor și a tehnologiilor și ar trebui să se concentreze pe eforturile de a aborda problemele care au un impact mare la nivelul publicului; invită Comisia să încurajeze toți operatorii de pe piață implicați să fie mai vigilenți și mai cooperanți pentru a proteja alți operatori de la a provoca daune serviciilor lor; |
| --- | --- |

12.

consideră că implicarea în materie de reglementare în domeniul securității cibernetice ar trebui să fie orientată spre risc, axată pe infrastructura critică, a cărei bună funcționare este de un interes public major, și ar trebui să se bazeze pe eforturile existente, bazate pe piață, ale sectorului pentru a asigura rezistența rețelelor; subliniază rolul crucial al cooperării la nivel operațional în promovarea unui schimb mai eficient de informații între autoritățile publice și sectorul privat privind amenințările cibernetice – la nivelul Uniunii, la nivel național precum și cu partenerii strategici ai Uniunii – cu scopul de a asigura securitatea rețelelor și a informațiilor, prin generarea de încredere reciprocă, valoare și angajament, și de a face schimb de experiență; consideră că parteneriatele public-private ar trebui să se bazeze pe neutralitatea rețelelor și a tehnologiilor și ar trebui să se concentreze pe eforturile de a aborda problemele care au un impact mare la nivelul publicului; invită Comisia să încurajeze toți operatorii de pe piață implicați să fie mai vigilenți și mai cooperanți pentru a proteja alți operatori de la a provoca daune serviciilor lor;

| 13. | recunoaște că detectarea și notificarea incidentelor de securitate cibernetică sunt vitale pentru promovarea rezistenței cibernetice în Uniune; consideră că ar trebui să existe cerințe proporționale și necesare de informare pentru a permite notificarea incidentelor care implică încălcări semnificative de securitate autorităților naționale competente, permițând, astfel, o mai bună monitorizare a incidentelor legate de criminalitatea informatică și facilitarea eforturilor de sensibilizare la toate nivelurile; |
| --- | --- |

13.

recunoaște că detectarea și notificarea incidentelor de securitate cibernetică sunt vitale pentru promovarea rezistenței cibernetice în Uniune; consideră că ar trebui să existe cerințe proporționale și necesare de informare pentru a permite notificarea incidentelor care implică încălcări semnificative de securitate autorităților naționale competente, permițând, astfel, o mai bună monitorizare a incidentelor legate de criminalitatea informatică și facilitarea eforturilor de sensibilizare la toate nivelurile;

| 14. | încurajează Comisia și alți actori să instituie politici de securitate cibernetică și de rezistență cibernetică ce includ stimulente economice pentru a promova niveluri ridicate de securitate și rezistență cibernetice; |
| --- | --- |

14.

încurajează Comisia și alți actori să instituie politici de securitate cibernetică și de rezistență cibernetică ce includ stimulente economice pentru a promova niveluri ridicate de securitate și rezistență cibernetice;

Rezistența cibernetică

| 15. | observă că diferite sectoare și state membre au niveluri diferite de capacități și competențe și că acest lucru împiedică dezvoltarea cooperării bazate pe încredere și subminează funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

15.

observă că diferite sectoare și state membre au niveluri diferite de capacități și competențe și că acest lucru împiedică dezvoltarea cooperării bazate pe încredere și subminează funcționarea pieței unice;

| 16. | consideră că cerințele pentru întreprinderile mici și mijlocii ar trebui să urmeze o abordare proporțională și bazată pe risc; |
| --- | --- |

16.

consideră că cerințele pentru întreprinderile mici și mijlocii ar trebui să urmeze o abordare proporțională și bazată pe risc;

| 17. | insistă asupra dezvoltării rezistenței cibernetice în cazul infrastructurilor critice și reamintește că acordurile viitoare de punere în aplicare a clauzei de solidaritate (articolul 222 din TFUE) ar trebui să ia în considerare riscul de atac cibernetic împotriva unui stat membru; invită Comisia și Înaltul Reprezentant să ia în considerare acest risc în rapoartele lor comune de evaluare integrată a riscurilor și amenințărilor ce urmează a fi emise începând cu 2015; |
| --- | --- |

17.

insistă asupra dezvoltării rezistenței cibernetice în cazul infrastructurilor critice și reamintește că acordurile viitoare de punere în aplicare a clauzei de solidaritate (articolul 222 din TFUE) ar trebui să ia în considerare riscul de atac cibernetic împotriva unui stat membru; invită Comisia și Înaltul Reprezentant să ia în considerare acest risc în rapoartele lor comune de evaluare integrată a riscurilor și amenințărilor ce urmează a fi emise începând cu 2015;

| 18. | subliniază că, pentru a garanta integritatea, disponibilitatea și confidențialitatea serviciilor critice, în special, identificarea și clasificarea infrastructurii critice trebuie să fie pusă la zi și trebuie stabilite cerințele minime de securitate necesare pentru sistemele lor de informații și rețele; |
| --- | --- |

18.

subliniază că, pentru a garanta integritatea, disponibilitatea și confidențialitatea serviciilor critice, în special, identificarea și clasificarea infrastructurii critice trebuie să fie pusă la zi și trebuie stabilite cerințele minime de securitate necesare pentru sistemele lor de informații și rețele;

| 19. | recunoaște că propunerea de directivă privind măsuri de asigurare a unui nivel ridicat de securitate a rețelelor și informației în Uniune prevede astfel de cerințe minime de securitate pentru furnizorii de servicii pentru societatea informațională și pentru operatorii infrastructurilor vitale; |
| --- | --- |

19.

recunoaște că propunerea de directivă privind măsuri de asigurare a unui nivel ridicat de securitate a rețelelor și informației în Uniune prevede astfel de cerințe minime de securitate pentru furnizorii de servicii pentru societatea informațională și pentru operatorii infrastructurilor vitale;

| 20. | invită statele membre și Uniunea să instituie cadre adecvate pentru schimburi de informații rapide, în ambele sensuri, care vor asigura anonimatul pentru sectorul privat și vor actualiza în mod constant sectorul public, și, dacă este necesar, vor oferi asistență sectorului privat; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre și Uniunea să instituie cadre adecvate pentru schimburi de informații rapide, în ambele sensuri, care vor asigura anonimatul pentru sectorul privat și vor actualiza în mod constant sectorul public, și, dacă este necesar, vor oferi asistență sectorului privat;

| 21. | salută ideea Comisiei de a crea o cultură de gestionare a riscului în ceea ce privește securitatea cibernetică și îndeamnă statele membre și instituțiile Uniunii să includă cu rapiditate gestionarea crizelor cibernetice în planurile lor de gestionare a crizelor și analizele lor de risc; solicită, de asemenea, guvernelor statelor membre și Comisiei să încurajeze actorii din sectorul privat să includă gestionarea crizelor cibernetice în planurile lor de gestionare și analizele lor de risc, și să-și instruiască personalul în securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

21.

salută ideea Comisiei de a crea o cultură de gestionare a riscului în ceea ce privește securitatea cibernetică și îndeamnă statele membre și instituțiile Uniunii să includă cu rapiditate gestionarea crizelor cibernetice în planurile lor de gestionare a crizelor și analizele lor de risc; solicită, de asemenea, guvernelor statelor membre și Comisiei să încurajeze actorii din sectorul privat să includă gestionarea crizelor cibernetice în planurile lor de gestionare și analizele lor de risc, și să-și instruiască personalul în securitatea cibernetică;

| 22. | invită toate statele membre și instituțiile Uniunii să instituie o rețea de echipe de intervenție în caz de urgențe informatice (CERT), care să funcționeze 24 de ore din 24, șapte zile din șapte; subliniază că echipele CERT naționale ar trebui să facă parte dintr-o rețea eficientă, în cadrul căreia să se facă schimb de informații relevante, în conformitate cu standardele necesare de încredere și confidențialitate; constată că inițiativele umbrelă ce reunesc CERT și alte organisme relevante de securitate pot servi drept instrumente utile în dezvoltarea încrederii într-un context transfrontalier și trans-sectorial; recunoaște importanța cooperării eficiente dintre CERT și agențiile de aplicare a legii în lupta împotriva criminalității informatice; |
| --- | --- |

22.

invită toate statele membre și instituțiile Uniunii să instituie o rețea de echipe de intervenție în caz de urgențe informatice (CERT), care să funcționeze 24 de ore din 24, șapte zile din șapte; subliniază că echipele CERT naționale ar trebui să facă parte dintr-o rețea eficientă, în cadrul căreia să se facă schimb de informații relevante, în conformitate cu standardele necesare de încredere și confidențialitate; constată că inițiativele umbrelă ce reunesc CERT și alte organisme relevante de securitate pot servi drept instrumente utile în dezvoltarea încrederii într-un context transfrontalier și trans-sectorial; recunoaște importanța cooperării eficiente dintre CERT și agențiile de aplicare a legii în lupta împotriva criminalității informatice;

| 23. | sprijină ENISA în exercitarea atribuțiilor sale cu privire la securitatea rețelelor și informațiilor, în special prin îndrumarea și consilierea statele membre, precum și prin încurajarea schimbului de bune practici și dezvoltare a unui mediu de încredere; |
| --- | --- |

23.

sprijină ENISA în exercitarea atribuțiilor sale cu privire la securitatea rețelelor și informațiilor, în special prin îndrumarea și consilierea statele membre, precum și prin încurajarea schimbului de bune practici și dezvoltare a unui mediu de încredere;

| 24. | subliniază necesitatea ca sectorul să pună în aplicare cerințe de performanță adecvate pentru securitatea cibernetică a întregului lanț de valoare pentru produsele TIC utilizate în rețelele de transport și sistemele de informații, să elaboreze o gestionare adecvată a riscurilor, să adopte standarde și soluții de securitate și să elaboreze cele mai bune practici și schimburi de informații, cu scopul de a asigura sisteme de transport sigure din punct de vedere cibernetic; |
| --- | --- |

24.

subliniază necesitatea ca sectorul să pună în aplicare cerințe de performanță adecvate pentru securitatea cibernetică a întregului lanț de valoare pentru produsele TIC utilizate în rețelele de transport și sistemele de informații, să elaboreze o gestionare adecvată a riscurilor, să adopte standarde și soluții de securitate și să elaboreze cele mai bune practici și schimburi de informații, cu scopul de a asigura sisteme de transport sigure din punct de vedere cibernetic;

Resursele industriale și tehnologice

| 25. | consideră că asigurarea unui nivel ridicat de securitate a rețelelor și informațiilor joacă un rol central în creșterea competitivității furnizorilor și utilizatorilor de soluții de securitate în Uniune; consideră că, deși industria de securitate IT din Uniune dispune de un important potențial neexploatat, utilizatorii privați, publici și din mediul de afaceri sunt adesea neinformați cu privire la costurile și beneficiile pe care le reprezintă investițiile în securitatea cibernetică și, prin urmare, rămân vulnerabili la amenințări cibernetice dăunătoare; subliniază că punerea în aplicare a CERT este un factor relevant în acest sens; |
| --- | --- |

25.

consideră că asigurarea unui nivel ridicat de securitate a rețelelor și informațiilor joacă un rol central în creșterea competitivității furnizorilor și utilizatorilor de soluții de securitate în Uniune; consideră că, deși industria de securitate IT din Uniune dispune de un important potențial neexploatat, utilizatorii privați, publici și din mediul de afaceri sunt adesea neinformați cu privire la costurile și beneficiile pe care le reprezintă investițiile în securitatea cibernetică și, prin urmare, rămân vulnerabili la amenințări cibernetice dăunătoare; subliniază că punerea în aplicare a CERT este un factor relevant în acest sens;

| 26. | consideră că o sursă solidă de soluții de securitate cibernetică, precum și o cerere solidă de astfel de soluții, necesită investiții adecvate în resurse academice, de cercetare și dezvoltare (R&D), precum și în consolidarea cunoștințelor și capacităților de către autoritățile naționale implicate în domeniul TIC, în scopul promovării inovării și a unei conștientizări suficiente despre riscurile legate de securitatea rețelelor și informațiilor, ceea ce duce către un sector european consolidat de securitate; |
| --- | --- |

26.

consideră că o sursă solidă de soluții de securitate cibernetică, precum și o cerere solidă de astfel de soluții, necesită investiții adecvate în resurse academice, de cercetare și dezvoltare (R&D), precum și în consolidarea cunoștințelor și capacităților de către autoritățile naționale implicate în domeniul TIC, în scopul promovării inovării și a unei conștientizări suficiente despre riscurile legate de securitatea rețelelor și informațiilor, ceea ce duce către un sector european consolidat de securitate;

| 27. | solicită instituțiilor Uniunii și statelor membre să ia măsurile necesare pentru a institui o „piață unică de securitate cibernetică”, în care utilizatorii și furnizorii sunt în măsură să utilizeze în cel mai bun mod inovațiile, sinergiile și experiența combinate disponibile, ceea ce permite intrarea IMM-urilor; |
| --- | --- |

27.

solicită instituțiilor Uniunii și statelor membre să ia măsurile necesare pentru a institui o „piață unică de securitate cibernetică”, în care utilizatorii și furnizorii sunt în măsură să utilizeze în cel mai bun mod inovațiile, sinergiile și experiența combinate disponibile, ceea ce permite intrarea IMM-urilor;

| 28. | încurajează statele membre să ia în considerare realizarea de investiții comune în sectorul european al securității cibernetice, în același mod cum s-a întâmplat și în alte sectoare, cum ar fi cel al aviației; |
| --- | --- |

28.

încurajează statele membre să ia în considerare realizarea de investiții comune în sectorul european al securității cibernetice, în același mod cum s-a întâmplat și în alte sectoare, cum ar fi cel al aviației;

Criminalitatea informatică

| 29. | consideră că activitățile infracționale în spațiul cibernetic pot fi la fel de dăunătoare pentru bunăstarea societăților ca și infracțiunile din lumea fizică, și că aceste forme de criminalitate deseori se susțin reciproc, după cum se poate observa, de exemplu, în exploatarea sexuală a copiilor și în criminalitatea organizată și spălarea de bani; |
| --- | --- |

29.

consideră că activitățile infracționale în spațiul cibernetic pot fi la fel de dăunătoare pentru bunăstarea societăților ca și infracțiunile din lumea fizică, și că aceste forme de criminalitate deseori se susțin reciproc, după cum se poate observa, de exemplu, în exploatarea sexuală a copiilor și în criminalitatea organizată și spălarea de bani;

| 30. | constată că există, în unele cazuri, o legătură între activitățile comerciale legitime și cele ilegale; subliniază importanța legăturii, facilitată de internet, dintre finanțarea terorismului și criminalitatea gravă organizată; subliniază că publicul trebuie să fie conștientizat de gravitatea faptului de a deveni implicat în criminalitatea informatică, precum și de posibilitatea ca ceea ce la prima vedere poate părea a fi o infracțiune „acceptabilă din punct de vedere social”- cum ar fi descărcarea ilegală de filme – generează de multe ori sume mari de bani pentru grupurile criminalității internaționale; |
| --- | --- |

30.

constată că există, în unele cazuri, o legătură între activitățile comerciale legitime și cele ilegale; subliniază importanța legăturii, facilitată de internet, dintre finanțarea terorismului și criminalitatea gravă organizată; subliniază că publicul trebuie să fie conștientizat de gravitatea faptului de a deveni implicat în criminalitatea informatică, precum și de posibilitatea ca ceea ce la prima vedere poate părea a fi o infracțiune „acceptabilă din punct de vedere social”- cum ar fi descărcarea ilegală de filme – generează de multe ori sume mari de bani pentru grupurile criminalității internaționale;

| 31. | este de acord cu Comisia că aceleași norme și principii care se aplică offline se aplică și online și, prin urmare, că combaterea criminalității informatice trebuie intensificată cu legislație și capacități operaționale actualizate la zi; |
| --- | --- |

31.

este de acord cu Comisia că aceleași norme și principii care se aplică offline se aplică și online și, prin urmare, că combaterea criminalității informatice trebuie intensificată cu legislație și capacități operaționale actualizate la zi;

| 32. | consideră că, având în vedere caracterul fără granițe al criminalității informatice, eforturile comune depuse, precum și experiența oferită la nivelul Uniunii, peste nivelul statelor membre, sunt deosebit de importante, și că Eurojust, EC3 al Europol, CERT, precum și universitățile și centrele de cercetare trebuie, prin urmare, să fie prevăzute cu resurse și capacități adecvate pentru a funcționa corespunzător în calitate de centre de cunoștințe specializate, cooperare și schimburi de informații; |
| --- | --- |

32.

consideră că, având în vedere caracterul fără granițe al criminalității informatice, eforturile comune depuse, precum și experiența oferită la nivelul Uniunii, peste nivelul statelor membre, sunt deosebit de importante, și că Eurojust, EC3 al Europol, CERT, precum și universitățile și centrele de cercetare trebuie, prin urmare, să fie prevăzute cu resurse și capacități adecvate pentru a funcționa corespunzător în calitate de centre de cunoștințe specializate, cooperare și schimburi de informații;

| 33. | salută cu fermitate înființarea EC3 din cadrul Europol, și încurajează dezvoltarea viitoare a acestei agenții și rolul său esențial în coordonarea în timp util și eficient a schimbului transfrontalier de informații și cunoștințe specializate în sprijinul prevenirii, detectării și investigării criminalității informatice; |
| --- | --- |

33.

salută cu fermitate înființarea EC3 din cadrul Europol, și încurajează dezvoltarea viitoare a acestei agenții și rolul său esențial în coordonarea în timp util și eficient a schimbului transfrontalier de informații și cunoștințe specializate în sprijinul prevenirii, detectării și investigării criminalității informatice;

| 34. | invită statele membre să se asigure că cetățenii pot accesa cu ușurință informații cu privire la amenințări cibernetice și modul în care să le combată; consideră că o astfel de îndrumare ar trebui să includă informații cu privire la modul în care utilizatorii își pot proteja viața privată pe internet, cum să detecteze și să informeze despre cazurile de manipulare psihologică (grooming), cum să instaleze software și firewall-uri, cum să gestioneze parolele și să detecteze o identificare falsă (phishing), cazuri de ademenire (pharming) și alte atacuri; |
| --- | --- |

34.

invită statele membre să se asigure că cetățenii pot accesa cu ușurință informații cu privire la amenințări cibernetice și modul în care să le combată; consideră că o astfel de îndrumare ar trebui să includă informații cu privire la modul în care utilizatorii își pot proteja viața privată pe internet, cum să detecteze și să informeze despre cazurile de manipulare psihologică (grooming), cum să instaleze software și firewall-uri, cum să gestioneze parolele și să detecteze o identificare falsă (phishing), cazuri de ademenire (pharming) și alte atacuri;

| 35. | insistă că statele membre care încă nu au ratificat Convenția din Budapesta a Consiliului Europei privind criminalitatea informatică ar trebui să o facă fără întârzieri nejustificate; salută reflexiile Consiliului Europei privind nevoia de a actualiza convenția în lumina progreselor tehnologice pentru a garanta că aceasta va continua să combată criminalitatea informatică în mod eficace și solicită Comisiei și statelor membre să participe la această dezbatere; încurajează eforturile de promovare a ratificării convenției în cadrul altor țări și solicită Comisiei să o promoveze de o manieră activă în exteriorul Uniunii; |
| --- | --- |

35.

insistă că statele membre care încă nu au ratificat Convenția din Budapesta a Consiliului Europei privind criminalitatea informatică ar trebui să o facă fără întârzieri nejustificate; salută reflexiile Consiliului Europei privind nevoia de a actualiza convenția în lumina progreselor tehnologice pentru a garanta că aceasta va continua să combată criminalitatea informatică în mod eficace și solicită Comisiei și statelor membre să participe la această dezbatere; încurajează eforturile de promovare a ratificării convenției în cadrul altor țări și solicită Comisiei să o promoveze de o manieră activă în exteriorul Uniunii;

Apărarea cibernetică

| 36. | subliniază faptul că provocările, amenințările și atacurile cibernetice pun în pericol apărarea și interesele naționale în materie de securitate ale statelor membre, iar strategiile civile și militare de protejare a infrastructurii critice ar trebui să fie ambele optimizate prin eforturi de asigurare a unor sinergii; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că provocările, amenințările și atacurile cibernetice pun în pericol apărarea și interesele naționale în materie de securitate ale statelor membre, iar strategiile civile și militare de protejare a infrastructurii critice ar trebui să fie ambele optimizate prin eforturi de asigurare a unor sinergii;

| 37. | solicită statelor membre, prin urmare, să-și intensifice cooperarea cu Agenția Europeană de Apărare (AEA) în vederea elaborării unor propuneri și inițiative pentru capabilități de apărare cibernetică, care să pornească de la inițiativele și proiectele recente; subliniază nevoia de a multiplica activitățile de cercetare și dezvoltare, inclusiv prin punerea în comun și partajarea resurselor; |
| --- | --- |

37.

solicită statelor membre, prin urmare, să-și intensifice cooperarea cu Agenția Europeană de Apărare (AEA) în vederea elaborării unor propuneri și inițiative pentru capabilități de apărare cibernetică, care să pornească de la inițiativele și proiectele recente; subliniază nevoia de a multiplica activitățile de cercetare și dezvoltare, inclusiv prin punerea în comun și partajarea resurselor;

| 38. | reiterează faptul că o strategie cuprinzătoare a UE în materie de securitate cibernetică ar trebui să țină cont de valoarea adăugată a agențiilor și organelor existente, precum și de bunele practici descoperite în cadrul statelor membre care au introdus deja propriile strategii naționale privind securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

38.

reiterează faptul că o strategie cuprinzătoare a UE în materie de securitate cibernetică ar trebui să țină cont de valoarea adăugată a agențiilor și organelor existente, precum și de bunele practici descoperite în cadrul statelor membre care au introdus deja propriile strategii naționale privind securitatea cibernetică;

| 39. | solicită VP/ÎR să includă gestionarea crizelor cibernetice în planurile de gestionare a crizelor și subliniază nevoia ca statele membre, în cooperare cu AEA, să dezvolte planuri de protejare a misiunilor și operațiunilor PSAC de atacurile cibernetice; solicită acestora să creeze împreună o forță europeană de apărare cibernetică; |
| --- | --- |

39.

solicită VP/ÎR să includă gestionarea crizelor cibernetice în planurile de gestionare a crizelor și subliniază nevoia ca statele membre, în cooperare cu AEA, să dezvolte planuri de protejare a misiunilor și operațiunilor PSAC de atacurile cibernetice; solicită acestora să creeze împreună o forță europeană de apărare cibernetică;

| 40. | subliniază buna cooperare practică cu NATO în domeniul securității cibernetice și nevoia de a intensifica această cooperare, în special printr-o mai bună colaborare în domeniul planificării, tehnologiei, formării și echipamentelor; |
| --- | --- |

40.

subliniază buna cooperare practică cu NATO în domeniul securității cibernetice și nevoia de a intensifica această cooperare, în special printr-o mai bună colaborare în domeniul planificării, tehnologiei, formării și echipamentelor;

| 41. | solicită Uniunii să depună eforturi pentru a practica schimburi cu partenerii internaționali, inclusiv cu NATO, a identifica domenii de cooperare, a evita dublarea activităților și a asigura completarea acestora, acolo unde acest lucru este posibil; |
| --- | --- |

41.

solicită Uniunii să depună eforturi pentru a practica schimburi cu partenerii internaționali, inclusiv cu NATO, a identifica domenii de cooperare, a evita dublarea activităților și a asigura completarea acestora, acolo unde acest lucru este posibil;

Politica internațională

| 42. | consideră că dialogul și cooperarea la nivel internațional joacă un rol esențial pentru crearea încrederii și asigurarea transparenței, precum și pentru promovarea unui nivel ridicat de colaborare în rețea și de schimb de informații la nivel global; prin urmare, solicită Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă crearea unei echipe diplomatice în domeniul cibernetic, ale cărei responsabilități ar include promovarea dialogului cu țările și organizațiile cu convingeri similare; solicită participarea mai activă a UE în diversele conferințe la nivel înalt privind securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

42.

consideră că dialogul și cooperarea la nivel internațional joacă un rol esențial pentru crearea încrederii și asigurarea transparenței, precum și pentru promovarea unui nivel ridicat de colaborare în rețea și de schimb de informații la nivel global; prin urmare, solicită Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă crearea unei echipe diplomatice în domeniul cibernetic, ale cărei responsabilități ar include promovarea dialogului cu țările și organizațiile cu convingeri similare; solicită participarea mai activă a UE în diversele conferințe la nivel înalt privind securitatea cibernetică;

| 43. | consideră că trebuie să se asigure echilibrul între obiectivele concurente privind transferurile transfrontaliere ale datelor, respectiv protecția datelor și securitatea cibernetică, respectând obligațiile internaționale ale Uniunii, în special în temeiul GATS; |
| --- | --- |

43.

consideră că trebuie să se asigure echilibrul între obiectivele concurente privind transferurile transfrontaliere ale datelor, respectiv protecția datelor și securitatea cibernetică, respectând obligațiile internaționale ale Uniunii, în special în temeiul GATS;

| 44. | solicită VP/ÎR să integreze dimensiunea securității cibernetice în acțiunile externe ale UE, în special în privința țărilor terțe, pentru a intensifica cooperarea și schimbul de experiență și de informații cu privire la modalitățile de gestionare a securității cibernetice; |
| --- | --- |

44.

solicită VP/ÎR să integreze dimensiunea securității cibernetice în acțiunile externe ale UE, în special în privința țărilor terțe, pentru a intensifica cooperarea și schimbul de experiență și de informații cu privire la modalitățile de gestionare a securității cibernetice;

| 45. | solicită Uniunii să depună eforturi pentru a practica schimburi cu partenerii internaționali pentru a identifica domenii de cooperare, a evita dublarea activităților și asigura completarea acestora, acolo unde acest lucru este posibil; solicită VP/ÎR și Comisiei să fie proactivi în cadrul organizațiilor internaționale și să coordoneze pozițiile statelor membre cu privire la modalitățile de promovare a soluțiilor și politicilor în domeniul cibernetic de o manieră efectivă; |
| --- | --- |

45.

solicită Uniunii să depună eforturi pentru a practica schimburi cu partenerii internaționali pentru a identifica domenii de cooperare, a evita dublarea activităților și asigura completarea acestora, acolo unde acest lucru este posibil; solicită VP/ÎR și Comisiei să fie proactivi în cadrul organizațiilor internaționale și să coordoneze pozițiile statelor membre cu privire la modalitățile de promovare a soluțiilor și politicilor în domeniul cibernetic de o manieră efectivă;

| 46. | consideră că ar trebui să se depună eforturi pentru a garanta aplicarea în ciberspațiu a instrumentelor juridice internaționale, în special a Convenției Consiliului Europei privind criminalitatea informatică; prin urmare, consideră că nu este nevoie în prezent să se creeze noi instrumente juridice la nivel internațional; totuși, salută cooperarea internațională în domeniul creării de norme comportamentale pentru ciberspațiu, care să sprijine statul de drept în ciberspațiu; consideră că ar trebui să se analizeze posibilitatea de a actualiza instrumentele juridice existente pentru a reflecta progresele tehnologice; consideră că problemele de ordin jurisdicțional necesită o discuție aprofundată privind cooperarea juridică și urmărirea judiciară în cazul infracțiunilor transnaționale; |
| --- | --- |

46.

consideră că ar trebui să se depună eforturi pentru a garanta aplicarea în ciberspațiu a instrumentelor juridice internaționale, în special a Convenției Consiliului Europei privind criminalitatea informatică; prin urmare, consideră că nu este nevoie în prezent să se creeze noi instrumente juridice la nivel internațional; totuși, salută cooperarea internațională în domeniul creării de norme comportamentale pentru ciberspațiu, care să sprijine statul de drept în ciberspațiu; consideră că ar trebui să se analizeze posibilitatea de a actualiza instrumentele juridice existente pentru a reflecta progresele tehnologice; consideră că problemele de ordin jurisdicțional necesită o discuție aprofundată privind cooperarea juridică și urmărirea judiciară în cazul infracțiunilor transnaționale;

| 47. | consideră că, în primul rând, Uniunea Europeană și SUA ar trebui să poată apela la grupul de lucru UE-SUA privind securitatea cibernetică și criminalitatea informatică pentru a face schimb, dacă este cazul, de cele mai bune practici în materie de politici privind securitatea cibernetică;; ia act, în acest context, de faptul că domeniile legate de securitatea cibernetică, cum ar fi serviciile care depind de funcționarea în condiții de siguranță a rețelelor și a sistemelor de informare, vor fi incluse pe ordinea de zi a viitoarelor negocieri privind parteneriatul transatlantic privind comerțul și investițiile (TTIP), care urmează să fie încheiat într-un mod care să garanteze suveranitatea UE și independența instituțiilor sale; |
| --- | --- |

47.

consideră că, în primul rând, Uniunea Europeană și SUA ar trebui să poată apela la grupul de lucru UE-SUA privind securitatea cibernetică și criminalitatea informatică pentru a face schimb, dacă este cazul, de cele mai bune practici în materie de politici privind securitatea cibernetică;; ia act, în acest context, de faptul că domeniile legate de securitatea cibernetică, cum ar fi serviciile care depind de funcționarea în condiții de siguranță a rețelelor și a sistemelor de informare, vor fi incluse pe ordinea de zi a viitoarelor negocieri privind parteneriatul transatlantic privind comerțul și investițiile (TTIP), care urmează să fie încheiat într-un mod care să garanteze suveranitatea UE și independența instituțiilor sale;

| 48. | consideră că competențele în domeniul securității cibernetice și capacitatea de a preveni, detecta și contracara în mod eficient amenințările și atacurile rău-intenționate nu sunt dezvoltate în mod egal pe glob; subliniază că eforturile de creștere a rezistenței cibernetice și de combatere a amenințărilor cibernetice nu trebuie să fie limitate la partenerii cu convingeri similare, ci ar trebui, de asemenea, să includă regiunile cu capacități, infrastructură tehnică și cadre juridice mai puțin dezvoltate; consideră că coordonarea CERT este de importanță crucială în domeniu; solicită Comisiei să faciliteze – și, dacă este necesar, să asiste – eforturile țărilor terțe de construire a unor capabilități proprii în materie de securitate cibernetică, folosind mijloacele potrivite; |
| --- | --- |

48.

consideră că competențele în domeniul securității cibernetice și capacitatea de a preveni, detecta și contracara în mod eficient amenințările și atacurile rău-intenționate nu sunt dezvoltate în mod egal pe glob; subliniază că eforturile de creștere a rezistenței cibernetice și de combatere a amenințărilor cibernetice nu trebuie să fie limitate la partenerii cu convingeri similare, ci ar trebui, de asemenea, să includă regiunile cu capacități, infrastructură tehnică și cadre juridice mai puțin dezvoltate; consideră că coordonarea CERT este de importanță crucială în domeniu; solicită Comisiei să faciliteze – și, dacă este necesar, să asiste – eforturile țărilor terțe de construire a unor capabilități proprii în materie de securitate cibernetică, folosind mijloacele potrivite;

Punere în aplicare

| 49. | solicită redactarea unor evaluări periodice ale eficacității strategiilor naționale în materie de securitate cibernetică la cel mai înalt nivel politic, pentru a asigura adaptarea la noile amenințări globale și pentru a garanta același nivel de securitate cibernetică în state membre diferite; |
| --- | --- |

49.

solicită redactarea unor evaluări periodice ale eficacității strategiilor naționale în materie de securitate cibernetică la cel mai înalt nivel politic, pentru a asigura adaptarea la noile amenințări globale și pentru a garanta același nivel de securitate cibernetică în state membre diferite;

| 50. | solicită Comisiei să elaboreze o foaie de parcurs clară care să stabilească termenele pentru realizarea obiectivelor la nivelul Uniunii în cadrul strategiei privind securitatea cibernetică, precum și pentru evaluarea acestora; invită statele membre să cadă de acord asupra unui calendar similar pentru activitățile naționale întreprinse în cadrul acestei strategii; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să elaboreze o foaie de parcurs clară care să stabilească termenele pentru realizarea obiectivelor la nivelul Uniunii în cadrul strategiei privind securitatea cibernetică, precum și pentru evaluarea acestora; invită statele membre să cadă de acord asupra unui calendar similar pentru activitățile naționale întreprinse în cadrul acestei strategii;

| 51. | solicită redactarea unor rapoarte periodice – din partea Comisiei, a statelor membre, a Europol și a nou-createlor EC3, Eurojust și ENISA – care să analizeze progresele înregistrate privind realizarea obiectivelor stabilite în strategia privind securitatea cibernetică, inclusiv indicatori de performanță-cheie care să măsoare progresele înregistrate în ceea ce privește punerea ei în aplicare; |
| --- | --- |

51.

solicită redactarea unor rapoarte periodice – din partea Comisiei, a statelor membre, a Europol și a nou-createlor EC3, Eurojust și ENISA – care să analizeze progresele înregistrate privind realizarea obiectivelor stabilite în strategia privind securitatea cibernetică, inclusiv indicatori de performanță-cheie care să măsoare progresele înregistrate în ceea ce privește punerea ei în aplicare;

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Europol, Eurojust și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Europol, Eurojust și Consiliului Europei.

---

(1)  JO L 218, 14.8.2013, p. 8.

(2)  JO L 345, 23.12.2008, p. 75.

(3)  JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

(4)  JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0207.

(6)  JO L 149, 2.6.2001, p. 1.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0237.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0468.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0457.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0103.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/120 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/120

---

P7_TA(2013)0377

Agenda digitală pentru creștere, mobilitate și ocuparea forței de muncă

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la agenda digitală pentru creștere, mobilitate și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm (2013/2593(RSP))

(2016/C 093/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2012 intitulată „Agenda digitală pentru Europa – promovarea digitală a creșterii în Europa” (COM(2012)0784), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2012 intitulată „Agenda digitală pentru Europa – promovarea digitală a creșterii în Europa” (COM(2012)0784),

| — | având în vedere întrebările adresate Comisiei și Consiliului privind „Agenda digitală pentru creșterea economică, mobilitatea și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm”(O-000085 – B7-0219/2013 și O-000086 – B7-0220/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Comisiei și Consiliului privind „Agenda digitală pentru creșterea economică, mobilitatea și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm”(O-000085 – B7-0219/2013 și O-000086 – B7-0220/2013),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 531/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iunie 2012 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 531/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iunie 2012 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (1),

| — | având în vedere Decizia nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (2),

| — | având în vedere negocierile în curs de desfășurare privind mecanismul Conectarea Europei și, în special, propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei 1336/97/CE (COM(2013)0329), |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs de desfășurare privind mecanismul Conectarea Europei și, în special, propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei 1336/97/CE (COM(2013)0329),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 mai 2010 referitoare la o nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 mai 2010 referitoare la o nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 septembrie 2012 intitulată „Valorificarea cloud computingului în Europa” (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 septembrie 2012 intitulată „Valorificarea cloud computingului în Europa” (COM(2012)0529),

| — | având în vedere propunerea din 25 ianuarie 2012 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 25 ianuarie 2012 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011),

| — | având în vedere propunerea din 19 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 19 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Consiliul European intenționează să adopte concluziile privind Agenda digitală pentru Europa la reuniunea sa din 24–25 octombrie 2013; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul European intenționează să adopte concluziile privind Agenda digitală pentru Europa la reuniunea sa din 24–25 octombrie 2013;

| B. | întrucât obiectivul primar al Agendei digitale pentru Europa adoptată în 2010 trebuie să fie reducerea inegalităților dintre statele membre, în special în ceea ce privește accesul la infrastructura în bandă largă și foarte largă, fixă și mobilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivul primar al Agendei digitale pentru Europa adoptată în 2010 trebuie să fie reducerea inegalităților dintre statele membre, în special în ceea ce privește accesul la infrastructura în bandă largă și foarte largă, fixă și mobilă;

| C. | întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) sunt esențiale pentru societatea digitală și asigură în prezent aproximativ 20 % din creșterea anuală a productivității în UE și 4,5 % din PIB-ul acesteia și generează 25 % dintre investițiile private în cercetare și dezvoltare în UE, constituind în mod potențial un contribuabil extraordinar la creșterea economică și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) sunt esențiale pentru societatea digitală și asigură în prezent aproximativ 20 % din creșterea anuală a productivității în UE și 4,5 % din PIB-ul acesteia și generează 25 % dintre investițiile private în cercetare și dezvoltare în UE, constituind în mod potențial un contribuabil extraordinar la creșterea economică și ocuparea forței de muncă;

| D. | întrucât valorizarea potențialului economiei digitale în UE ar avea un efect multiplicator ridicat asupra economiei, conducând la o creștere economică ridicată și la crearea mai multor locuri de muncă; întrucât deblocarea acestui potențial reprezintă, prin urmare, una dintre cele mai importante reforme pentru creșterea economică și competitivitate, cu scopul de a ajuta UE să iasă din criza actuală; |
| --- | --- |

D.

întrucât valorizarea potențialului economiei digitale în UE ar avea un efect multiplicator ridicat asupra economiei, conducând la o creștere economică ridicată și la crearea mai multor locuri de muncă; întrucât deblocarea acestui potențial reprezintă, prin urmare, una dintre cele mai importante reforme pentru creșterea economică și competitivitate, cu scopul de a ajuta UE să iasă din criza actuală;

| E. | întrucât se estimează că, până în 2020, 50 de miliarde de dispozitive vor fi conectate la internet și se preconizează că traficul de date la nivel mondial va crește de 15 ori până la sfârșitul anului 2017; întrucât, pentru ca UE să atingă un nivel mai ridicat de creștere, competitivitate și productivitate, această creștere exponențială a traficului în bandă largă va avea nevoie de politici ambițioase la nivelul Uniunii și al statelor membre pentru a crește capacitatea atât pentru rețelele fixe, cât și pentru cele mobile; |
| --- | --- |

E.

întrucât se estimează că, până în 2020, 50 de miliarde de dispozitive vor fi conectate la internet și se preconizează că traficul de date la nivel mondial va crește de 15 ori până la sfârșitul anului 2017; întrucât, pentru ca UE să atingă un nivel mai ridicat de creștere, competitivitate și productivitate, această creștere exponențială a traficului în bandă largă va avea nevoie de politici ambițioase la nivelul Uniunii și al statelor membre pentru a crește capacitatea atât pentru rețelele fixe, cât și pentru cele mobile;

| F. | întrucât obiectivele actualei agende digitale au fost depășite de viteza evoluțiilor din alte continente și, prin urmare, nu mai sunt suficient de ambițioase pentru a garanta că UE va fi lider mondial în telecomunicații până în 2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât obiectivele actualei agende digitale au fost depășite de viteza evoluțiilor din alte continente și, prin urmare, nu mai sunt suficient de ambițioase pentru a garanta că UE va fi lider mondial în telecomunicații până în 2020;

| G. | întrucât Parlamentul și Consiliul așteaptă în continuare propunerile Comisiei cu privire la neutralitatea internetului și serviciul universal, |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul și Consiliul așteaptă în continuare propunerile Comisiei cu privire la neutralitatea internetului și serviciul universal,

| 1. | subliniază că agenda digitală și finalizarea pieței unice digitale trebuie să fie elemente centrale ale eforturilor depuse de UE pentru a genera creștere economică și pentru a ieși din criză; consideră că liderii politici, atât de la nivelul UE, cât și de la nivel național, trebuie să elimine barierele existente din calea pieței unice digitale pentru a crea locuri de muncă și creștere economică în UE; reamintește că economia digitală crește de șapte ori mai repede decât rata restului economiei și ia act de faptul că finalizarea pieței unice digitale a UE ar putea contribui anual cu 110 miliarde de euro; |
| --- | --- |

1.

subliniază că agenda digitală și finalizarea pieței unice digitale trebuie să fie elemente centrale ale eforturilor depuse de UE pentru a genera creștere economică și pentru a ieși din criză; consideră că liderii politici, atât de la nivelul UE, cât și de la nivel național, trebuie să elimine barierele existente din calea pieței unice digitale pentru a crea locuri de muncă și creștere economică în UE; reamintește că economia digitală crește de șapte ori mai repede decât rata restului economiei și ia act de faptul că finalizarea pieței unice digitale a UE ar putea contribui anual cu 110 miliarde de euro;

| 2. | subliniază faptul că UE se confruntă cu presiuni multiple și simultane asupra creșterii PIB, într-o perioadă în care posibilitatea stimulării creșterii din fonduri publice este limitată de nivelurile ridicate de îndatorare și deficit și solicită instituțiilor UE și statelor membre să mobilizeze toate mecanismele de creștere disponibile; ia act de faptul că TIC este o tehnologie transformațională esențială în toate sectoarele economiei, având o relevanță specială în domenii precum sănătatea, energia, serviciile publice și educația; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că UE se confruntă cu presiuni multiple și simultane asupra creșterii PIB, într-o perioadă în care posibilitatea stimulării creșterii din fonduri publice este limitată de nivelurile ridicate de îndatorare și deficit și solicită instituțiilor UE și statelor membre să mobilizeze toate mecanismele de creștere disponibile; ia act de faptul că TIC este o tehnologie transformațională esențială în toate sectoarele economiei, având o relevanță specială în domenii precum sănătatea, energia, serviciile publice și educația;

O Europă fără roaming în 2015

| 3. | regretă faptul că piața telecomunicațiilor este încă fragmentată în diverse piețe naționale, cu frontiere artificiale și nu poate fi considerată ca o piață economică unică, în cadrul căreia este încurajată concurența; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că piața telecomunicațiilor este încă fragmentată în diverse piețe naționale, cu frontiere artificiale și nu poate fi considerată ca o piață economică unică, în cadrul căreia este încurajată concurența;

| 4. | subliniază faptul că analiștii care urmăresc acest sector au indicat că, în numeroase cazuri, roamingul constituie 10 % din veniturile operatorilor din UE și ia act de faptul că ultimele analize ale Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice arată că, în medie, sectorul și consumatorii plătesc dublu prețul apelurilor în roaming pe care operatorii trebuie să le plătească pe piața angro; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că analiștii care urmăresc acest sector au indicat că, în numeroase cazuri, roamingul constituie 10 % din veniturile operatorilor din UE și ia act de faptul că ultimele analize ale Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice arată că, în medie, sectorul și consumatorii plătesc dublu prețul apelurilor în roaming pe care operatorii trebuie să le plătească pe piața angro;

| 5. | regretă că aceste marje de profit excesive în domeniul roamingului majorează costurile mobilității în UE; subliniază faptul că acest lucru împiedică creșterea și prosperitatea, deoarece mobilitatea este unul dintre cei mai importanți factori pentru creșterea economică din UE; |
| --- | --- |

5.

regretă că aceste marje de profit excesive în domeniul roamingului majorează costurile mobilității în UE; subliniază faptul că acest lucru împiedică creșterea și prosperitatea, deoarece mobilitatea este unul dintre cei mai importanți factori pentru creșterea economică din UE;

| 6. | subliniază că eliminarea tarifelor de roaming este esențială pentru stimularea inovării, prin crearea unei piețe interne pentru mari produse și servicii inovatoare; |
| --- | --- |

6.

subliniază că eliminarea tarifelor de roaming este esențială pentru stimularea inovării, prin crearea unei piețe interne pentru mari produse și servicii inovatoare;

| 7. | consideră că o piață unică de telecomunicații nu există în prezent, printre altele din cauza diferențelor semnificative dintre prețurile naționale și de roaming; consideră, prin urmare, că măsurile structurale ar trebui să contribuie la crearea unei autentice piețe digitale interne, în care să fie încurajată competiția și în care să nu existe o diferențiere între tarifele naționale și cele de roaming, creând astfel o piață de telecomunicații mobile la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

7.

consideră că o piață unică de telecomunicații nu există în prezent, printre altele din cauza diferențelor semnificative dintre prețurile naționale și de roaming; consideră, prin urmare, că măsurile structurale ar trebui să contribuie la crearea unei autentice piețe digitale interne, în care să fie încurajată competiția și în care să nu existe o diferențiere între tarifele naționale și cele de roaming, creând astfel o piață de telecomunicații mobile la nivelul întregii UE;

| 8. | reamintește Consiliului și Comisiei că, în conformitate cu agenda digitală pentru Europa, diferența dintre tarifele de roaming și cele naționale ar trebui să se apropie de zero până în 2015 și că obiectivul Regulamentului (UE) nr. 531/2012 este de a realiza o piață internă pentru serviciile de comunicații mobile și, în ultimă instanță, de a elimina diferențierea dintre tarifele naționale și cele de roaming; |
| --- | --- |

8.

reamintește Consiliului și Comisiei că, în conformitate cu agenda digitală pentru Europa, diferența dintre tarifele de roaming și cele naționale ar trebui să se apropie de zero până în 2015 și că obiectivul Regulamentului (UE) nr. 531/2012 este de a realiza o piață internă pentru serviciile de comunicații mobile și, în ultimă instanță, de a elimina diferențierea dintre tarifele naționale și cele de roaming;

| 9. | consideră că măsurile de finalizare a pieței digitale unice ar trebui să aibă, prin urmare, drept rezultat recuperarea decalajului dintre tarifele de roaming și cele naționale până în 2015, ceea ce va avea drept consecință o UE fără roaming (pentru apeluri, sms și date); |
| --- | --- |

9.

consideră că măsurile de finalizare a pieței digitale unice ar trebui să aibă, prin urmare, drept rezultat recuperarea decalajului dintre tarifele de roaming și cele naționale până în 2015, ceea ce va avea drept consecință o UE fără roaming (pentru apeluri, sms și date);

| 10. | reamintește că noile oferte ale operatorilor de telecomunicații ar trebui să fie favorabile utilizatorilor și transparente, evitându-se astfel crearea unor noi bariere ascunse în sectorul telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

10.

reamintește că noile oferte ale operatorilor de telecomunicații ar trebui să fie favorabile utilizatorilor și transparente, evitându-se astfel crearea unor noi bariere ascunse în sectorul telecomunicațiilor;

| 11. | reamintește că Comisia urmează să revizuiască funcționarea Regulamentului (UE) nr. 531/2012 și să evalueze competitivitatea pieței de roaming, măsura în care consumatorii au beneficiat de reduceri reale ale prețului serviciilor de roaming, precum și diferența dintre tarifele de roaming și cele naționale, inclusiv disponibilitatea ofertelor care asigură un tarif unic pentru servicii naționale și de roaming; |
| --- | --- |

11.

reamintește că Comisia urmează să revizuiască funcționarea Regulamentului (UE) nr. 531/2012 și să evalueze competitivitatea pieței de roaming, măsura în care consumatorii au beneficiat de reduceri reale ale prețului serviciilor de roaming, precum și diferența dintre tarifele de roaming și cele naționale, inclusiv disponibilitatea ofertelor care asigură un tarif unic pentru servicii naționale și de roaming;

| 12. | reamintește că o veritabilă piață unică digitală nu va fi creată doar prin eliminarea tarifelor de roaming; insistă asupra faptului că această măsură trebuie văzută ca o parte a unei strategii europene globale în domeniul digitalului, care acordă o atenție deosebită dezvoltării infrastructurilor și accesibilității în vederea promovării menținerii și creării locurilor de muncă în acest domeniu; |
| --- | --- |

12.

reamintește că o veritabilă piață unică digitală nu va fi creată doar prin eliminarea tarifelor de roaming; insistă asupra faptului că această măsură trebuie văzută ca o parte a unei strategii europene globale în domeniul digitalului, care acordă o atenție deosebită dezvoltării infrastructurilor și accesibilității în vederea promovării menținerii și creării locurilor de muncă în acest domeniu;

| 13. | salută anunțul Comisiei privind propunerea unui pachet legislativ în vederea soluționării obstacolelor rămase în calea funcționării pieței unice digitale a UE; invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului potențialului de creștere în sectorul telecomunicațiilor prin realizarea unei piețe unice digitale în UE; |
| --- | --- |

13.

salută anunțul Comisiei privind propunerea unui pachet legislativ în vederea soluționării obstacolelor rămase în calea funcționării pieței unice digitale a UE; invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului potențialului de creștere în sectorul telecomunicațiilor prin realizarea unei piețe unice digitale în UE;

Infrastructură și mobilitate

| 14. | subliniază faptul că adoptarea benzii largi și a accesului la aceasta, comerțul electronic, includerea digitală, serviciile publice transfrontaliere și cercetarea și inovarea din agenda digitală pentru Europa trebuie să rămână o prioritate extinsă pentru ca UE să se bucure pe deplin de beneficiile societății digitale; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că adoptarea benzii largi și a accesului la aceasta, comerțul electronic, includerea digitală, serviciile publice transfrontaliere și cercetarea și inovarea din agenda digitală pentru Europa trebuie să rămână o prioritate extinsă pentru ca UE să se bucure pe deplin de beneficiile societății digitale;

| 15. | reamintește că, în paralel cu nevoia de a îndepărta barierele din calea pieței unice digitale a UE, aceasta are ca prioritate absolută investițiile într-o infrastructură optimă, foarte rapidă, de internet în bandă largă pentru a valorifica pe deplin potențialul economiei digitale; |
| --- | --- |

15.

reamintește că, în paralel cu nevoia de a îndepărta barierele din calea pieței unice digitale a UE, aceasta are ca prioritate absolută investițiile într-o infrastructură optimă, foarte rapidă, de internet în bandă largă pentru a valorifica pe deplin potențialul economiei digitale;

| 16. | subliniază că, pentru ca UE să găzduiască revoluția digitală și să își recâștige poziția sa de lider mondial, sunt necesare obiective ambițioase și progresiste pentru 2020; un obiectiv progresist al agendei digitale revizuite ar trebui să fie conectarea tuturor gospodăriilor europene la conexiuni în bandă largă care asigură 100 megabiți/secundă, iar 50 % dintre gospodării să aibă abonamente de minimum 1 gigabit/secundă; ia act de faptul că Comisia pentru industrie, cercetare și energie și-a arătat deja sprijinul pentru astfel de obiective ambițioase în cadrul raportului privind orientări pentru rețele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1336/97/CE; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, pentru ca UE să găzduiască revoluția digitală și să își recâștige poziția sa de lider mondial, sunt necesare obiective ambițioase și progresiste pentru 2020; un obiectiv progresist al agendei digitale revizuite ar trebui să fie conectarea tuturor gospodăriilor europene la conexiuni în bandă largă care asigură 100 megabiți/secundă, iar 50 % dintre gospodării să aibă abonamente de minimum 1 gigabit/secundă; ia act de faptul că Comisia pentru industrie, cercetare și energie și-a arătat deja sprijinul pentru astfel de obiective ambițioase în cadrul raportului privind orientări pentru rețele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1336/97/CE;

| 17. | regretă profund faptul că multe state membre nu s-au încadrat în termenul de 1 ianuarie 2013 pentru alocarea spectrului „dividendului digital” în banda de 800 MHz pentru servicii mobile în bandă largă, așa cum prevedea programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio; subliniază că această întârziere a împiedicat implementarea rețelelor 4G în UE și, prin urmare, invită statele membre să întreprindă demersurile necesare pentru a se asigura că banda de 800 MHz devine disponibilă pentru serviciile mobile în bandă largă și invită Comisia să își exercite pe deplin competențele sale pentru a garanta o implementare rapidă; |
| --- | --- |

17.

regretă profund faptul că multe state membre nu s-au încadrat în termenul de 1 ianuarie 2013 pentru alocarea spectrului „dividendului digital” în banda de 800 MHz pentru servicii mobile în bandă largă, așa cum prevedea programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio; subliniază că această întârziere a împiedicat implementarea rețelelor 4G în UE și, prin urmare, invită statele membre să întreprindă demersurile necesare pentru a se asigura că banda de 800 MHz devine disponibilă pentru serviciile mobile în bandă largă și invită Comisia să își exercite pe deplin competențele sale pentru a garanta o implementare rapidă;

| 18. | constată că obiectivele stabilite în agenda digitală cu privire la disponibilitatea benzii largi probabil nu vor fi îndeplinite; are convingerea că, prin urmare, competitivitatea UE la nivel mondial va fi și mai afectată în lipsa unor investiții majore în viitoarele rețele; consideră că, în contextul Actului privind piața unică, Comisia Europeană ar trebui să prezinte, de asemenea, o revizuire vastă a cadrului legislativ pentru piața telecomunicațiilor, pentru a stimula astfel investițiile în rețelele fixe și mobile; |
| --- | --- |

18.

constată că obiectivele stabilite în agenda digitală cu privire la disponibilitatea benzii largi probabil nu vor fi îndeplinite; are convingerea că, prin urmare, competitivitatea UE la nivel mondial va fi și mai afectată în lipsa unor investiții majore în viitoarele rețele; consideră că, în contextul Actului privind piața unică, Comisia Europeană ar trebui să prezinte, de asemenea, o revizuire vastă a cadrului legislativ pentru piața telecomunicațiilor, pentru a stimula astfel investițiile în rețelele fixe și mobile;

| 19. | consideră că nu ar trebui subminat rolul concurenței în stimularea investițiilor în noile infrastructuri digitale în beneficiul creșterii economice; consideră că este esențial ca Comisia să garanteze un cadru de reglementare care să permită tuturor actorilor de pe piață să investească într-o infrastructură digitală inovatoare; consideră că, în acest scop, noile norme privind definirea prețurilor de acces eficient la rețelele de acces de nouă generație (NGA) ar trebui să reflecte procesele de concurență subiacente din fiecare stat membru, respectând prerogativele autorităților naționale de reglementare; în acest sens, consideră că autoritățile naționale de reglementare ar trebui să colaboreze pentru a îndeplini obiective comune, de exemplu, cele ale agendei digitale, bazându-se pe cunoștințele lor cele mai bune și pe expertiza în domeniu privind piețele lor naționale corespunzătoare; |
| --- | --- |

19.

consideră că nu ar trebui subminat rolul concurenței în stimularea investițiilor în noile infrastructuri digitale în beneficiul creșterii economice; consideră că este esențial ca Comisia să garanteze un cadru de reglementare care să permită tuturor actorilor de pe piață să investească într-o infrastructură digitală inovatoare; consideră că, în acest scop, noile norme privind definirea prețurilor de acces eficient la rețelele de acces de nouă generație (NGA) ar trebui să reflecte procesele de concurență subiacente din fiecare stat membru, respectând prerogativele autorităților naționale de reglementare; în acest sens, consideră că autoritățile naționale de reglementare ar trebui să colaboreze pentru a îndeplini obiective comune, de exemplu, cele ale agendei digitale, bazându-se pe cunoștințele lor cele mai bune și pe expertiza în domeniu privind piețele lor naționale corespunzătoare;

| 20. | solicită Comisiei să prezinte propuneri pentru efectuarea unei revizuiri fundamentale a cadrului de reglementare a comunicațiilor electronice; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să prezinte propuneri pentru efectuarea unei revizuiri fundamentale a cadrului de reglementare a comunicațiilor electronice;

| 21. | subliniază importanța finalizării unor acțiuni-cheie anunțate în agenda digitală pentru Europa, cu accent special pe infrastructura și serviciile solide, fiabile, precum și pe regimul de protecție a datelor; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța finalizării unor acțiuni-cheie anunțate în agenda digitală pentru Europa, cu accent special pe infrastructura și serviciile solide, fiabile, precum și pe regimul de protecție a datelor;

| 22. | reamintește Comisiei să efectueze o evaluare și revizuire a Directivei societății de informații (2001/29/CE (4)) pentru a asigura previzibilitatea, mobilitatea și flexibilitatea pe piața digitală unică a UE, astfel cum s-a solicitat în rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2012 privind o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE (5); |
| --- | --- |

22.

reamintește Comisiei să efectueze o evaluare și revizuire a Directivei societății de informații (2001/29/CE (4)) pentru a asigura previzibilitatea, mobilitatea și flexibilitatea pe piața digitală unică a UE, astfel cum s-a solicitat în rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2012 privind o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE (5);

TIC pentru încadrarea în muncă a tinerilor

| 23. | subliniază că, pentru a realiza o piață unică digitală complet operațională, este nevoie de eforturi coordonate pentru a garanta că toți cetățenii, indiferent de loc, au acces la internet și dispun de competențele necesare pentru a-l utiliza; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, pentru a realiza o piață unică digitală complet operațională, este nevoie de eforturi coordonate pentru a garanta că toți cetățenii, indiferent de loc, au acces la internet și dispun de competențele necesare pentru a-l utiliza;

| 24. | salută lansarea în martie 2013 a Marii coaliții pentru locurile de muncă digitale, deschisă tuturor părților interesate; invită Comisia Europene să facă de urgență operațională marea coaliție, să reproducă la nivelul statelor membre această inițiativă și să acorde participanților acces preferențial la fondurile Uniunii în vederea sprijinirii acțiunilor lor; |
| --- | --- |

24.

salută lansarea în martie 2013 a Marii coaliții pentru locurile de muncă digitale, deschisă tuturor părților interesate; invită Comisia Europene să facă de urgență operațională marea coaliție, să reproducă la nivelul statelor membre această inițiativă și să acorde participanților acces preferențial la fondurile Uniunii în vederea sprijinirii acțiunilor lor;

| 25. | subliniază că șomajul, inclusiv șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată, a atins un nivel inacceptabil în UE, iar acesta este posibil să rămână ridicat în viitorul apropiat și că sunt necesare măsuri hotărâtoare și urgente la toate nivelurile politice; |
| --- | --- |

25.

subliniază că șomajul, inclusiv șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată, a atins un nivel inacceptabil în UE, iar acesta este posibil să rămână ridicat în viitorul apropiat și că sunt necesare măsuri hotărâtoare și urgente la toate nivelurile politice;

| 26. | ia act de faptul că, în prezent, în Europa există peste patru milioane de lucrători în domeniul TIC și, cifră care crește anual cu 3 %, și că, până în 2015, potrivit Comisiei, între 700 000 și un milion de locuri de muncă în domeniul TIC de înaltă calitate nu vor fi ocupate, în ciuda crizei; subliniază că dezvoltarea competențelor digitale și educația digitală pot, în consecință, să fie de maximă importanță în vederea soluționării ratei în creștere a șomajului, în special în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

26.

ia act de faptul că, în prezent, în Europa există peste patru milioane de lucrători în domeniul TIC și, cifră care crește anual cu 3 %, și că, până în 2015, potrivit Comisiei, între 700 000 și un milion de locuri de muncă în domeniul TIC de înaltă calitate nu vor fi ocupate, în ciuda crizei; subliniază că dezvoltarea competențelor digitale și educația digitală pot, în consecință, să fie de maximă importanță în vederea soluționării ratei în creștere a șomajului, în special în rândul tinerilor;

| 27. | salută adoptarea la nivelul Uniunii a programelor „garanție pentru tineret”, pentru a se asigura că toți tinerii europeni primesc oferte de muncă de calitate, educație și formare suplimentare, programe de ucenicie sau stagii în termen de patru luni de la terminarea școlii sau din momentul în care devin șomeri; ia act de faptul că suma de șase miliarde de EUR alocată pentru inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, în cadrul financiar multianual viitor (CFM), este totuși, în mod evident, insuficientă pentru a permite abordarea dimensiunilor acestei probleme; invită Comisia Europeană și statele membre să maximizeze eficacitatea acestor măsuri, acordând prioritate dobândirii de competențe digitale; subliniază că, în cadrul programelor de formare profesională, competențele digitale ar trebui să fie o componentă indispensabilă pentru a se asigura că noile generații, precum și cele actuale încadrate în câmpul muncii pot dobândi competențele necesare; |
| --- | --- |

27.

salută adoptarea la nivelul Uniunii a programelor „garanție pentru tineret”, pentru a se asigura că toți tinerii europeni primesc oferte de muncă de calitate, educație și formare suplimentare, programe de ucenicie sau stagii în termen de patru luni de la terminarea școlii sau din momentul în care devin șomeri; ia act de faptul că suma de șase miliarde de EUR alocată pentru inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, în cadrul financiar multianual viitor (CFM), este totuși, în mod evident, insuficientă pentru a permite abordarea dimensiunilor acestei probleme; invită Comisia Europeană și statele membre să maximizeze eficacitatea acestor măsuri, acordând prioritate dobândirii de competențe digitale; subliniază că, în cadrul programelor de formare profesională, competențele digitale ar trebui să fie o componentă indispensabilă pentru a se asigura că noile generații, precum și cele actuale încadrate în câmpul muncii pot dobândi competențele necesare;

TIC pentru IMM-uri

| 28. | reamintește că rolul internetului, ca platformă care permite oricărui cetățean să lanseze un serviciu sau un produs inovator destinat oricărui alt cetățean, creând astfel locuri de muncă și IMM-uri, pe lângă rolul său de platformă pentru comunicarea socială, este principiul de bază al pieței digitale unice; |
| --- | --- |

28.

reamintește că rolul internetului, ca platformă care permite oricărui cetățean să lanseze un serviciu sau un produs inovator destinat oricărui alt cetățean, creând astfel locuri de muncă și IMM-uri, pe lângă rolul său de platformă pentru comunicarea socială, este principiul de bază al pieței digitale unice;

| 29. | subliniază faptul că IMM-urile stau la baza economiei UE și că sunt necesare mai multe acțiuni de promovare a competitivității mondiale a IMM-urilor din UE și de creare a unui mediu optim pentru adoptarea unor noi evoluții tehnologice promițătoare, cu un impact puternic asupra competitivității întreprinderilor din UE, cum ar fi cloud computing; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că IMM-urile stau la baza economiei UE și că sunt necesare mai multe acțiuni de promovare a competitivității mondiale a IMM-urilor din UE și de creare a unui mediu optim pentru adoptarea unor noi evoluții tehnologice promițătoare, cu un impact puternic asupra competitivității întreprinderilor din UE, cum ar fi cloud computing;

| 30. | ia act de faptul că tot mai mulți europeni, în special tineri, aleg în prezent ca alternativă de carieră să devină întreprinzători, motivați de oportunitățile fără precedent create de platformele web, cloud și mobile, de rețelele de socializare și de fluxurile enorme de date; invită Comisia și statele membre să solicită Comisiei și statelor membre să implementeze un mediu mai favorabil întreprinderilor, facilitând accesul la finanțare („autorizație de eșec”), la piețe, la rețele și la competențe, care trebuie încurajat prin regimuri de împărțire a riscurilor, capital de risc, regim fiscal avantajos și evenimente care urmăresc stabilirea de contacte; |
| --- | --- |

30.

ia act de faptul că tot mai mulți europeni, în special tineri, aleg în prezent ca alternativă de carieră să devină întreprinzători, motivați de oportunitățile fără precedent create de platformele web, cloud și mobile, de rețelele de socializare și de fluxurile enorme de date; invită Comisia și statele membre să solicită Comisiei și statelor membre să implementeze un mediu mai favorabil întreprinderilor, facilitând accesul la finanțare („autorizație de eșec”), la piețe, la rețele și la competențe, care trebuie încurajat prin regimuri de împărțire a riscurilor, capital de risc, regim fiscal avantajos și evenimente care urmăresc stabilirea de contacte;

Digitalizarea sectorului public

| 31. | subliniază că digitalizarea sectorului public ar trebui să se numere printre primele demersuri viitoare prevăzute în agenda digitală, întrucât, în plus față de reducerea costurilor administrațiilor publice și de eficientizarea serviciilor furnizate cetățenilor, efectul sectorului digital de stimulare a tuturor sectoarelor economiei ar fi foarte benefic; |
| --- | --- |

31.

subliniază că digitalizarea sectorului public ar trebui să se numere printre primele demersuri viitoare prevăzute în agenda digitală, întrucât, în plus față de reducerea costurilor administrațiilor publice și de eficientizarea serviciilor furnizate cetățenilor, efectul sectorului digital de stimulare a tuturor sectoarelor economiei ar fi foarte benefic;

| 32. | regretă că se urmăresc strategii naționale în materie de cloud computing în detrimentul unei strategii europene ambițioase și eficace; invită Comisia Europeană să își consolideze propunerile și să caute mijloace care să fie suficient de eficace pentru a permite Uniunii Europene să preia conducerea în materie de standardizare; |
| --- | --- |

32.

regretă că se urmăresc strategii naționale în materie de cloud computing în detrimentul unei strategii europene ambițioase și eficace; invită Comisia Europeană să își consolideze propunerile și să caute mijloace care să fie suficient de eficace pentru a permite Uniunii Europene să preia conducerea în materie de standardizare;

| 33. | subliniază că o administrație publică modernă este un factor esențial de sprijinire a conceperii și realizării de politici care promovează locurile de muncă, creșterea economică și competitivitatea; subliniază că potențialul TIC ar trebui valorificat pentru a realiza un sector public cu performanțe mai bune și mai eficient, în același timp reducând povara administrativă; ia act de faptul că TIC poate să stimuleze reforma în domeniul colectării impozitelor și al sistemului de asistență medicală, să reducă întârzierile plăților către furnizori și să îmbunătățească eficiența sistemelor judiciare; consideră, în special, că furnizarea asistenței medicale poate fi revoluționată, oferind pacienților și specialiștilor din domeniu servicii mai eficiente din punct de vedere al costurilor și personalizate; |
| --- | --- |

33.

subliniază că o administrație publică modernă este un factor esențial de sprijinire a conceperii și realizării de politici care promovează locurile de muncă, creșterea economică și competitivitatea; subliniază că potențialul TIC ar trebui valorificat pentru a realiza un sector public cu performanțe mai bune și mai eficient, în același timp reducând povara administrativă; ia act de faptul că TIC poate să stimuleze reforma în domeniul colectării impozitelor și al sistemului de asistență medicală, să reducă întârzierile plăților către furnizori și să îmbunătățească eficiența sistemelor judiciare; consideră, în special, că furnizarea asistenței medicale poate fi revoluționată, oferind pacienților și specialiștilor din domeniu servicii mai eficiente din punct de vedere al costurilor și personalizate;

| 34. | invită Comisia și statele membre să accelereze lucrările parteneriatului european pentru cloud; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să accelereze lucrările parteneriatului european pentru cloud;

Finanțarea TIC: CFM

| 35. | regretă că suma de 9,2 miliarde de euro propusă de Comisie pentru investiții în TIC în cadrul mecanismului Conectarea Europei (MCE) pentru perioada 2014-2020 va fi drastic redusă; subliniază faptul că, datorită noilor circumstanțe financiare, investițiile în rețelele de bandă largă, finanțate prin Fondurile Structurale și Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală, sunt mai importante ca niciodată și ar trebui să crească pentru perioada de programare 2007-2013; |
| --- | --- |

35.

regretă că suma de 9,2 miliarde de euro propusă de Comisie pentru investiții în TIC în cadrul mecanismului Conectarea Europei (MCE) pentru perioada 2014-2020 va fi drastic redusă; subliniază faptul că, datorită noilor circumstanțe financiare, investițiile în rețelele de bandă largă, finanțate prin Fondurile Structurale și Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală, sunt mai importante ca niciodată și ar trebui să crească pentru perioada de programare 2007-2013;

| 36. | subliniază că este nevoie de o mai bună direcționare a fondurilor UE pentru investițiile în TIC și că finanțarea TIC în următorul CFM ar trebui să fie proporțională cu greutatea și impactul economic al acestui sector; solicită să se acorde o mai mare prioritate proporției cheltuielilor legate de TIC în CFM general, comparativ cu perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

36.

subliniază că este nevoie de o mai bună direcționare a fondurilor UE pentru investițiile în TIC și că finanțarea TIC în următorul CFM ar trebui să fie proporțională cu greutatea și impactul economic al acestui sector; solicită să se acorde o mai mare prioritate proporției cheltuielilor legate de TIC în CFM general, comparativ cu perioada 2007-2013;

o

o o

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 172, 30.6.2012, p. 10.

(2)  JO L 81, 21.3.2012, p. 7.

(3)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 45.

(4)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/125 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/125

---

P7_TA(2013)0378

Situația din Siria

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Siria (2013/2819(RSP))

(2016/C 093/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind Siria din 23 ianuarie, 18 februarie, 11 martie, 22 aprilie, 27 mai, 24 iunie, 9 iulie și 22 iulie 2013, având în vedere Concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 referitoare la Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind Siria din 23 ianuarie, 18 februarie, 11 martie, 22 aprilie, 27 mai, 24 iunie, 9 iulie și 22 iulie 2013, având în vedere Concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 referitoare la Siria,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Catherine Ashton, din 21 august 2013 referitoare la cele mai recente rapoarte privind utilizarea armelor chimice la Damasc, din 23 august 2013 referitoare la marea urgență cu care se impune o soluționare politică a conflictului sirian (reflectând poziția convenită de UE cu privire la Siria din 7 septembrie 2013) și din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de a pune armele chimice ale Siriei sub control internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Catherine Ashton, din 21 august 2013 referitoare la cele mai recente rapoarte privind utilizarea armelor chimice la Damasc, din 23 august 2013 referitoare la marea urgență cu care se impune o soluționare politică a conflictului sirian (reflectând poziția convenită de UE cu privire la Siria din 7 septembrie 2013) și din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de a pune armele chimice ale Siriei sub control internațional,

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la acestea, Protocolul de la Geneva (la Convenția de la Haga) privind interzicerea utilizării gazului asfixiant, otrăvitor sau a altor tipuri de gaz și a mijloacelor bacteriologice de purtare a războiului, semnat la Geneva la 17 iunie 1925, precum și standardele stabilite în Convenția privind armele chimice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la acestea, Protocolul de la Geneva (la Convenția de la Haga) privind interzicerea utilizării gazului asfixiant, otrăvitor sau a altor tipuri de gaz și a mijloacelor bacteriologice de purtare a războiului, semnat la Geneva la 17 iunie 1925, precum și standardele stabilite în Convenția privind armele chimice,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, potrivit Organizației Națiunilor Unite, de la începutul represiunii violente a protestatarilor pașnici din Siria, în martie 2011, au fost ucise peste 100 000 de persoane, majoritatea civili; întrucât, potrivit Oficiului pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare al ONU (OCHA), 4,25 milioane de persoane sunt strămutate în interior și există peste 2 milioane de refugiați sirieni, în principal în Turcia, Iordania, Liban, Egipt și Irak; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit Organizației Națiunilor Unite, de la începutul represiunii violente a protestatarilor pașnici din Siria, în martie 2011, au fost ucise peste 100 000 de persoane, majoritatea civili; întrucât, potrivit Oficiului pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare al ONU (OCHA), 4,25 milioane de persoane sunt strămutate în interior și există peste 2 milioane de refugiați sirieni, în principal în Turcia, Iordania, Liban, Egipt și Irak;

| B. | întrucât la 21 august 2013 a fost comis un atac chimic pe scară largă la periferia Damascului, în cursul căruia au fost ucise sute de persoane, printre care multe femei și copii; întrucât atacul a constituit o încălcare flagrantă a legislației internaționale, o crimă de război și o crimă împotriva umanității; întrucât informațiile provenind din numeroase surse diferite confirmă existența unui astfel de atac și par să constituie dovezi clare conform cărora regimul sirian este răspunzător de aceste atacuri; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 21 august 2013 a fost comis un atac chimic pe scară largă la periferia Damascului, în cursul căruia au fost ucise sute de persoane, printre care multe femei și copii; întrucât atacul a constituit o încălcare flagrantă a legislației internaționale, o crimă de război și o crimă împotriva umanității; întrucât informațiile provenind din numeroase surse diferite confirmă existența unui astfel de atac și par să constituie dovezi clare conform cărora regimul sirian este răspunzător de aceste atacuri;

| C. | întrucât guvernul Siriei a consimțit, la 25 august 2013, după patru zile de la atacul chimic, ca inspectorii ONU să poată vizita locul; întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, i-a solicitat insistent echipei de inspectori să-și prezinte constatările cât mai curând posibil; întrucât mandatul misiunii de inspecție a ONU este limitat la a stabili dacă au fost folosite arme chimice, fără a aborda problema celor răspunzători de această acțiune; |
| --- | --- |

C.

întrucât guvernul Siriei a consimțit, la 25 august 2013, după patru zile de la atacul chimic, ca inspectorii ONU să poată vizita locul; întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, i-a solicitat insistent echipei de inspectori să-și prezinte constatările cât mai curând posibil; întrucât mandatul misiunii de inspecție a ONU este limitat la a stabili dacă au fost folosite arme chimice, fără a aborda problema celor răspunzători de această acțiune;

| D. | întrucât, la 9 septembrie 2013, Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon și, la 10 septembrie 2013, VP/ÎR Catherine Ashton au salutat propunerea de a transfera armele chimice ale regimului sirian către comunitatea internațională, în vederea distrugerii, propunere deja aprobată de Rusia, Iran și regimul sirian; întrucât dl Ban Ki-moon a afirmat că are în vedere să îndemne Consiliul de Securitate să ceară transferul imediat al acestor arme și al stocurilor de precursori chimici în locuri din Siria în care să poată fi stocate în siguranță și distruse; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 9 septembrie 2013, Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon și, la 10 septembrie 2013, VP/ÎR Catherine Ashton au salutat propunerea de a transfera armele chimice ale regimului sirian către comunitatea internațională, în vederea distrugerii, propunere deja aprobată de Rusia, Iran și regimul sirian; întrucât dl Ban Ki-moon a afirmat că are în vedere să îndemne Consiliul de Securitate să ceară transferul imediat al acestor arme și al stocurilor de precursori chimici în locuri din Siria în care să poată fi stocate în siguranță și distruse;

| 1. | condamnă ferm uciderea în masă a civililor cu ajutorul armelor chimice la 21 august 2013 care, potrivit agențiilor de informații occidentale, a avut ca rezultat moartea a cel puțin 1 400 de persoane, printre care 400 de copii, luând act că surse diferite par să indice că regimul sirian este răspunzător de acest atac; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm uciderea în masă a civililor cu ajutorul armelor chimice la 21 august 2013 care, potrivit agențiilor de informații occidentale, a avut ca rezultat moartea a cel puțin 1 400 de persoane, printre care 400 de copii, luând act că surse diferite par să indice că regimul sirian este răspunzător de acest atac;

| 2. | relevă faptul că, confruntată cu folosirea revoltătoare a armelor chimice, comunitatea internațională nu poate rămâne fără reacție; subliniază că utilizarea dovedită a armelor chimice, în special împotriva civililor, constituie o încălcare flagrantă a legislației internaționale, o crimă de război și o crimă împotriva umanității care impune un răspuns unit, clar, ferm și punctual, fără a exclude eventuale măsuri de descurajare, pentru a indica în mod clar că astfel de crime nu sunt acceptabile și pentru a evita orice altă folosire a armelor chimice, în Siria sau oriunde în alte părți; |
| --- | --- |

2.

relevă faptul că, confruntată cu folosirea revoltătoare a armelor chimice, comunitatea internațională nu poate rămâne fără reacție; subliniază că utilizarea dovedită a armelor chimice, în special împotriva civililor, constituie o încălcare flagrantă a legislației internaționale, o crimă de război și o crimă împotriva umanității care impune un răspuns unit, clar, ferm și punctual, fără a exclude eventuale măsuri de descurajare, pentru a indica în mod clar că astfel de crime nu sunt acceptabile și pentru a evita orice altă folosire a armelor chimice, în Siria sau oriunde în alte părți;

| 3. | salută poziția UE cu privire la Siria, convenită în cadrul reuniunii informale a miniștrilor de externe din UE din 7 septembrie 2013; subliniază că situația din Siria impune o abordare comună coerentă din partea statelor membre; cheamă UE și statele membre să continue discuțiile despre situația din Siria în cadrul Consiliului Afaceri Externe și să evalueze măsurile pe care UE le-ar putea adopta pentru a sprijini forțele democratice din cadrul opoziției siriene, să faciliteze dialogul și o abordare comună alături de alți membri ai comunității internaționale, precum și să acorde în continuare asistență umanitară populației din Siria și din țările învecinate; evidențiază faptul că UE ar trebui să depună eforturi îndeosebi pentru sensibilizarea tuturor actorilor relevanți și promovarea unui proces de aplanare a conflictului în întreaga regiune; |
| --- | --- |

3.

salută poziția UE cu privire la Siria, convenită în cadrul reuniunii informale a miniștrilor de externe din UE din 7 septembrie 2013; subliniază că situația din Siria impune o abordare comună coerentă din partea statelor membre; cheamă UE și statele membre să continue discuțiile despre situația din Siria în cadrul Consiliului Afaceri Externe și să evalueze măsurile pe care UE le-ar putea adopta pentru a sprijini forțele democratice din cadrul opoziției siriene, să faciliteze dialogul și o abordare comună alături de alți membri ai comunității internaționale, precum și să acorde în continuare asistență umanitară populației din Siria și din țările învecinate; evidențiază faptul că UE ar trebui să depună eforturi îndeosebi pentru sensibilizarea tuturor actorilor relevanți și promovarea unui proces de aplanare a conflictului în întreaga regiune;

| 4. | solicită ONU să finalizeze urgent investigațiile de amploare cu privire la utilizarea armelor chimice în Siria; cere ca raportul echipei de inspecție să-i fie trimis cât mai curând posibil Consiliului de Securitate, astfel ca acesta să poată lua în discuție acțiunea de ucidere în masă din Siria pe baza concluziilor echipei de investigatori ai ONU și să stabilească măsurile care trebuie adoptate în consecință, pentru a răspunde folosirii armelor chimice în Siria și pentru a-i trage la răspundere pe cei răspunzători de aceasta; |
| --- | --- |

4.

solicită ONU să finalizeze urgent investigațiile de amploare cu privire la utilizarea armelor chimice în Siria; cere ca raportul echipei de inspecție să-i fie trimis cât mai curând posibil Consiliului de Securitate, astfel ca acesta să poată lua în discuție acțiunea de ucidere în masă din Siria pe baza concluziilor echipei de investigatori ai ONU și să stabilească măsurile care trebuie adoptate în consecință, pentru a răspunde folosirii armelor chimice în Siria și pentru a-i trage la răspundere pe cei răspunzători de aceasta;

| 5. | salută propunerea referitoare la punerea la dispoziția comunității internaționale a arsenalului sirian de arme chimice, în vederea distrugerii sale cât mai grabnice, în urma ultimatumului dat de comunitatea internațională, însoțită de o rezoluție cu efecte obligatorii a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite care, în cazul că nu va fi respectată, ar putea fi impusă pe baza tuturor instrumentelor prevăzute în Carta Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

5.

salută propunerea referitoare la punerea la dispoziția comunității internaționale a arsenalului sirian de arme chimice, în vederea distrugerii sale cât mai grabnice, în urma ultimatumului dat de comunitatea internațională, însoțită de o rezoluție cu efecte obligatorii a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite care, în cazul că nu va fi respectată, ar putea fi impusă pe baza tuturor instrumentelor prevăzute în Carta Națiunilor Unite;

| 6. | consideră că comunitatea internațională ar trebui să ofere o soluție politică pentru Siria care să permită stoparea violenței, prevenirea utilizării în continuare a armelor chimice și să promoveze o tranziție democratică; solicită, în special, Rusiei și Chinei ca, în calitate de membri permanenți ai Consiliului de Securitate, să-și asume responsabilitățile și să faciliteze adoptarea unei poziții comune și realizarea unei soluții diplomatice la criza siriană, fără a exclude ca Adunarea Generală a ONU să-și asume preluarea acestei chestiuni în eventualitatea unui blocaj persistent în cadrul Consiliului de Securitate; este convins că o soluție de durată la actuala criză din Siria nu poate fi realizată decât printr-un proces politic integrator, sub conducere siriană, cu sprijin din partea comunității internaționale; sprijină în continuare, în acest spirit, eforturile UE și ale statelor ale membre, precum și ale Reprezentantului special comun al ONU – Ligii Arabe, Lakhdar Brahimi, urmărind realizarea unor progrese în cadrul Procesului de la Geneva și al Consiliului de Securitate; își reiterează apelul adresat Consiliului de Securitate de a prezenta situația din Siria Curții Penale Internaționale, în vederea unei investigații oficiale; își reiterează apelul adresat Președintelui Assad și regimului său de a părăsi puterea și de a pregăti calea către o tranziție democratică; |
| --- | --- |

6.

consideră că comunitatea internațională ar trebui să ofere o soluție politică pentru Siria care să permită stoparea violenței, prevenirea utilizării în continuare a armelor chimice și să promoveze o tranziție democratică; solicită, în special, Rusiei și Chinei ca, în calitate de membri permanenți ai Consiliului de Securitate, să-și asume responsabilitățile și să faciliteze adoptarea unei poziții comune și realizarea unei soluții diplomatice la criza siriană, fără a exclude ca Adunarea Generală a ONU să-și asume preluarea acestei chestiuni în eventualitatea unui blocaj persistent în cadrul Consiliului de Securitate; este convins că o soluție de durată la actuala criză din Siria nu poate fi realizată decât printr-un proces politic integrator, sub conducere siriană, cu sprijin din partea comunității internaționale; sprijină în continuare, în acest spirit, eforturile UE și ale statelor ale membre, precum și ale Reprezentantului special comun al ONU – Ligii Arabe, Lakhdar Brahimi, urmărind realizarea unor progrese în cadrul Procesului de la Geneva și al Consiliului de Securitate; își reiterează apelul adresat Consiliului de Securitate de a prezenta situația din Siria Curții Penale Internaționale, în vederea unei investigații oficiale; își reiterează apelul adresat Președintelui Assad și regimului său de a părăsi puterea și de a pregăti calea către o tranziție democratică;

| 7. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la criza umanitară care afectează în prezent Siria și la implicațiile acesteia asupra țărilor învecinate; îndeamnă UE și statele sale membre să își onoreze responsabilitățile în domeniul umanitar și să consolideze asistența acordată refugiaților din Siria; își reiterează apelul adresat tuturor țărilor de a-și îndeplini angajamentele asumate în cadrul Conferinței țărilor donatoare din Kuweit din 30 ianuarie 2013; cere tuturor părților implicate în conflict să faciliteze furnizarea ajutoarelor umanitare și a asistenței prin toate canalele posibile, inclusiv peste frontiere și liniile de conflict și să asigure siguranța întregului personal medical și a lucrătorilor umanitari; |
| --- | --- |

7.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la criza umanitară care afectează în prezent Siria și la implicațiile acesteia asupra țărilor învecinate; îndeamnă UE și statele sale membre să își onoreze responsabilitățile în domeniul umanitar și să consolideze asistența acordată refugiaților din Siria; își reiterează apelul adresat tuturor țărilor de a-și îndeplini angajamentele asumate în cadrul Conferinței țărilor donatoare din Kuweit din 30 ianuarie 2013; cere tuturor părților implicate în conflict să faciliteze furnizarea ajutoarelor umanitare și a asistenței prin toate canalele posibile, inclusiv peste frontiere și liniile de conflict și să asigure siguranța întregului personal medical și a lucrătorilor umanitari;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și tuturor părților implicate în conflictul din Siria. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și tuturor părților implicate în conflictul din Siria.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/127 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/127

---

P7_TA(2013)0379

Situația din Egipt

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Egipt (2013/2820(RSP))

(2016/C 093/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Egipt,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la recuperarea activelor de către țările Primăverii arabe aflate în tranziție (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la recuperarea activelor de către țările Primăverii arabe aflate în tranziție (1),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 referitoare la Primăvara arabă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 referitoare la Primăvara arabă,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 21 august și 22 iulie 2013 referitoare la Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 21 august și 22 iulie 2013 referitoare la Egipt,

| — | având în vedere declarația comună privind Egiptul a Președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy și a Președintelui Comisiei, José Manuel Barroso, din 18 august 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună privind Egiptul a Președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy și a Președintelui Comisiei, José Manuel Barroso, din 18 august 2013,

| — | având în vedere observațiile Înaltului Reprezentant Catherine Ashton în urma reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe privind Egiptul din 21 august 2013, declarațiile Înaltului Reprezentant privind situația și evoluțiile din Egipt din august și iulie 2013, precum și declarația comună a Înaltului Reprezentant și al Secretarului de stat al SUA, John Kerry din 7 august 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile Înaltului Reprezentant Catherine Ashton în urma reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe privind Egiptul din 21 august 2013, declarațiile Înaltului Reprezentant privind situația și evoluțiile din Egipt din august și iulie 2013, precum și declarația comună a Înaltului Reprezentant și al Secretarului de stat al SUA, John Kerry din 7 august 2013,

| — | având în vedere Acordul de asociere încheiat în 2001 între UE și Egipt, care a intrat în vigoare în 2004 și a fost consolidat prin Planul de acțiune din 2007, precum și raportul Comisiei din 20 martie 2013 privind progresele înregistrate în implementarea sa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere încheiat în 2001 între UE și Egipt, care a intrat în vigoare în 2004 și a fost consolidat prin Planul de acțiune din 2007, precum și raportul Comisiei din 20 martie 2013 privind progresele înregistrate în implementarea sa,

| — | având în vedere concluziile copreședinților Grupului operativ UE-Egipt privind reuniunea acestuia din 14 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile copreședinților Grupului operativ UE-Egipt privind reuniunea acestuia din 14 noiembrie 2012,

| — | – având în vedere raportul Curții de Conturi Europene privind cooperarea UE cu Egiptul în domeniul guvernanței, publicat la 18 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

– având în vedere raportul Curții de Conturi Europene privind cooperarea UE cu Egiptul în domeniul guvernanței, publicat la 18 iunie 2013,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Egiptul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Egiptul este parte,

| — | având în vedere Declarația constituțională publicată în Egipt la 8 iulie 2013, în care se propune o foaie de parcurs pentru modificarea constituției și organizarea de noi alegeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația constituțională publicată în Egipt la 8 iulie 2013, în care se propune o foaie de parcurs pentru modificarea constituției și organizarea de noi alegeri,

| — | având în vedere „Programul pentru susținerea parcursului către democrație” al guvernului interimar egiptean, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Programul pentru susținerea parcursului către democrație” al guvernului interimar egiptean,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Egiptul este cea mai mare țară arabă, un pilon în sudul regiunii mediteraneene, un partener comercial important al UE și un beneficiar major al ajutorului UE; întrucât evoluțiile politice, economice și sociale din Egipt au implicații semnificative asupra întregii regiuni și nu numai; |
| --- | --- |

A.

întrucât Egiptul este cea mai mare țară arabă, un pilon în sudul regiunii mediteraneene, un partener comercial important al UE și un beneficiar major al ajutorului UE; întrucât evoluțiile politice, economice și sociale din Egipt au implicații semnificative asupra întregii regiuni și nu numai;

| B. | întrucât președintele Morsi și guvernul său nu și-au îndeplinit promisiunile economice, nu au luat în considerare preocupările legitime ale tuturor forțelor democratice din societatea egipteană, nu au pus în aplicare tranziția democratică cerută de populație în ultimii doi ani, ceea ce a condus la o polarizarea politică sporită, demonstrații de masă care solicitau demisia președintelui Morsi și confruntări violente; |
| --- | --- |

B.

întrucât președintele Morsi și guvernul său nu și-au îndeplinit promisiunile economice, nu au luat în considerare preocupările legitime ale tuturor forțelor democratice din societatea egipteană, nu au pus în aplicare tranziția democratică cerută de populație în ultimii doi ani, ceea ce a condus la o polarizarea politică sporită, demonstrații de masă care solicitau demisia președintelui Morsi și confruntări violente;

| C. | întrucât la 30 iunie 2013 milioane de opozanți ai președintelui Morsi s-au adunat în Cairo și în alte orașe egiptene cerându-i acestuia să se retragă din funcție; întrucât, în urma acestor demonstrații, la 3 iulie 2013, șeful forțelor armate, generalul Abdul Fattah al-Sisi, a condus o lovitură de stat militară prin care președintele Morsi și guvernul acestuia au fost destituiți; întrucât, în declarația sa din 4 iulie 2013, Consiliul suprem al forțelor armate a anunțat suspendarea constituției, transferul puterii către președintele Înaltei Curți Constituționale în așteptarea alegerilor prezidențiale anticipate, care vor fi urmate de alegeri parlamentare, precum și crearea unui guvern de coaliție națională și a unei comisii însărcinată cu modificarea constituției; întrucât dl Adly Mansour a depus jurământul în calitate de președinte interimar; |
| --- | --- |

C.

întrucât la 30 iunie 2013 milioane de opozanți ai președintelui Morsi s-au adunat în Cairo și în alte orașe egiptene cerându-i acestuia să se retragă din funcție; întrucât, în urma acestor demonstrații, la 3 iulie 2013, șeful forțelor armate, generalul Abdul Fattah al-Sisi, a condus o lovitură de stat militară prin care președintele Morsi și guvernul acestuia au fost destituiți; întrucât, în declarația sa din 4 iulie 2013, Consiliul suprem al forțelor armate a anunțat suspendarea constituției, transferul puterii către președintele Înaltei Curți Constituționale în așteptarea alegerilor prezidențiale anticipate, care vor fi urmate de alegeri parlamentare, precum și crearea unui guvern de coaliție națională și a unei comisii însărcinată cu modificarea constituției; întrucât dl Adly Mansour a depus jurământul în calitate de președinte interimar;

| D. | întrucât președintele interimar a dizolvat camera superioară a parlamentului, anunțând o foaie de parcurs pentru o perioadă de tranziție de nouă luni în decursul căreia ar urma ca constituția din 2012 să fie modificată și adoptată prin referendum, ulterior urmând să fie organizate alegeri parlamentare și prezidențiale, și a numit un prim ministru interimar; întrucât cele mai înalte autorități religioase islamice și creștine copte, politicieni liberali de vază și partidul salafist Nour au sprijinit foaia de parcurs spre tranziție; întrucât o nouă comisie constituțională, formată din 50 de experți, a fost numită la 1 septembrie 2013 pentru a redacta proiectul de modificare a constituției; |
| --- | --- |

D.

întrucât președintele interimar a dizolvat camera superioară a parlamentului, anunțând o foaie de parcurs pentru o perioadă de tranziție de nouă luni în decursul căreia ar urma ca constituția din 2012 să fie modificată și adoptată prin referendum, ulterior urmând să fie organizate alegeri parlamentare și prezidențiale, și a numit un prim ministru interimar; întrucât cele mai înalte autorități religioase islamice și creștine copte, politicieni liberali de vază și partidul salafist Nour au sprijinit foaia de parcurs spre tranziție; întrucât o nouă comisie constituțională, formată din 50 de experți, a fost numită la 1 septembrie 2013 pentru a redacta proiectul de modificare a constituției;

| E. | întrucât fostul președinte Morsi este reținut din 3 iulie 2013 într-un loc necunoscut și a fost pus sub acuzație de către procurorul țării, împreună cu alte 14 persoane, inclusiv personalități de marcă ale Frăției Musulmane, fiind acuzat de incitare la crimă și violență; întrucât numeroși membri ai Frăției Musulmane au fost arestați, inclusiv o mare parte a conducătorilor săi, așteptând să fie judecați; întrucât fostul dictator Mubarak a fost eliberat din închisoare la 22 august 2013 și se află, de atunci, în arest la domiciliu; |
| --- | --- |

E.

întrucât fostul președinte Morsi este reținut din 3 iulie 2013 într-un loc necunoscut și a fost pus sub acuzație de către procurorul țării, împreună cu alte 14 persoane, inclusiv personalități de marcă ale Frăției Musulmane, fiind acuzat de incitare la crimă și violență; întrucât numeroși membri ai Frăției Musulmane au fost arestați, inclusiv o mare parte a conducătorilor săi, așteptând să fie judecați; întrucât fostul dictator Mubarak a fost eliberat din închisoare la 22 august 2013 și se află, de atunci, în arest la domiciliu;

| F. | întrucât, de la intervenția militară, susținătorii Frăției Musulmane au organizat demonstrații la scară largă pe tot teritoriul Egiptului, solicitând eliberarea și restabilirea în funcție a fostului președinte Morsi; întrucât numeroase proteste organizate de Frăția Musulmană au devenit violente și au condus la confruntări soldate cu victime între cetățeni, precum și între susținătorii Frăției Musulmane și forțele armate și de securitate; întrucât, la 14 august 2013, armata egipteană și poliția au evacuat două tabere ale susținătorilor fostului președinte Morsi și ai Frăției Musulmane aflate la intersecția Rabaa și Piața Nahda din Cairo, ceea ce a condus la moartea a sute de demonstranți și zeci de polițiști; |
| --- | --- |

F.

întrucât, de la intervenția militară, susținătorii Frăției Musulmane au organizat demonstrații la scară largă pe tot teritoriul Egiptului, solicitând eliberarea și restabilirea în funcție a fostului președinte Morsi; întrucât numeroase proteste organizate de Frăția Musulmană au devenit violente și au condus la confruntări soldate cu victime între cetățeni, precum și între susținătorii Frăției Musulmane și forțele armate și de securitate; întrucât, la 14 august 2013, armata egipteană și poliția au evacuat două tabere ale susținătorilor fostului președinte Morsi și ai Frăției Musulmane aflate la intersecția Rabaa și Piața Nahda din Cairo, ceea ce a condus la moartea a sute de demonstranți și zeci de polițiști;

| G. | întrucât guvernul interimar a declarat instituirea stării de urgență pentru o perioadă de o lună și a anunțat că va fi înființată o comisie independentă alcătuită din personalități publice însărcinată cu anchetarea evacuării taberelor din piețele Rabaa și Nahda; întrucât ONG-uri regionale și egiptene au solicitat organizarea unei misiuni de informare conduse de Liga Arabă care să investigheze recentele acte de violență din țară; întrucât UE și medierea internațională nu au reușit până în prezent să stabilească un dialog politic inclusiv și întrucât protestele, confruntările și arestările continuă; |
| --- | --- |

G.

întrucât guvernul interimar a declarat instituirea stării de urgență pentru o perioadă de o lună și a anunțat că va fi înființată o comisie independentă alcătuită din personalități publice însărcinată cu anchetarea evacuării taberelor din piețele Rabaa și Nahda; întrucât ONG-uri regionale și egiptene au solicitat organizarea unei misiuni de informare conduse de Liga Arabă care să investigheze recentele acte de violență din țară; întrucât UE și medierea internațională nu au reușit până în prezent să stabilească un dialog politic inclusiv și întrucât protestele, confruntările și arestările continuă;

| H. | întrucât dispersarea violentă a manifestațiilor a fost urmată de tragice acte de violență sectară săvârșite împotriva creștinilor egipteni, mai ales de către susținătorii Fraților Musulmani; întrucât forțele de securitate egiptene au fost acuzate că nu au fost în stare să protejeze bisericile și comunități copte împotriva unor represalii previzibile; |
| --- | --- |

H.

întrucât dispersarea violentă a manifestațiilor a fost urmată de tragice acte de violență sectară săvârșite împotriva creștinilor egipteni, mai ales de către susținătorii Fraților Musulmani; întrucât forțele de securitate egiptene au fost acuzate că nu au fost în stare să protejeze bisericile și comunități copte împotriva unor represalii previzibile;

| I. | întrucât s-au intensificat actele de terorism și atacurile violente împotriva forțelor de securitate în Sinai, 25 de polițiști în afara serviciului fiind uciși în nordul Sinaiului la 19 august 2013; întrucât ministrul egiptean de interne Mohammed Ibrahim a fost ținta unui atac cu bombă în Cairo la 5 septembrie 2013; |
| --- | --- |

I.

întrucât s-au intensificat actele de terorism și atacurile violente împotriva forțelor de securitate în Sinai, 25 de polițiști în afara serviciului fiind uciși în nordul Sinaiului la 19 august 2013; întrucât ministrul egiptean de interne Mohammed Ibrahim a fost ținta unui atac cu bombă în Cairo la 5 septembrie 2013;

| J. | întrucât guvernul interimar a afirmat că cele mai mari priorități ale sale sunt reconcilierea națională și statul de drept; |
| --- | --- |

J.

întrucât guvernul interimar a afirmat că cele mai mari priorități ale sale sunt reconcilierea națională și statul de drept;

| K. | întrucât Egiptul se confruntă cu dificultăți economice care se agravează; întrucât prosperitatea economică a țării presupune stabilitate politică, politici economice sănătoase, măsuri de combatere a corupției, precum și sprijin internațional; întrucât dreptatea socială și un nivel de trai mai ridicat pentru cetățeni sunt elemente esențiale ale tranziției spre o societate egipteană deschisă, stabilă, democratică, liberă și prosperă; |
| --- | --- |

K.

întrucât Egiptul se confruntă cu dificultăți economice care se agravează; întrucât prosperitatea economică a țării presupune stabilitate politică, politici economice sănătoase, măsuri de combatere a corupției, precum și sprijin internațional; întrucât dreptatea socială și un nivel de trai mai ridicat pentru cetățeni sunt elemente esențiale ale tranziției spre o societate egipteană deschisă, stabilă, democratică, liberă și prosperă;

| L. | întrucât sindicatele independente și organizațiile societății civile joacă un rol esențial în această perioadă critică de tranziție politică și socială în Egipt; întrucât presa și mass-media independente și libere reprezintă o componentă-cheie a societății într-o democrație adevărată; întrucât violența fizică și actele de hărțuire împotriva jurnaliștilor au crescut în Egipt, în timp ce, la 3 septembrie 2013, un tribunal din Cairo a ordonat închiderea a patru televiziuni conduse de Frăția Musulmană sau simpatizând cu aceasta, afirmând că acestea funcționau în mod ilegal; întrucât sediile mai multor canale de televiziune au fost ținta unor raiduri din partea forțelor de securitate în ultimele șase săptămâni; |
| --- | --- |

L.

întrucât sindicatele independente și organizațiile societății civile joacă un rol esențial în această perioadă critică de tranziție politică și socială în Egipt; întrucât presa și mass-media independente și libere reprezintă o componentă-cheie a societății într-o democrație adevărată; întrucât violența fizică și actele de hărțuire împotriva jurnaliștilor au crescut în Egipt, în timp ce, la 3 septembrie 2013, un tribunal din Cairo a ordonat închiderea a patru televiziuni conduse de Frăția Musulmană sau simpatizând cu aceasta, afirmând că acestea funcționau în mod ilegal; întrucât sediile mai multor canale de televiziune au fost ținta unor raiduri din partea forțelor de securitate în ultimele șase săptămâni;

| M. | întrucât femeile din Egipt se află într-o situație deosebit de vulnerabilă în actuala perioadă de criză politică prelungită; întrucât protestatarele sunt deseori victime ale violențelor, agresiunilor sexuale și ale altor forme de tratament degradant, iar activiștii pentru drepturile femeilor sunt confruntați cu amenințări și acte de hărțuire; |
| --- | --- |

M.

întrucât femeile din Egipt se află într-o situație deosebit de vulnerabilă în actuala perioadă de criză politică prelungită; întrucât protestatarele sunt deseori victime ale violențelor, agresiunilor sexuale și ale altor forme de tratament degradant, iar activiștii pentru drepturile femeilor sunt confruntați cu amenințări și acte de hărțuire;

| N. | întrucât, între 2007 și 2012, Egiptul a primit ajutoare din partea UE de aproximativ 1 miliard de euro, iar UE s-a angajat să acorde un ajutor suplimentar în valoare de 5 miliarde de euro, acesta fiind pus pe deplin la dispoziție imediat ce sunt îndeplinite condițiile legate de cele stabilite de FMI; |
| --- | --- |

N.

întrucât, între 2007 și 2012, Egiptul a primit ajutoare din partea UE de aproximativ 1 miliard de euro, iar UE s-a angajat să acorde un ajutor suplimentar în valoare de 5 miliarde de euro, acesta fiind pus pe deplin la dispoziție imediat ce sunt îndeplinite condițiile legate de cele stabilite de FMI;

| O. | întrucât în concluziile sale privind Egiptul din 21 august 2013, Consiliul Afaceri Externe l-a însărcinat pe Înaltul Reprezentant, în colaborare cu Comisia, să revizuiască asistența acordată de UE Egiptului în cadrul politicii europene de vecinătate și a Acordului de asociere, în funcție de abnegația dovedită de Egipt în ceea ce privește respectarea principiilor care stau la baza acestora; întrucât statele membre au hotărât să suspende licențele de export către Egipt pentru toate echipamentele care ar putea fi folosite în scopuri de represiune internă, să reevalueze licențele de export pentru celelalte echipamentele militare și să revizuiască asistența lor pentru securitate pe care o acordă Egiptului; |
| --- | --- |

O.

întrucât în concluziile sale privind Egiptul din 21 august 2013, Consiliul Afaceri Externe l-a însărcinat pe Înaltul Reprezentant, în colaborare cu Comisia, să revizuiască asistența acordată de UE Egiptului în cadrul politicii europene de vecinătate și a Acordului de asociere, în funcție de abnegația dovedită de Egipt în ceea ce privește respectarea principiilor care stau la baza acestora; întrucât statele membre au hotărât să suspende licențele de export către Egipt pentru toate echipamentele care ar putea fi folosite în scopuri de represiune internă, să reevalueze licențele de export pentru celelalte echipamentele militare și să revizuiască asistența lor pentru securitate pe care o acordă Egiptului;

| P. | întrucât, în conformitate cu politica europeană de vecinătate revizuită în urma Primăverii arabe și, în special, conform principiului „faci mai mult primești mai mult”, nivelul și anvergura implicării UE în relațiile cu Egiptul se bazează pe măsuri de recompensare și, prin urmare, depind de progresul pe care îl înregistrează țara în ceea ce privește respectarea angajamentelor în materie de democrație, stat de drept, drepturile omului și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în conformitate cu politica europeană de vecinătate revizuită în urma Primăverii arabe și, în special, conform principiului „faci mai mult primești mai mult”, nivelul și anvergura implicării UE în relațiile cu Egiptul se bazează pe măsuri de recompensare și, prin urmare, depind de progresul pe care îl înregistrează țara în ceea ce privește respectarea angajamentelor în materie de democrație, stat de drept, drepturile omului și egalitatea de gen;

| 1. | își exprimă ferm solidaritatea cu poporul egiptean și transmite sincere condoleanțe familiilor victimelor recentelor ciocniri și violențe; solicită autorităților egiptene să înființeze o comisie de anchetă judiciară care să investigheze în mod independent toate crimele, după cum a promis președinția egipteană la 8 iulie 2013; |
| --- | --- |

1.

își exprimă ferm solidaritatea cu poporul egiptean și transmite sincere condoleanțe familiilor victimelor recentelor ciocniri și violențe; solicită autorităților egiptene să înființeze o comisie de anchetă judiciară care să investigheze în mod independent toate crimele, după cum a promis președinția egipteană la 8 iulie 2013;

| 2. | condamnă disproporționată a forței de către forțele de securitate și tragicele pierderi de vieți omenești survenite în timpul dezafectării taberelor Rabaa și Nahda; îndeamnă guvernul egiptean să asigure stabilirea de proceduri corespunzătoare de control intern de către forțele de securitate, astfel încât să se stabilească persoanele răspunzătoare pentru utilizarea excesivă a forței și să fie aduse în fața justiției; |
| --- | --- |

2.

condamnă disproporționată a forței de către forțele de securitate și tragicele pierderi de vieți omenești survenite în timpul dezafectării taberelor Rabaa și Nahda; îndeamnă guvernul egiptean să asigure stabilirea de proceduri corespunzătoare de control intern de către forțele de securitate, astfel încât să se stabilească persoanele răspunzătoare pentru utilizarea excesivă a forței și să fie aduse în fața justiției;

| 3. | în același timp, regretă faptul că liderii Fraților Musulmani nu au reușit să își instruiască pe cei care constituie baza lor politică să se abțină de la orice formă de violență împotriva concetățenilor, a armatei și a poliției; regretă faptul că Frații Musulmani nu au făcut nimic ca să împiedice și să oprească aceste atacuri, ei condamnându-le numai cu mult timp după aceea; solicită liderilor Fraților Musulmani să se abțină de la apelurile la violență și de la glorificarea acesteia și susține intentarea de acțiuni în instanță împotriva acelor lideri care au făcut apel la violență; |
| --- | --- |

3.

în același timp, regretă faptul că liderii Fraților Musulmani nu au reușit să își instruiască pe cei care constituie baza lor politică să se abțină de la orice formă de violență împotriva concetățenilor, a armatei și a poliției; regretă faptul că Frații Musulmani nu au făcut nimic ca să împiedice și să oprească aceste atacuri, ei condamnându-le numai cu mult timp după aceea; solicită liderilor Fraților Musulmani să se abțină de la apelurile la violență și de la glorificarea acesteia și susține intentarea de acțiuni în instanță împotriva acelor lideri care au făcut apel la violență;

| 4. | condamnă toate actele de terorism, precum și discursurile de incitare la violență și ură; îndeamnă toți actorii politici și toate forțele de securitate să facă dovadă de cea mai mare moderație și să evite provocările, pentru a evita noi acte de violență pentru binele suprem al țării; reamintește președintelui interimar și guvernului interimar și armatei egiptene de obligația pe care o au de a garanta siguranța tuturor cetățenilor țării, indiferent de opiniile sau afilierile lor politice; își exprimă profunda îngrijorare față de arestarea a zeci de copii în contextul reprimării susținătorilor Frăției Musulmane și solicită eliberarea lor imediată; |
| --- | --- |

4.

condamnă toate actele de terorism, precum și discursurile de incitare la violență și ură; îndeamnă toți actorii politici și toate forțele de securitate să facă dovadă de cea mai mare moderație și să evite provocările, pentru a evita noi acte de violență pentru binele suprem al țării; reamintește președintelui interimar și guvernului interimar și armatei egiptene de obligația pe care o au de a garanta siguranța tuturor cetățenilor țării, indiferent de opiniile sau afilierile lor politice; își exprimă profunda îngrijorare față de arestarea a zeci de copii în contextul reprimării susținătorilor Frăției Musulmane și solicită eliberarea lor imediată;

| 5. | își exprimă preocuparea cu privire la evoluțiile politice din Egipt; solicită autorităților egiptene, pentru a crea condițiile necesare pentru un proces politic deschis tuturor, să pună capăt stării de urgență cât mai curând posibil, să elibereze toți deținuții politici, inclusiv fostul președinte demis Morsi, și să trateze toți deținuții politici respectându-și în totalitate obligațiile internaționale; |
| --- | --- |

5.

își exprimă preocuparea cu privire la evoluțiile politice din Egipt; solicită autorităților egiptene, pentru a crea condițiile necesare pentru un proces politic deschis tuturor, să pună capăt stării de urgență cât mai curând posibil, să elibereze toți deținuții politici, inclusiv fostul președinte demis Morsi, și să trateze toți deținuții politici respectându-și în totalitate obligațiile internaționale;

| 6. | subliniază faptul că puterea ar trebui transferată unor autorități civile alese în mod democratic cât mai curând posibil; își exprimă solidaritatea fundamentală cu toți acei egipteni care prețuiesc aspirațiile și valorile democratice și solicită o revenire rapidă la procesul democratic, inclusiv organizarea de alegeri prezidențiale și parlamentare libere și corecte într-un proces deschis tuturor, cu participarea tuturor actorilor democratici, precum și derularea reformelor necesare în domeniul economic și al guvernanței; îndeamnă Frăția musulmană să contribuie la eforturile de reconciliere; consideră că orice interzicere, excludere sau persecutare îndreptată împotriva forțelor sau actorilor politici democratici din Egipt ar fi o repetare a greșelilor din trecut și nu ar duce decât la intensificarea radicalismului; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că puterea ar trebui transferată unor autorități civile alese în mod democratic cât mai curând posibil; își exprimă solidaritatea fundamentală cu toți acei egipteni care prețuiesc aspirațiile și valorile democratice și solicită o revenire rapidă la procesul democratic, inclusiv organizarea de alegeri prezidențiale și parlamentare libere și corecte într-un proces deschis tuturor, cu participarea tuturor actorilor democratici, precum și derularea reformelor necesare în domeniul economic și al guvernanței; îndeamnă Frăția musulmană să contribuie la eforturile de reconciliere; consideră că orice interzicere, excludere sau persecutare îndreptată împotriva forțelor sau actorilor politici democratici din Egipt ar fi o repetare a greșelilor din trecut și nu ar duce decât la intensificarea radicalismului;

| 7. | își exprimă sprijinul pentru procesul elaborării și reformării constituției și subliniază faptul că acesta trebuie să pună bazele unui nou Egipt, cu adevărat democratic, care să garanteze drepturile și libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de religie, ale tuturor cetățenilor Egiptului – bărbați și femei – și să promoveze toleranța interconfesională și coabitarea, garantând protejarea minorităților, precum și libertatea de asociere, de întrunire și libertatea presei; consideră cu tărie că procesul de consultare privind modificările constituției ar trebui să includă toate componentele spectrului politic egiptean, inclusiv elementele moderate ale Fraților Musulmani, și o reprezentare adecvată a femeilor și că ar trebui urmat de un referendum privind o constituție nouă, pluralistă și de alegeri prezidențiale și parlamentare libere și corecte; |
| --- | --- |

7.

își exprimă sprijinul pentru procesul elaborării și reformării constituției și subliniază faptul că acesta trebuie să pună bazele unui nou Egipt, cu adevărat democratic, care să garanteze drepturile și libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de religie, ale tuturor cetățenilor Egiptului – bărbați și femei – și să promoveze toleranța interconfesională și coabitarea, garantând protejarea minorităților, precum și libertatea de asociere, de întrunire și libertatea presei; consideră cu tărie că procesul de consultare privind modificările constituției ar trebui să includă toate componentele spectrului politic egiptean, inclusiv elementele moderate ale Fraților Musulmani, și o reprezentare adecvată a femeilor și că ar trebui urmat de un referendum privind o constituție nouă, pluralistă și de alegeri prezidențiale și parlamentare libere și corecte;

| 8. | solicită încetarea imediată a tuturor actelor de violență, agresiune sexuală și a altor forme de tratament degradant la care sunt supuse femeile protestatare și activistele pentru drepturile femeilor, anchetarea serioasă și imparțială a tuturor acestor cazuri, precum și urmărirea în justiție a celor responsabili; |
| --- | --- |

8.

solicită încetarea imediată a tuturor actelor de violență, agresiune sexuală și a altor forme de tratament degradant la care sunt supuse femeile protestatare și activistele pentru drepturile femeilor, anchetarea serioasă și imparțială a tuturor acestor cazuri, precum și urmărirea în justiție a celor responsabili;

| 9. | condamnă actele de violență împotriva comunității copte, și distrugerea unui număr mare de biserici, centre comunitare și firme pe tot teritoriul țării; este preocupat de faptul că autoritățile nu au luat măsuri de securitate adecvate pentru a proteja comunitatea coptă în ciuda numeroaselor avertizări; subliniază pluralismul istoric al societății egiptene și tradiția seculară a comunității egiptene copte; îndeamnă guvernul egiptean să sprijine comunitatea coptă în orice mod posibil, astfel încât această comunitate să poată continua să fie o parte importantă a structurii sociale și economice egiptene și să fie rapid restabilită coexistența pașnică cu alte comunități din Egipt; |
| --- | --- |

9.

condamnă actele de violență împotriva comunității copte, și distrugerea unui număr mare de biserici, centre comunitare și firme pe tot teritoriul țării; este preocupat de faptul că autoritățile nu au luat măsuri de securitate adecvate pentru a proteja comunitatea coptă în ciuda numeroaselor avertizări; subliniază pluralismul istoric al societății egiptene și tradiția seculară a comunității egiptene copte; îndeamnă guvernul egiptean să sprijine comunitatea coptă în orice mod posibil, astfel încât această comunitate să poată continua să fie o parte importantă a structurii sociale și economice egiptene și să fie rapid restabilită coexistența pașnică cu alte comunități din Egipt;

| 10. | subliniază încă o dată importanța contribuției societății civile, a sindicatelor și a mass-mediei la construirea unei democrații solide și durabile în Egipt; invită guvernul interimar să garanteze că organizațiile naționale și internaționale ale societății civile, sindicatele independente și jurnaliștii pot să-și desfășoare activitatea în mod liber în țară, fără imixtiuni din partea guvernului; solicită autorităților egiptene să garanteze faptul că comitetul însărcinat cu redactarea unei noi legi privind ONG-urile întocmește un text în conformitate cu standardele internaționale; sprijină decizia Consiliului Afaceri Externe din 21 august 2013 de acorda în continuare asistență din partea UE sectorului socio-economic și societății civile, dat fiind impactul negativ al situației economice asupra celor mai vulnerabile grupuri din societatea egipteană; |
| --- | --- |

10.

subliniază încă o dată importanța contribuției societății civile, a sindicatelor și a mass-mediei la construirea unei democrații solide și durabile în Egipt; invită guvernul interimar să garanteze că organizațiile naționale și internaționale ale societății civile, sindicatele independente și jurnaliștii pot să-și desfășoare activitatea în mod liber în țară, fără imixtiuni din partea guvernului; solicită autorităților egiptene să garanteze faptul că comitetul însărcinat cu redactarea unei noi legi privind ONG-urile întocmește un text în conformitate cu standardele internaționale; sprijină decizia Consiliului Afaceri Externe din 21 august 2013 de acorda în continuare asistență din partea UE sectorului socio-economic și societății civile, dat fiind impactul negativ al situației economice asupra celor mai vulnerabile grupuri din societatea egipteană;

| 11. | salută recomandarea Consiliului Național Egiptean pentru drepturile omului adresată guvernului de a deschide un birou regional al Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului la Cairo și îndeamnă guvernul egiptean să aprobe deschiderea acestui birou; |
| --- | --- |

11.

salută recomandarea Consiliului Național Egiptean pentru drepturile omului adresată guvernului de a deschide un birou regional al Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului la Cairo și îndeamnă guvernul egiptean să aprobe deschiderea acestui birou;

| 12. | îndeamnă Uniunea să ia în considerare atât principiul condiționalității („faci mai mult, primești mai mult”, cât și problemele economice serioase cu care se confruntă Egiptul, în relațiile bilaterale cu această țară, precum și ceea ce privește sprijinul financiar acordat acestei țări; solicită fixarea unor etaloane clare, convenite de comun acord în această privință; salută recenta decizie a Consiliului Afaceri Externe de a suspenda licențele de export către Egipt pentru toate echipamentele care ar putea fi folosite în scopuri de represiune internă, de a reevalua licențele de export pentru alte echipamente militare și de a revizui asistența pentru securitate pe care o acordă Egiptului; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Uniunea să ia în considerare atât principiul condiționalității („faci mai mult, primești mai mult”, cât și problemele economice serioase cu care se confruntă Egiptul, în relațiile bilaterale cu această țară, precum și ceea ce privește sprijinul financiar acordat acestei țări; solicită fixarea unor etaloane clare, convenite de comun acord în această privință; salută recenta decizie a Consiliului Afaceri Externe de a suspenda licențele de export către Egipt pentru toate echipamentele care ar putea fi folosite în scopuri de represiune internă, de a reevalua licențele de export pentru alte echipamente militare și de a revizui asistența pentru securitate pe care o acordă Egiptului;

| 13. | își reafirmă angajamentul de a sprijini poporul egiptean în procesul de reformă democratică și economică; salută și sprijină eforturile Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte al Comisiei, Catherine Ashton, și al Reprezentantului special Bernardino León de mediere între părți în vederea găsirii unei căi de ieșire din actuala criză politică; |
| --- | --- |

13.

își reafirmă angajamentul de a sprijini poporul egiptean în procesul de reformă democratică și economică; salută și sprijină eforturile Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte al Comisiei, Catherine Ashton, și al Reprezentantului special Bernardino León de mediere între părți în vederea găsirii unei căi de ieșire din actuala criză politică;

| 14. | ia act de concluziile raportului special al Curții de Conturi Europene din 18 iunie 2013 privind „Cooperarea UE cu Egiptul în domeniul guvernanței” și solicită acțiuni pentru asigurarea unei mai mari transparențe și responsabilități privind modul în care fondurile UE sunt cheltuite în Egipt, în special în ceea ce privește proiectele de promovare a societății civile și de protejare a minorităților și a drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

14.

ia act de concluziile raportului special al Curții de Conturi Europene din 18 iunie 2013 privind „Cooperarea UE cu Egiptul în domeniul guvernanței” și solicită acțiuni pentru asigurarea unei mai mari transparențe și responsabilități privind modul în care fondurile UE sunt cheltuite în Egipt, în special în ceea ce privește proiectele de promovare a societății civile și de protejare a minorităților și a drepturilor femeilor;

| 15. | își reiterează apelul privind înființarea fără întârziere a unui mecanism UE care să asigure asistență juridică și tehnică țărilor Primăverii arabe în procesul de recuperare a activelor, așa cum a precizat în Rezoluția sa din 23 mai 2013, întârziată din cauza evenimentelor turbulente din Egipt; afirmă încă o dată că facilitarea returnării activelor furate de foștii dictatori și de regimurile acestora este un imperativ moral pentru UE; consideră că recuperarea activelor reprezintă un aspect cu o puternică tentă politică, dată fiind valoarea sa simbolică, și poate constitui o contribuție majoră la restabilirea responsabilității, crearea stabilității și construirea unor instituții solide în spiritul democrației și al statului de drept în țările partenere în cauză; |
| --- | --- |

15.

își reiterează apelul privind înființarea fără întârziere a unui mecanism UE care să asigure asistență juridică și tehnică țărilor Primăverii arabe în procesul de recuperare a activelor, așa cum a precizat în Rezoluția sa din 23 mai 2013, întârziată din cauza evenimentelor turbulente din Egipt; afirmă încă o dată că facilitarea returnării activelor furate de foștii dictatori și de regimurile acestora este un imperativ moral pentru UE; consideră că recuperarea activelor reprezintă un aspect cu o puternică tentă politică, dată fiind valoarea sa simbolică, și poate constitui o contribuție majoră la restabilirea responsabilității, crearea stabilității și construirea unor instituții solide în spiritul democrației și al statului de drept în țările partenere în cauză;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului Republicii Arabe Egipt. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului Republicii Arabe Egipt.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0224.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/131 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/131

---

P7_TA(2013)0380

Dimensiunea maritimă a politicii de securitate şi apărare comune

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la dimensiunea maritimă a politicii de securitate și apărare comune (2012/2318(INI))

(2016/C 093/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 42, 43 și 45 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 42, 43 și 45 ale acestuia,

| — | având în vedere articolul 222 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 222 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 194 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 194 din TFUE,

| — | având în vedere strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11–12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11–12 decembrie 2008,

| — | având în vedere politica maritimă integrată europeană din 2007 (COM(2007)0575) și raportul său din 2012 privind progresele înregistrate (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere politica maritimă integrată europeană din 2007 (COM(2007)0575) și raportul său din 2012 privind progresele înregistrate (COM(2012)0491),

| — | având în vedere declarația miniștrilor europeni responsabili cu politica maritimă integrată și a Comisiei Europene din 7 octombrie 2012 privind o agendă marină și maritimă pentru creștere economică și locuri de muncă („Declarația de la Limassol”), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor europeni responsabili cu politica maritimă integrată și a Comisiei Europene din 7 octombrie 2012 privind o agendă marină și maritimă pentru creștere economică și locuri de muncă („Declarația de la Limassol”),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 aprilie 2010 privind strategia de securitate maritimă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 aprilie 2010 privind strategia de securitate maritimă,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 referitoare la Strategia UE pentru Cornul Africii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 referitoare la Strategia UE pentru Cornul Africii (1),

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite și Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării (UNCLOS) din 10 decembrie 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite și Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării (UNCLOS) din 10 decembrie 1982,

| — | având în vedere propunerea comună de Decizie a Consiliului din 21 decembrie 2012 privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea comună de Decizie a Consiliului din 21 decembrie 2012 privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate (2),

| — | având în vedere Cartea verde din 7 iunie 2006 intitulată „Către o viitoare politică maritimă pentru Uniune: O viziune europeană asupra mărilor și oceanelor” (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde din 7 iunie 2006 intitulată „Către o viitoare politică maritimă pentru Uniune: O viziune europeană asupra mărilor și oceanelor” (COM(2006)0275),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o politică durabilă a UE pentru nordul îndepărtat (3) și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 26 iunie 2012 privind „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică: progresele înregistrate din 2008 și etapele următoare (4)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o politică durabilă a UE pentru nordul îndepărtat (3) și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 26 iunie 2012 privind „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică: progresele înregistrate din 2008 și etapele următoare (4)”,

| — | având în vedere Codul de conduită din 2012 al Agenției Europene de Apărare (AEA) privind gruparea și utilizarea în comun, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită din 2012 al Agenției Europene de Apărare (AEA) privind gruparea și utilizarea în comun,

| — | având în vedere Strategia maritimă a alianței, adoptată de NATO la 18 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia maritimă a alianței, adoptată de NATO la 18 martie 2011,

| — | având în vedere Acțiunea comună a Consiliului din 2008 privind o operațiune militară a Uniunii Europene care să contribuie la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie în largul coastei somaleze (ATALANTA) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acțiunea comună a Consiliului din 2008 privind o operațiune militară a Uniunii Europene care să contribuie la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie în largul coastei somaleze (ATALANTA) (5),

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 2012 privind misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 2012 privind misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR) (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2011 referitoare la Cornul Africii și, în special, cadrul strategic din anexa la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2011 referitoare la Cornul Africii și, în special, cadrul strategic din anexa la acestea,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 (9) privind relațiile UE-China, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 (9) privind relațiile UE-China,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2008 privind pirateria pe mare (10) și Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la pirateria maritimă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2008 privind pirateria pe mare (10) și Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la pirateria maritimă (11),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0220/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0220/2013),

| A. | întrucât statele membre ale UE cuprind o zonă de coastă lungă de peste 90 000 de km, învecinată cu două oceane și patru mări, pe lângă teritoriile de peste mări și echipamentele de securitate națională aflate pe alte oceane; întrucât statele membre ale UE sunt responsabile pentru controlul, securitatea și siguranța apelor de coastă și teritoriale, a zonelor economice exclusive (ZEE), a platoului continental, a infrastructurii maritime și a resurselor marine ale Europei; întrucât statele membre au responsabilitatea de a fi principalul furnizor de securitate pentru navigatorii de pe navele ce arborează pavilioanele acestora și pentru cetățenii lor; întrucât incapacitatea statelor de a-și controla spațiul maritim are consecințe care depășesc cu mult zonele lor maritime și de coastă; |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre ale UE cuprind o zonă de coastă lungă de peste 90 000 de km, învecinată cu două oceane și patru mări, pe lângă teritoriile de peste mări și echipamentele de securitate națională aflate pe alte oceane; întrucât statele membre ale UE sunt responsabile pentru controlul, securitatea și siguranța apelor de coastă și teritoriale, a zonelor economice exclusive (ZEE), a platoului continental, a infrastructurii maritime și a resurselor marine ale Europei; întrucât statele membre au responsabilitatea de a fi principalul furnizor de securitate pentru navigatorii de pe navele ce arborează pavilioanele acestora și pentru cetățenii lor; întrucât incapacitatea statelor de a-și controla spațiul maritim are consecințe care depășesc cu mult zonele lor maritime și de coastă;

| B. | întrucât frontierele maritime ale statelor membre formează frontierele externe ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât frontierele maritime ale statelor membre formează frontierele externe ale Uniunii Europene;

| C. | întrucât spațiile maritime sunt deschise, vaste și fără frontiere, și sunt limitate numai de jurisdicțiile maritime; întrucât spațiile maritime sunt dificil de controlat, în special pentru că dreptul maritim internațional vizează, în principal, facilitarea schimburilor comerciale și garantarea liberei circulații; |
| --- | --- |

C.

întrucât spațiile maritime sunt deschise, vaste și fără frontiere, și sunt limitate numai de jurisdicțiile maritime; întrucât spațiile maritime sunt dificil de controlat, în special pentru că dreptul maritim internațional vizează, în principal, facilitarea schimburilor comerciale și garantarea liberei circulații;

| D. | întrucât 90 % din volumul comerțului exterior și 40 % din cel al comerțului interior ale UE sunt transportate pe mare; întrucât UE este cel mai important actor mondial în ce privește transportul maritim, armatorii europeni gestionând 30 % din nave și 35 % din tonajul de transport mondial printre altele, 55 % din navele container și 35 % din petroliere, ceea ce reprezintă 42 % din valoarea comerțului mondial transportat pe mare; întrucât statele membre ale UE constituie împreună cea mai mare ZEE la nivel mondial (de aproximativ 25 de milioane de kilometri pătrați); |
| --- | --- |

D.

întrucât 90 % din volumul comerțului exterior și 40 % din cel al comerțului interior ale UE sunt transportate pe mare; întrucât UE este cel mai important actor mondial în ce privește transportul maritim, armatorii europeni gestionând 30 % din nave și 35 % din tonajul de transport mondial printre altele, 55 % din navele container și 35 % din petroliere, ceea ce reprezintă 42 % din valoarea comerțului mondial transportat pe mare; întrucât statele membre ale UE constituie împreună cea mai mare ZEE la nivel mondial (de aproximativ 25 de milioane de kilometri pătrați);

| E. | întrucât orice strategie maritimă a UE ar trebui, în primul rând, să promoveze principiile de bază menționate la articolul 21 din TFUE, și anume principiile democrației, statului de drept, universalității și indivizibilității drepturilor omului și libertăților fundamentale, respectul pentru demnitatea umană, principiile egalității și solidarității, respectarea principiilor prevăzute de Carta Organizației Națiunilor Unite și dreptul internațional; întrucât statele au datoria de a depune eforturi pentru a aplica și a consolida dreptul internațional, în special UNCLOS, precum și de a garanta fluxul de pe căile maritime și protecția bunurilor comune globale și a intereselor comerciale și de mediu; |
| --- | --- |

E.

întrucât orice strategie maritimă a UE ar trebui, în primul rând, să promoveze principiile de bază menționate la articolul 21 din TFUE, și anume principiile democrației, statului de drept, universalității și indivizibilității drepturilor omului și libertăților fundamentale, respectul pentru demnitatea umană, principiile egalității și solidarității, respectarea principiilor prevăzute de Carta Organizației Națiunilor Unite și dreptul internațional; întrucât statele au datoria de a depune eforturi pentru a aplica și a consolida dreptul internațional, în special UNCLOS, precum și de a garanta fluxul de pe căile maritime și protecția bunurilor comune globale și a intereselor comerciale și de mediu;

| F. | întrucât pentru Uniune importanța fluxurilor maritime mondiale a crescut exponențial, ca urmare a creșterii economice, a mondializării și a interdependenței globale crescânde; întrucât echilibrul geostrategic maritim se modifică rapid, puterile emergente adoptând strategii și tehnologii de refuz al accesului pentru a se afirma în zonele maritime regionale și globale, restricționând accesul SUA și UE; întrucât un mediu de securitate maritim mai complex și mai difuz, cu o aplicare laxă și variată a tratatelor internaționale, face mai dificile un multilateralism efectiv și o cooperare internațională în ceea ce privește reglementarea chestiunilor maritime; întrucât este în interesul UE să asigure securitatea maritimă nu numai în apele din largul coastelor sale, ci și la nivelul tuturor mărilor și oceanelor lumii; |
| --- | --- |

F.

întrucât pentru Uniune importanța fluxurilor maritime mondiale a crescut exponențial, ca urmare a creșterii economice, a mondializării și a interdependenței globale crescânde; întrucât echilibrul geostrategic maritim se modifică rapid, puterile emergente adoptând strategii și tehnologii de refuz al accesului pentru a se afirma în zonele maritime regionale și globale, restricționând accesul SUA și UE; întrucât un mediu de securitate maritim mai complex și mai difuz, cu o aplicare laxă și variată a tratatelor internaționale, face mai dificile un multilateralism efectiv și o cooperare internațională în ceea ce privește reglementarea chestiunilor maritime; întrucât este în interesul UE să asigure securitatea maritimă nu numai în apele din largul coastelor sale, ci și la nivelul tuturor mărilor și oceanelor lumii;

| G. | întrucât mai mulți factori, precum sărăcia, lipsa dezvoltării, nivelurile reduse de control al statului și de aplicare a legii și vulnerabilitatea căilor maritime facilitează proliferarea diferitelor tipuri de amenințări la adresa securității maritime; întrucât aceste amenințări pot proveni atât din comportamentul statelor interesate în destabilizarea fluxurilor de pe căile maritime, cât și din activitățile ilegale ale actorilor nestatali, cum ar fi criminalitatea transnațională (de exemplu, traficul de arme sau droguri), terorismul internațional sau pirateria, care profită de pe urma slăbiciunilor unui sistem de guvernare maritim local, regional și mondial fragmentat; întrucât numărul și complexitatea activităților legale și ilegale pe mare au crescut ca urmare a multiplicării actorilor prezenți pe mare, îngreunând din ce în ce mai mult distincția între activitățile legale și cele ilegale; întrucât acest lucru pune presiune pe UE pentru a investi într-o abordare cuprinzătoare care să trateze complexitatea provocărilor transnaționale, cărora niciun stat membru nu le poate face față de unul singur; |
| --- | --- |

G.

întrucât mai mulți factori, precum sărăcia, lipsa dezvoltării, nivelurile reduse de control al statului și de aplicare a legii și vulnerabilitatea căilor maritime facilitează proliferarea diferitelor tipuri de amenințări la adresa securității maritime; întrucât aceste amenințări pot proveni atât din comportamentul statelor interesate în destabilizarea fluxurilor de pe căile maritime, cât și din activitățile ilegale ale actorilor nestatali, cum ar fi criminalitatea transnațională (de exemplu, traficul de arme sau droguri), terorismul internațional sau pirateria, care profită de pe urma slăbiciunilor unui sistem de guvernare maritim local, regional și mondial fragmentat; întrucât numărul și complexitatea activităților legale și ilegale pe mare au crescut ca urmare a multiplicării actorilor prezenți pe mare, îngreunând din ce în ce mai mult distincția între activitățile legale și cele ilegale; întrucât acest lucru pune presiune pe UE pentru a investi într-o abordare cuprinzătoare care să trateze complexitatea provocărilor transnaționale, cărora niciun stat membru nu le poate face față de unul singur;

| H. | întrucât perspectivele la nivel mondial privind capacitățile navale și proiecția puterii se află într-o schimbare rapidă, unele din puterile emergente și din cele consacrate contestând într-o măsură tot mai mare principiile UNCLOS, arbitrajul sau reglementarea internațională; întrucât, lucru foarte important, China își urmează politica sa cunoscută sub numele de „Colier de perle”, prin care încearcă să-și mărească și să-și extindă prezența pe mări din mai multe motive, declarate și nedeclarate, mergând de la securizarea rutelor comerțului și energiei până la controlarea resurselor marine și a infrastructurii maritime de mare importanță, ceea ce vine în contradicție cu interesele maritime ale practic tuturor vecinilor săi din Marea Chinei de Sud și Marea Chinei de Est; |
| --- | --- |

H.

întrucât perspectivele la nivel mondial privind capacitățile navale și proiecția puterii se află într-o schimbare rapidă, unele din puterile emergente și din cele consacrate contestând într-o măsură tot mai mare principiile UNCLOS, arbitrajul sau reglementarea internațională; întrucât, lucru foarte important, China își urmează politica sa cunoscută sub numele de „Colier de perle”, prin care încearcă să-și mărească și să-și extindă prezența pe mări din mai multe motive, declarate și nedeclarate, mergând de la securizarea rutelor comerțului și energiei până la controlarea resurselor marine și a infrastructurii maritime de mare importanță, ceea ce vine în contradicție cu interesele maritime ale practic tuturor vecinilor săi din Marea Chinei de Sud și Marea Chinei de Est;

| I. | întrucât UE și toate statele sale membre sunt părți contractante la UNCLOS, Convenția constituind, prin urmare, o parte din acquis-ul Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE și toate statele sale membre sunt părți contractante la UNCLOS, Convenția constituind, prin urmare, o parte din acquis-ul Uniunii;

| J. | întrucât, ca actor de talie mondială, UE trebuie să ia în considerație provocările în materie de securitate și posibilele reacții autonome, în special în ce privește zonele învecinate al Mării Mediterane, Cornului Africii și Oceanului Atlantic de Vest, dar și Oceanul Pacific, pe la Est și pe la Vest, din Arctica până în Antarctica; |
| --- | --- |

J.

întrucât, ca actor de talie mondială, UE trebuie să ia în considerație provocările în materie de securitate și posibilele reacții autonome, în special în ce privește zonele învecinate al Mării Mediterane, Cornului Africii și Oceanului Atlantic de Vest, dar și Oceanul Pacific, pe la Est și pe la Vest, din Arctica până în Antarctica;

| K. | întrucât actorii maritimi nestatali ilegali proliferează, amenințând infrastructurile și căile maritime esențiale și profitând de pe urma slăbiciunilor statelor și ale jurisdicțiilor lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât actorii maritimi nestatali ilegali proliferează, amenințând infrastructurile și căile maritime esențiale și profitând de pe urma slăbiciunilor statelor și ale jurisdicțiilor lor;

| L. | întrucât lupta împotriva acestor amenințări neconvenționale are loc, adesea, în medii dificile și periculoase, necesitând astfel mijloace atât civile, cât și militare; întrucât PSAC, care dispune de o dimensiune civilă, dar și militară, reprezintă un cadru adecvat de utilizat în combaterea amenințărilor periculoase de pe mare și de-a lungul coastei; |
| --- | --- |

L.

întrucât lupta împotriva acestor amenințări neconvenționale are loc, adesea, în medii dificile și periculoase, necesitând astfel mijloace atât civile, cât și militare; întrucât PSAC, care dispune de o dimensiune civilă, dar și militară, reprezintă un cadru adecvat de utilizat în combaterea amenințărilor periculoase de pe mare și de-a lungul coastei;

| M. | întrucât UE nu poate asigura securitatea maritimă globală de una singură; întrucât UE trebuie să realizeze parteneriate solide cu țări terțe și organizații regionale, în special în zonele îndepărtate – de exemplu, în Asia – unde este mai dificil pentru UE să își desfășoare propriile resurse; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE nu poate asigura securitatea maritimă globală de una singură; întrucât UE trebuie să realizeze parteneriate solide cu țări terțe și organizații regionale, în special în zonele îndepărtate – de exemplu, în Asia – unde este mai dificil pentru UE să își desfășoare propriile resurse;

| N. | întrucât Strategia europeană de securitate (SES) nu face o referire specifică la dimensiunea maritimă, cu excepția identificării pirateriei ca amenințare la adresa UE; întrucât politica maritimă integrată europeană (PMI) abordează aspectele maritime, însă nu vizează aproape deloc dimensiunea securității, ignorând un domeniu ce provoacă din ce în ce mai multă preocupare pentru UE; întrucât este imperios necesar să se revizuiască abordarea UE privind securitatea maritimă, în special prin adoptarea unei Strategii europene în materie de securitate maritimă (SESM), clarificând modul în care PMI ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a SES; întrucât această SESM ar trebui să definească interesele de securitate și obiectivele strategice ale UE, precum și să identifice obiectivele, riscurile, mijloacele disponibile și necesare de intervenție, precum și teatrele posibile; |
| --- | --- |

N.

întrucât Strategia europeană de securitate (SES) nu face o referire specifică la dimensiunea maritimă, cu excepția identificării pirateriei ca amenințare la adresa UE; întrucât politica maritimă integrată europeană (PMI) abordează aspectele maritime, însă nu vizează aproape deloc dimensiunea securității, ignorând un domeniu ce provoacă din ce în ce mai multă preocupare pentru UE; întrucât este imperios necesar să se revizuiască abordarea UE privind securitatea maritimă, în special prin adoptarea unei Strategii europene în materie de securitate maritimă (SESM), clarificând modul în care PMI ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a SES; întrucât această SESM ar trebui să definească interesele de securitate și obiectivele strategice ale UE, precum și să identifice obiectivele, riscurile, mijloacele disponibile și necesare de intervenție, precum și teatrele posibile;

| O. | întrucât SESM este necesară pentru a integra mizele, riscurile și oportunitățile cu care Uniunea se confruntă pe mări, inclusiv protejarea cetățenilor europeni și a bunurilor acestora; întrucât această strategie ar trebui să promoveze valorile și principiile europene, trebuie să fie proactivă și orientată spre viitor, să mobilizeze toate instituțiile competente și toți actorii relevanți, atât civili, cât și militari, precum și să sublinieze, în special, faptul că statele membre ale UE nu își mai pot permite să dezvolte și să mențină capabilități navale cu unicul obiectiv al utilizării acestora exclusiv în potențiale operațiuni cu intensitate ridicată; |
| --- | --- |

O.

întrucât SESM este necesară pentru a integra mizele, riscurile și oportunitățile cu care Uniunea se confruntă pe mări, inclusiv protejarea cetățenilor europeni și a bunurilor acestora; întrucât această strategie ar trebui să promoveze valorile și principiile europene, trebuie să fie proactivă și orientată spre viitor, să mobilizeze toate instituțiile competente și toți actorii relevanți, atât civili, cât și militari, precum și să sublinieze, în special, faptul că statele membre ale UE nu își mai pot permite să dezvolte și să mențină capabilități navale cu unicul obiectiv al utilizării acestora exclusiv în potențiale operațiuni cu intensitate ridicată;

| P. | întrucât conflictele și instabilitatea care afectează interesul UE în fluxuri maritime deschise și acces sigur necesită o perspectivă mai aprofundată în legătura dintre securitatea umană, administrarea statului și dezvoltare, și întrucât strategia UE pentru Cornul Africii ar trebui, prin urmare, să fie utilizată ca model pentru o abordare cuprinzătoare ce cuprinde instrumentele politice, diplomatice, sociale și economice ale UE; întrucât această abordare cuprinzătoare trebuie să se afle în centrul SESM și ar trebui să implice o coordonare între diferitele inițiative, agenții și instrumente ale UE, pentru a aborda cauzele profunde ale instabilității, a contribui la soluționarea conflictelor, la respectarea păcii și a sprijini prioritățile legate de edificarea statului, de guvernare și de dezvoltare, inclusiv reforma sectorului de securitate, aprovizionarea cu energie, securitatea transporturilor și comerțului maritim și de altă natură, pescuitul și protecția mediului și impactul schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

P.

întrucât conflictele și instabilitatea care afectează interesul UE în fluxuri maritime deschise și acces sigur necesită o perspectivă mai aprofundată în legătura dintre securitatea umană, administrarea statului și dezvoltare, și întrucât strategia UE pentru Cornul Africii ar trebui, prin urmare, să fie utilizată ca model pentru o abordare cuprinzătoare ce cuprinde instrumentele politice, diplomatice, sociale și economice ale UE; întrucât această abordare cuprinzătoare trebuie să se afle în centrul SESM și ar trebui să implice o coordonare între diferitele inițiative, agenții și instrumente ale UE, pentru a aborda cauzele profunde ale instabilității, a contribui la soluționarea conflictelor, la respectarea păcii și a sprijini prioritățile legate de edificarea statului, de guvernare și de dezvoltare, inclusiv reforma sectorului de securitate, aprovizionarea cu energie, securitatea transporturilor și comerțului maritim și de altă natură, pescuitul și protecția mediului și impactul schimbărilor climatice;

Observații generale privind o viitoare strategie europeană în materie de securitate maritimă

| 1. | crede cu tărie că UE are un interes vital într-un mediu maritim sigur, deschis și curat, care permite desfășurarea liberă a comerțului și circulația liberă a persoanelor, precum și utilizarea pașnică, legală, echitabilă și sustenabilă a bogățiilor oceanelor, că fluxurile maritime reprezintă elementul vital al comerțului european și constituie canalele prin care Europa își exercită prosperitatea și influența, că securitatea cetățenilor europeni și promovarea principiilor menționate la articolul 21 din TFUE constituie o responsabilitate a UE și a statelor membre, cadrul instituțional al UE, atât civil cât și militar, ar trebui, prin urmare, să fie dezvoltat în continuare pentru a asigura obiectivele, mijloacele și capacitățile necesare pentru îndeplinirea acestei responsabilități; |
| --- | --- |

1.

crede cu tărie că UE are un interes vital într-un mediu maritim sigur, deschis și curat, care permite desfășurarea liberă a comerțului și circulația liberă a persoanelor, precum și utilizarea pașnică, legală, echitabilă și sustenabilă a bogățiilor oceanelor, că fluxurile maritime reprezintă elementul vital al comerțului european și constituie canalele prin care Europa își exercită prosperitatea și influența, că securitatea cetățenilor europeni și promovarea principiilor menționate la articolul 21 din TFUE constituie o responsabilitate a UE și a statelor membre, cadrul instituțional al UE, atât civil cât și militar, ar trebui, prin urmare, să fie dezvoltat în continuare pentru a asigura obiectivele, mijloacele și capacitățile necesare pentru îndeplinirea acestei responsabilități;

| 2. | reamintește statelor membre că numai într-un spirit de angajament, înțelegere reciprocă și reală solidaritate Uniunea va fi în măsură să-și îndeplinească rolul, astfel cum este prevăzut în Tratatul de la Lisabona, precum și ambiția sa declarată de a fi un furnizor de securitate la nivel mondial; reamintește, în acest sens, că articolul 42 alineatul (7) din TUE („clauza de apărare reciprocă” sau „clauza de asistență reciprocă”), articolul 222 din TFUE („clauza de solidaritate”) și articolul 42 alineatul (6) din TUE („cooperarea structurată permanentă”), introduse de Tratatul de la Lisabona, creează cadrul instituțional pentru o solidaritate efectivă între statele membre în domeniul securității și apărării Uniunii; reamintește că aceste instrumente nu au fost, încă, puse în aplicare; felicită, îndeosebi, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) pentru propunerea comună privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate și le invită să evalueze ce implicații ar avea activarea acesteia pentru a aborda provocările pe mare sau pe cele legate de activele sau infrastructura maritime; îndeamnă Consiliul să aprobe cu rapiditate această propunere; |
| --- | --- |

2.

reamintește statelor membre că numai într-un spirit de angajament, înțelegere reciprocă și reală solidaritate Uniunea va fi în măsură să-și îndeplinească rolul, astfel cum este prevăzut în Tratatul de la Lisabona, precum și ambiția sa declarată de a fi un furnizor de securitate la nivel mondial; reamintește, în acest sens, că articolul 42 alineatul (7) din TUE („clauza de apărare reciprocă” sau „clauza de asistență reciprocă”), articolul 222 din TFUE („clauza de solidaritate”) și articolul 42 alineatul (6) din TUE („cooperarea structurată permanentă”), introduse de Tratatul de la Lisabona, creează cadrul instituțional pentru o solidaritate efectivă între statele membre în domeniul securității și apărării Uniunii; reamintește că aceste instrumente nu au fost, încă, puse în aplicare; felicită, îndeosebi, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) pentru propunerea comună privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate și le invită să evalueze ce implicații ar avea activarea acesteia pentru a aborda provocările pe mare sau pe cele legate de activele sau infrastructura maritime; îndeamnă Consiliul să aprobe cu rapiditate această propunere;

| 3. | subliniază faptul că UNCLOS prevede cadrul juridic pentru toate tipurile de activități desfășurate pe oceane și mări, precum și că aceasta poate servi drept ghid pentru o soluționare pașnică a litigiilor maritime; prin urmare, solicită UE și statelor sale membre să promoveze universalitatea Convenției și să insiste asupra nevoii unei aplicări uniforme și consecvente a dispozițiilor acesteia; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că UNCLOS prevede cadrul juridic pentru toate tipurile de activități desfășurate pe oceane și mări, precum și că aceasta poate servi drept ghid pentru o soluționare pașnică a litigiilor maritime; prin urmare, solicită UE și statelor sale membre să promoveze universalitatea Convenției și să insiste asupra nevoii unei aplicări uniforme și consecvente a dispozițiilor acesteia;

| 4. | recunoaște că Uniunea Europeană dispune, deja, de unele dintre mijloacele și instrumentele necesare pentru a putea reacționa la provocările maritime globale în materie de securitate și la nevoia de un mediu sigur și stabil, prin intermediul SEAE și al Comisiei Europene, precum și prin intermediul instrumentelor financiare, al cooperării pentru dezvoltare, al ajutoarelor umanitare, gestionării crizelor, cooperării comerciale și al altor instrumente de acțiune relevante; constată, totuși, că cele mai multe active materiale și tehnice se află în mâinile statelor membre, iar bunăvoința acestora de a-și consolida cooperarea este esențială pentru viitorul securității maritime europene; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că Uniunea Europeană dispune, deja, de unele dintre mijloacele și instrumentele necesare pentru a putea reacționa la provocările maritime globale în materie de securitate și la nevoia de un mediu sigur și stabil, prin intermediul SEAE și al Comisiei Europene, precum și prin intermediul instrumentelor financiare, al cooperării pentru dezvoltare, al ajutoarelor umanitare, gestionării crizelor, cooperării comerciale și al altor instrumente de acțiune relevante; constată, totuși, că cele mai multe active materiale și tehnice se află în mâinile statelor membre, iar bunăvoința acestora de a-și consolida cooperarea este esențială pentru viitorul securității maritime europene;

| 5. | constată, cu toate acestea, că este nevoie de o strategie europeană în materie de securitate maritimă pentru a garanta o abordare integrată și cuprinzătoare care să pună accentul pe amenințările, riscurile, provocările și oportunitățile existente pe mare; deși întemeiată pe valorile și principiile europene, SESM trebuie să creeze sinergii și răspunsuri comune care să mobilizeze toate instituțiile competente și toți actorii pertinenți, atât civili, cât și militari; strategia ar trebui să identifice toate amenințările potențiale, de la amenințările pentru securitate convenționale până la cele reprezentate de catastrofele naturale și schimbările climatice, de la amenințările ce afectează protecția resurselor marine vitale până la securitatea infrastructurii maritime și a fluxurilor comerciale; strategia trebuie, de asemenea, să identifice mijloacele și capacitățile specifice necesare abordării tuturor acestor provocări, inclusiv informațiile, supravegherea și patrularea, căutarea și salvarea, transportul maritim, evacuarea cetățenilor UE și din alte state din zonele de criză, aplicarea embargourilor, precum și acordarea de asistență oricăror misiuni și operațiuni din cadrul PSAC; |
| --- | --- |

5.

constată, cu toate acestea, că este nevoie de o strategie europeană în materie de securitate maritimă pentru a garanta o abordare integrată și cuprinzătoare care să pună accentul pe amenințările, riscurile, provocările și oportunitățile existente pe mare; deși întemeiată pe valorile și principiile europene, SESM trebuie să creeze sinergii și răspunsuri comune care să mobilizeze toate instituțiile competente și toți actorii pertinenți, atât civili, cât și militari; strategia ar trebui să identifice toate amenințările potențiale, de la amenințările pentru securitate convenționale până la cele reprezentate de catastrofele naturale și schimbările climatice, de la amenințările ce afectează protecția resurselor marine vitale până la securitatea infrastructurii maritime și a fluxurilor comerciale; strategia trebuie, de asemenea, să identifice mijloacele și capacitățile specifice necesare abordării tuturor acestor provocări, inclusiv informațiile, supravegherea și patrularea, căutarea și salvarea, transportul maritim, evacuarea cetățenilor UE și din alte state din zonele de criză, aplicarea embargourilor, precum și acordarea de asistență oricăror misiuni și operațiuni din cadrul PSAC;

| 6. | invită Înaltul Reprezentant, Comisia și Consiliul să elaboreze o SESM bazată pe activitatea în comun și pe coordonarea tuturor actorilor europeni pertinenți și a statelor membre relevante în domeniul securității maritime; îndeamnă, în consecință, Comisia și ÎR/VP să remedieze deficiențele PIM din 2007, care nu include o dimensiune a securității, precum și limitele SES care nu reușesc să abordeze riscurile și amenințările în materie de securitate maritimă; consideră că nivelul de ambiție, al mijloacelor și capacităților SESM ar trebui să fie bazate pe SES și PIM, și stabilite de necesitatea de a acționa în calitate de furnizor de securitate la nivel global, asigurând, astfel, fluxuri maritime libere și accesul în largul mărilor pe întreg globul; evidențiază faptul că reglementarea securității maritime va afecta pe termen scurt, mediu și lung toate componentele securității și prosperității europene; |
| --- | --- |

6.

invită Înaltul Reprezentant, Comisia și Consiliul să elaboreze o SESM bazată pe activitatea în comun și pe coordonarea tuturor actorilor europeni pertinenți și a statelor membre relevante în domeniul securității maritime; îndeamnă, în consecință, Comisia și ÎR/VP să remedieze deficiențele PIM din 2007, care nu include o dimensiune a securității, precum și limitele SES care nu reușesc să abordeze riscurile și amenințările în materie de securitate maritimă; consideră că nivelul de ambiție, al mijloacelor și capacităților SESM ar trebui să fie bazate pe SES și PIM, și stabilite de necesitatea de a acționa în calitate de furnizor de securitate la nivel global, asigurând, astfel, fluxuri maritime libere și accesul în largul mărilor pe întreg globul; evidențiază faptul că reglementarea securității maritime va afecta pe termen scurt, mediu și lung toate componentele securității și prosperității europene;

| 7. | invită statele membre să asiste îndeaproape și să se implice activ alături de SEAE și Comisie în elaborarea unei noi SESM în scopul utilizării eficiente a totalității diferitelor active, precum și să țină seama de identificarea și crearea de noi capabilități prin grupare și utilizare în comun; în plus, consideră că noua strategie ar trebui, de asemenea, să integreze inițiativele comune bilaterale și multilaterale de creare de forțe, precum Declarația franco-britanică din 2 noiembrie 2010; |
| --- | --- |

7.

invită statele membre să asiste îndeaproape și să se implice activ alături de SEAE și Comisie în elaborarea unei noi SESM în scopul utilizării eficiente a totalității diferitelor active, precum și să țină seama de identificarea și crearea de noi capabilități prin grupare și utilizare în comun; în plus, consideră că noua strategie ar trebui, de asemenea, să integreze inițiativele comune bilaterale și multilaterale de creare de forțe, precum Declarația franco-britanică din 2 noiembrie 2010;

| 8. | evidențiază faptul că o abordare maritimă integrată ca aceasta, care îmbină instrumente civile și militare și cuprinde atât aspectele interne, cât și cele externe ale securității, deja începe să prindă contur la nivel național în anumite state membre, fiind aplicată, de asemenea, bilateral între anumite state membre, și ar trebui, prin urmare, să fie întărită la nivelul Uniunii; subliniază rolul pe care îl pot juca, și pe care ar trebui să îl joace, națiunile maritime în stimularea unei integrări maritime regionale pozitive; subliniază că inițiativele de integrare maritimă regionale pot și ar trebui să ducă la gruparea ș utilizarea în comun a activelor navale vitale pentru a face față necesităților de capacitate ale UE; |
| --- | --- |

8.

evidențiază faptul că o abordare maritimă integrată ca aceasta, care îmbină instrumente civile și militare și cuprinde atât aspectele interne, cât și cele externe ale securității, deja începe să prindă contur la nivel național în anumite state membre, fiind aplicată, de asemenea, bilateral între anumite state membre, și ar trebui, prin urmare, să fie întărită la nivelul Uniunii; subliniază rolul pe care îl pot juca, și pe care ar trebui să îl joace, națiunile maritime în stimularea unei integrări maritime regionale pozitive; subliniază că inițiativele de integrare maritimă regionale pot și ar trebui să ducă la gruparea ș utilizarea în comun a activelor navale vitale pentru a face față necesităților de capacitate ale UE;

Potențialele riscuri

| 9. | recunoaște faptul că o creștere a traficului pe mare și dezvoltarea activităților de coastă și a celor off-shore prezintă dificultăți pentru securitatea maritimă prin îngreunarea, din ce în ce mai mult, a distingerii între activitățile legale și cele ilegale desfășurate pe mare; |
| --- | --- |

9.

recunoaște faptul că o creștere a traficului pe mare și dezvoltarea activităților de coastă și a celor off-shore prezintă dificultăți pentru securitatea maritimă prin îngreunarea, din ce în ce mai mult, a distingerii între activitățile legale și cele ilegale desfășurate pe mare;

| 10. | constată că UE se confruntă cu amenințări convenționale la adresa securității sale, în special, datorită faptului că apariția unor noi puteri maritime a sporit posibilitatea rivalităților interstatale în ce privește proprietatea zonelor maritime (litigii privind jurisdicția, revendicări teritoriale, licențe de explorare și exploatare în zonele bentonice); constată, în plus, că țările emergente și-au dezvoltat capabilitățile maritime (nave, submarine) și tind, în același timp, să conteste principiile dreptului maritim internațional; |
| --- | --- |

10.

constată că UE se confruntă cu amenințări convenționale la adresa securității sale, în special, datorită faptului că apariția unor noi puteri maritime a sporit posibilitatea rivalităților interstatale în ce privește proprietatea zonelor maritime (litigii privind jurisdicția, revendicări teritoriale, licențe de explorare și exploatare în zonele bentonice); constată, în plus, că țările emergente și-au dezvoltat capabilitățile maritime (nave, submarine) și tind, în același timp, să conteste principiile dreptului maritim internațional;

| 11. | avertizează asupra exploatării nelegitime a unor importante resurse naturale și minerale în apele statelor membre ale UE sau în mările învecinate; constată că o cursă necontrolată pentru resurse marine, naturale și minerale poate avea un impact negativ asupra ecosistemului marin, crescând, astfel, impactul asupra mediului al activităților pe mare; reamintește faptul că exploatarea resurselor marine poate duce, de asemenea, la o militarizare nedorită a zonelor maritime; cu toate acestea, subliniază dreptul fiecărui stat membru de a se angaja în explorarea și exploatarea resurselor sale naturale maritime într-un mod care respectă dreptul internațional și legislația în materie de mediu; |
| --- | --- |

11.

avertizează asupra exploatării nelegitime a unor importante resurse naturale și minerale în apele statelor membre ale UE sau în mările învecinate; constată că o cursă necontrolată pentru resurse marine, naturale și minerale poate avea un impact negativ asupra ecosistemului marin, crescând, astfel, impactul asupra mediului al activităților pe mare; reamintește faptul că exploatarea resurselor marine poate duce, de asemenea, la o militarizare nedorită a zonelor maritime; cu toate acestea, subliniază dreptul fiecărui stat membru de a se angaja în explorarea și exploatarea resurselor sale naturale maritime într-un mod care respectă dreptul internațional și legislația în materie de mediu;

| 12. | constată că UE trebuie să încheie parteneriate solide cu țări terțe și organizații regionale pentru a asigura securitatea și stabilitatea schimburilor comerciale și a exploatării resurselor; subliniază faptul că o dimensiune maritimă solidă a PSAC ar asigura UE capacitatea de a acționa în calitate de arbitru internațional eficient, atunci când este necesar; |
| --- | --- |

12.

constată că UE trebuie să încheie parteneriate solide cu țări terțe și organizații regionale pentru a asigura securitatea și stabilitatea schimburilor comerciale și a exploatării resurselor; subliniază faptul că o dimensiune maritimă solidă a PSAC ar asigura UE capacitatea de a acționa în calitate de arbitru internațional eficient, atunci când este necesar;

| 13. | avertizează că statele care nu doresc să coopereze cu comunitatea internațională și să respecte standardele și tratatele internaționale și care se află într-o poziție geografică care le permite să blocheze căile comerciale, precum și care dețin capacitățile tehnologice și militare în acest sens, reprezintă una dintre preocupările maritime majore în materie de securitate din prezent; consideră că SEAS și VP/ÎR ar trebui să depună toate eforturile pe plan diplomatic pentru a se angaja în dialog și acțiuni de cooperare cu acestea; |
| --- | --- |

13.

avertizează că statele care nu doresc să coopereze cu comunitatea internațională și să respecte standardele și tratatele internaționale și care se află într-o poziție geografică care le permite să blocheze căile comerciale, precum și care dețin capacitățile tehnologice și militare în acest sens, reprezintă una dintre preocupările maritime majore în materie de securitate din prezent; consideră că SEAS și VP/ÎR ar trebui să depună toate eforturile pe plan diplomatic pentru a se angaja în dialog și acțiuni de cooperare cu acestea;

| 14. | constată că, în timp ce confruntările militare stat-stat nu pot fi complet eliminate, riscurile directe și indirecte la adresa securității UE sunt reprezentate în cea mai mare măsură de amenințările neconvenționale care profită de dificultățile pe care le întâmpină aplicarea legii în zonele maritime și de coastă și care rezultă, în general, din eșuarea statelor, din fragilitatea acestora sau din lipsa controlului statal; |
| --- | --- |

14.

constată că, în timp ce confruntările militare stat-stat nu pot fi complet eliminate, riscurile directe și indirecte la adresa securității UE sunt reprezentate în cea mai mare măsură de amenințările neconvenționale care profită de dificultățile pe care le întâmpină aplicarea legii în zonele maritime și de coastă și care rezultă, în general, din eșuarea statelor, din fragilitatea acestora sau din lipsa controlului statal;

| 15. | constată că una dintre principalele amenințări la adresa securității maritime a UE este multiplicarea activităților maritime teroriste în întreaga lume, care amenință direct vasele civile și cele militare ale UE, facilitățile portuare și stațiile energetice, profitând de navigarea pe mare pentru a ataca și a se infiltra în ținte terestre; constată că acești actori interacționează cu rețelele transnaționale de crimă organizată, angajate în activități ilegale pe mare, cum ar fi contrabanda, traficul de ființe umane, imigrația ilegală, traficul de droguri și arme, inclusiv traficul de arme mici, arme ușoare și componente AMD; subliniază faptul că astfel de activități ilicite înrăutățesc crizele politice și umanitare, blocând dezvoltarea socială și economică, democrația și statul de drept, alimentând starea de sărăcie și cauzând migrare, strămutare internă a persoanelor și imense suferințe umane; |
| --- | --- |

15.

constată că una dintre principalele amenințări la adresa securității maritime a UE este multiplicarea activităților maritime teroriste în întreaga lume, care amenință direct vasele civile și cele militare ale UE, facilitățile portuare și stațiile energetice, profitând de navigarea pe mare pentru a ataca și a se infiltra în ținte terestre; constată că acești actori interacționează cu rețelele transnaționale de crimă organizată, angajate în activități ilegale pe mare, cum ar fi contrabanda, traficul de ființe umane, imigrația ilegală, traficul de droguri și arme, inclusiv traficul de arme mici, arme ușoare și componente AMD; subliniază faptul că astfel de activități ilicite înrăutățesc crizele politice și umanitare, blocând dezvoltarea socială și economică, democrația și statul de drept, alimentând starea de sărăcie și cauzând migrare, strămutare internă a persoanelor și imense suferințe umane;

| 16. | este alarmat de înmulțirea dovezilor care demonstrează că rețelele teroriste și actorii nestatali intră în posesia unor capacități maritime sofisticate, inclusiv submarine sau tehnologii radar și de detecție, având acces la date logistice privind industria de transport internațională, capacitățile de minerit și dispozitivele explozibile improvizate acvapurtate (WBIED), îmbunătățindu-și, astfel, în mod semnificativ, potențialul de amenințare și abilitatea de a evita controalele și indicând o extindere a activităților lor în apropierea Europei, îndeosebi de ambele părți ale Oceanului Atlantic de Sud; |
| --- | --- |

16.

este alarmat de înmulțirea dovezilor care demonstrează că rețelele teroriste și actorii nestatali intră în posesia unor capacități maritime sofisticate, inclusiv submarine sau tehnologii radar și de detecție, având acces la date logistice privind industria de transport internațională, capacitățile de minerit și dispozitivele explozibile improvizate acvapurtate (WBIED), îmbunătățindu-și, astfel, în mod semnificativ, potențialul de amenințare și abilitatea de a evita controalele și indicând o extindere a activităților lor în apropierea Europei, îndeosebi de ambele părți ale Oceanului Atlantic de Sud;

| 17. | consideră că perpetuarea conflictelor înghețate în apropierea diverselor zone maritime, precum Caucazul de Sud, sud-estul Mării Mediterane sau Marea Japoniei, reprezintă una dintre sursele principale de instabilitate la nivel mondial, periclitând căile de transport și cele energetice, promovând comerțul cu arme și facilitând activitățile actorilor nestatali, cum ar fi rețelele infracționale și celulele teroriste; |
| --- | --- |

17.

consideră că perpetuarea conflictelor înghețate în apropierea diverselor zone maritime, precum Caucazul de Sud, sud-estul Mării Mediterane sau Marea Japoniei, reprezintă una dintre sursele principale de instabilitate la nivel mondial, periclitând căile de transport și cele energetice, promovând comerțul cu arme și facilitând activitățile actorilor nestatali, cum ar fi rețelele infracționale și celulele teroriste;

| 18. | rămâne, în continuare, preocupat de pirateria de-a lungul coastelor de Est și de Vest ale Africii; subliniază faptul că atacurile piraților – jaf armat, răpire de vase și echipaje și șantaj financiar – împiedică în mod serios libertatea de acces și fluxurile în respectivele mări și, prin urmare, reprezintă o amenințare considerabilă la adresa comerțului internațional și a securității maritime; reamintește faptul că pirateria este, în general, o problemă generată de lipsa de guvernare și dezvoltare a statelor de coastă vizate; speră că UE se va baza pe realizările operațiunii EUNAVFOR Atalanta a PSAC pentru a lansa operațiuni PSAC în vederea combaterii pirateriei în toate celelalte zone; |
| --- | --- |

18.

rămâne, în continuare, preocupat de pirateria de-a lungul coastelor de Est și de Vest ale Africii; subliniază faptul că atacurile piraților – jaf armat, răpire de vase și echipaje și șantaj financiar – împiedică în mod serios libertatea de acces și fluxurile în respectivele mări și, prin urmare, reprezintă o amenințare considerabilă la adresa comerțului internațional și a securității maritime; reamintește faptul că pirateria este, în general, o problemă generată de lipsa de guvernare și dezvoltare a statelor de coastă vizate; speră că UE se va baza pe realizările operațiunii EUNAVFOR Atalanta a PSAC pentru a lansa operațiuni PSAC în vederea combaterii pirateriei în toate celelalte zone;

| 19. | avertizează cu privire la problemele ridicate de piraterie, terorismul internațional și crima organizată, în general, pentru securitatea navigației în punctele maritime vitale de tranzit cu trafic intens; subliniază faptul că unele dintre cele mai importante căi navigabile care asigură aprovizionarea mondială cu energie sunt situate geografic în unele din zonele maritime cele mai instabile, precum canalul Suez, strâmtoarea Hormuz și strâmtoarea Malacca, sau sunt accesate prin aceste zone; |
| --- | --- |

19.

avertizează cu privire la problemele ridicate de piraterie, terorismul internațional și crima organizată, în general, pentru securitatea navigației în punctele maritime vitale de tranzit cu trafic intens; subliniază faptul că unele dintre cele mai importante căi navigabile care asigură aprovizionarea mondială cu energie sunt situate geografic în unele din zonele maritime cele mai instabile, precum canalul Suez, strâmtoarea Hormuz și strâmtoarea Malacca, sau sunt accesate prin aceste zone;

| 20. | constată că lupta împotriva activităților neconvenționale trebuie să se bazeze pe o serie întreagă de instrumente PSAC, inclusiv militare, întrucât intervențiile au adesea loc în medii foarte dificile, cu actori care dispun de o gamă vastă de arme periculoase; susține că, pe baza modelului acțiunii UE în Cornul Africii, unde se desfășoară operațiunile EUNAVFOR Atalanta și EUCAP NESTOR, operațiunile PSAC trebuie să fie însoțite de alte instrumente externe ale UE în vederea abordării cauzelor de sorginte socială, economică și politică ale crizei, precum și a asigurării unei securizări sustenabile a regiunilor vizate; |
| --- | --- |

20.

constată că lupta împotriva activităților neconvenționale trebuie să se bazeze pe o serie întreagă de instrumente PSAC, inclusiv militare, întrucât intervențiile au adesea loc în medii foarte dificile, cu actori care dispun de o gamă vastă de arme periculoase; susține că, pe baza modelului acțiunii UE în Cornul Africii, unde se desfășoară operațiunile EUNAVFOR Atalanta și EUCAP NESTOR, operațiunile PSAC trebuie să fie însoțite de alte instrumente externe ale UE în vederea abordării cauzelor de sorginte socială, economică și politică ale crizei, precum și a asigurării unei securizări sustenabile a regiunilor vizate;

| 21. | constată că este probabil ca migrația ilegală să continue să pună presiune asupra frontierelor maritime ale UE, în special în lumina evoluției politice și economice din vecinătatea sudică și a perspectivei de continuă instabilitate în nordul Africii, Sahel, Cornul Africii și Africa Subsahariană; reamintește, cu toate acestea, că migrația nu trebuie privită ca o amenințare la adresa securității, ci mai degrabă ca un fenomen uman care necesită o strategie de gestionare solidă, care combină cooperarea regională, politică și diplomatică cu politicile de dezvoltare și de investiții în parteneriate regionale; atrage atenția asupra faptului că acest efort necesită dezvoltarea de capacități maritime și activități de pază de coastă pentru patrulare și salvarea migranților care călătoresc la bordul navelor ilegale; |
| --- | --- |

21.

constată că este probabil ca migrația ilegală să continue să pună presiune asupra frontierelor maritime ale UE, în special în lumina evoluției politice și economice din vecinătatea sudică și a perspectivei de continuă instabilitate în nordul Africii, Sahel, Cornul Africii și Africa Subsahariană; reamintește, cu toate acestea, că migrația nu trebuie privită ca o amenințare la adresa securității, ci mai degrabă ca un fenomen uman care necesită o strategie de gestionare solidă, care combină cooperarea regională, politică și diplomatică cu politicile de dezvoltare și de investiții în parteneriate regionale; atrage atenția asupra faptului că acest efort necesită dezvoltarea de capacități maritime și activități de pază de coastă pentru patrulare și salvarea migranților care călătoresc la bordul navelor ilegale;

| 22. | recunoaște că creșterea traficului pe mare este probabil sa crească potențialul de dezastre, precum deversările de petrol și alte incidente de poluare a mediului, descărcarea de deșeuri toxice și depozitarea ilegală de petrol; subliniază faptul că UE trebuie să dezvolte în continuare o strategie care se bazează pe experiența din trecut a dezastrelor de mediu grave pe mare, garantând că toți actorii, toate organismele și agențiile UE, în asociere cu autoritățile statelor membre, intervin într-un mod coordonat, cu scopul de a crea sinergiile adecvate, într-un spirit de solidaritate și de acțiune mai eficientă; |
| --- | --- |

22.

recunoaște că creșterea traficului pe mare este probabil sa crească potențialul de dezastre, precum deversările de petrol și alte incidente de poluare a mediului, descărcarea de deșeuri toxice și depozitarea ilegală de petrol; subliniază faptul că UE trebuie să dezvolte în continuare o strategie care se bazează pe experiența din trecut a dezastrelor de mediu grave pe mare, garantând că toți actorii, toate organismele și agențiile UE, în asociere cu autoritățile statelor membre, intervin într-un mod coordonat, cu scopul de a crea sinergiile adecvate, într-un spirit de solidaritate și de acțiune mai eficientă;

Zonele maritime critice

Marea Mediterană

| 23. | subliniază faptul că Marea Mediterană prezintă o serie de provocări care ar putea amenința în mod potențial stabilitatea UE și în mod direct interesele acesteia, în special având în vedere tulburările politice și dificultățile economice și sociale susceptibile de a persista în unele din statele de coastă; constată că în consecință, activitățile ilegale încurajate, precum terorismul și toate tipurile de trafic ilegal, au un impact asupra securității maritime a UE, inclusiv securitatea aprovizionării cu energie a Sudului; consideră că investițiile în cooperarea regională maritimă sunt urgent necesare, și trebuie să implice o cooperare la nivel european și regional, informații, supraveghere, patrulare și activități de pază de coastă, toate acestea necesitând mijloace adecvate de proiecție a puterii navale; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că Marea Mediterană prezintă o serie de provocări care ar putea amenința în mod potențial stabilitatea UE și în mod direct interesele acesteia, în special având în vedere tulburările politice și dificultățile economice și sociale susceptibile de a persista în unele din statele de coastă; constată că în consecință, activitățile ilegale încurajate, precum terorismul și toate tipurile de trafic ilegal, au un impact asupra securității maritime a UE, inclusiv securitatea aprovizionării cu energie a Sudului; consideră că investițiile în cooperarea regională maritimă sunt urgent necesare, și trebuie să implice o cooperare la nivel european și regional, informații, supraveghere, patrulare și activități de pază de coastă, toate acestea necesitând mijloace adecvate de proiecție a puterii navale;

| 24. | subliniază faptul că Marea Mediterană este centrul mai multor conflicte regionale ce implică dispute maritime de frontieră și, prin urmare, îndeamnă UE să se angajeze la evitarea escaladării în continuare a conflictelor în Mediterana, lucru care va amplifica amenințările existente, cum ar fi consecințele războiului civil din Siria și impactul asupra zonei sale maritime și a celei aparținând țărilor învecinate, instabilitatea politică și lipsa capacităților de guvernare din Libia, Egipt, Tunisia, repercusiunile în țările vecine, Maroc și Algeria, care sunt încă în dezacord cu privire la conflictul din Sahara Occidentală și sunt direct afectate de escaladarea conflictului din Mali și din regiunea Sahel; avertizează, de asemenea, cu privire la pericolul ce provine din interconectarea a crizelor din Marea Mediterană cu instabilitatea și conflictul din Orientul Mijlociu, Sahel, Cornul Africii, Africa de Vest și Africa Subsahariană; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că Marea Mediterană este centrul mai multor conflicte regionale ce implică dispute maritime de frontieră și, prin urmare, îndeamnă UE să se angajeze la evitarea escaladării în continuare a conflictelor în Mediterana, lucru care va amplifica amenințările existente, cum ar fi consecințele războiului civil din Siria și impactul asupra zonei sale maritime și a celei aparținând țărilor învecinate, instabilitatea politică și lipsa capacităților de guvernare din Libia, Egipt, Tunisia, repercusiunile în țările vecine, Maroc și Algeria, care sunt încă în dezacord cu privire la conflictul din Sahara Occidentală și sunt direct afectate de escaladarea conflictului din Mali și din regiunea Sahel; avertizează, de asemenea, cu privire la pericolul ce provine din interconectarea a crizelor din Marea Mediterană cu instabilitatea și conflictul din Orientul Mijlociu, Sahel, Cornul Africii, Africa de Vest și Africa Subsahariană;

| 25. | observă că recentele descoperiri de gaze naturale din Estul Mării Mediterane au creat un nou context geopolitic și au sporit în mod considerabil potențialul pentru litigii, afectând în mod direct interesele legitime și drepturile suverane ale statelor membre ale UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Turcia, Rusia, SUA și Israelul și-au sporit prezența navală în Marea Mediterană; constată, de asemenea, implicațiile litigiilor nerezolvate cu Turcia în Marea Egee și escaladarea tensiunii ce rezultă din intențiile de exploatare a rezervelor de hidrocarburi din largul coastelor Greciei și Ciprului; îndeamnă, prin urmare, UE să acționeze pentru a-și susține poziția, pentru a evita conflictele asupra resurselor naturale din Marea Mediterană și amenințările semnificative la adresa securității pentru statele membre ale UE din zonă, ce ar putea afecta, în cele din urmă, UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

25.

observă că recentele descoperiri de gaze naturale din Estul Mării Mediterane au creat un nou context geopolitic și au sporit în mod considerabil potențialul pentru litigii, afectând în mod direct interesele legitime și drepturile suverane ale statelor membre ale UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Turcia, Rusia, SUA și Israelul și-au sporit prezența navală în Marea Mediterană; constată, de asemenea, implicațiile litigiilor nerezolvate cu Turcia în Marea Egee și escaladarea tensiunii ce rezultă din intențiile de exploatare a rezervelor de hidrocarburi din largul coastelor Greciei și Ciprului; îndeamnă, prin urmare, UE să acționeze pentru a-și susține poziția, pentru a evita conflictele asupra resurselor naturale din Marea Mediterană și amenințările semnificative la adresa securității pentru statele membre ale UE din zonă, ce ar putea afecta, în cele din urmă, UE în ansamblul său;

Marea Baltică

| 26. | constată că, exceptând zonele marine ruse, Marea Baltică este o mare interioară a UE și o cale de trafic vitală pentru mai multe state de coastă; constată că stabilitatea regiunii Mării Baltice și funcționarea fără sincope a transportului maritim depind de reconcilierea intereselor politice, atât ale statelor membre ale UE considerate individual, cât și între UE Și Rusia; constată că stabilitatea politică a Mării Baltice este corelată cu aspecte care se leagă de protecția poziției minorităților lingvistice în statele de coastă, operațiunile de transport de energie, traficul intens al transporturilor comerciale, posibile accidente ale rezervoarelor de petrol și contaminarea stocurilor de pește și a mediului; constată că noi provocări sunt ridicate la adresa siguranței și securității maritime în Marea Baltică de către armele chimice abandonate pe fundul mării după cel de Al Doilea Război Mondial, de centralele nucleare vechi situate de-a lungul malurilor, de posibilele atacuri teroriste asupra transporturilor de energie și posibilele transporturi ilegale de arme prin porturile Mării Baltice; |
| --- | --- |

26.

constată că, exceptând zonele marine ruse, Marea Baltică este o mare interioară a UE și o cale de trafic vitală pentru mai multe state de coastă; constată că stabilitatea regiunii Mării Baltice și funcționarea fără sincope a transportului maritim depind de reconcilierea intereselor politice, atât ale statelor membre ale UE considerate individual, cât și între UE Și Rusia; constată că stabilitatea politică a Mării Baltice este corelată cu aspecte care se leagă de protecția poziției minorităților lingvistice în statele de coastă, operațiunile de transport de energie, traficul intens al transporturilor comerciale, posibile accidente ale rezervoarelor de petrol și contaminarea stocurilor de pește și a mediului; constată că noi provocări sunt ridicate la adresa siguranței și securității maritime în Marea Baltică de către armele chimice abandonate pe fundul mării după cel de Al Doilea Război Mondial, de centralele nucleare vechi situate de-a lungul malurilor, de posibilele atacuri teroriste asupra transporturilor de energie și posibilele transporturi ilegale de arme prin porturile Mării Baltice;

Marea Neagră

| 27. | consideră că, în prezent, Marea Neagră reprezintă, din punct de vedere geostrategic, una dintre cele mai importante regiuni maritime care mărginesc UE, și anume în ceea ce privește necesitatea asigurării securității energetice a UE și diversificarea căilor sale de aprovizionare cu energie; observă că regiunea are un potențial ridicat de riscuri pe termen mediu și lung, date fiind poziția strategică a acesteia ca rută importantă de transport al mărfurilor și al energiei, proximitatea sa față de zonele de conflicte prelungite care pot degenera, cum ar fi teritoriile contestate Abhazia și Oseția de Sud, dar și conflictul conex dintre Moscova și Tbilisi; ținând seama de faptul că securitatea energetică a mai multor state membre ale UE este în mare măsură dependentă de securitatea căilor de aprovizionare cu gaze și petrol care trec prin Marea Neagră sau prin apropierea acesteia, subliniază faptul că UE are un interes strategic în a preveni escaladarea conflictelor regionale prelungite și a identifica soluții de lungă durată pentru acestea; subliniază că, în acest scop, UE ar putea avea nevoie, după caz, să mobilizeze activele navale europene; |
| --- | --- |

27.

consideră că, în prezent, Marea Neagră reprezintă, din punct de vedere geostrategic, una dintre cele mai importante regiuni maritime care mărginesc UE, și anume în ceea ce privește necesitatea asigurării securității energetice a UE și diversificarea căilor sale de aprovizionare cu energie; observă că regiunea are un potențial ridicat de riscuri pe termen mediu și lung, date fiind poziția strategică a acesteia ca rută importantă de transport al mărfurilor și al energiei, proximitatea sa față de zonele de conflicte prelungite care pot degenera, cum ar fi teritoriile contestate Abhazia și Oseția de Sud, dar și conflictul conex dintre Moscova și Tbilisi; ținând seama de faptul că securitatea energetică a mai multor state membre ale UE este în mare măsură dependentă de securitatea căilor de aprovizionare cu gaze și petrol care trec prin Marea Neagră sau prin apropierea acesteia, subliniază faptul că UE are un interes strategic în a preveni escaladarea conflictelor regionale prelungite și a identifica soluții de lungă durată pentru acestea; subliniază că, în acest scop, UE ar putea avea nevoie, după caz, să mobilizeze activele navale europene;

| 28. | reamintește Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o strategie UE pentru Marea Neagră (12) și reiterează nevoia ca UE să joace un rol mai activ în modelarea climatului de securitate al Mării Negre; solicită din nou Comisiei și SEAE să elaboreze o strategie pentru regiunea Mării Negre care să abordeze în mod eficace provocările pe care le reprezintă securitatea și siguranța maritime; |
| --- | --- |

28.

reamintește Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o strategie UE pentru Marea Neagră (12) și reiterează nevoia ca UE să joace un rol mai activ în modelarea climatului de securitate al Mării Negre; solicită din nou Comisiei și SEAE să elaboreze o strategie pentru regiunea Mării Negre care să abordeze în mod eficace provocările pe care le reprezintă securitatea și siguranța maritime;

| 29. | evidențiază necesitatea angajării într-un dialog aprofundat cu partenerii strategici cu privire la prevenirea și soluționarea conflictelor, subliniind, de asemenea, importanța angajării în inițiative regionale multilaterale cum ar fi Sinergia Mării Negre, în scopul combaterii amenințărilor pe care le reprezintă rețelele infracționale implicate în traficul de ființe umane, de droguri și arme, sau probleme cum ar fi pescuitul ilegal și deteriorarea mediului; |
| --- | --- |

29.

evidențiază necesitatea angajării într-un dialog aprofundat cu partenerii strategici cu privire la prevenirea și soluționarea conflictelor, subliniind, de asemenea, importanța angajării în inițiative regionale multilaterale cum ar fi Sinergia Mării Negre, în scopul combaterii amenințărilor pe care le reprezintă rețelele infracționale implicate în traficul de ființe umane, de droguri și arme, sau probleme cum ar fi pescuitul ilegal și deteriorarea mediului;

Oceanul Atlantic și Africa de Vest

| 30. | constată că Oceanul Atlantic este cea mai importantă rută a Europei pentru schimburile comerciale; este preocupat de faptul că Oceanul Atlantic și, în special zona Caraibelor, reprezintă o rută folosită pentru tranzitarea drogurilor provenite din America de Sud; este îngrijorat de faptul că dezvoltarea activităților economice în deceniile următoare, în special odată cu mărirea capacității canalului Panama, ar putea încuraja apariția activităților infracționale în zonă; |
| --- | --- |

30.

constată că Oceanul Atlantic este cea mai importantă rută a Europei pentru schimburile comerciale; este preocupat de faptul că Oceanul Atlantic și, în special zona Caraibelor, reprezintă o rută folosită pentru tranzitarea drogurilor provenite din America de Sud; este îngrijorat de faptul că dezvoltarea activităților economice în deceniile următoare, în special odată cu mărirea capacității canalului Panama, ar putea încuraja apariția activităților infracționale în zonă;

| 31. | consideră că coasta Africii de Vest, în special Golful Guineei, găzduiește, în prezent, unele dintre cele mai importante amenințări iminente la adresa Europei; este profund îngrijorat de faptul că de-a lungul coastei Africii de Vest sunt în curs de apariție provocări serioase legate de activități infracționale, trafic de droguri, trafic de ființe umane și arme; concomitent, țările din Golful Guineei sunt în mod crescând un teren de operațiuni pentru rețelele regionale teroriste, cum ar fi Boko Haram din Nigeria, ale căror acțiuni se extind peste granițe la vecini și care sunt legate la rețele cu dimensiuni globale, precum Al-Qaida din Maghrebul islamic, așa cum demonstrează cu claritate criza din Mali; |
| --- | --- |

31.

consideră că coasta Africii de Vest, în special Golful Guineei, găzduiește, în prezent, unele dintre cele mai importante amenințări iminente la adresa Europei; este profund îngrijorat de faptul că de-a lungul coastei Africii de Vest sunt în curs de apariție provocări serioase legate de activități infracționale, trafic de droguri, trafic de ființe umane și arme; concomitent, țările din Golful Guineei sunt în mod crescând un teren de operațiuni pentru rețelele regionale teroriste, cum ar fi Boko Haram din Nigeria, ale căror acțiuni se extind peste granițe la vecini și care sunt legate la rețele cu dimensiuni globale, precum Al-Qaida din Maghrebul islamic, așa cum demonstrează cu claritate criza din Mali;

| 32. | constată cu îngrijorare că țările din Golful Guineei fac obiectul unei instabilități politice continue, unele se confruntă cu un eșec al statului, cum este cazul Guineei-Bissau, care a devenit o platformă pentru traficul de droguri originar din America Latină și având ca destinație Europa; |
| --- | --- |

32.

constată cu îngrijorare că țările din Golful Guineei fac obiectul unei instabilități politice continue, unele se confruntă cu un eșec al statului, cum este cazul Guineei-Bissau, care a devenit o platformă pentru traficul de droguri originar din America Latină și având ca destinație Europa;

| 33. | ia act de faptul că regiunea este, de asemenea, un important furnizor de energie, țările din Golful Guineei reprezentând, în prezent, 13 % din importurile de petrol și 6 % din importurile de gaze în UE, Nigeria reprezentând 5,8 % din totalul importurilor de petrol ale UE; se așteaptă ca importanța regiunii să crească ca urmare a recentelor descoperiri de rezerve de petrol și gaze în largul coastelor; este îngrijorat, prin urmare, că o concurență pentru resursele naturale din larg ar putea aduce cu sine alte conflicte și activități infracționale; |
| --- | --- |

33.

ia act de faptul că regiunea este, de asemenea, un important furnizor de energie, țările din Golful Guineei reprezentând, în prezent, 13 % din importurile de petrol și 6 % din importurile de gaze în UE, Nigeria reprezentând 5,8 % din totalul importurilor de petrol ale UE; se așteaptă ca importanța regiunii să crească ca urmare a recentelor descoperiri de rezerve de petrol și gaze în largul coastelor; este îngrijorat, prin urmare, că o concurență pentru resursele naturale din larg ar putea aduce cu sine alte conflicte și activități infracționale;

| 34. | subliniază faptul că instabilitatea, terorismul și criminalitatea din largul coastelor Africii de Vest sunt legate în mod strâns de instabilitatea din regiunea Sahel în ansamblul său; îndeamnă, prin urmare, UE ca, în contextul misiunii civile EUCAP Sahel Niger din cadrul PSAC, să integreze eforturile de combatere a terorismului în regiunea Sahel într-o strategie regională și cuprinzătoare pentru a lupta împotriva amenințărilor pe mare în largul coastelor Africii de Vest, în special în Golful Guineei; în acest sens, invită UE să asigure coordonarea dintre cele două misiuni PSAC din regiune – EUCAP Sahel Niger și EUTM Mali – precum și coordonarea cu eforturile depuse pe continent și cu cele de pe mare, pentru a lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate în regiune; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că instabilitatea, terorismul și criminalitatea din largul coastelor Africii de Vest sunt legate în mod strâns de instabilitatea din regiunea Sahel în ansamblul său; îndeamnă, prin urmare, UE ca, în contextul misiunii civile EUCAP Sahel Niger din cadrul PSAC, să integreze eforturile de combatere a terorismului în regiunea Sahel într-o strategie regională și cuprinzătoare pentru a lupta împotriva amenințărilor pe mare în largul coastelor Africii de Vest, în special în Golful Guineei; în acest sens, invită UE să asigure coordonarea dintre cele două misiuni PSAC din regiune – EUCAP Sahel Niger și EUTM Mali – precum și coordonarea cu eforturile depuse pe continent și cu cele de pe mare, pentru a lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate în regiune;

| 35. | salută anunțul programului Comisiei pentru căile maritime vitale în Golful Guineea (CRIMGO), care vizează îmbunătățirea siguranței apelor din Golful Guineei prin furnizarea de formare pentru paza de coastă și crearea unei rețele de schimb de informații între autoritățile din șapte state de coastă din Africa de Vest, ce urmează să fie finanțat prin Instrumentul pentru stabilitate; solicită punerea în aplicare rapidă a CRIMGO în largul coastelor Africii de Vest; solicită, de asemenea, instituirea unor mecanisme de cooperare specifice pentru a lega acest program finanțat de Comisie de misiunile PSAC EUCAP Sahel Niger și EUTM Mali, ale căror acțiuni sunt legate în mod intrinsec de cauzele instabilității din largul coastelor Golfului Guineei; |
| --- | --- |

35.

salută anunțul programului Comisiei pentru căile maritime vitale în Golful Guineea (CRIMGO), care vizează îmbunătățirea siguranței apelor din Golful Guineei prin furnizarea de formare pentru paza de coastă și crearea unei rețele de schimb de informații între autoritățile din șapte state de coastă din Africa de Vest, ce urmează să fie finanțat prin Instrumentul pentru stabilitate; solicită punerea în aplicare rapidă a CRIMGO în largul coastelor Africii de Vest; solicită, de asemenea, instituirea unor mecanisme de cooperare specifice pentru a lega acest program finanțat de Comisie de misiunile PSAC EUCAP Sahel Niger și EUTM Mali, ale căror acțiuni sunt legate în mod intrinsec de cauzele instabilității din largul coastelor Golfului Guineei;

| 36. | subliniază faptul că este necesar să se sporească eficacitatea activităților UE din Golful Guineea; sugerează crearea de sinergii specifice pentru a beneficia de valoarea adăugată a activității în comun a instrumentelor și structurilor existente ale UE, cum ar fi Agenția Europeană pentru Siguranța Maritimă (AESM); |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că este necesar să se sporească eficacitatea activităților UE din Golful Guineea; sugerează crearea de sinergii specifice pentru a beneficia de valoarea adăugată a activității în comun a instrumentelor și structurilor existente ale UE, cum ar fi Agenția Europeană pentru Siguranța Maritimă (AESM);

| 37. | invită ÎR/VP să definească facilitățile statelor membre ale UE și ale partenerilor ACP în amplasamente strategice – precum Baza Aeriană Lajes din Azore, Portugalia și Insulele Capului Verde – care pot fi utilizate pentru a dezvolta operațiuni navale și aeriene specifice pentru a combate proliferarea, terorismul, pirateria și crima organizată în Golful Guineei și zona mai extinsă a Oceanului Atlantic de Sud, într-un triplu parteneriat care implică cooperarea transatlantică cu SUA, Canada, Brazilia și alte țări din America Latină, precum și cooperarea UE-Uniunea Africană; |
| --- | --- |

37.

invită ÎR/VP să definească facilitățile statelor membre ale UE și ale partenerilor ACP în amplasamente strategice – precum Baza Aeriană Lajes din Azore, Portugalia și Insulele Capului Verde – care pot fi utilizate pentru a dezvolta operațiuni navale și aeriene specifice pentru a combate proliferarea, terorismul, pirateria și crima organizată în Golful Guineei și zona mai extinsă a Oceanului Atlantic de Sud, într-un triplu parteneriat care implică cooperarea transatlantică cu SUA, Canada, Brazilia și alte țări din America Latină, precum și cooperarea UE-Uniunea Africană;

Golful Aden și Vestul Oceanului Indian

| 38. | subliniază faptul că, datorită pirateriei, Golful Aden este, în prezent, una dintre cele mai periculoase zone maritime din lume; reamintește faptul că pirateria este o formă specială de crimă organizată, care necesită o abordare specială, cuprinzătoare și holistică ce abordează relația de cauzalitate dintre piraterie și guvernarea socială, politică și economică, după cum demonstrează în special situațiile din Cornul Africii și Somalia; ia act de faptul că urmărirea fluxului de bani din plățile pentru răscumpărare, dezmembrarea rețelelor infracționale și urmărirea penală a făptașilor sunt, de asemenea, componente esențiale ale luptei împotriva pirateriei și pot fi realizate numai prin profitarea de pe urma cooperării dintre autoritățile statelor membre, Europol și Interpol; observă că aici există o legătură concretă între politica de securitate externă și aplicarea legislației naționale; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că, datorită pirateriei, Golful Aden este, în prezent, una dintre cele mai periculoase zone maritime din lume; reamintește faptul că pirateria este o formă specială de crimă organizată, care necesită o abordare specială, cuprinzătoare și holistică ce abordează relația de cauzalitate dintre piraterie și guvernarea socială, politică și economică, după cum demonstrează în special situațiile din Cornul Africii și Somalia; ia act de faptul că urmărirea fluxului de bani din plățile pentru răscumpărare, dezmembrarea rețelelor infracționale și urmărirea penală a făptașilor sunt, de asemenea, componente esențiale ale luptei împotriva pirateriei și pot fi realizate numai prin profitarea de pe urma cooperării dintre autoritățile statelor membre, Europol și Interpol; observă că aici există o legătură concretă între politica de securitate externă și aplicarea legislației naționale;

| 39. | salută crearea misiunii civile PSAC EUCAP Nestor, concepută cu scopul consolidării capacităților maritime din Cornul Africii și Oceanul Indian de Vest și care își propune să ofere o contribuție mai sustenabilă și la nivel local la realizarea obiectivelor de funcționare a EUNAVFOR Atalanta; |
| --- | --- |

39.

salută crearea misiunii civile PSAC EUCAP Nestor, concepută cu scopul consolidării capacităților maritime din Cornul Africii și Oceanul Indian de Vest și care își propune să ofere o contribuție mai sustenabilă și la nivel local la realizarea obiectivelor de funcționare a EUNAVFOR Atalanta;

| 40. | subliniază succesul recent realizat de EUNAVFOR Atalanta – care trebuie să continue – în reducerea apariției atacurilor piraților în Oceanul Indian de Vest și în consolidarea credibilității PSAC; observă că Operațiunea Atalanta este prima misiune navală din cadrul PSAC și că ar trebui să constituie o bază pentru dezvoltarea în continuare și punerea în aplicare a dimensiunii maritime a PSAC, ținând seama de succesele, neajunsurile sale și învățămintele trase; salută rolul pozitiv al UE în cadrul EUNAVFOR Atalanta în cadrul mecanismului SHADE (Shared Awareness and De-confliction) privind promovarea coordonării între forțele navale multinaționale, naționale și regionale care operează în zonă, și, în special, împreună cu operațiunea Ocean Shield a NATO; salută, de asemenea, buna cooperare dintre agențiile UE (cum ar fi Centrul satelitar al UE SatCen și AESM), și terțe părți, în special în domeniul interpretării imaginilor prin satelit ale navelor, chiar și atunci când nu există sisteme oficiale care să stea la baza acestei cooperări; invită UE să oficializeze corelarea dintre instrumentele și organismele existente ale UE, precum cea care s-a dezvoltat între Atalanta, AESM și SatCen, astfel încât să se evite suprapunerea sarcinilor, a resurselor și a cunoștințelor specializate și să se obțină beneficii operaționale clare de pe urma unor astfel de sinergii; |
| --- | --- |

40.

subliniază succesul recent realizat de EUNAVFOR Atalanta – care trebuie să continue – în reducerea apariției atacurilor piraților în Oceanul Indian de Vest și în consolidarea credibilității PSAC; observă că Operațiunea Atalanta este prima misiune navală din cadrul PSAC și că ar trebui să constituie o bază pentru dezvoltarea în continuare și punerea în aplicare a dimensiunii maritime a PSAC, ținând seama de succesele, neajunsurile sale și învățămintele trase; salută rolul pozitiv al UE în cadrul EUNAVFOR Atalanta în cadrul mecanismului SHADE (Shared Awareness and De-confliction) privind promovarea coordonării între forțele navale multinaționale, naționale și regionale care operează în zonă, și, în special, împreună cu operațiunea Ocean Shield a NATO; salută, de asemenea, buna cooperare dintre agențiile UE (cum ar fi Centrul satelitar al UE SatCen și AESM), și terțe părți, în special în domeniul interpretării imaginilor prin satelit ale navelor, chiar și atunci când nu există sisteme oficiale care să stea la baza acestei cooperări; invită UE să oficializeze corelarea dintre instrumentele și organismele existente ale UE, precum cea care s-a dezvoltat între Atalanta, AESM și SatCen, astfel încât să se evite suprapunerea sarcinilor, a resurselor și a cunoștințelor specializate și să se obțină beneficii operaționale clare de pe urma unor astfel de sinergii;

| 41. | subliniază faptul că conceptul de abordare cuprinzătoare, care, în acest caz special, provine din Strategia privind un cadru strategic pentru Cornul Africii, este evident în îmbinarea celor trei misiuni PSAC în curs de desfășurare în regiune (EUNAVFOR Atalanta, Misiunea UE de formare în Somalia și Nestor EUCAP), însoțit de un angajament politic și de politici de dezvoltare; salută activarea centrului de operațiuni al UE cu scopul de a facilita coordonarea și întărirea sinergiilor dintre aceste misiuni, ceea ce reprezintă un pas important în dezvoltarea PSAC; subliniază faptul că acest exemplu de complementaritate și coordonare ar trebui să inspire alte acțiuni în care misiunile și operațiunile PSAC sunt angajate în răspuns la o problemă cu multiple fațete; constată că o capacitate militară permanentă de planificare și conducere ar putea îmbunătăți în continuare integrarea oricărei componente navale în cadrul misiunilor și operațiunilor PSAC; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că conceptul de abordare cuprinzătoare, care, în acest caz special, provine din Strategia privind un cadru strategic pentru Cornul Africii, este evident în îmbinarea celor trei misiuni PSAC în curs de desfășurare în regiune (EUNAVFOR Atalanta, Misiunea UE de formare în Somalia și Nestor EUCAP), însoțit de un angajament politic și de politici de dezvoltare; salută activarea centrului de operațiuni al UE cu scopul de a facilita coordonarea și întărirea sinergiilor dintre aceste misiuni, ceea ce reprezintă un pas important în dezvoltarea PSAC; subliniază faptul că acest exemplu de complementaritate și coordonare ar trebui să inspire alte acțiuni în care misiunile și operațiunile PSAC sunt angajate în răspuns la o problemă cu multiple fațete; constată că o capacitate militară permanentă de planificare și conducere ar putea îmbunătăți în continuare integrarea oricărei componente navale în cadrul misiunilor și operațiunilor PSAC;

| 42. | recunoaște măsurile de protecție la bord, stabilite de companiile de transport; susține cererile recente ale industriei maritime privind reglementarea companiilor private de securitate maritimă și își reînnoiește cererea adresată, în primul rând, Organizației Maritime Internaționale, statelor de pavilion și industriei maritime de a coopera în vederea elaborării unui cod de conduită cu standarde clare, consistente, aplicabile, convenite la nivel internațional, care să reglementeze utilizarea pe nave a gărzilor de securitate înarmate, contractate în mod privat, și, în al doilea rând, cererea adresată companiilor private de securitate maritimă de a acționa strict în conformitate cu respectivele standarde; |
| --- | --- |

42.

recunoaște măsurile de protecție la bord, stabilite de companiile de transport; susține cererile recente ale industriei maritime privind reglementarea companiilor private de securitate maritimă și își reînnoiește cererea adresată, în primul rând, Organizației Maritime Internaționale, statelor de pavilion și industriei maritime de a coopera în vederea elaborării unui cod de conduită cu standarde clare, consistente, aplicabile, convenite la nivel internațional, care să reglementeze utilizarea pe nave a gărzilor de securitate înarmate, contractate în mod privat, și, în al doilea rând, cererea adresată companiilor private de securitate maritimă de a acționa strict în conformitate cu respectivele standarde;

Arctica

| 43. | subliniază faptul că deschiderea căilor maritime arctice este o consecință directă a schimbărilor climatice și evidențiază faptul că, în primul rând, UE ar trebui să se implice în păstrarea și conservarea regiunii, a resurselor sale și a activelor vitale în materie de mediu, asigurând că resursele arctice sunt utilizate în mod sustenabil și cu respectarea populațiilor locale; reliefează importanța stabilității și a păcii de ansamblu în regiune; subliniază, prin urmare, necesitatea unei politici a UE unificate și coordonate privind regiunea, în care atât prioritățile UE, cât și strategia și potențialele provocări sunt definite în mod clar; evidențiază faptul că, alături de interesele daneze, finlandeze și suedeze din Arctica, o viitoare aderare a Islandei la UE ar aprofunda transformarea Uniunii într-o entitate de coastă arctică, subliniind necesitatea unei politici arctice din ce în ce mai coordonate la nivelul UE; în acest sens, salută Comunicarea menționată anterior, intitulată „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică: progresele înregistrate din 2008 și etapele următoare” și reiterează necesitatea unui dialog în materie de politici cu toți partenerii din regiune, inclusiv cu Rusia; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că deschiderea căilor maritime arctice este o consecință directă a schimbărilor climatice și evidențiază faptul că, în primul rând, UE ar trebui să se implice în păstrarea și conservarea regiunii, a resurselor sale și a activelor vitale în materie de mediu, asigurând că resursele arctice sunt utilizate în mod sustenabil și cu respectarea populațiilor locale; reliefează importanța stabilității și a păcii de ansamblu în regiune; subliniază, prin urmare, necesitatea unei politici a UE unificate și coordonate privind regiunea, în care atât prioritățile UE, cât și strategia și potențialele provocări sunt definite în mod clar; evidențiază faptul că, alături de interesele daneze, finlandeze și suedeze din Arctica, o viitoare aderare a Islandei la UE ar aprofunda transformarea Uniunii într-o entitate de coastă arctică, subliniind necesitatea unei politici arctice din ce în ce mai coordonate la nivelul UE; în acest sens, salută Comunicarea menționată anterior, intitulată „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică: progresele înregistrate din 2008 și etapele următoare” și reiterează necesitatea unui dialog în materie de politici cu toți partenerii din regiune, inclusiv cu Rusia;

| 44. | subliniază importanța noilor rute comerciale prin pasajele maritime deschise în Arctica, inclusiv pentru UE și economiile statelor sale membre; subliniază că UE și statele membre ar trebui să apere în mod activ libertatea mărilor și dreptul de liberă trecere prin apele internaționale; subliniază că disputele teritoriale de lungă durată existente între statele arctice ar trebui soluționate în mod pașnic și solicită o mai mare implicare a UE în regiune și o evaluare cu privire la instrumentele și capacitățile care ar putea fi necesare pentru a răspunde la conflictul din zonă; subliniază, în orice caz, necesitatea de a evita militarizarea Arcticii; invită Comisia să prezinte propuneri cu privire la modul în care proiectul Galileo ar putea avea un impact benefic asupra politicii arctice și la modul în care acesta ar putea fi dezvoltat pentru a permite navigarea mai sigură în apele Arcticii, investind, astfel, în siguranța și accesibilitatea în special a Pasajului de Nord-Est; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța noilor rute comerciale prin pasajele maritime deschise în Arctica, inclusiv pentru UE și economiile statelor sale membre; subliniază că UE și statele membre ar trebui să apere în mod activ libertatea mărilor și dreptul de liberă trecere prin apele internaționale; subliniază că disputele teritoriale de lungă durată existente între statele arctice ar trebui soluționate în mod pașnic și solicită o mai mare implicare a UE în regiune și o evaluare cu privire la instrumentele și capacitățile care ar putea fi necesare pentru a răspunde la conflictul din zonă; subliniază, în orice caz, necesitatea de a evita militarizarea Arcticii; invită Comisia să prezinte propuneri cu privire la modul în care proiectul Galileo ar putea avea un impact benefic asupra politicii arctice și la modul în care acesta ar putea fi dezvoltat pentru a permite navigarea mai sigură în apele Arcticii, investind, astfel, în siguranța și accesibilitatea în special a Pasajului de Nord-Est;

Oceanul Pacific

| 45. | subliniază importanța globală a Oceanului Pacific și, în special, a Mării Chinei de Sud, prin care este transportată o treime din comerțul mondial; este alarmat de tensiunea crescândă și îndeamnă de urgență toate părțile implicate să se abțină de la acțiuni politice și militare unilaterale, să-și modereze tonul și să soluționeze conflictul legat de cererile teritoriale în Marea Chinei de Sud cu ajutorul arbitrajului internațional, în conformitate cu dreptul internațional, în special UNCLOS, pentru a asigura stabilitatea regională și libertatea navigației în Marea Chinei de Sud; |
| --- | --- |

45.

subliniază importanța globală a Oceanului Pacific și, în special, a Mării Chinei de Sud, prin care este transportată o treime din comerțul mondial; este alarmat de tensiunea crescândă și îndeamnă de urgență toate părțile implicate să se abțină de la acțiuni politice și militare unilaterale, să-și modereze tonul și să soluționeze conflictul legat de cererile teritoriale în Marea Chinei de Sud cu ajutorul arbitrajului internațional, în conformitate cu dreptul internațional, în special UNCLOS, pentru a asigura stabilitatea regională și libertatea navigației în Marea Chinei de Sud;

| 46. | consideră că o cale pentru o posibilă soluționare pașnică a tensiunii din zonele Mării Chinei de Est și Mării Chinei de Sud este negocierea și aplicarea comună a codurilor de conduită pentru exploatarea pașnică a zonelor maritime în cauză, inclusiv stabilirea de căi comerciale sigure și cote de pescuit sau atribuirea zonelor pentru explorarea resurselor; |
| --- | --- |

46.

consideră că o cale pentru o posibilă soluționare pașnică a tensiunii din zonele Mării Chinei de Est și Mării Chinei de Sud este negocierea și aplicarea comună a codurilor de conduită pentru exploatarea pașnică a zonelor maritime în cauză, inclusiv stabilirea de căi comerciale sigure și cote de pescuit sau atribuirea zonelor pentru explorarea resurselor;

| 47. | invită ÎR/VP să identifice riscurile la adresa păcii și a securității în cazul în care tensiunea și conflictul armat ar escalada în Marea Chinei de Est și Marea Chinei de Sud; |
| --- | --- |

47.

invită ÎR/VP să identifice riscurile la adresa păcii și a securității în cazul în care tensiunea și conflictul armat ar escalada în Marea Chinei de Est și Marea Chinei de Sud;

| 48. | observă că anumite state, în special Australia, sunt deja foarte active din punct de vedere politic în zona Pacificului și că UE ar trebui să se bazeze pe cooperarea bilaterală și multilaterală pentru a asigura securitatea și siguranța în regiune; |
| --- | --- |

48.

observă că anumite state, în special Australia, sunt deja foarte active din punct de vedere politic în zona Pacificului și că UE ar trebui să se bazeze pe cooperarea bilaterală și multilaterală pentru a asigura securitatea și siguranța în regiune;

| 49. | subliniază importanța măririi capacității Canalului Panama, care ar trebui să fie finalizată în 2014, pentru modificarea echilibrului maritim geostrategic și posibilitățile extraordinare pe care acest lucru le va deschide pentru UE și pentru statele membre; avertizează că transporturile maritime și infrastructurile portuare ale acestora ar trebui să fie pregătite să facă față creșterii previzibile a fluxurilor comerciale maritime și riscurilor de securitate și siguranță implicate ce rezultă, printre altele, din presiunea suplimentară exercitată asupra mediului și din activitățile infracționale; subliniază faptul că această conexiune între Oceanul Pacific și Oceanul Atlantic ar putea deveni o rută importantă de transport alternativ din Asia spre Europa și vice-versa prin Vest; |
| --- | --- |

49.

subliniază importanța măririi capacității Canalului Panama, care ar trebui să fie finalizată în 2014, pentru modificarea echilibrului maritim geostrategic și posibilitățile extraordinare pe care acest lucru le va deschide pentru UE și pentru statele membre; avertizează că transporturile maritime și infrastructurile portuare ale acestora ar trebui să fie pregătite să facă față creșterii previzibile a fluxurilor comerciale maritime și riscurilor de securitate și siguranță implicate ce rezultă, printre altele, din presiunea suplimentară exercitată asupra mediului și din activitățile infracționale; subliniază faptul că această conexiune între Oceanul Pacific și Oceanul Atlantic ar putea deveni o rută importantă de transport alternativ din Asia spre Europa și vice-versa prin Vest;

Instrumentele existente și dezvoltarea capacității

| 50. | consideră în mod ferm că criza financiară și economică ar trebui privită ca o oportunitate de a pune în aplicare inițiativa „gruparea și utilizarea în comun” în domeniul generării de capacități maritime într-o manieră cu adevărat europeană, în special profitând de inițiativa LeaderSHIP 2020 și stimulând procesul de stabilire de rețele între operatori din sectorul construcțiilor și reparațiilor de nave și din industriile auxiliare, aceasta reprezentând singura modalitate de a garanta că Europa este în măsură să facă față provocărilor de securitate la nivel mondial care afectează atât spațiile sale maritime, cât și capacitățile navale ale acesteia; |
| --- | --- |

50.

consideră în mod ferm că criza financiară și economică ar trebui privită ca o oportunitate de a pune în aplicare inițiativa „gruparea și utilizarea în comun” în domeniul generării de capacități maritime într-o manieră cu adevărat europeană, în special profitând de inițiativa LeaderSHIP 2020 și stimulând procesul de stabilire de rețele între operatori din sectorul construcțiilor și reparațiilor de nave și din industriile auxiliare, aceasta reprezentând singura modalitate de a garanta că Europa este în măsură să facă față provocărilor de securitate la nivel mondial care afectează atât spațiile sale maritime, cât și capacitățile navale ale acesteia;

| 51. | regretă, cu toate acestea, faptul că statele membre ale UE au redus masiv bugetele naționale de apărare ca reacție la criza financiară și la încetinirea creșterii economice și că astfel de reduceri, care în cea mai mare parte nu sunt coordonate la nivelul UE și ignoră Strategia europeană de securitate, pot avea consecințe grave pentru capacitatea Uniunii și pregătirea acesteia pentru a face față provocărilor maritime și altor provocări în materie de securitate și pentru a-și îndeplini obligațiile internaționale, și pot zădărnici rolul său de furnizor de securitate la nivel mondial; |
| --- | --- |

51.

regretă, cu toate acestea, faptul că statele membre ale UE au redus masiv bugetele naționale de apărare ca reacție la criza financiară și la încetinirea creșterii economice și că astfel de reduceri, care în cea mai mare parte nu sunt coordonate la nivelul UE și ignoră Strategia europeană de securitate, pot avea consecințe grave pentru capacitatea Uniunii și pregătirea acesteia pentru a face față provocărilor maritime și altor provocări în materie de securitate și pentru a-și îndeplini obligațiile internaționale, și pot zădărnici rolul său de furnizor de securitate la nivel mondial;

| 52. | subliniază faptul că prioritatea „grupării și utilizării în comun” propusă de UE pentru a aduce mai multă coordonare, cheltuieli de apărare mai inteligente și economii de scară mai mari între statele membre, nu a dat încă rezultate, inclusiv în domeniul capacităților de securitate maritimă; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că prioritatea „grupării și utilizării în comun” propusă de UE pentru a aduce mai multă coordonare, cheltuieli de apărare mai inteligente și economii de scară mai mari între statele membre, nu a dat încă rezultate, inclusiv în domeniul capacităților de securitate maritimă;

| 53. | salută activitatea AEA prin care a pus bazele realizării „grupării și utilizării în comun”, prin armonizarea cerințelor și proiectelor în materie de formare navală și de logistică; salută studiul din 2012 al echipei de experți („Wise Pen”) privind cerințele și capacitățile maritime; ținând seama de mandatul și cunoștințele specializate ale AEA, îndeamnă statele membre să utilizeze consilierea și asistența tehnică de care dispune aceasta atunci când se confruntă cu necesitatea reducerii bugetelor de apărare, astfel încât să se evite compromiterea dezvoltării capacității strategice în întreaga UE, care trebuie să abordeze lacunele și deficiențele într-un mod coordonat; încurajează statele membre să colaboreze cu AEA pentru a identifica nevoile de capacități, în special cele civile, militare și cu dublă utilizare în domeniul maritim; îndeamnă ÎR/VP ca, împreună cu AEA și DG Afaceri Maritime și Pescuit, să identifice toate activele navale și maritime care îndeplinesc capacitățile maritime și cerințele în 2012 și care sunt expuse riscului de a fi pierdute de către statele membre ale UE ca urmare a constrângerilor financiare și economice, precum și să examineze modalități de a le conserva și a le pune în serviciul politicii maritime integrate europene și al viitoarei strategii europene în materie de securitate maritimă; |
| --- | --- |

53.

salută activitatea AEA prin care a pus bazele realizării „grupării și utilizării în comun”, prin armonizarea cerințelor și proiectelor în materie de formare navală și de logistică; salută studiul din 2012 al echipei de experți („Wise Pen”) privind cerințele și capacitățile maritime; ținând seama de mandatul și cunoștințele specializate ale AEA, îndeamnă statele membre să utilizeze consilierea și asistența tehnică de care dispune aceasta atunci când se confruntă cu necesitatea reducerii bugetelor de apărare, astfel încât să se evite compromiterea dezvoltării capacității strategice în întreaga UE, care trebuie să abordeze lacunele și deficiențele într-un mod coordonat; încurajează statele membre să colaboreze cu AEA pentru a identifica nevoile de capacități, în special cele civile, militare și cu dublă utilizare în domeniul maritim; îndeamnă ÎR/VP ca, împreună cu AEA și DG Afaceri Maritime și Pescuit, să identifice toate activele navale și maritime care îndeplinesc capacitățile maritime și cerințele în 2012 și care sunt expuse riscului de a fi pierdute de către statele membre ale UE ca urmare a constrângerilor financiare și economice, precum și să examineze modalități de a le conserva și a le pune în serviciul politicii maritime integrate europene și al viitoarei strategii europene în materie de securitate maritimă;

| 54. | reamintește faptul că capacitățile cu dublă utilizare sunt necesare în punerea în aplicare a PSAC, ținând seama de provocările complexe în materie de securitate din prezent; subliniază faptul că crizele actuale din Sahel și din Cornul Africii au evidențiat necesitatea unei abordări cuprinzătoare care să mobilizeze, pe de o parte, întreaga gamă de angajamente civile-militare și, pe de altă parte, echipamente și capacități cu dublă utilizare, inclusiv capacitățile navale europene și capacitățile de construcție de nave civile și militare, ce asigură securitatea și rezistența navelor; invită statele membre să colaboreze cu organele și agențiile competente ale UE, îndeosebi cu Comisia, AEA și cu Agenției Spațiale Europene (ASE), în încercarea de a găsi finanțare din partea UE pentru dezvoltarea capacităților cu dublă utilizare, care constituie o modalitate de a remedia lacunele de capacități la nivel național, regional și la nivelul Uniunii; reamintește potențialul de dublă utilizare al programului Galileo și valoarea sa pentru punerea în aplicare și eficacitatea operațiunilor PSAC, îndeosebi în domeniul maritim; subliniază, totuși, că ar trebui acordată prioritate unui nivel mai ridicat de transparență, eficiență și abordărilor multilaterale în domeniul dezvoltării capacităților; |
| --- | --- |

54.

reamintește faptul că capacitățile cu dublă utilizare sunt necesare în punerea în aplicare a PSAC, ținând seama de provocările complexe în materie de securitate din prezent; subliniază faptul că crizele actuale din Sahel și din Cornul Africii au evidențiat necesitatea unei abordări cuprinzătoare care să mobilizeze, pe de o parte, întreaga gamă de angajamente civile-militare și, pe de altă parte, echipamente și capacități cu dublă utilizare, inclusiv capacitățile navale europene și capacitățile de construcție de nave civile și militare, ce asigură securitatea și rezistența navelor; invită statele membre să colaboreze cu organele și agențiile competente ale UE, îndeosebi cu Comisia, AEA și cu Agenției Spațiale Europene (ASE), în încercarea de a găsi finanțare din partea UE pentru dezvoltarea capacităților cu dublă utilizare, care constituie o modalitate de a remedia lacunele de capacități la nivel național, regional și la nivelul Uniunii; reamintește potențialul de dublă utilizare al programului Galileo și valoarea sa pentru punerea în aplicare și eficacitatea operațiunilor PSAC, îndeosebi în domeniul maritim; subliniază, totuși, că ar trebui acordată prioritate unui nivel mai ridicat de transparență, eficiență și abordărilor multilaterale în domeniul dezvoltării capacităților;

| 55. | reamintește necesitatea consolidării unei baze tehnologice în domeniul apărării, cu sediul în UE și finanțate de aceasta, inclusiv construcțiile navale și capacitățile de producție de echipamente; având în vedere criza economică și financiară actuală, reamintește că crearea și sprijinirea unor sectoare de apărare europene competente și sustenabile înseamnă crearea de locuri de muncă și creștere economică; solicită un dialog de o calitate superioară cu părțile interesate din acest sector, ținând seama de faptul că dezvoltarea capacităților navale presupune un angajament de lungă durată; subliniază necesitatea ca statele membre ale UE și sectorul respectiv să raționalizeze și să armonizeze standardele pentru a asigura compatibilitatea operațională europeană în domeniul capacităților maritime și navale, inclusiv în ce privește sistemele și tehnologia comunicațiilor; |
| --- | --- |

55.

reamintește necesitatea consolidării unei baze tehnologice în domeniul apărării, cu sediul în UE și finanțate de aceasta, inclusiv construcțiile navale și capacitățile de producție de echipamente; având în vedere criza economică și financiară actuală, reamintește că crearea și sprijinirea unor sectoare de apărare europene competente și sustenabile înseamnă crearea de locuri de muncă și creștere economică; solicită un dialog de o calitate superioară cu părțile interesate din acest sector, ținând seama de faptul că dezvoltarea capacităților navale presupune un angajament de lungă durată; subliniază necesitatea ca statele membre ale UE și sectorul respectiv să raționalizeze și să armonizeze standardele pentru a asigura compatibilitatea operațională europeană în domeniul capacităților maritime și navale, inclusiv în ce privește sistemele și tehnologia comunicațiilor;

| 56. | consideră că Rețeaua de supraveghere maritimă a AEA (MARSUR) constituie o astfel de inovare ce conferă valoare adăugată dezvoltării dimensiunii maritime a PSAC; îndeamnă cu fermitate să fie create domenii de cooperare adecvate între MARSUR și alte proiecte ale UE ce vizează dezvoltarea supravegherii maritime, cum ar fi proiectele Copernic – Programul european de observare a Pământului (fostul GMES – Monitorizare Globală pentru mediu și securitate) pentru servicii marine și de securitate sau activitatea desfășurată de AESM în domeniul supravegherii maritime; |
| --- | --- |

56.

consideră că Rețeaua de supraveghere maritimă a AEA (MARSUR) constituie o astfel de inovare ce conferă valoare adăugată dezvoltării dimensiunii maritime a PSAC; îndeamnă cu fermitate să fie create domenii de cooperare adecvate între MARSUR și alte proiecte ale UE ce vizează dezvoltarea supravegherii maritime, cum ar fi proiectele Copernic – Programul european de observare a Pământului (fostul GMES – Monitorizare Globală pentru mediu și securitate) pentru servicii marine și de securitate sau activitatea desfășurată de AESM în domeniul supravegherii maritime;

| 57. | consideră că activitățile AESM, AES și ale programului Copernic pot servi în continuare la punerea în aplicare a dimensiunii maritime a PSAC și ar trebui să fie utilizate în mod oficial în acest scop; subliniază faptul că cunoștințele specializate ale acestora le situează într-o situație privilegiată în care pot presta servicii și activități de sprijin pentru misiunile PSAC în curs de desfășurare în materie de supraveghere, activități de patrulare, sau în colectarea, studierea și difuzarea de informații prin satelit, urmând exemplul parteneriatului dezvoltat, chiar dacă la nivel neoficial, între AESM și operațiunea EUNAVFOR Atalanta; |
| --- | --- |

57.

consideră că activitățile AESM, AES și ale programului Copernic pot servi în continuare la punerea în aplicare a dimensiunii maritime a PSAC și ar trebui să fie utilizate în mod oficial în acest scop; subliniază faptul că cunoștințele specializate ale acestora le situează într-o situație privilegiată în care pot presta servicii și activități de sprijin pentru misiunile PSAC în curs de desfășurare în materie de supraveghere, activități de patrulare, sau în colectarea, studierea și difuzarea de informații prin satelit, urmând exemplul parteneriatului dezvoltat, chiar dacă la nivel neoficial, între AESM și operațiunea EUNAVFOR Atalanta;

| 58. | solicită crearea unei veritabile paze de coastă europene, pe baza experienței deja acumulate de către Frontex și Rețeaua de patrule europene, căreia entități și organisme guvernamentale distincte îi asigură capacități, acționând în cadrul jurisprudenței asigurate prin cooperarea în cadrul JAI, orientată către protejarea frontierelor UE, a cetățenilor europeni, dar și a vieților persoanelor aflate în pericol în apele de coastă ale Uniunii; |
| --- | --- |

58.

solicită crearea unei veritabile paze de coastă europene, pe baza experienței deja acumulate de către Frontex și Rețeaua de patrule europene, căreia entități și organisme guvernamentale distincte îi asigură capacități, acționând în cadrul jurisprudenței asigurate prin cooperarea în cadrul JAI, orientată către protejarea frontierelor UE, a cetățenilor europeni, dar și a vieților persoanelor aflate în pericol în apele de coastă ale Uniunii;

| 59. | salută activitatea desfășurată în cadrul dezvoltării Mediului comun în vederea schimbului de informații (CISE) în vederea realizării unui sistem eficace de capacitate europeană de supraveghere maritimă; solicită, prin urmare, UE să investească în mod semnificativ în dezvoltarea în continuare a cadrului CISE, pe baza experienței acumulate în cadrul unor proiecte cum ar fi MARSUNO, BluemassMed și EUROSUR, cu scopul de a fi pregătită pentru a urmări, monitoriza și răspunde la provocările maritime din apele teritoriale ale statelor membre ale UE sau din vecinătatea UE; |
| --- | --- |

59.

salută activitatea desfășurată în cadrul dezvoltării Mediului comun în vederea schimbului de informații (CISE) în vederea realizării unui sistem eficace de capacitate europeană de supraveghere maritimă; solicită, prin urmare, UE să investească în mod semnificativ în dezvoltarea în continuare a cadrului CISE, pe baza experienței acumulate în cadrul unor proiecte cum ar fi MARSUNO, BluemassMed și EUROSUR, cu scopul de a fi pregătită pentru a urmări, monitoriza și răspunde la provocările maritime din apele teritoriale ale statelor membre ale UE sau din vecinătatea UE;

| 60. | având în vedere faptul că membrii UE și NATO dispun de un singur set de forțe navale, solicită o mai mare coordonare strategică între cele două organizații în materie de securitate maritimă; consideră că viitoarea Strategie a UE în materie de securitate maritimă ar trebui să fie independentă de cea a Alianței, însă complementară acesteia, cu scopul de a contribui la soluționarea unui număr cât mai mare din provocările menționate anterior, asigurând, în același timp, utilizarea optimă a activelor maritime limitate; salută rezultatele pozitive ce decurg din co-amplasarea sediilor operaționale ale celor două organizații la Northwood; consideră că UE ar trebui să se concentreze pe valoarea adăugată clară care rezultă din abordarea sa cuprinzătoare vizând să facă față unor provocări cu multiple fațete, cum s-a demonstrat în cazul măsurilor diplomatice, financiare și juridice ulterioare acțiunilor eficace de combatere a pirateriei în cadrul operațiunii Atalanta; solicită îmbunătățirea continuă a partajării de informații între NATO și UE, precum și o coordonare consolidată cu alți actori internaționali; |
| --- | --- |

60.

având în vedere faptul că membrii UE și NATO dispun de un singur set de forțe navale, solicită o mai mare coordonare strategică între cele două organizații în materie de securitate maritimă; consideră că viitoarea Strategie a UE în materie de securitate maritimă ar trebui să fie independentă de cea a Alianței, însă complementară acesteia, cu scopul de a contribui la soluționarea unui număr cât mai mare din provocările menționate anterior, asigurând, în același timp, utilizarea optimă a activelor maritime limitate; salută rezultatele pozitive ce decurg din co-amplasarea sediilor operaționale ale celor două organizații la Northwood; consideră că UE ar trebui să se concentreze pe valoarea adăugată clară care rezultă din abordarea sa cuprinzătoare vizând să facă față unor provocări cu multiple fațete, cum s-a demonstrat în cazul măsurilor diplomatice, financiare și juridice ulterioare acțiunilor eficace de combatere a pirateriei în cadrul operațiunii Atalanta; solicită îmbunătățirea continuă a partajării de informații între NATO și UE, precum și o coordonare consolidată cu alți actori internaționali;

| 61. | regretă faptul că situația existentă în prezent este o situație în care se observă dublarea, suprapunerea, risipa de resurse și războiul intern dintre organismele și agențiile UE care funcționează în domeniul securității maritime; îndeamnă UE să examineze în continuare modalități prin care se pot reduce sarcinile administrativă și financiară ce rezultă din suprapunerea inutilă de funcții, cunoștințe specializate, echipamente și resurse între mai multe organisme și actori ai UE, permițând, astfel, ÎR/VP să-și impună funcția de coordonator; |
| --- | --- |

61.

regretă faptul că situația existentă în prezent este o situație în care se observă dublarea, suprapunerea, risipa de resurse și războiul intern dintre organismele și agențiile UE care funcționează în domeniul securității maritime; îndeamnă UE să examineze în continuare modalități prin care se pot reduce sarcinile administrativă și financiară ce rezultă din suprapunerea inutilă de funcții, cunoștințe specializate, echipamente și resurse între mai multe organisme și actori ai UE, permițând, astfel, ÎR/VP să-și impună funcția de coordonator;

| 62. | în acest sens, solicită integrarea eforturilor în materie de coordonare și activitate în comun în Strategia UE în materie de securitate maritimă, în cadrul căreia ar trebui să fie prezentate orientări clare pentru cooperarea specifică între direcțiile generale competente ale Comisiei, incluzând Afaceri maritime și pescuit, Afaceri interne, Justiție, Industrie și antreprenoriat, Mobilitate și transporturi, Impozitare și Uniune vamală, Cercetare și inovare, și Dezvoltare, precum și Serviciul European de Acțiune Externă și Serviciul Instrumente de politică externă; același lucru ar trebui să fie făcut și pentru cooperarea inter-agenții dintre AEA, AESM, SatCen, Europol, Frontex, Statul-Major al UE, Direcția de planificare și de gestionare a crizelor, Centrul de analiză a informațiilor al UE și autoritățile competente din statele membre; |
| --- | --- |

62.

în acest sens, solicită integrarea eforturilor în materie de coordonare și activitate în comun în Strategia UE în materie de securitate maritimă, în cadrul căreia ar trebui să fie prezentate orientări clare pentru cooperarea specifică între direcțiile generale competente ale Comisiei, incluzând Afaceri maritime și pescuit, Afaceri interne, Justiție, Industrie și antreprenoriat, Mobilitate și transporturi, Impozitare și Uniune vamală, Cercetare și inovare, și Dezvoltare, precum și Serviciul European de Acțiune Externă și Serviciul Instrumente de politică externă; același lucru ar trebui să fie făcut și pentru cooperarea inter-agenții dintre AEA, AESM, SatCen, Europol, Frontex, Statul-Major al UE, Direcția de planificare și de gestionare a crizelor, Centrul de analiză a informațiilor al UE și autoritățile competente din statele membre;

| 63. | salută activitățile desfășurate de comandanții forțelor navale europene (CHENS) în ce privește promovarea înțelegerii între forțele navale europene și examinarea chestiunilor de interes reciproc; solicită ca rezultatele reuniunilor anuale ale CHENS și ale grupurilor sale de lucru specializate să stea la baza Strategiei UE în materie de securitate maritimă și a punerii sale în aplicare la nivelul PSAC, pentru a promova în continuare cooperarea și a asigura o abordare integrată și eficace; |
| --- | --- |

63.

salută activitățile desfășurate de comandanții forțelor navale europene (CHENS) în ce privește promovarea înțelegerii între forțele navale europene și examinarea chestiunilor de interes reciproc; solicită ca rezultatele reuniunilor anuale ale CHENS și ale grupurilor sale de lucru specializate să stea la baza Strategiei UE în materie de securitate maritimă și a punerii sale în aplicare la nivelul PSAC, pentru a promova în continuare cooperarea și a asigura o abordare integrată și eficace;

| 64. | invită viitorul Consiliu European în domeniul apărării, ce va avea loc în decembrie 2013, să adopte o Strategie a UE în materie de securitate maritimă, care să includă punctele de vedere ale Parlamentului European exprimate în acest raport; reamintește statelor membre că lumea de astăzi și, în special, provocările și amenințările prezentului, necesită acțiuni consecvente, coerente și convingătoare pentru a proteja pe cei 500 de milioane de cetățeni UE; reamintește că aceste provocări necesită, de asemenea, o politică externă a UE întemeiată pe nevoia de pace și securitate la nivel mondial și pe promovarea acestora; |
| --- | --- |

64.

invită viitorul Consiliu European în domeniul apărării, ce va avea loc în decembrie 2013, să adopte o Strategie a UE în materie de securitate maritimă, care să includă punctele de vedere ale Parlamentului European exprimate în acest raport; reamintește statelor membre că lumea de astăzi și, în special, provocările și amenințările prezentului, necesită acțiuni consecvente, coerente și convingătoare pentru a proteja pe cei 500 de milioane de cetățeni UE; reamintește că aceste provocări necesită, de asemenea, o politică externă a UE întemeiată pe nevoia de pace și securitate la nivel mondial și pe promovarea acestora;

o

o o

| 65. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vicepreședinte al Comisiei, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO și președintelui Adunării parlamentare a NATO. |
| --- | --- |

65.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vicepreședinte al Comisiei, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO și președintelui Adunării parlamentare a NATO.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0006.

(2)  JOIN(2012)0039 – 2012/0370(NLE).

(3)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 71.

(4)  JOIN(2012)0019.

(5)  JO L 301, 12.11.2008, p. 33.

(6)  JO L 187, 17.7.2012, p. 40.

(7)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 7.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0455.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0097.

(10)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 61.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0203.

(12)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 81.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/144 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/144

---

P7_TA(2013)0381

Structurile militare ale UE: situaţia actuală şi perspective

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la structurile militare ale UE: situația actuală și opțiuni viitoare (2012/2319(INI))

(2016/C 093/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 13–14 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 13–14 decembrie 2012,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2012 privind dezvoltarea capabilităților militare, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2012 privind dezvoltarea capabilităților militare,

| — | având în vedere faptul că Obiectivul global 2010 a fost, susținut de Consiliului European din 17–18 iunie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Obiectivul global 2010 a fost, susținut de Consiliului European din 17–18 iunie 2004,

| — | având în vedere clauza privind apărarea comună și clauza de solidaritate din Tratatul de la Lisabona, care impun statelor membre să furnizeze ajutor și asistență în cazul în care un stat membru este victima unei calamități, a unui atac terorist sau a unui atac armat, |
| --- | --- |

—

având în vedere clauza privind apărarea comună și clauza de solidaritate din Tratatul de la Lisabona, care impun statelor membre să furnizeze ajutor și asistență în cazul în care un stat membru este victima unei calamități, a unui atac terorist sau a unui atac armat,

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate, adoptată de către Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea sa în aplicare, aprobat de Consiliul European din 11–12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate, adoptată de către Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea sa în aplicare, aprobat de Consiliul European din 11–12 decembrie 2008,

| — | având în vedere Decizia Consiliului 2011/871/PESC din 19 decembrie 2011 de instituire a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare (Athena) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului 2011/871/PESC din 19 decembrie 2011 de instituire a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare (Athena) (1),

| — | având în vedere Decizia Consiliului 2011/411/PESC din 12 iulie 2011 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare și de abrogare a Acțiunii comune 2004/551/PESC (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului 2011/411/PESC din 12 iulie 2011 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare și de abrogare a Acțiunii comune 2004/551/PESC (2),

| — | având în vedere discuția a miniștrilor apărării în cadrul reuniunii Consiliului Afaceri Externe din 23 aprilie 2013 dedicată pregătirilor pentru Consiliul European pe teme de apărare din decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere discuția a miniștrilor apărării în cadrul reuniunii Consiliului Afaceri Externe din 23 aprilie 2013 dedicată pregătirilor pentru Consiliul European pe teme de apărare din decembrie 2013,

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (3), rezoluția din 22 noiembrie 2012 referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă și de solidaritate: dimensiuni politice și operaționale (4), cea din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (5) , precum și cea din 14 decembrie 2011 privind impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (3), rezoluția din 22 noiembrie 2012 referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă și de solidaritate: dimensiuni politice și operaționale (4), cea din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (5) , precum și cea din 14 decembrie 2011 privind impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (6),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0205/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0205/2013),

Considerații generale

| 1. | constată cu îngrijorare din ce în ce mai mare că UE dispune de capacități insuficiente de reacție la crizele internaționale, care să îi permită să răspundă la timp și eficient, în pofida angajamentului său durabil în vederea menținerii păcii, protejării drepturilor omului, prevenirii conflictelor și întăririi securității internaționale, în conformitate cu principiile Cartei ONU; subliniază că este în interesul UE și al statelor membre să acționeze într-un mod coerent în calitate de furnizori de securitate, nu doar în Europa, ci și în restul lumii și, în special, în vecinătatea sa; |
| --- | --- |

1.

constată cu îngrijorare din ce în ce mai mare că UE dispune de capacități insuficiente de reacție la crizele internaționale, care să îi permită să răspundă la timp și eficient, în pofida angajamentului său durabil în vederea menținerii păcii, protejării drepturilor omului, prevenirii conflictelor și întăririi securității internaționale, în conformitate cu principiile Cartei ONU; subliniază că este în interesul UE și al statelor membre să acționeze într-un mod coerent în calitate de furnizori de securitate, nu doar în Europa, ci și în restul lumii și, în special, în vecinătatea sa;

| 2. | reamintește atașamentul său constant pentru o perspectivă cuprinzătoare a gestionării crizelor, integrând o gamă largă de mijloace diplomatice, economice, de dezvoltare și, în ultimă instanță, militare, după cum a rezultat în special din rezoluțiile sale referitoare la Raportul anual privind politica externă și de securitate comună (PESC) și la Raportul anual privind politica de securitate și apărare comună (PSAC); subliniază că structurile și capabilitățile militare fac parte integrantă dintr-o astfel de abordare cuprinzătoare, fiind instrumentale pentru capacitatea UE de a răspunde la amenințări, conflicte și crize, inclusiv la crize umanitare în cazul în care toate celelalte mijloace eșuează; |
| --- | --- |

2.

reamintește atașamentul său constant pentru o perspectivă cuprinzătoare a gestionării crizelor, integrând o gamă largă de mijloace diplomatice, economice, de dezvoltare și, în ultimă instanță, militare, după cum a rezultat în special din rezoluțiile sale referitoare la Raportul anual privind politica externă și de securitate comună (PESC) și la Raportul anual privind politica de securitate și apărare comună (PSAC); subliniază că structurile și capabilitățile militare fac parte integrantă dintr-o astfel de abordare cuprinzătoare, fiind instrumentale pentru capacitatea UE de a răspunde la amenințări, conflicte și crize, inclusiv la crize umanitare în cazul în care toate celelalte mijloace eșuează;

| 3. | constată cu regret că operațiunile militare recente, atât din Libia, cât și din Mali, au demonstrat lipsa de progrese a unei veritabile politici de securitate și apărare comune și subliniază necesitatea unei mai bune coordonări și cooperări la nivel european, dacă UE urmează a fi tratată cu seriozitate ca actor eficace și credibil la nivel mondial; |
| --- | --- |

3.

constată cu regret că operațiunile militare recente, atât din Libia, cât și din Mali, au demonstrat lipsa de progrese a unei veritabile politici de securitate și apărare comune și subliniază necesitatea unei mai bune coordonări și cooperări la nivel european, dacă UE urmează a fi tratată cu seriozitate ca actor eficace și credibil la nivel mondial;

| 4. | reamintește faptul că, prin tratat, UE trebuie să depună eforturi pentru realizarea progresivă a unui cadru comun pentru politica de apărare a Uniunii, care să conducă la o apărare comună; reamintește, de asemenea, obligațiile statelor membre asumate prin clauza de apărare reciprocă; |
| --- | --- |

4.

reamintește faptul că, prin tratat, UE trebuie să depună eforturi pentru realizarea progresivă a unui cadru comun pentru politica de apărare a Uniunii, care să conducă la o apărare comună; reamintește, de asemenea, obligațiile statelor membre asumate prin clauza de apărare reciprocă;

| 5. | își reafirmă îngrijorarea profundă cu privire la continuarea procesului necoordonat de reduceri ale bugetelor naționale de apărare, ce împiedică eforturile de eliminare a lacunelor în materie de capabilități și subminează credibilitatea PSAC; îndeamnă statele membre să stopeze această evoluție iresponsabilă, să își intensifice eforturile la nivel național și al UE pentru limitarea consecințelor acestei tendințe printr-o cooperare aprofundată, precum și prin punere în comun și partajare; |
| --- | --- |

5.

își reafirmă îngrijorarea profundă cu privire la continuarea procesului necoordonat de reduceri ale bugetelor naționale de apărare, ce împiedică eforturile de eliminare a lacunelor în materie de capabilități și subminează credibilitatea PSAC; îndeamnă statele membre să stopeze această evoluție iresponsabilă, să își intensifice eforturile la nivel național și al UE pentru limitarea consecințelor acestei tendințe printr-o cooperare aprofundată, precum și prin punere în comun și partajare;

| 6. | reamintește rezoluția sa privind impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE și reiterează recomandările sale referitoare la contracararea efectelor negative ale crizei asupra capabilităților militare la nivelul UE printr-o mai bună coordonare a planificării apărării, prin punerea în comun și partajarea capabilităților, prin sprijinirea cercetării în domeniul apărării și a dezvoltării tehnologice, prin construirea unei baze industriale și tehnologice europene mai integrate, sustenabilă, inovatoare și competitivă, precum și prin dezvoltarea unei piețe europene a echipamentelor de apărare și găsirea unor modalități noi de finanțare la nivelul UE; |
| --- | --- |

6.

reamintește rezoluția sa privind impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE și reiterează recomandările sale referitoare la contracararea efectelor negative ale crizei asupra capabilităților militare la nivelul UE printr-o mai bună coordonare a planificării apărării, prin punerea în comun și partajarea capabilităților, prin sprijinirea cercetării în domeniul apărării și a dezvoltării tehnologice, prin construirea unei baze industriale și tehnologice europene mai integrate, sustenabilă, inovatoare și competitivă, precum și prin dezvoltarea unei piețe europene a echipamentelor de apărare și găsirea unor modalități noi de finanțare la nivelul UE;

| 7. | îndeamnă statele membre ale UE și Comisia să ia măsurile necesare pentru a facilita restructurarea și consolidarea capacităților industriale de apărare, pentru a reduce supracapacitățile existente, care nu sunt sustenabile; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă statele membre ale UE și Comisia să ia măsurile necesare pentru a facilita restructurarea și consolidarea capacităților industriale de apărare, pentru a reduce supracapacitățile existente, care nu sunt sustenabile;

| 8. | salută activitatea Grupului operativ al Comisiei Europene pentru industriile și piețele de apărare și comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” (COM(2013)0542) și invită Comisia să elaboreze propuneri privind modul în care politicile mai ample și instrumentele UE ar putea fi utilizate, printr-o abordare flexibilă, în sprijinul apărării și al obiectivelor de securitate, în special în domeniile cu caracter transversal, cum ar fi tehnologiile cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

8.

salută activitatea Grupului operativ al Comisiei Europene pentru industriile și piețele de apărare și comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” (COM(2013)0542) și invită Comisia să elaboreze propuneri privind modul în care politicile mai ample și instrumentele UE ar putea fi utilizate, printr-o abordare flexibilă, în sprijinul apărării și al obiectivelor de securitate, în special în domeniile cu caracter transversal, cum ar fi tehnologiile cu dublă utilizare;

| 9. | subliniază faptul că structurile militare existente în UE, la nivelul Uniunii, la nivel multinațional și național, trebuie să continue, în cadrul procesului de transformare, să construiască forțe armate modulare, interoperabile și dislocabile, adaptate la operațiuni multinaționale; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că structurile militare existente în UE, la nivelul Uniunii, la nivel multinațional și național, trebuie să continue, în cadrul procesului de transformare, să construiască forțe armate modulare, interoperabile și dislocabile, adaptate la operațiuni multinaționale;

| 10. | salută impulsul reînnoit dat de Consiliul European în decembrie 2012 în vederea creșterii eficacității operaționale și a eficienței operațiunilor PSAC, a consolidării cooperării europene pentru a furniza capabilități orientate spre viitor și pentru a completa lacunele critice, precum și în vederea consolidării industriei europene de apărare; |
| --- | --- |

10.

salută impulsul reînnoit dat de Consiliul European în decembrie 2012 în vederea creșterii eficacității operaționale și a eficienței operațiunilor PSAC, a consolidării cooperării europene pentru a furniza capabilități orientate spre viitor și pentru a completa lacunele critice, precum și în vederea consolidării industriei europene de apărare;

| 11. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să prezinte propuneri, pentru reuniunea Consiliului European din decembrie 2013, care să reflecte recomandările prezentei rezoluții și care să includă opțiuni pentru promovarea cooperării europene în domeniul securității și apărării între statele membre care doresc să facă acest lucru, pe baza dispozițiilor din tratat referitoare la cooperarea structurată permanentă, în cazul în care nu se realizează niciun acord între toate statele membre privind o agendă ambițioasă; |
| --- | --- |

11.

invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să prezinte propuneri, pentru reuniunea Consiliului European din decembrie 2013, care să reflecte recomandările prezentei rezoluții și care să includă opțiuni pentru promovarea cooperării europene în domeniul securității și apărării între statele membre care doresc să facă acest lucru, pe baza dispozițiilor din tratat referitoare la cooperarea structurată permanentă, în cazul în care nu se realizează niciun acord între toate statele membre privind o agendă ambițioasă;

| 12. | este hotărât să elaboreze, ca parte a propriei agende pentru următoarea convenție constituțională, propuneri vizând consolidarea tratatelor în ceea ce privește dezvoltarea PSAC; |
| --- | --- |

12.

este hotărât să elaboreze, ca parte a propriei agende pentru următoarea convenție constituțională, propuneri vizând consolidarea tratatelor în ceea ce privește dezvoltarea PSAC;

Îmbunătățirea capacității UE de planificare și desfășurare de operațiuni militare

| 13. | constată cu regret că, la zece ani după prima operațiune militară autonomă condusă de UE, Uniunea nu are nici acum o capacitate europeană permanentă responsabilă de planificarea și desfășurarea de operațiuni militare și regretă efectul inhibitor al acestei lipse asupra capacității de reacție a UE în cazul unor crize acute; reamintește că dispozițiile actuale, care necesită activarea ad-hoc a unui cartier general național, reflectă o abordare pur reactivă și nu oferă resurse pentru planificarea în avans necesară; |
| --- | --- |

13.

constată cu regret că, la zece ani după prima operațiune militară autonomă condusă de UE, Uniunea nu are nici acum o capacitate europeană permanentă responsabilă de planificarea și desfășurarea de operațiuni militare și regretă efectul inhibitor al acestei lipse asupra capacității de reacție a UE în cazul unor crize acute; reamintește că dispozițiile actuale, care necesită activarea ad-hoc a unui cartier general național, reflectă o abordare pur reactivă și nu oferă resurse pentru planificarea în avans necesară;

| 14. | consideră că activarea Centrului operațional, deși salutară pentru rolul său în coordonarea misiunilor în Cornul Africii, reprezintă un demers clar insuficient pentru înființarea unei astfel de capacități permanente, din cauza resurselor sale limitate și a limitării stricte a funcțiilor sale la activități de sprijin; deplânge faptul că inițiativa celor cinci țări participante la „Weimar Plus” nu a produs vreun alt rezultat semnificativ; îndeamnă statele membre să fie, într-o primă etapă, de acord ca Centrul de operațiuni să fie însărcinat cu planificarea operațională a misiunilor neexecutive, cum ar fi misiunile UE de instruire în Mali și Somalia; |
| --- | --- |

14.

consideră că activarea Centrului operațional, deși salutară pentru rolul său în coordonarea misiunilor în Cornul Africii, reprezintă un demers clar insuficient pentru înființarea unei astfel de capacități permanente, din cauza resurselor sale limitate și a limitării stricte a funcțiilor sale la activități de sprijin; deplânge faptul că inițiativa celor cinci țări participante la „Weimar Plus” nu a produs vreun alt rezultat semnificativ; îndeamnă statele membre să fie, într-o primă etapă, de acord ca Centrul de operațiuni să fie însărcinat cu planificarea operațională a misiunilor neexecutive, cum ar fi misiunile UE de instruire în Mali și Somalia;

| 15. | solicită din nou crearea unui comandament operațional al UE cu drepturi depline în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), prin intermediul cooperării structurate permanente, dacă este cazul; subliniază faptul că acesta ar trebui să fie o structură civilo-militară, responsabilă de planificarea și desfășurarea atât a misiunilor civile, cât și a operațiunilor militare ale UE, care să aibă structuri de comandă separate, civile și militare; |
| --- | --- |

15.

solicită din nou crearea unui comandament operațional al UE cu drepturi depline în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), prin intermediul cooperării structurate permanente, dacă este cazul; subliniază faptul că acesta ar trebui să fie o structură civilo-militară, responsabilă de planificarea și desfășurarea atât a misiunilor civile, cât și a operațiunilor militare ale UE, care să aibă structuri de comandă separate, civile și militare;

| 16. | subliniază că înființarea unui comandament operațional al UE ar consolida foarte mult memoria instituțională a UE în gestionarea crizelor, ar contribui la dezvoltarea unei culturi strategice comune, prin detașarea de personal din structurile naționale, ar maximiza avantajele unei coordonări civilo-militare, ar permite punerea în comun a anumitor funcții, ar reduce costurile pe termen lung și ar înlesni controlul democratic din partea Parlamentului și al Consiliului; |
| --- | --- |

16.

subliniază că înființarea unui comandament operațional al UE ar consolida foarte mult memoria instituțională a UE în gestionarea crizelor, ar contribui la dezvoltarea unei culturi strategice comune, prin detașarea de personal din structurile naționale, ar maximiza avantajele unei coordonări civilo-militare, ar permite punerea în comun a anumitor funcții, ar reduce costurile pe termen lung și ar înlesni controlul democratic din partea Parlamentului și al Consiliului;

| 17. | subliniază necesitatea unei capacități permanente pentru planificare și desfășurarea de operațiuni militare și din perspectiva obligațiilor care decurg din clauza de apărare reciprocă și clauza de solidaritate; subliniază că trebuie asigurat un nivel adecvat de pregătire și rapiditate a reacției, în cazul în care ar fi invocată una din cele două clauze; invită VP/ÎR să propună modalitățile practice pentru a include în clauza de apărare reciprocă o definiție a reacției la nivelul UE; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea unei capacități permanente pentru planificare și desfășurarea de operațiuni militare și din perspectiva obligațiilor care decurg din clauza de apărare reciprocă și clauza de solidaritate; subliniază că trebuie asigurat un nivel adecvat de pregătire și rapiditate a reacției, în cazul în care ar fi invocată una din cele două clauze; invită VP/ÎR să propună modalitățile practice pentru a include în clauza de apărare reciprocă o definiție a reacției la nivelul UE;

Consolidarea grupurilor tactice de luptă ale UE: instrumentul de reacție rapidă și stabilizare al Uniunii

| 18. | recunoaște contribuția grupurilor tactice de luptă ale UE la transformarea forțelor armate ale statelor membre, prin promovarea interoperabilității militare și a cooperării multinaționale; regretă faptul că acest concept nu și-a dovedit încă utilitatea ca instrument de reacție rapidă în timpul operațiunilor și, dacă nu vor fi făcute modificări substanțiale, un acord privind desfășurarea acestora pare improbabil; consideră că situația din Mali este o oportunitate ratată pentru prima utilizare a grupurilor tactice de luptă din UE; |
| --- | --- |

18.

recunoaște contribuția grupurilor tactice de luptă ale UE la transformarea forțelor armate ale statelor membre, prin promovarea interoperabilității militare și a cooperării multinaționale; regretă faptul că acest concept nu și-a dovedit încă utilitatea ca instrument de reacție rapidă în timpul operațiunilor și, dacă nu vor fi făcute modificări substanțiale, un acord privind desfășurarea acestora pare improbabil; consideră că situația din Mali este o oportunitate ratată pentru prima utilizare a grupurilor tactice de luptă din UE;

| 19. | consideră că, pentru a mări eficacitatea grupurilor tactice de luptă, ar trebui acordată o atenție adecvată alcătuirii acestora, cunoscând faptul că, în general, statele din aceeași regiune au aceeași percepție asupra amenințărilor, facilitând astfel reacția necesară la acestea; |
| --- | --- |

19.

consideră că, pentru a mări eficacitatea grupurilor tactice de luptă, ar trebui acordată o atenție adecvată alcătuirii acestora, cunoscând faptul că, în general, statele din aceeași regiune au aceeași percepție asupra amenințărilor, facilitând astfel reacția necesară la acestea;

| 20. | consideră că mecanismul ATHENA pentru costurile comune ale operațiilor militare, nici în forma sa revizuită, nu ține suficient seama de caracteristicile specifice conceptului de grup tactic de luptă; solicită o extindere semnificativă a costurilor comune pentru operațiunile de reacție rapidă, astfel încât să acopere complet costurile când sunt folosite grupurile tactice de luptă; consideră că finanțarea grupurilor tactice de luptă de către statele care participă la aceste grupuri (conform principiului „costs lie where they fall”), aflate în așteptare conform unui sistem voluntar și prin rotație, este contrară principiului repartizării echitabile a costurilor; |
| --- | --- |

20.

consideră că mecanismul ATHENA pentru costurile comune ale operațiilor militare, nici în forma sa revizuită, nu ține suficient seama de caracteristicile specifice conceptului de grup tactic de luptă; solicită o extindere semnificativă a costurilor comune pentru operațiunile de reacție rapidă, astfel încât să acopere complet costurile când sunt folosite grupurile tactice de luptă; consideră că finanțarea grupurilor tactice de luptă de către statele care participă la aceste grupuri (conform principiului „costs lie where they fall”), aflate în așteptare conform unui sistem voluntar și prin rotație, este contrară principiului repartizării echitabile a costurilor;

| 21. | invită VP/ÎR să facă propuneri în vederea ajustării mecanismului ATHENA la particularitățile grupurilor tactice de luptă, dacă este necesar, prin cooperarea structurată permanentă, creat în paralel cu un comandament operațional permanent; îndeamnă, totodată, VP/ÎR să prezinte o propunere privind înființarea și finanțarea fondului de lansare pentru activitățile de pregătire a operațiunilor militare ale UE, după cum a fost stabilit prin tratat; |
| --- | --- |

21.

invită VP/ÎR să facă propuneri în vederea ajustării mecanismului ATHENA la particularitățile grupurilor tactice de luptă, dacă este necesar, prin cooperarea structurată permanentă, creat în paralel cu un comandament operațional permanent; îndeamnă, totodată, VP/ÎR să prezinte o propunere privind înființarea și finanțarea fondului de lansare pentru activitățile de pregătire a operațiunilor militare ale UE, după cum a fost stabilit prin tratat;

| 22. | ia act de eforturile Consiliului și ale SEAE vizând creșterea flexibilității și a posibilității de utilizare a grupurilor tactice de luptă, care, totuși, nu au produs rezultate concrete până în prezent; subliniază că este necesar un grad ridicat de interoperabilitate, nu numai la nivel tehnic, ci și la nivel conceptual și procedural, în special pentru a armoniza normele de intervenție și transferul de autoritate și pentru a elimina rezervele exprimate la nivel național; |
| --- | --- |

22.

ia act de eforturile Consiliului și ale SEAE vizând creșterea flexibilității și a posibilității de utilizare a grupurilor tactice de luptă, care, totuși, nu au produs rezultate concrete până în prezent; subliniază că este necesar un grad ridicat de interoperabilitate, nu numai la nivel tehnic, ci și la nivel conceptual și procedural, în special pentru a armoniza normele de intervenție și transferul de autoritate și pentru a elimina rezervele exprimate la nivel național;

| 23. | invită Consiliul European să analizeze modalitățile de simplificare a procesului decizional politic la nivelul UE și la nivel național, pentru a transforma în realitate capacitatea de reacție rapidă; insistă asupra faptului că trebuie demonstrată voință politică pentru a face față provocărilor; încurajează o reflecție asupra procedurilor simplificate posibile în ceea ce privește desfășurarea de grupuri tactice de luptă pentru perioade limitate de timp, dacă sunt îndeplinite anumite condiții clar definite și aprobate în prealabil, cum ar fi o solicitare specifică din partea Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

23.

invită Consiliul European să analizeze modalitățile de simplificare a procesului decizional politic la nivelul UE și la nivel național, pentru a transforma în realitate capacitatea de reacție rapidă; insistă asupra faptului că trebuie demonstrată voință politică pentru a face față provocărilor; încurajează o reflecție asupra procedurilor simplificate posibile în ceea ce privește desfășurarea de grupuri tactice de luptă pentru perioade limitate de timp, dacă sunt îndeplinite anumite condiții clar definite și aprobate în prealabil, cum ar fi o solicitare specifică din partea Organizației Națiunilor Unite;

| 24. | salută angajamentul reînnoit al statelor membre având drept obiectiv ambițios conceptul de grup tactic de luptă, precum și promisiunile vizând planificarea de contribuții pe baza angajamentelor recurente regulate, pentru a evita viitoarele deficite în rotația grupurilor tactice de luptă; încurajează dezvoltarea de grupuri tactice de luptă ca parteneriate pe termen lung, funcționale și după perioada de convocare pentru a maximiza avantajele militare și economice ale achizițiilor în comun de echipamente și servicii, precum și ale inițiativelor de punere în comun și partajare a capabilităților; constată că contractul-cadru privind serviciile logistice de bază pentru grupul tactic de luptă al UE în situație de alertă în al doilea semestru din 2012, încheiat de Agenția Europeană de Apărare (AEA), este un exemplu concret în acest sens; |
| --- | --- |

24.

salută angajamentul reînnoit al statelor membre având drept obiectiv ambițios conceptul de grup tactic de luptă, precum și promisiunile vizând planificarea de contribuții pe baza angajamentelor recurente regulate, pentru a evita viitoarele deficite în rotația grupurilor tactice de luptă; încurajează dezvoltarea de grupuri tactice de luptă ca parteneriate pe termen lung, funcționale și după perioada de convocare pentru a maximiza avantajele militare și economice ale achizițiilor în comun de echipamente și servicii, precum și ale inițiativelor de punere în comun și partajare a capabilităților; constată că contractul-cadru privind serviciile logistice de bază pentru grupul tactic de luptă al UE în situație de alertă în al doilea semestru din 2012, încheiat de Agenția Europeană de Apărare (AEA), este un exemplu concret în acest sens;

| 25. | subliniază că orice costuri care nu sunt legate de operațiunile militare, cum ar fi pregătirea și costurile pentru grupurile tactice de luptă aflate în alertă, ar putea fi suportate de bugetul UE; |
| --- | --- |

25.

subliniază că orice costuri care nu sunt legate de operațiunile militare, cum ar fi pregătirea și costurile pentru grupurile tactice de luptă aflate în alertă, ar putea fi suportate de bugetul UE;

| 26. | subliniază faptul că grupurile tactice de luptă constituie un instrument specific cu dimensiuni și sustenabilitate limitate, care este adaptat la un anumit număr de scenarii și care nu poate fi considerat un instrument universal de gestionare a crizelor; reamintește că Obiectivul global inițial de la Helsinki din 1999 (Helsinki Headline Goal), reconfirmat de Consiliul European în 2008, a stabilit ca obiectiv ca UE să aibă capacitatea de a desfășura forțe militare de până la 60 000 de persoane, în 60 de zile, pentru o operațiune majoră; constată că acest obiectiv, deși nu a fost abandonat în mod oficial, nu a fost niciodată realizat în termeni reali, datorită unor neajunsuri persistente la nivelul capabilităților; subliniază că, mai degrabă decât stabilirea unor obiective arbitrare, care riscă deteriorarea credibilității UE, trebuie depuse urgent eforturi susținute pentru eliminarea deficitelor capacitare și pentru îmbunătățirea generării de forțe și a proiecției pentru operațiunile militare ale UE în general; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că grupurile tactice de luptă constituie un instrument specific cu dimensiuni și sustenabilitate limitate, care este adaptat la un anumit număr de scenarii și care nu poate fi considerat un instrument universal de gestionare a crizelor; reamintește că Obiectivul global inițial de la Helsinki din 1999 (Helsinki Headline Goal), reconfirmat de Consiliul European în 2008, a stabilit ca obiectiv ca UE să aibă capacitatea de a desfășura forțe militare de până la 60 000 de persoane, în 60 de zile, pentru o operațiune majoră; constată că acest obiectiv, deși nu a fost abandonat în mod oficial, nu a fost niciodată realizat în termeni reali, datorită unor neajunsuri persistente la nivelul capabilităților; subliniază că, mai degrabă decât stabilirea unor obiective arbitrare, care riscă deteriorarea credibilității UE, trebuie depuse urgent eforturi susținute pentru eliminarea deficitelor capacitare și pentru îmbunătățirea generării de forțe și a proiecției pentru operațiunile militare ale UE în general;

Crearea de structuri și capacități pentru soluționarea deficitelor capacitare majore

| 27. | reamintește misiunea și sarcinile AEA, în conformitate cu articolul 42 alineatul (3) și articolul 45 din Tratatul UE, în special în ceea ce privește rolul său esențial în dezvoltarea și implementarea capabilităților UE și a politicilor privind armamentele, armonizarea nevoilor operaționale, avansarea unor proiecte multilaterale, coordonarea programelor statelor membre, consolidarea bazei europene industriale și tehnologice în domeniul apărării și îmbunătățirea eficienței cheltuielilor militare; îndeamnă statele membre, având în vedere accentul pus de AEA pe raportul costuri/eficiență, să ofere agenției o finanțare adecvată, pentru a putea beneficia de întregul său potențial; reiterează apelul către VP/ÎR de a prezenta propuneri pentru finanțarea costurilor aferente personalului și funcționării agenției din bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

27.

reamintește misiunea și sarcinile AEA, în conformitate cu articolul 42 alineatul (3) și articolul 45 din Tratatul UE, în special în ceea ce privește rolul său esențial în dezvoltarea și implementarea capabilităților UE și a politicilor privind armamentele, armonizarea nevoilor operaționale, avansarea unor proiecte multilaterale, coordonarea programelor statelor membre, consolidarea bazei europene industriale și tehnologice în domeniul apărării și îmbunătățirea eficienței cheltuielilor militare; îndeamnă statele membre, având în vedere accentul pus de AEA pe raportul costuri/eficiență, să ofere agenției o finanțare adecvată, pentru a putea beneficia de întregul său potențial; reiterează apelul către VP/ÎR de a prezenta propuneri pentru finanțarea costurilor aferente personalului și funcționării agenției din bugetul Uniunii;

| 28. | regretă absența unor angajamente ferme privind capabilitățile din partea statelor membre și invită Consiliul să asigure realizarea cerințelor de evaluare aferente, prevăzute la articolul 42 alineatul (3) și articolul 45 alineatul (1) din Tratatul UE; invită VP/ÎR să prezinte propuneri în acest sens; consideră că Parlamentul ar trebui informat periodic cu privire la progresele realizate în crearea de capabilități militare relevante pentru implementarea PSAC; |
| --- | --- |

28.

regretă absența unor angajamente ferme privind capabilitățile din partea statelor membre și invită Consiliul să asigure realizarea cerințelor de evaluare aferente, prevăzute la articolul 42 alineatul (3) și articolul 45 alineatul (1) din Tratatul UE; invită VP/ÎR să prezinte propuneri în acest sens; consideră că Parlamentul ar trebui informat periodic cu privire la progresele realizate în crearea de capabilități militare relevante pentru implementarea PSAC;

| 29. | încurajează continuarea progreselor în implementarea Planului AEA de dezvoltare a capabilităților și solicită, în contextul revizuirii sale în 2013, o mai bună integrare a acestuia în planificarea apărării la nivel național, care necesită o mai bună armonizare; reiterează apelul făcut statelor membre de a lansa un proces instituționalizat de coordonare mai mare a planificării apărării atât între ele, cât și în cadrul Comitetului Militar al UE, bazându-se în special, pe consultanța oferită de AEA; atrage atenția asupra necesității generale de a urgenta cooperarea între AED și Comitetul Militar al UE/Statul-Major al UE; se așteaptă ca șefii de stat și de guvern și să înceapă reexaminarea apărării europene pe durata Consiliului European dedicat securității și apărării în decembrie 2013; |
| --- | --- |

29.

încurajează continuarea progreselor în implementarea Planului AEA de dezvoltare a capabilităților și solicită, în contextul revizuirii sale în 2013, o mai bună integrare a acestuia în planificarea apărării la nivel național, care necesită o mai bună armonizare; reiterează apelul făcut statelor membre de a lansa un proces instituționalizat de coordonare mai mare a planificării apărării atât între ele, cât și în cadrul Comitetului Militar al UE, bazându-se în special, pe consultanța oferită de AEA; atrage atenția asupra necesității generale de a urgenta cooperarea între AED și Comitetul Militar al UE/Statul-Major al UE; se așteaptă ca șefii de stat și de guvern și să înceapă reexaminarea apărării europene pe durata Consiliului European dedicat securității și apărării în decembrie 2013;

| 30. | solicită o abordare mai structurată pentru soluționarea deficitelor capacitare majore la nivel european și, în special, în domeniul capabilităților-cheie de susținere și multiplicare a forțelor – cum ar fi platformele ISR (informații, supraveghere și recunoaștere), transportul aerian strategic, elicopterele, asistența medicală, sistemele de alimentare în aer și munițiile ghidate – în strânsă cooperare și complementaritate deplină cu NATO; salută rezultatele inițiale ale inițiativelor de punere în comun și partajare, gestionate de către AEA, dar subliniază faptul că trebuie continuate progresele în aceste domenii, precum și în altele; regretă faptul că, deși forțele armate europene s-au confruntat în mod repetat cu o lipsă de mijloace de susținere și de multiplicatori de forță în PSAC și alte operațiuni, niciuna dintre lacunele identificate în materie de capabilități nu a fost încă soluționată într-un mod satisfăcător; |
| --- | --- |

30.

solicită o abordare mai structurată pentru soluționarea deficitelor capacitare majore la nivel european și, în special, în domeniul capabilităților-cheie de susținere și multiplicare a forțelor – cum ar fi platformele ISR (informații, supraveghere și recunoaștere), transportul aerian strategic, elicopterele, asistența medicală, sistemele de alimentare în aer și munițiile ghidate – în strânsă cooperare și complementaritate deplină cu NATO; salută rezultatele inițiale ale inițiativelor de punere în comun și partajare, gestionate de către AEA, dar subliniază faptul că trebuie continuate progresele în aceste domenii, precum și în altele; regretă faptul că, deși forțele armate europene s-au confruntat în mod repetat cu o lipsă de mijloace de susținere și de multiplicatori de forță în PSAC și alte operațiuni, niciuna dintre lacunele identificate în materie de capabilități nu a fost încă soluționată într-un mod satisfăcător;

| 31. | solicită o evaluare a stabilirii unui antrepozit permanent pentru misiunile PSAC (cu funcții similare cu cele ale Agenției pentru sprijin a NATO) care să asigure sprijinul multinațional integrat pentru structuri militare ale UE și statele membre, inclusiv echipamentul esențial pentru toate misiunile fără proceduri de achiziții împovărătoare; |
| --- | --- |

31.

solicită o evaluare a stabilirii unui antrepozit permanent pentru misiunile PSAC (cu funcții similare cu cele ale Agenției pentru sprijin a NATO) care să asigure sprijinul multinațional integrat pentru structuri militare ale UE și statele membre, inclusiv echipamentul esențial pentru toate misiunile fără proceduri de achiziții împovărătoare;

| 32. | subliniază necesitatea ca UE să dezvolte capabilitățile și strategiile necesare, eficiente și proporționale ale UE pentru a face față creșterii numărului de amenințări cibernetice asupra intereselor sale strategice și de securitate; subliniază necesitatea cooperării cu actori privați pentru a reuși, pentru a respecta pe deplin libertățile și dreptul internațional și a garanta o supraveghere democratică suficientă; |
| --- | --- |

32.

subliniază necesitatea ca UE să dezvolte capabilitățile și strategiile necesare, eficiente și proporționale ale UE pentru a face față creșterii numărului de amenințări cibernetice asupra intereselor sale strategice și de securitate; subliniază necesitatea cooperării cu actori privați pentru a reuși, pentru a respecta pe deplin libertățile și dreptul internațional și a garanta o supraveghere democratică suficientă;

| 33. | subliniază exemplul Comandamentului european de transport aerian (CETA), care și-a dovedit funcționalitatea și valoarea adăugată în timpul operațiunilor, constituind un model deosebit de util de punere în comun și de partajare, pe baza transferului anumitor competențe într-o structură comună, capabilitățile rămânând în proprietate națională; solicită preluarea modelului CETA în alte domenii de sprijin operațional și, în special, se așteaptă ca rezultatele activității AEA privind o posibilă unitate multinațională de elicoptere (Multinational Helicopter Wing) să soluționeze un alt deficit capacitar major; |
| --- | --- |

33.

subliniază exemplul Comandamentului european de transport aerian (CETA), care și-a dovedit funcționalitatea și valoarea adăugată în timpul operațiunilor, constituind un model deosebit de util de punere în comun și de partajare, pe baza transferului anumitor competențe într-o structură comună, capabilitățile rămânând în proprietate națională; solicită preluarea modelului CETA în alte domenii de sprijin operațional și, în special, se așteaptă ca rezultatele activității AEA privind o posibilă unitate multinațională de elicoptere (Multinational Helicopter Wing) să soluționeze un alt deficit capacitar major;

| 34. | își reiterează apelul către statele membre de a lua în considerare proprietatea comună a unor capabilități costisitoare, mai ales capabilitățile spațiale, vehicule aeriene fără pilot (UAV) sau capacități de transport aerian strategic; salută atenția pe care o acordă Comisia analizării opțiunilor de dezvoltare de capabilități deținute de UE, pentru exploatarea potențialului sinergiilor dintre nevoile de apărare militare și cele civile, cum ar fi în zonele de protecție civilă sau de supraveghere a frontierei; |
| --- | --- |

34.

își reiterează apelul către statele membre de a lua în considerare proprietatea comună a unor capabilități costisitoare, mai ales capabilitățile spațiale, vehicule aeriene fără pilot (UAV) sau capacități de transport aerian strategic; salută atenția pe care o acordă Comisia analizării opțiunilor de dezvoltare de capabilități deținute de UE, pentru exploatarea potențialului sinergiilor dintre nevoile de apărare militare și cele civile, cum ar fi în zonele de protecție civilă sau de supraveghere a frontierei;

| 35. | subliniază necesitatea unei abordări comune în Europa, în vederea dezvoltării unui sistem aerian pilotat de la distanță, de altitudine medie și anduranță mai mare (MALE RPAS – medium-altitude long-endurance remotely piloted air system) și încurajează Comisia și statele membre să adopte o perspectivă inovatoare pentru realizarea aceste ambiții; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea unei abordări comune în Europa, în vederea dezvoltării unui sistem aerian pilotat de la distanță, de altitudine medie și anduranță mai mare (MALE RPAS – medium-altitude long-endurance remotely piloted air system) și încurajează Comisia și statele membre să adopte o perspectivă inovatoare pentru realizarea aceste ambiții;

| 36. | subliniază importanța majoră a capacităților satelitare pentru operațiunile contemporane, mai ales cu privire la ISR, comunicare și capacități de navigare, precum și necesitatea maximizării folosirii resurselor limitate, plecând de la o abordare comună și de la exploatarea tuturor sinergiilor posibile civilo-militare pentru a evita duplicarea inutilă; încurajează, în acest sens, continuarea cooperării dintre Agenția Spațială Europeană, AEA și Comisie și insistă asupra continuării finanțării programelor Copernicus (GMES) și Galileo din fondurile UE; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța majoră a capacităților satelitare pentru operațiunile contemporane, mai ales cu privire la ISR, comunicare și capacități de navigare, precum și necesitatea maximizării folosirii resurselor limitate, plecând de la o abordare comună și de la exploatarea tuturor sinergiilor posibile civilo-militare pentru a evita duplicarea inutilă; încurajează, în acest sens, continuarea cooperării dintre Agenția Spațială Europeană, AEA și Comisie și insistă asupra continuării finanțării programelor Copernicus (GMES) și Galileo din fondurile UE;

| 37. | încurajează dezvoltarea în continuare a programului MUSIS pentru a facilita schimbul de imagini obținute de la următoarea generație de sateliți de observare a Pământului; solicită UE să participe financiar în mod direct la acest program, precum și la asocierea Centrului Satelitar al UE, pentru a asigura accesul la imagini în funcție de nevoile Uniunii Europene, și în special ale PSAC; |
| --- | --- |

37.

încurajează dezvoltarea în continuare a programului MUSIS pentru a facilita schimbul de imagini obținute de la următoarea generație de sateliți de observare a Pământului; solicită UE să participe financiar în mod direct la acest program, precum și la asocierea Centrului Satelitar al UE, pentru a asigura accesul la imagini în funcție de nevoile Uniunii Europene, și în special ale PSAC;

| 38. | salută adoptarea Codului de conduită privind punerea în comun și partajarea, considerând-o drept un pas important pentru o mai mare cooperare în Europa, și subliniază că trebuie stabilită o primă evaluare strategică a implementării sale până la sfârșitul anului; se așteaptă ca Consiliului European din decembrie 2013 să fie instrumental în impulsionarea politică a inițiativelor de punere în comun și partajare, precum și în furnizarea de orientări clare pentru implementarea acestor măsuri; atrage atenția că UE trebuie să intensifice activitățile de informare în vederea extinderii rolului punerii în comun și a partajării; |
| --- | --- |

38.

salută adoptarea Codului de conduită privind punerea în comun și partajarea, considerând-o drept un pas important pentru o mai mare cooperare în Europa, și subliniază că trebuie stabilită o primă evaluare strategică a implementării sale până la sfârșitul anului; se așteaptă ca Consiliului European din decembrie 2013 să fie instrumental în impulsionarea politică a inițiativelor de punere în comun și partajare, precum și în furnizarea de orientări clare pentru implementarea acestor măsuri; atrage atenția că UE trebuie să intensifice activitățile de informare în vederea extinderii rolului punerii în comun și a partajării;

| 39. | subliniază că trebuie să se asigure securitatea aprovizionării cu echipamentele necesare forțelor armate ale statelor membre, pentru ca acestea să își îndeplinească angajamentele în crizele internaționale; își exprimă îngrijorarea cu privire la dependența din ce în ce mai mare de tehnologiile și sursele de aprovizionare neeuropene, precum și cu privire la consecințele acestei dependențe asupra autonomiei europene; subliniază importanța strategică a industriei de apărare și invită AEA și Comisia facă progrese în identificarea capabilităților industriale majore care urmează să fie păstrate sau dezvoltate în Europa, precum și în reducerea dependenței europene în materie de aprovizionare; |
| --- | --- |

39.

subliniază că trebuie să se asigure securitatea aprovizionării cu echipamentele necesare forțelor armate ale statelor membre, pentru ca acestea să își îndeplinească angajamentele în crizele internaționale; își exprimă îngrijorarea cu privire la dependența din ce în ce mai mare de tehnologiile și sursele de aprovizionare neeuropene, precum și cu privire la consecințele acestei dependențe asupra autonomiei europene; subliniază importanța strategică a industriei de apărare și invită AEA și Comisia facă progrese în identificarea capabilităților industriale majore care urmează să fie păstrate sau dezvoltate în Europa, precum și în reducerea dependenței europene în materie de aprovizionare;

| 40. | regretă micșorarea continuă a bugetele naționale pentru cercetările în domeniul apărării, precum și fragmentarea preponderentă a acestora la nivel național; subliniază potențialul UE de a aduce o valoare adăugată substanțială prin Cadrul de cooperare europeană și prin sinergii mai mari între cercetarea în domeniul securității militare și a celei civile; subliniază, în special, necesitatea de a se concentra asupra investițiilor în tehnologii generice esențiale, cum ar fi robotica, nanoelectronica și microelectronica, precum și faptul că trebuie garantat că fondurile UE cheltuite în aceste domenii produc beneficii și pentru necesitățile din domeniul apărării; |
| --- | --- |

40.

regretă micșorarea continuă a bugetele naționale pentru cercetările în domeniul apărării, precum și fragmentarea preponderentă a acestora la nivel național; subliniază potențialul UE de a aduce o valoare adăugată substanțială prin Cadrul de cooperare europeană și prin sinergii mai mari între cercetarea în domeniul securității militare și a celei civile; subliniază, în special, necesitatea de a se concentra asupra investițiilor în tehnologii generice esențiale, cum ar fi robotica, nanoelectronica și microelectronica, precum și faptul că trebuie garantat că fondurile UE cheltuite în aceste domenii produc beneficii și pentru necesitățile din domeniul apărării;

O mai mare coerență între structurile permanente multinaționale din statele membre ale UE

| 41. | ia act de existența unor inițiative de parteneriat bilaterale/regionale/multilaterale din Europa care vizează punerea în comun a resurselor și încurajarea interoperabilității, care să poată furniza contribuții pentru UE, ONU, NATO sau operațiuni ad-hoc ale coaliției; salută beneficiile cooperării și sprijină în totalitate logica punerii în comun, sprijină o anumită formă de raționalizare și o mai bună coordonare între numeroasele structuri cu o dimensiune multinațională, care s-au dezvoltat fără vreun plan global și coerent; |
| --- | --- |

41.

ia act de existența unor inițiative de parteneriat bilaterale/regionale/multilaterale din Europa care vizează punerea în comun a resurselor și încurajarea interoperabilității, care să poată furniza contribuții pentru UE, ONU, NATO sau operațiuni ad-hoc ale coaliției; salută beneficiile cooperării și sprijină în totalitate logica punerii în comun, sprijină o anumită formă de raționalizare și o mai bună coordonare între numeroasele structuri cu o dimensiune multinațională, care s-au dezvoltat fără vreun plan global și coerent;

| 42. | solicită consolidarea legăturilor dintre Eurocorps și Statul Major al UE și invită statele membre să participe la structura multinațională Eurocorps, care ar putea forma nucleul unui element integrat al forțelor armate europene; |
| --- | --- |

42.

solicită consolidarea legăturilor dintre Eurocorps și Statul Major al UE și invită statele membre să participe la structura multinațională Eurocorps, care ar putea forma nucleul unui element integrat al forțelor armate europene;

| 43. | ia act de desființarea EUROFOR, recunoscând contribuția sa la operațiunile UE și la rotația grupurilor tactice de luptă; ia act de contribuțiile specifice ale EUROMARFOR, EUROGENDFOR, Cooperarea baltică în domeniul apărării, Cooperarea nordică în domeniul apărării, forța amfibie Marea Britanie – Țările de Jos, forța amfibie italiano-spaniolă, corpul germano-olandez, cooperarea navală belgiano-olandeză, inițiativele anglo-franceze de construire a unei forțe combinate comune expediționare, unei forțe de intervenție aeronavală integrate și a unui cartier general al forțelor întrunite, precum și alte structuri regionale și bilaterale permanente, emergente sau deja existente; |
| --- | --- |

43.

ia act de desființarea EUROFOR, recunoscând contribuția sa la operațiunile UE și la rotația grupurilor tactice de luptă; ia act de contribuțiile specifice ale EUROMARFOR, EUROGENDFOR, Cooperarea baltică în domeniul apărării, Cooperarea nordică în domeniul apărării, forța amfibie Marea Britanie – Țările de Jos, forța amfibie italiano-spaniolă, corpul germano-olandez, cooperarea navală belgiano-olandeză, inițiativele anglo-franceze de construire a unei forțe combinate comune expediționare, unei forțe de intervenție aeronavală integrate și a unui cartier general al forțelor întrunite, precum și alte structuri regionale și bilaterale permanente, emergente sau deja existente;

| 44. | reafirmă că trebuie asigurată coerența de ansamblu la nivelul UE și invită statele membre să-și coordoneze mai atent inițiativele în cadrul Comitetului Militar al UE, pe baza contribuțiilor AEA; |
| --- | --- |

44.

reafirmă că trebuie asigurată coerența de ansamblu la nivelul UE și invită statele membre să-și coordoneze mai atent inițiativele în cadrul Comitetului Militar al UE, pe baza contribuțiilor AEA;

Consolidarea dimensiunii europene în educația, instrucția și exercițiile militare

| 45. | își reafirmă sprijinul total pentru structurile și proiecte europene în domeniul educației și formării profesionale și subliniază, în special, contribuția Colegiului European de Securitate și Apărare (CESA) la promovarea unei culturi de securitate comune, precum și potențialul său în identificarea și elaborarea de proiecte în colaborare cu instituțiile naționale, ceea ce ar conduce la economii de costuri; salută decizia Consiliului din 12 aprilie 2013 de a consolida Colegiul oferindu-i calitate juridică și finanțare de la bugetul Uniunii; consideră că acest lucru ar putea constitui un model pentru sprijinul bugetar al UE pentru alte structuri PSAC, cum ar fi Agenția Europeană de Apărare și Centrul Satelitar al UE; încurajează dezvoltarea și mai amplă a inițiativei europene vizând schimburile de tineri ofițeri, inspirată de programul Erasmus, și participarea instituțiilor europene de educație și instrucție militară la programul Erasmus; |
| --- | --- |

45.

își reafirmă sprijinul total pentru structurile și proiecte europene în domeniul educației și formării profesionale și subliniază, în special, contribuția Colegiului European de Securitate și Apărare (CESA) la promovarea unei culturi de securitate comune, precum și potențialul său în identificarea și elaborarea de proiecte în colaborare cu instituțiile naționale, ceea ce ar conduce la economii de costuri; salută decizia Consiliului din 12 aprilie 2013 de a consolida Colegiul oferindu-i calitate juridică și finanțare de la bugetul Uniunii; consideră că acest lucru ar putea constitui un model pentru sprijinul bugetar al UE pentru alte structuri PSAC, cum ar fi Agenția Europeană de Apărare și Centrul Satelitar al UE; încurajează dezvoltarea și mai amplă a inițiativei europene vizând schimburile de tineri ofițeri, inspirată de programul Erasmus, și participarea instituțiilor europene de educație și instrucție militară la programul Erasmus;

| 46. | sprijină ferm inițiativele în domeniul educației și pregătirii profesionale care vizează punerea în comun și partajarea, prin care se pot face economii semnificative fără a fi afectată suveranitatea națională în ceea ce privește mobilizările operative; subliniază succesul programului de pregătire a piloților de elicoptere organizat de AEA și salută lansarea de exerciții tactice de transport aerian de către AEA, care ar trebui să conducă la organizarea unui curs de instruire permanent în domeniul tacticilor aplicabile în transportul aerian european; așteaptă mai multe progrese în dezvoltarea unui sistem comun de pregătire integrată pentru instruirea viitorilor piloți de vânătoare; salută activitatea AEA în organizarea comună de cursuri de pregătire în domeniul apărării cibernetice, a combaterii dispozitivelor explozive improvizate și a operațiunilor navale; atrage atenția asupra necesității ca AED să ia în considerare nevoia de instruire a statelor membre ale căror aeronave sunt produse de firme neeuropene; |
| --- | --- |

46.

sprijină ferm inițiativele în domeniul educației și pregătirii profesionale care vizează punerea în comun și partajarea, prin care se pot face economii semnificative fără a fi afectată suveranitatea națională în ceea ce privește mobilizările operative; subliniază succesul programului de pregătire a piloților de elicoptere organizat de AEA și salută lansarea de exerciții tactice de transport aerian de către AEA, care ar trebui să conducă la organizarea unui curs de instruire permanent în domeniul tacticilor aplicabile în transportul aerian european; așteaptă mai multe progrese în dezvoltarea unui sistem comun de pregătire integrată pentru instruirea viitorilor piloți de vânătoare; salută activitatea AEA în organizarea comună de cursuri de pregătire în domeniul apărării cibernetice, a combaterii dispozitivelor explozive improvizate și a operațiunilor navale; atrage atenția asupra necesității ca AED să ia în considerare nevoia de instruire a statelor membre ale căror aeronave sunt produse de firme neeuropene;

| 47. | subliniază că grupurile tactice de luptă ale UE permit posibilitatea organizării unor cursuri de pregătire și a unor exerciții comune; încurajează țările care participă la grupurile tactice de luptă să deschidă exercițiile și pentru alți participanți, cum ar fi posibili susținători strategici/operaționali, precum și organizații partenere, cum ar fi ONU; |
| --- | --- |

47.

subliniază că grupurile tactice de luptă ale UE permit posibilitatea organizării unor cursuri de pregătire și a unor exerciții comune; încurajează țările care participă la grupurile tactice de luptă să deschidă exercițiile și pentru alți participanți, cum ar fi posibili susținători strategici/operaționali, precum și organizații partenere, cum ar fi ONU;

| 48. | atrage atenția asupra necesității de a evita eventualele suprapuneri cu NATO, de exemplu, în ceea ce privește instruirea în domeniul securității cibernetice; |
| --- | --- |

48.

atrage atenția asupra necesității de a evita eventualele suprapuneri cu NATO, de exemplu, în ceea ce privește instruirea în domeniul securității cibernetice;

Creșterea beneficiilor cooperării UE-NATO

| 49. | subliniază faptul că întărirea capabilităților militare europene prin structuri consolidate ale UE este și în avantajul NATO și contribuie la o repartizare mai echitabilă a sarcinilor în cadrul Alianței; salută cooperarea pragmatică ce vizează evitarea suprapunerilor dintre inițiativele de punere în comun și partajare și cele privind apărarea inteligentă, în special prin interacțiunea dintre AEA și Comandamentul Aliat pentru Transformare al NATO (ACT); |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că întărirea capabilităților militare europene prin structuri consolidate ale UE este și în avantajul NATO și contribuie la o repartizare mai echitabilă a sarcinilor în cadrul Alianței; salută cooperarea pragmatică ce vizează evitarea suprapunerilor dintre inițiativele de punere în comun și partajare și cele privind apărarea inteligentă, în special prin interacțiunea dintre AEA și Comandamentul Aliat pentru Transformare al NATO (ACT);

| 50. | îndeamnă la o colaborare mai strânsă și mai regulată la nivel politic între VP/ÎR și Secretarul General al NATO în scopul evaluării riscurilor, al gestionării resurselor, al planificării politicii și al execuției de operațiuni PSAC, atât civile, cât și militare; subliniază necesitatea dezvoltării cadrelor existente de cooperare operațională UE-NATO, începând prin acordurile „Berlin Plus”, a căror implementare este încă blocată de Turcia; |
| --- | --- |

50.

îndeamnă la o colaborare mai strânsă și mai regulată la nivel politic între VP/ÎR și Secretarul General al NATO în scopul evaluării riscurilor, al gestionării resurselor, al planificării politicii și al execuției de operațiuni PSAC, atât civile, cât și militare; subliniază necesitatea dezvoltării cadrelor existente de cooperare operațională UE-NATO, începând prin acordurile „Berlin Plus”, a căror implementare este încă blocată de Turcia;

| 51. | subliniază faptul că capabilitățile naționale, indiferent dacă sunt dezvoltate în cadrul UE sau al NATO, rămân sub autoritatea națională și pot fi, prin urmare, folosite pentru orice operațiuni decise la nivel național; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că capabilitățile naționale, indiferent dacă sunt dezvoltate în cadrul UE sau al NATO, rămân sub autoritatea națională și pot fi, prin urmare, folosite pentru orice operațiuni decise la nivel național;

| 52. | subliniază importanța standardelor NATO pentru cooperarea europeană în domeniul apărării și subliniază necesitatea dezvoltării unor capabilități în cadrul UE, pentru a asigura interoperabilitatea deplină cu NATO; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța standardelor NATO pentru cooperarea europeană în domeniul apărării și subliniază necesitatea dezvoltării unor capabilități în cadrul UE, pentru a asigura interoperabilitatea deplină cu NATO;

| 53. | ia act de faptul că Forța de Răspuns a NATO și grupurile tactice de luptă ale UE sunt inițiative complementare care se consolidează reciproc, dar care necesită însă eforturi similare din partea statelor membre și solicită eforturi în vederea maximizării sinergiilor dintre ele; |
| --- | --- |

53.

ia act de faptul că Forța de Răspuns a NATO și grupurile tactice de luptă ale UE sunt inițiative complementare care se consolidează reciproc, dar care necesită însă eforturi similare din partea statelor membre și solicită eforturi în vederea maximizării sinergiilor dintre ele;

PSAC trebuie să avanseze la un nivel nou

| 54. | invită statele membre să facă un salt calitativ în domeniul apărării europene, prin consolidarea structurilor militare ale UE, în conformitate cu prezenta rezoluție; încurajează statele membre care doresc să se implice, să o facă, dacă este cazul, în conformitate cu articolul 42 alineatul (6) și articolul 46 din TUE privind cooperarea structurată permanentă, precum și articolul 44 din TUE; consideră că în cazul lansării unei astfel de forme de cooperare, aceasta ar trebui, în primul rând, să se bazeze pe dorința statelor membre participante de a-și asuma responsabilitățile care le revin în cadrul comunității internaționale și de a pregăti mai bine Uniunea pentru operațiunile de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

54.

invită statele membre să facă un salt calitativ în domeniul apărării europene, prin consolidarea structurilor militare ale UE, în conformitate cu prezenta rezoluție; încurajează statele membre care doresc să se implice, să o facă, dacă este cazul, în conformitate cu articolul 42 alineatul (6) și articolul 46 din TUE privind cooperarea structurată permanentă, precum și articolul 44 din TUE; consideră că în cazul lansării unei astfel de forme de cooperare, aceasta ar trebui, în primul rând, să se bazeze pe dorința statelor membre participante de a-și asuma responsabilitățile care le revin în cadrul comunității internaționale și de a pregăti mai bine Uniunea pentru operațiunile de gestionare a crizelor;

| 55. | consideră, prin urmare, că cooperarea structurată permanentă ar trebui să includă, în special, următoarele elemente care vizează o mai mare eficiență operativă:






  — | înființarea unui comandament operațional permanent al UE; |
| --- | --- | --- |

55.

consideră, prin urmare, că cooperarea structurată permanentă ar trebui să includă, în special, următoarele elemente care vizează o mai mare eficiență operativă:

—

înființarea unui comandament operațional permanent al UE;

| — | finanțarea comună a operațiunilor de reacție rapidă cu ajutorul grupurilor tactice de luptă ale UE; |
| --- | --- |

—

finanțarea comună a operațiunilor de reacție rapidă cu ajutorul grupurilor tactice de luptă ale UE;

| — | angajamentul de a contribui la sistemul de rotație al grupurilor de luptă tactice, cu norme armonizate privind intervențiile și proceduri decizionale simplificate; |
| --- | --- |

—

angajamentul de a contribui la sistemul de rotație al grupurilor de luptă tactice, cu norme armonizate privind intervențiile și proceduri decizionale simplificate;

| 56. | subliniază că și statele membre trebuie să-și consolideze angajamentele cu privire la crearea de capabilități, în special prin punere în comun și partajare, dar că trebuie menținut un nivel maxim de flexibilitate și incluziune, pentru a valorifica cât mai mult diversele sinergii la nivel bilateral, regional sau multilateral; consideră că un acord privind cooperarea structurată permanentă ar trebui să includă totuși cel puțin o serie de angajamente privind:






  — | o mai bună coordonare a planificării apărării |
| --- | --- | --- |

56.

subliniază că și statele membre trebuie să-și consolideze angajamentele cu privire la crearea de capabilități, în special prin punere în comun și partajare, dar că trebuie menținut un nivel maxim de flexibilitate și incluziune, pentru a valorifica cât mai mult diversele sinergii la nivel bilateral, regional sau multilateral; consideră că un acord privind cooperarea structurată permanentă ar trebui să includă totuși cel puțin o serie de angajamente privind:

—

o mai bună coordonare a planificării apărării

| — | evaluarea și revizuirea în comun a creării de capabilități |
| --- | --- |

—

evaluarea și revizuirea în comun a creării de capabilități

| — | creșterea finanțării EDA; |
| --- | --- |

—

creșterea finanțării EDA;

| 57. | observă că tratatul precizează clar că cooperarea structurată permanentă se va institui în cadrul Uniunii, observând că marea majoritate a activităților desfășurate în cadrul acesteia ar putea beneficia, prin urmare, de accesul la bugetul UE, în aceleași condiții ca și celelalte activități ale UE, în conformitate cu articolul 41 din TUE; |
| --- | --- |

57.

observă că tratatul precizează clar că cooperarea structurată permanentă se va institui în cadrul Uniunii, observând că marea majoritate a activităților desfășurate în cadrul acesteia ar putea beneficia, prin urmare, de accesul la bugetul UE, în aceleași condiții ca și celelalte activități ale UE, în conformitate cu articolul 41 din TUE;

| 58. | consideră că o cooperare structurată permanentă ar trebui să faciliteze, de asemenea, și o mai bună armonizare a inițiativelor europene de colaborare, în spiritul incluziunii și al flexibilității, prin consolidarea legăturilor dintre diferitele „insule” de cooperare ce ar apărea într-un cadru consolidat al PSAC; |
| --- | --- |

58.

consideră că o cooperare structurată permanentă ar trebui să faciliteze, de asemenea, și o mai bună armonizare a inițiativelor europene de colaborare, în spiritul incluziunii și al flexibilității, prin consolidarea legăturilor dintre diferitele „insule” de cooperare ce ar apărea într-un cadru consolidat al PSAC;

o

o o

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, VP/ÎR, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO. |
| --- | --- |

59.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, VP/ÎR, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO.

---

(1)  JO L 343, 23.12.2011, p. 35.

(2)  JO L 183, 13.7.2011, p. 16.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0455.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 9.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0334.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0574.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/152 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/152

---

P7_TA(2013)0383

Presiunea exercitată de Rusia asupra țărilor din Parteneriatul estic (în contextul viitorului summit al Parteneriatului estic de la Vilnius)

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la presiunea exercitată de Rusia asupra țărilor din Parteneriatul estic (în contextul viitorului summit al Parteneriatului estic de la Vilnius) (2013/2826(RSP))

(2016/C 093/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere summitul Parteneriatului estic de la Vilnius, care va avea loc în noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Parteneriatului estic de la Vilnius, care va avea loc în noiembrie 2013,

| — | având în vedere faptul că Ucrainei, Georgiei și Moldovei li se oferă perspectiva de a semna sau parafa, după cum este cazul, acorduri de asociere cu Uniunea Europeană; având în vedere, în special, noul tip de asociere prevăzut, care este mai complex, oferind posibilitatea de a stabili relații cuprinzătoare și aprofundate cu partenerii europeni, și care nu vizează doar obținerea unor avantaje economice, ci și stabilirea unor relații politice și societale puternice, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Ucrainei, Georgiei și Moldovei li se oferă perspectiva de a semna sau parafa, după cum este cazul, acorduri de asociere cu Uniunea Europeană; având în vedere, în special, noul tip de asociere prevăzut, care este mai complex, oferind posibilitatea de a stabili relații cuprinzătoare și aprofundate cu partenerii europeni, și care nu vizează doar obținerea unor avantaje economice, ci și stabilirea unor relații politice și societale puternice,

| — | reamintind faptul că Memorandumul de la Budapesta din 1994 privind dezarmarea nucleară a Ucrainei îi oferă acesteia garanții în ceea ce privește utilizarea sau amenințarea de utilizare a forței împotriva ei și prevede acordarea unui sprijin Ucrainei atunci când se încearcă exercitarea unei presiuni asupra sa prin mijloace economice, |
| --- | --- |

—

reamintind faptul că Memorandumul de la Budapesta din 1994 privind dezarmarea nucleară a Ucrainei îi oferă acesteia garanții în ceea ce privește utilizarea sau amenințarea de utilizare a forței împotriva ei și prevede acordarea unui sprijin Ucrainei atunci când se încearcă exercitarea unei presiuni asupra sa prin mijloace economice,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât un angajament continuu în cadrul Parteneriatului estic a oferit țărilor partenere o agendă cuprinzătoare pentru continuarea unor reforme în beneficiul cetățenilor lor, în vreme ce acordurile de asociere și acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA) dintre UE și țările din Parteneriatul estic reprezintă un angajament în ceea ce privește voința și capacitatea de a consolida și de a continua cu succes cooperarea dintre părți în diverse domenii; |
| --- | --- |

A.

întrucât un angajament continuu în cadrul Parteneriatului estic a oferit țărilor partenere o agendă cuprinzătoare pentru continuarea unor reforme în beneficiul cetățenilor lor, în vreme ce acordurile de asociere și acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA) dintre UE și țările din Parteneriatul estic reprezintă un angajament în ceea ce privește voința și capacitatea de a consolida și de a continua cu succes cooperarea dintre părți în diverse domenii;

| B. | întrucât presiunea la care au fost supuse de curând țările din Parteneriatul estic, care realizează progrese pe drumul către acorduri de asociere, printre care se numără sancțiuni orientate împotriva exporturilor Ucrainei, interdicția la export aplicată industriei vitivinicole a Moldovei, alte obstacole suplimentare care blochează progresul către o soluționare a conflictului transnistrean, precum şi amenințări legate de securitate în ceea ce privește Armenia, menite să forțeze țările din Parteneriatul estic să nu semneze sau să parafeze acorduri de asociere sau DCFTA și, în loc de aceasta, să se alăture Uniunii vamale conduse de Rusia, pe care Rusia intenționează să o transforme într-o Uniune eurasiatică, a pus aceste țări într-o situație precară datorată unor constrângeri geopolitice cărora nu ar trebui să fie supuse; |
| --- | --- |

B.

întrucât presiunea la care au fost supuse de curând țările din Parteneriatul estic, care realizează progrese pe drumul către acorduri de asociere, printre care se numără sancțiuni orientate împotriva exporturilor Ucrainei, interdicția la export aplicată industriei vitivinicole a Moldovei, alte obstacole suplimentare care blochează progresul către o soluționare a conflictului transnistrean, precum şi amenințări legate de securitate în ceea ce privește Armenia, menite să forțeze țările din Parteneriatul estic să nu semneze sau să parafeze acorduri de asociere sau DCFTA și, în loc de aceasta, să se alăture Uniunii vamale conduse de Rusia, pe care Rusia intenționează să o transforme într-o Uniune eurasiatică, a pus aceste țări într-o situație precară datorată unor constrângeri geopolitice cărora nu ar trebui să fie supuse;

| C. | întrucât tipul de presiune exercitată asupra țărilor din Parteneriatul estic, mergând de la aspectele economice și politice actuale până la anunțarea unor restricții economice viitoare, denotă intenția Rusiei de a considera în continuare regiunea Parteneriatului estic ca intrând în sfera sa de influență și de a se opune perspectivei unei mai mari integrări a acestor țări cu UE prin intermediul acordurilor de asociere, abordare ce încalcă principiile de suveranitate națională, încredere reciprocă și relații de bună vecinătate; |
| --- | --- |

C.

întrucât tipul de presiune exercitată asupra țărilor din Parteneriatul estic, mergând de la aspectele economice și politice actuale până la anunțarea unor restricții economice viitoare, denotă intenția Rusiei de a considera în continuare regiunea Parteneriatului estic ca intrând în sfera sa de influență și de a se opune perspectivei unei mai mari integrări a acestor țări cu UE prin intermediul acordurilor de asociere, abordare ce încalcă principiile de suveranitate națională, încredere reciprocă și relații de bună vecinătate;

| D. | întrucât țările din Parteneriatul estic au dreptul și libertatea depline și suverane de a stabili, ca parteneri egali, relații cu parteneri aleși de ele, în conformitate cu acordurile de la Helsinki; |
| --- | --- |

D.

întrucât țările din Parteneriatul estic au dreptul și libertatea depline și suverane de a stabili, ca parteneri egali, relații cu parteneri aleși de ele, în conformitate cu acordurile de la Helsinki;

| E. | întrucât, acum mai mult ca niciodată, trebuie atrasă atenția asupra presiunilor alarmante exercitate în vecinătatea estică a UE și asupra contestării de către Rusia a însuși proiectului de Parteneriat estic; |
| --- | --- |

E.

întrucât, acum mai mult ca niciodată, trebuie atrasă atenția asupra presiunilor alarmante exercitate în vecinătatea estică a UE și asupra contestării de către Rusia a însuși proiectului de Parteneriat estic;

| F. | întrucât un acord de asociere cu UE presupune reforme politice și juridice care duc la consolidarea statului de drept, diminuarea corupției și garantarea unui mai mare respect pentru drepturile omului; întrucât aderarea la Uniunea vamală, dimpotrivă, nu presupune deloc criterii sau condiționalități bazate pe valori, neputând fi, prin urmare, considerată drept un stimulent pentru reforme pe plan intern; |
| --- | --- |

F.

întrucât un acord de asociere cu UE presupune reforme politice și juridice care duc la consolidarea statului de drept, diminuarea corupției și garantarea unui mai mare respect pentru drepturile omului; întrucât aderarea la Uniunea vamală, dimpotrivă, nu presupune deloc criterii sau condiționalități bazate pe valori, neputând fi, prin urmare, considerată drept un stimulent pentru reforme pe plan intern;

| G. | întrucât conflictele înghețate sunt utilizate în mod repetat pentru a slăbi și submina suveranitatea deplină a țărilor din Parteneriatul estic, în funcție de interesele geopolitice și economice ale Rusiei, |
| --- | --- |

G.

întrucât conflictele înghețate sunt utilizate în mod repetat pentru a slăbi și submina suveranitatea deplină a țărilor din Parteneriatul estic, în funcție de interesele geopolitice și economice ale Rusiei,

| 1. | reamintește că principiul egalității și al respectării drepturilor inerente suveranității, precum și principiile de neintervenție în afacerile interne, de bună cooperare între state și de îndeplinire cu bună credință a obligațiilor în temeiul dreptului internațional, astfel cum au fost convenite în cadrul acordurilor de la Helsinki, sunt principii fundamentale care guvernează relațiile internaționale dintre state independente și, prin urmare, nu ar trebui încălcate sub nicio formă; |
| --- | --- |

1.

reamintește că principiul egalității și al respectării drepturilor inerente suveranității, precum și principiile de neintervenție în afacerile interne, de bună cooperare între state și de îndeplinire cu bună credință a obligațiilor în temeiul dreptului internațional, astfel cum au fost convenite în cadrul acordurilor de la Helsinki, sunt principii fundamentale care guvernează relațiile internaționale dintre state independente și, prin urmare, nu ar trebui încălcate sub nicio formă;

| 2. | regretă faptul că, pe măsură ce se apropie summitul Parteneriatului estic de la Vilnius, se exercită diferite tipuri de presiune asupra țărilor din Parteneriatul estic care ajung în faza finală a negocierii semnării sau parafării acordurilor lor de asociere; consideră că această presiune este inacceptabilă; consideră, în plus, că o integrare treptată a țărilor partenere cu UE este consecventă cu urmărirea de relații de bună vecinătate cu Rusia și invită Rusia să se abțină de la orice acțiuni care sunt în clară contradicție cu principiile de la Helsinki menționate mai sus; solicită Federației Ruse să se abțină de la exercitarea unei presiuni suplimentare asupra partenerilor estici și să respecte pe deplin dreptul suveran al acestora de a-și urma propriile alegeri politice; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că, pe măsură ce se apropie summitul Parteneriatului estic de la Vilnius, se exercită diferite tipuri de presiune asupra țărilor din Parteneriatul estic care ajung în faza finală a negocierii semnării sau parafării acordurilor lor de asociere; consideră că această presiune este inacceptabilă; consideră, în plus, că o integrare treptată a țărilor partenere cu UE este consecventă cu urmărirea de relații de bună vecinătate cu Rusia și invită Rusia să se abțină de la orice acțiuni care sunt în clară contradicție cu principiile de la Helsinki menționate mai sus; solicită Federației Ruse să se abțină de la exercitarea unei presiuni suplimentare asupra partenerilor estici și să respecte pe deplin dreptul suveran al acestora de a-și urma propriile alegeri politice;

| 3. | subliniază cu tărie faptul că alegerile făcute în mod liber de țările din Parteneriatul estic, care nu afectează nicidecum în mod negativ relațiile comerciale cu Rusia, nu ar trebui să genereze pentru acestea consecințe precum măsuri comerciale, restricții în ceea ce privește acordarea vizelor și mobilitatea lucrătorilor și interferențe în conflictele înghețate; respinge cu fermitate, în plus, jocul cu sumă zero ca paradigmă a relațiilor UE și ale Rusiei cu țările din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

3.

subliniază cu tărie faptul că alegerile făcute în mod liber de țările din Parteneriatul estic, care nu afectează nicidecum în mod negativ relațiile comerciale cu Rusia, nu ar trebui să genereze pentru acestea consecințe precum măsuri comerciale, restricții în ceea ce privește acordarea vizelor și mobilitatea lucrătorilor și interferențe în conflictele înghețate; respinge cu fermitate, în plus, jocul cu sumă zero ca paradigmă a relațiilor UE și ale Rusiei cu țările din Parteneriatul estic;

| 4. | este convins de faptul că o continuare a reformelor politice și economice în aceste țări, având la bază valorile și standardele UE, este, în cele din urmă, în propriul interes al Rusiei, deoarece ar extinde zona de stabilitate, prosperitate și cooperare de-a lungul frontierelor sale; reamintește invitația permanentă a UE adresată Rusiei de a contribui la acest proces prin intermediul unor relații constructive cu țările din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

4.

este convins de faptul că o continuare a reformelor politice și economice în aceste țări, având la bază valorile și standardele UE, este, în cele din urmă, în propriul interes al Rusiei, deoarece ar extinde zona de stabilitate, prosperitate și cooperare de-a lungul frontierelor sale; reamintește invitația permanentă a UE adresată Rusiei de a contribui la acest proces prin intermediul unor relații constructive cu țările din Parteneriatul estic;

| 5. | îndeamnă Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să analizeze aceste măsuri dintr-o perspectivă mai largă, nu doar comercială, în spatele acesteia ascunzându-se o presiune politică evidentă, și să acționeze pentru a apăra partenerii Uniunii prin trimiterea unui puternic mesaj de sprijin față de aspirațiile și alegerile tuturor țărilor din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să analizeze aceste măsuri dintr-o perspectivă mai largă, nu doar comercială, în spatele acesteia ascunzându-se o presiune politică evidentă, și să acționeze pentru a apăra partenerii Uniunii prin trimiterea unui puternic mesaj de sprijin față de aspirațiile și alegerile tuturor țărilor din Parteneriatul estic;

| 6. | își reafirmă sprijinul ferm față de parafarea sau semnarea acordurilor de asociere cu ocazia summitului de la Vilnius cu acele țări din Parteneriatul estic care sunt pregătite și doresc acest lucru, cu condiția îndeplinirii cerințelor relevante; consideră că aceasta va da un nou impuls integrării graduale și va duce la o aprofundare substanțială a relațiilor, răspunzând, astfel, aspirațiilor europene ale acestor țări; invită, în acest context, țările din Parteneriatul estic să își continue și să își dubleze eforturile pentru a-și încheia activitatea actuală în perioada premergătoare summitului și să nu cedeze presiunii exercitate asupra lor; |
| --- | --- |

6.

își reafirmă sprijinul ferm față de parafarea sau semnarea acordurilor de asociere cu ocazia summitului de la Vilnius cu acele țări din Parteneriatul estic care sunt pregătite și doresc acest lucru, cu condiția îndeplinirii cerințelor relevante; consideră că aceasta va da un nou impuls integrării graduale și va duce la o aprofundare substanțială a relațiilor, răspunzând, astfel, aspirațiilor europene ale acestor țări; invită, în acest context, țările din Parteneriatul estic să își continue și să își dubleze eforturile pentru a-și încheia activitatea actuală în perioada premergătoare summitului și să nu cedeze presiunii exercitate asupra lor;

| 7. | subliniază necesitatea ca UE să își îndeplinească responsabilitatea de a se implica și de a apăra, în spiritul solidarităţii, acele țări din Parteneriatul estic care au fost expuse presiunilor deschise, alarmante și crescânde ale Rusiei, menite să le descurajeze de la asocierea cu UE, și îndeamnă Comisia și Consiliul să prezinte măsuri concrete și efective de sprijinire a țărilor partenere; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea ca UE să își îndeplinească responsabilitatea de a se implica și de a apăra, în spiritul solidarităţii, acele țări din Parteneriatul estic care au fost expuse presiunilor deschise, alarmante și crescânde ale Rusiei, menite să le descurajeze de la asocierea cu UE, și îndeamnă Comisia și Consiliul să prezinte măsuri concrete și efective de sprijinire a țărilor partenere;

| 8. | reamintește că acordurile de asociere sau DCFTA sunt menite să stimuleze competitivitatea, producția și randamentul economic ale țărilor partenere și ale UE, respectând, în același timp, cooperarea economică a țărilor din Parteneriatul estic cu Rusia într-un mod benefic tuturor părților interesate şi care, ca atare, nu subminează relațiile comerciale de lungă durată pe care țările din Parteneriatul estic le-au dezvoltat în regiune ci, dimpotrivă, nu ar trebui considerate ca fiind incompatibile cu acestea, fără a aduce atingere obligațiilor ce decurg din acordurile de asociere sau DCFTA, orice conflict comercial ar trebui soluționat în conformitate cu normele și obligațiile stabilite în cadrul OMC; în plus, UE este gata să asiste partenerii din Parteneriatul estic în eforturile lor de integrare, prin sprijinirea aplicării provizorii a secțiunilor relevante din acordurile de asociere sau DCFTA după semnarea acestora; deblocarea după semnarea sau parafarea acordurilor de asociere sau a împrumuturilor suspendate și a programelor de asistență, dacă au fost îndeplinite condiţiile cerute, continuând măsurile de facilitare a eliberării vizelor și perspectiva unui regim de călătorii fără viză; |
| --- | --- |

8.

reamintește că acordurile de asociere sau DCFTA sunt menite să stimuleze competitivitatea, producția și randamentul economic ale țărilor partenere și ale UE, respectând, în același timp, cooperarea economică a țărilor din Parteneriatul estic cu Rusia într-un mod benefic tuturor părților interesate şi care, ca atare, nu subminează relațiile comerciale de lungă durată pe care țările din Parteneriatul estic le-au dezvoltat în regiune ci, dimpotrivă, nu ar trebui considerate ca fiind incompatibile cu acestea, fără a aduce atingere obligațiilor ce decurg din acordurile de asociere sau DCFTA, orice conflict comercial ar trebui soluționat în conformitate cu normele și obligațiile stabilite în cadrul OMC; în plus, UE este gata să asiste partenerii din Parteneriatul estic în eforturile lor de integrare, prin sprijinirea aplicării provizorii a secțiunilor relevante din acordurile de asociere sau DCFTA după semnarea acestora; deblocarea după semnarea sau parafarea acordurilor de asociere sau a împrumuturilor suspendate și a programelor de asistență, dacă au fost îndeplinite condiţiile cerute, continuând măsurile de facilitare a eliberării vizelor și perspectiva unui regim de călătorii fără viză;

| 9. | subliniază că integrarea europeană se bucură de un sprijin popular majoritar în țările care așteaptă parafarea sau semnarea acordurilor de asociere; îndeamnă, cu toate acestea, Comisia și SEAE să își intensifice eforturile de promovare a vizibilității Parteneriatului estic și a beneficiilor aferente acestuia în rândul publicului larg din țările partenere, ca o modalitate de consolidare a consensului politic privind alegerea lor europeană; solicită dezvoltarea pe termen scurt și lansarea unei campanii largi de informare și de sensibilizare a publicului din țările partenere în cauză cu privire la natura, beneficiile și cerințele acordurilor de asociere; |
| --- | --- |

9.

subliniază că integrarea europeană se bucură de un sprijin popular majoritar în țările care așteaptă parafarea sau semnarea acordurilor de asociere; îndeamnă, cu toate acestea, Comisia și SEAE să își intensifice eforturile de promovare a vizibilității Parteneriatului estic și a beneficiilor aferente acestuia în rândul publicului larg din țările partenere, ca o modalitate de consolidare a consensului politic privind alegerea lor europeană; solicită dezvoltarea pe termen scurt și lansarea unei campanii largi de informare și de sensibilizare a publicului din țările partenere în cauză cu privire la natura, beneficiile și cerințele acordurilor de asociere;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, statelor membre, guvernelor și parlamentelor țărilor din Parteneriatul estic și ale Federației Ruse, Adunării parlamentare a Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, statelor membre, guvernelor și parlamentelor țărilor din Parteneriatul estic și ale Federației Ruse, Adunării parlamentare a Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/154 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/154

---

P7_TA(2013)0384

Strategia de securitate internă a UE

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la cel de al doilea raport privind punerea în aplicare a Strategiei de securitate internă a UE (2013/2636(RSP))

(2016/C 093/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 aprilie 2013 intitulată „Al doilea raport privind punerea în aplicarea Strategiei de securitate internă a UE” (COM(2013)0179), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 aprilie 2013 intitulată „Al doilea raport privind punerea în aplicarea Strategiei de securitate internă a UE” (COM(2013)0179),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (raport intermediar) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (raport intermediar) (2),

| — | având în vedere Programul de la Stockholm și Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a acestuia (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de la Stockholm și Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a acestuia (COM(2010)0171),

| — | având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene, astfel cum a fost adoptată de Consiliu la 25 februarie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene, astfel cum a fost adoptată de Consiliu la 25 februarie 2010,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 7 iunie 2013 privind stabilirea priorităților UE pentru combaterea criminalității grave și organizate în perioada 2014-2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 7 iunie 2013 privind stabilirea priorităților UE pentru combaterea criminalității grave și organizate în perioada 2014-2017,

| — | având în vedere Raportul Europol privind situația și tendințele terorismului în UE (TE-SAT) 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Europol privind situația și tendințele terorismului în UE (TE-SAT) 2013,

| — | având în vedere Evaluarea Europol privind amenințarea pe care o reprezintă criminalitatea gravă și organizată în UE (SOCTA) 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea Europol privind amenințarea pe care o reprezintă criminalitatea gravă și organizată în UE (SOCTA) 2013,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la evaluarea ciclului de politici ale UE privind criminalitatea gravă și organizată 2011 (SWD(2013)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la evaluarea ciclului de politici ale UE privind criminalitatea gravă și organizată 2011 (SWD(2013)0017),

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și titlul V capitolele 1, 2, 4 și 5 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și titlul V capitolele 1, 2, 4 și 5 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 6, 7, și 8, articolul 10 alineatul (1) și articolele 11, 12, 21, 47-50, 52 și 53; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 6, 7, și 8, articolul 10 alineatul (1) și articolele 11, 12, 21, 47-50, 52 și 53;

| — | având în vedere jurisprudența relevantă a instanțelor europene și a curților constituționale naționale care abordează criteriul proporționalității și necesitatea aplicării acestuia de către autoritățile publice dintr-o societate democratică, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența relevantă a instanțelor europene și a curților constituționale naționale care abordează criteriul proporționalității și necesitatea aplicării acestuia de către autoritățile publice dintr-o societate democratică,

| — | având în vedere hotărârile relevante ale Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile relevante ale Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere raportul raportorului special al ONU pentru drepturile fundamentale ale migranților, François Crépeau, inclus în studiul din 24 aprilie 2013 intitulat „Gestionarea frontierelor externe ale Uniunii Europene și impactul său asupra drepturilor fundamentale ale migranților”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul raportorului special al ONU pentru drepturile fundamentale ale migranților, François Crépeau, inclus în studiul din 24 aprilie 2013 intitulat „Gestionarea frontierelor externe ale Uniunii Europene și impactul său asupra drepturilor fundamentale ale migranților”,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la cel de al doilea raport privind punerea în aplicarea Strategiei de securitate internă a (O-000068/2013 – B7-0213/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la cel de al doilea raport privind punerea în aplicarea Strategiei de securitate internă a (O-000068/2013 – B7-0213/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona se înscrie în continuarea Tratatului de la Maastricht, care urmărea instituirea unui spațiu de securitate, libertate și justiție, și permite punerea temeliei pentru dezvoltarea unei politici de securitate europene și a unei agende de securitate comune a UE și statelor sale membre, care să se bazeze pe statul de drept și pe respectarea valorilor democratice, a libertăților publice, a drepturilor fundamentale și a solidarității și să fie supuse controlului democratic la nivel european și național; întrucât aceste premise reflectă obligațiile internaționale ale UE și ale statelor sale membre, în special cele care decurg din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și din acordurile ONU la care acestea sunt parte; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona se înscrie în continuarea Tratatului de la Maastricht, care urmărea instituirea unui spațiu de securitate, libertate și justiție, și permite punerea temeliei pentru dezvoltarea unei politici de securitate europene și a unei agende de securitate comune a UE și statelor sale membre, care să se bazeze pe statul de drept și pe respectarea valorilor democratice, a libertăților publice, a drepturilor fundamentale și a solidarității și să fie supuse controlului democratic la nivel european și național; întrucât aceste premise reflectă obligațiile internaționale ale UE și ale statelor sale membre, în special cele care decurg din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și din acordurile ONU la care acestea sunt parte;

| B. | întrucât politicile de securitate nu pot fi orientate numai spre represiune, ci trebuie să aibă și o componentă de prevenire, care este esențială în special într-o perioadă în care inegalitățile economice și sociale tot mai mari pun în discuție pactul social și eficacitatea drepturilor fundamentale și a libertăților publice; |
| --- | --- |

B.

întrucât politicile de securitate nu pot fi orientate numai spre represiune, ci trebuie să aibă și o componentă de prevenire, care este esențială în special într-o perioadă în care inegalitățile economice și sociale tot mai mari pun în discuție pactul social și eficacitatea drepturilor fundamentale și a libertăților publice;

| C. | întrucât securitatea cetățenilor europeni este primordială; |
| --- | --- |

C.

întrucât securitatea cetățenilor europeni este primordială;

| D. | întrucât statele membre și Comisia nu au abordat cu adevărat toate implicațiile intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și întrucât, prin urmare, Parlamentul joacă în continuare un rol relativ marginal în acest proces, pozițiile pe care le adoptă nefiind integrate în procesul decizional, în special în ceea ce privește necesitatea de a lua în considerare Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (3); |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre și Comisia nu au abordat cu adevărat toate implicațiile intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și întrucât, prin urmare, Parlamentul joacă în continuare un rol relativ marginal în acest proces, pozițiile pe care le adoptă nefiind integrate în procesul decizional, în special în ceea ce privește necesitatea de a lua în considerare Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (3);

| E. | întrucât Strategia de securitate internă (SSI) pentru perioada 2010-2014 a identificat cinci domenii prioritare în care UE poate oferi valoare adăugată, și anume: stoparea activităților rețelelor infracționale internaționale și contribuirea la destrămarea acestora, prevenirea atacurilor teroriste, creșterea gradului de securitate cibernetică, asigurarea securității frontierelor și creșterea rezilienței în caz de catastrofe naturale; întrucât această strategie nu poate fi pusă în aplicare decât dacă ea garantează libera circulație a persoanelor, drepturile migranților și ale solicitanților de azil și respectarea tuturor obligațiilor internaționale ale UE și ale statelor sale membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât Strategia de securitate internă (SSI) pentru perioada 2010-2014 a identificat cinci domenii prioritare în care UE poate oferi valoare adăugată, și anume: stoparea activităților rețelelor infracționale internaționale și contribuirea la destrămarea acestora, prevenirea atacurilor teroriste, creșterea gradului de securitate cibernetică, asigurarea securității frontierelor și creșterea rezilienței în caz de catastrofe naturale; întrucât această strategie nu poate fi pusă în aplicare decât dacă ea garantează libera circulație a persoanelor, drepturile migranților și ale solicitanților de azil și respectarea tuturor obligațiilor internaționale ale UE și ale statelor sale membre;

| F. | întrucât cel de al doilea raport anual privind punerea în aplicare a SSI a confirmat faptul că toate cele cinci obiective rămân valabile și a schițat situația actuală, progresele realizate până în prezent și calea de urmat, |
| --- | --- |

F.

întrucât cel de al doilea raport anual privind punerea în aplicare a SSI a confirmat faptul că toate cele cinci obiective rămân valabile și a schițat situația actuală, progresele realizate până în prezent și calea de urmat,

| 1. | regretă că cea de a doua Comunicare a Comisiei din 10 aprilie 2013 privind punerea în aplicare a SSI nu este suficient le critică la adresa acțiunilor întreprinse în cadrul SSI, reafirmând aceleași priorități ca în Comunicarea sa inițială din noiembrie 2010, fără a ține seama în special de consecințele includerii Cartei drepturilor fundamentale, majoritatea dispozițiilor acesteia aplicându-se nu numai cetățenilor europeni, ci și tuturor persoanelor de pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

1.

regretă că cea de a doua Comunicare a Comisiei din 10 aprilie 2013 privind punerea în aplicare a SSI nu este suficient le critică la adresa acțiunilor întreprinse în cadrul SSI, reafirmând aceleași priorități ca în Comunicarea sa inițială din noiembrie 2010, fără a ține seama în special de consecințele includerii Cartei drepturilor fundamentale, majoritatea dispozițiilor acesteia aplicându-se nu numai cetățenilor europeni, ci și tuturor persoanelor de pe teritoriul UE;

| 2. | ia act de activitatea desfășurată pentru stabilirea SSI și de principiile fundamentale care stau la baza strategiei, al cărei scop este de a permite tuturor instituțiilor UE și statelor membre să acționeze în vederea atingerii acelorași obiective; subliniază că libertatea, securitatea și justiția sunt obiective care trebuie urmărite în paralel și reamintește că, pentru a garanta libertatea și justiția, securitatea trebuie să fie garantată întotdeauna în conformitate cu principiile tratatelor, cu statul de drept și cu drepturile și obligațiile fundamentale ale Uniunii; consideră că măsurile UE în materie de securitate ar trebui să se axeze pe activitățile care și-au dovedit eficacitatea în ceea ce privește reducerea ratei criminalității și prevenirea atacurilor teroriste, desfășurate în conformitate cu principiile necesității, proporționalității și respectării drepturilor fundamentale, pe baza unui control și a unei responsabilități corespunzătoare; |
| --- | --- |

2.

ia act de activitatea desfășurată pentru stabilirea SSI și de principiile fundamentale care stau la baza strategiei, al cărei scop este de a permite tuturor instituțiilor UE și statelor membre să acționeze în vederea atingerii acelorași obiective; subliniază că libertatea, securitatea și justiția sunt obiective care trebuie urmărite în paralel și reamintește că, pentru a garanta libertatea și justiția, securitatea trebuie să fie garantată întotdeauna în conformitate cu principiile tratatelor, cu statul de drept și cu drepturile și obligațiile fundamentale ale Uniunii; consideră că măsurile UE în materie de securitate ar trebui să se axeze pe activitățile care și-au dovedit eficacitatea în ceea ce privește reducerea ratei criminalității și prevenirea atacurilor teroriste, desfășurate în conformitate cu principiile necesității, proporționalității și respectării drepturilor fundamentale, pe baza unui control și a unei responsabilități corespunzătoare;

| 3. | subliniază faptul că securitatea internă nu este scutită de obligațiile UE și naționale legate de drepturile fundamentale, exprimându-și preocupările grave în privința faptului că instituțiile UE și autoritățile din statele membre și cetățenii au făcut obiectul supravegherii secrete de către statele membre, state terțe și părți terțe, în colaborare cu întreprinderi private; invită UE și instituțiile statelor membre să investigheze această chestiune și să ia măsuri în consecință; subliniază faptul că orice strategie de securitate internă trebuie să aibă la bază o interpretare comună a noțiunilor de „intern” și „extern” și trebuie să vizeze apărarea instituțiilor UE, a statelor membre UE și a cetățenilor acestora de supravegherea străină ilegală și de influența și manipularea necorespunzătoare; solicită consolidarea securității și confidențialității sistemelor logistice și de comunicare ale UE în fața supravegherii străine sau de către părți terțe; subliniază faptul că dreptul cetățenilor la viața privată și la protecția datelor, precum și dreptul de acces la documente și informații sunt valori și drepturi europene fundamentale, care trebuie susținute la toate nivelurile și în toate forurile; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că securitatea internă nu este scutită de obligațiile UE și naționale legate de drepturile fundamentale, exprimându-și preocupările grave în privința faptului că instituțiile UE și autoritățile din statele membre și cetățenii au făcut obiectul supravegherii secrete de către statele membre, state terțe și părți terțe, în colaborare cu întreprinderi private; invită UE și instituțiile statelor membre să investigheze această chestiune și să ia măsuri în consecință; subliniază faptul că orice strategie de securitate internă trebuie să aibă la bază o interpretare comună a noțiunilor de „intern” și „extern” și trebuie să vizeze apărarea instituțiilor UE, a statelor membre UE și a cetățenilor acestora de supravegherea străină ilegală și de influența și manipularea necorespunzătoare; solicită consolidarea securității și confidențialității sistemelor logistice și de comunicare ale UE în fața supravegherii străine sau de către părți terțe; subliniază faptul că dreptul cetățenilor la viața privată și la protecția datelor, precum și dreptul de acces la documente și informații sunt valori și drepturi europene fundamentale, care trebuie susținute la toate nivelurile și în toate forurile;

| 4. | reamintește că Parlamentul este, în prezent, un actor instituțional cu drepturi depline în domeniul politicilor de securitate și că, în consecință, el are dreptul de a participa activ la stabilirea caracteristicilor și priorităților SSI, precum și la evaluarea instrumentelor relevante, inclusiv prin exerciții regulate de monitorizare a punerii în aplicare a SSI, efectuate în comun de către Parlamentul European, parlamentele naționale și Consiliu, în conformitate cu articolele 70 și 71 din TFUE; |
| --- | --- |

4.

reamintește că Parlamentul este, în prezent, un actor instituțional cu drepturi depline în domeniul politicilor de securitate și că, în consecință, el are dreptul de a participa activ la stabilirea caracteristicilor și priorităților SSI, precum și la evaluarea instrumentelor relevante, inclusiv prin exerciții regulate de monitorizare a punerii în aplicare a SSI, efectuate în comun de către Parlamentul European, parlamentele naționale și Consiliu, în conformitate cu articolele 70 și 71 din TFUE;

| 5. | consideră că o analiză corespunzătoare a amenințărilor la adresa securității care trebuie abordate reprezintă o premisă esențială pentru o SSI eficace; reamintește Comisiei angajamentul său de a elabora o prezentare generală transsectorială privind riscurile naturale și amenințările provocate de om (în mod intenționat sau neintenționat) în UE; reamintește Consiliului European obligația care îi incumbă în temeiul articolului 222 din TFUE, și anume aceea de a efectua o evaluare regulată a amenințărilor la adresa UE și invită Comisia să prezinte propuneri concrete privind modalitatea optimă de punere în aplicare a obligațiilor menționate anterior, coroborând actualele evaluări fragmentate și limitate ale riscurilor și amenințărilor la nivelul UE și la nivel național; |
| --- | --- |

5.

consideră că o analiză corespunzătoare a amenințărilor la adresa securității care trebuie abordate reprezintă o premisă esențială pentru o SSI eficace; reamintește Comisiei angajamentul său de a elabora o prezentare generală transsectorială privind riscurile naturale și amenințările provocate de om (în mod intenționat sau neintenționat) în UE; reamintește Consiliului European obligația care îi incumbă în temeiul articolului 222 din TFUE, și anume aceea de a efectua o evaluare regulată a amenințărilor la adresa UE și invită Comisia să prezinte propuneri concrete privind modalitatea optimă de punere în aplicare a obligațiilor menționate anterior, coroborând actualele evaluări fragmentate și limitate ale riscurilor și amenințărilor la nivelul UE și la nivel național;

| 6. | ia act de faptul că eficacitatea Europol în ceea ce privește evaluarea și analizarea amenințărilor teroriste și a altor activități infracționale depinde în mare măsură de voința serviciilor din statele membre de a-i furniza informații; sugerează intensificarea furnizării de informații de către statele membre Oficiului European de Poliție prin consolidarea obligației statelor membre de a coopera cu Europol; |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că eficacitatea Europol în ceea ce privește evaluarea și analizarea amenințărilor teroriste și a altor activități infracționale depinde în mare măsură de voința serviciilor din statele membre de a-i furniza informații; sugerează intensificarea furnizării de informații de către statele membre Oficiului European de Poliție prin consolidarea obligației statelor membre de a coopera cu Europol;

| 7. | reamintește că una dintre amenințările majore la adresa securității interne a UE o reprezintă criminalitatea organizată, inclusiv mafiile; ia act cu satisfacție de progresele făcute de statele membre și de Comisie în contextul ciclului de elaborare a politicilor UE în domeniul criminalității internaționale grave și organizate și solicită statelor membre un nou angajament și resurse adecvate; consideră că ar trebui promovate standarde juridice și instrumente operaționale comune, cum ar fi confiscarea, ordinul european de anchetă și echipele comune de anchetă; consideră că este necesară intensificarea cooperării polițienești și judiciare dintre statele membre și UE, precum și cu țările terțe, cu respectarea legislației și obligațiilor internaționale de către UE în ceea ce privește libertățile și drepturile fundamentale, statul de drept, protecția datelor cu caracter personal și a vieții private a cetățenilor și a rezidenților UE, și solicită ca Parlamentul European să joace un rol esențial în evaluarea și definirea politicilor interne de securitate care au un impact profund asupra drepturilor fundamentale ale tuturor persoanelor care trăiesc în UE; subliniază, prin urmare, necesitatea de a lua măsuri pentru ca aceste politici să intre în sfera de competență a singurei instituții europene alese prin vot direct în vederea supravegherii și controlului democratic al politicilor UE în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

7.

reamintește că una dintre amenințările majore la adresa securității interne a UE o reprezintă criminalitatea organizată, inclusiv mafiile; ia act cu satisfacție de progresele făcute de statele membre și de Comisie în contextul ciclului de elaborare a politicilor UE în domeniul criminalității internaționale grave și organizate și solicită statelor membre un nou angajament și resurse adecvate; consideră că ar trebui promovate standarde juridice și instrumente operaționale comune, cum ar fi confiscarea, ordinul european de anchetă și echipele comune de anchetă; consideră că este necesară intensificarea cooperării polițienești și judiciare dintre statele membre și UE, precum și cu țările terțe, cu respectarea legislației și obligațiilor internaționale de către UE în ceea ce privește libertățile și drepturile fundamentale, statul de drept, protecția datelor cu caracter personal și a vieții private a cetățenilor și a rezidenților UE, și solicită ca Parlamentul European să joace un rol esențial în evaluarea și definirea politicilor interne de securitate care au un impact profund asupra drepturilor fundamentale ale tuturor persoanelor care trăiesc în UE; subliniază, prin urmare, necesitatea de a lua măsuri pentru ca aceste politici să intre în sfera de competență a singurei instituții europene alese prin vot direct în vederea supravegherii și controlului democratic al politicilor UE în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție;

| 8. | reiterează, pe baza cooperării care există între Parlamentul European și parlamentele naționale, ideea sa de „ciclu parlamentar de elaborare a politicilor”, strâns corelat cu raportul anual al Comisiei din acest domeniu, care să se încheie cu un raport parlamentar anual privind situația actuală a SSI; |
| --- | --- |

8.

reiterează, pe baza cooperării care există între Parlamentul European și parlamentele naționale, ideea sa de „ciclu parlamentar de elaborare a politicilor”, strâns corelat cu raportul anual al Comisiei din acest domeniu, care să se încheie cu un raport parlamentar anual privind situația actuală a SSI;

| 9. | consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită combaterii violenței împotriva copiilor și a femeilor; |
| --- | --- |

9.

consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită combaterii violenței împotriva copiilor și a femeilor;

| 10. | salută faptul că combaterea traficului ilicit cu arme de foc a fost inclusă printre prioritățile UE de combatere a criminalității organizate; așteaptă însă orientarea strategică globală care urmează să fie dezvoltată de Comisie cu privire la armele de foc, inclusiv utilizarea lor în scopul traficului, al criminalității organizate și al terorismului; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că combaterea traficului ilicit cu arme de foc a fost inclusă printre prioritățile UE de combatere a criminalității organizate; așteaptă însă orientarea strategică globală care urmează să fie dezvoltată de Comisie cu privire la armele de foc, inclusiv utilizarea lor în scopul traficului, al criminalității organizate și al terorismului;

| 11. | regretă că lupta împotriva spălării de bani nu a fost inclusă ca prioritate distinctă a UE în ceea ce privește combaterea criminalității organizate, conform recomandării Europol; este ferm convins că diferitele tipuri de criminalitate organizată, precum spălarea de bani, infracțiunile ecologice și cele comise de întreprinderi, precum și corupția din cadrul acestora, sunt interconectate și se consolidează reciproc și solicită Comisiei și Consiliului să acorde fără întârziere prioritate luptei împotriva corupției și a spălării de bani; |
| --- | --- |

11.

regretă că lupta împotriva spălării de bani nu a fost inclusă ca prioritate distinctă a UE în ceea ce privește combaterea criminalității organizate, conform recomandării Europol; este ferm convins că diferitele tipuri de criminalitate organizată, precum spălarea de bani, infracțiunile ecologice și cele comise de întreprinderi, precum și corupția din cadrul acestora, sunt interconectate și se consolidează reciproc și solicită Comisiei și Consiliului să acorde fără întârziere prioritate luptei împotriva corupției și a spălării de bani;

| 12. | subliniază că lupta împotriva terorismului este o prioritate în cadrul SSI; evidențiază faptul că, conform Europol, amenințarea teroristă din UE este o realitate, deși ea îmbracă forme diferite, însă ridică problema priorităților UE în ceea ce privește originea reală a atacurilor teroriste; insistă asupra necesității de a acorda o mai mare prioritate politicilor de prevenire, în paralel cu măsurile represive; ia act, în acest caz, de necesitatea de a pune un accent mai puternic pe măsurile de poliție specifice și pe serviciile de informații, precum și pe alocarea resurselor financiare și umane necesare, pentru ca atacurile teroriste să poată fi prevenite cu adevărat; reamintește importanța prevenirii finanțării terorismului și așteaptă cu interes propunerea privind un cadru de măsuri judiciare și administrative, cum ar fi înghețarea fondurilor aparținând persoanelor suspectate de terorism, în conformitate cu articolul 75 din TFUE; invită Comisia și statele membre să evalueze în mod corespunzător natura și amploarea amenințării pe care o constituie reapariția unei radicalizări politice violente; consideră că este esențială dezvoltarea unor mecanisme care să permită detectarea timpurie a semnelor acestei radicalizări și solicită Comisiei și statelor membre să aibă în vedere aceste elemente, inclusiv în ceea ce privește prevenirea, în domeniile lor de acțiune; își exprimă îngrijorarea cu privire la desfășurarea a tot mai multor acțiuni de către așa-numiții „lupi singuratici”, resortisanți europeni sau ai unei țări terțe, care se deplasează în zonele de conflict și revin apoi pe teritoriul Uniunii Europene, deoarece ei reprezintă noi tipuri de riscuri care nu pot fi abordate utilizând metodele obișnuite de combatere a terorismului; încurajează schimbul de bune practici în vederea prevenirii radicalizării în rândul tinerilor și sprijină instrumentele europene propuse în acest sens; speră ca evaluarea Deciziei-cadru privind combaterea terorismului să țină seama de toți acești parametri și subliniază necesitatea de a crea o legătură mai puternică între instrumentele existente de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

12.

subliniază că lupta împotriva terorismului este o prioritate în cadrul SSI; evidențiază faptul că, conform Europol, amenințarea teroristă din UE este o realitate, deși ea îmbracă forme diferite, însă ridică problema priorităților UE în ceea ce privește originea reală a atacurilor teroriste; insistă asupra necesității de a acorda o mai mare prioritate politicilor de prevenire, în paralel cu măsurile represive; ia act, în acest caz, de necesitatea de a pune un accent mai puternic pe măsurile de poliție specifice și pe serviciile de informații, precum și pe alocarea resurselor financiare și umane necesare, pentru ca atacurile teroriste să poată fi prevenite cu adevărat; reamintește importanța prevenirii finanțării terorismului și așteaptă cu interes propunerea privind un cadru de măsuri judiciare și administrative, cum ar fi înghețarea fondurilor aparținând persoanelor suspectate de terorism, în conformitate cu articolul 75 din TFUE; invită Comisia și statele membre să evalueze în mod corespunzător natura și amploarea amenințării pe care o constituie reapariția unei radicalizări politice violente; consideră că este esențială dezvoltarea unor mecanisme care să permită detectarea timpurie a semnelor acestei radicalizări și solicită Comisiei și statelor membre să aibă în vedere aceste elemente, inclusiv în ceea ce privește prevenirea, în domeniile lor de acțiune; își exprimă îngrijorarea cu privire la desfășurarea a tot mai multor acțiuni de către așa-numiții „lupi singuratici”, resortisanți europeni sau ai unei țări terțe, care se deplasează în zonele de conflict și revin apoi pe teritoriul Uniunii Europene, deoarece ei reprezintă noi tipuri de riscuri care nu pot fi abordate utilizând metodele obișnuite de combatere a terorismului; încurajează schimbul de bune practici în vederea prevenirii radicalizării în rândul tinerilor și sprijină instrumentele europene propuse în acest sens; speră ca evaluarea Deciziei-cadru privind combaterea terorismului să țină seama de toți acești parametri și subliniază necesitatea de a crea o legătură mai puternică între instrumentele existente de combatere a terorismului;

| 13. | invită Comisia Europeană, statele membre, precum și alte instituții și organisme europene să investigheze în detaliu mișcările extremiste violente din cadrul Uniunii și să adopte măsuri concrete în vederea combaterii actelor violente de acest tip; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia Europeană, statele membre, precum și alte instituții și organisme europene să investigheze în detaliu mișcările extremiste violente din cadrul Uniunii și să adopte măsuri concrete în vederea combaterii actelor violente de acest tip;

| 14. | subliniază că sectorul privat, în special industria financiară, joacă un rol esențial în combaterea criminalității organizate și a finanțării terorismului prin identificarea și raportarea cazurilor de fraudă, de spălare de bani și a altor tranzacții suspecte; subliniază că sectorul financiar trebuie să colaboreze mai strâns cu agențiile guvernamentale pentru a identifica lacunele din reglementările actuale și pentru a pune în aplicare tehnici inovatoare în vederea soluționării acestor probleme; subliniază că este deosebit de important să se înțeleagă faptul că orice luptă eficace împotriva criminalității organizate și a terorismului depinde de o abordare integrată, care implică toate părțile interesate de la nivel național și de la nivelul UE; |
| --- | --- |

14.

subliniază că sectorul privat, în special industria financiară, joacă un rol esențial în combaterea criminalității organizate și a finanțării terorismului prin identificarea și raportarea cazurilor de fraudă, de spălare de bani și a altor tranzacții suspecte; subliniază că sectorul financiar trebuie să colaboreze mai strâns cu agențiile guvernamentale pentru a identifica lacunele din reglementările actuale și pentru a pune în aplicare tehnici inovatoare în vederea soluționării acestor probleme; subliniază că este deosebit de important să se înțeleagă faptul că orice luptă eficace împotriva criminalității organizate și a terorismului depinde de o abordare integrată, care implică toate părțile interesate de la nivel național și de la nivelul UE;

| 15. | consideră că reziliența infrastructurii critice la dezastrele naturale și la cele provocate de om ar trebui mărită; regretă faptul că actuala Directivă privind protecția infrastructurilor critice europene (2008/114/CE (4)) nu funcționează corespunzător și invită Comisia să propună modificarea acesteia, în vederea îmbunătățirii sale; |
| --- | --- |

15.

consideră că reziliența infrastructurii critice la dezastrele naturale și la cele provocate de om ar trebui mărită; regretă faptul că actuala Directivă privind protecția infrastructurilor critice europene (2008/114/CE (4)) nu funcționează corespunzător și invită Comisia să propună modificarea acesteia, în vederea îmbunătățirii sale;

| 16. | consideră că este necesară realizarea unui studiu statistic privind riscurile naturale, care să enumere zonele cele mai critice, și că acesta ar trebui să reprezinte baza pentru dezvoltarea unui sistem automat de intervenție și de salvare, care să răspundă în mod eficient și rapid situațiilor de urgență; |
| --- | --- |

16.

consideră că este necesară realizarea unui studiu statistic privind riscurile naturale, care să enumere zonele cele mai critice, și că acesta ar trebui să reprezinte baza pentru dezvoltarea unui sistem automat de intervenție și de salvare, care să răspundă în mod eficient și rapid situațiilor de urgență;

| 17. | consideră că este deosebit de important să se combată în mod decisiv infracțiunile ecologice și economice, indiferent de originea lor, deoarece ele au un impact deosebit de negativ asupra condițiilor de viață ale cetățenilor europeni, în special în perioadă de criză; |
| --- | --- |

17.

consideră că este deosebit de important să se combată în mod decisiv infracțiunile ecologice și economice, indiferent de originea lor, deoarece ele au un impact deosebit de negativ asupra condițiilor de viață ale cetățenilor europeni, în special în perioadă de criză;

| 18. | salută anunțul făcut de Comisie cu privire la o inițiativă împotriva contrabandei cu țigarete și își pune mari speranțe în aceasta; |
| --- | --- |

18.

salută anunțul făcut de Comisie cu privire la o inițiativă împotriva contrabandei cu țigarete și își pune mari speranțe în aceasta;

| 19. | ia act de prioritatea acordată în cadrul SSI luptei împotriva criminalității informatice; consideră că criminalitatea informatică este o amenințare tot mai mare la adresa UE și un factor favorizant pentru alte activități infracționale; solicită Comisiei să pună la dispoziție fonduri suficiente pentru noul Centru european de combatere a criminalității informatice și îndeamnă toate statele membre să ratifice Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică; reamintește că prelucrarea și colectarea datelor cu caracter personal în cadrul SSI trebuie să respecte întotdeauna principiile UE în materie de protecție a datelor, în special principiile necesității, proporționalității și legalității, precum și legislația UE și convențiile relevante ale Consiliului Europei din acest domeniu; subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită copiilor în mediul digital și importanța combaterii pornografiei infantile; sprijină extinderea Alianței mondiale împotriva abuzurilor sexuale asupra copiilor pe internet; |
| --- | --- |

19.

ia act de prioritatea acordată în cadrul SSI luptei împotriva criminalității informatice; consideră că criminalitatea informatică este o amenințare tot mai mare la adresa UE și un factor favorizant pentru alte activități infracționale; solicită Comisiei să pună la dispoziție fonduri suficiente pentru noul Centru european de combatere a criminalității informatice și îndeamnă toate statele membre să ratifice Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică; reamintește că prelucrarea și colectarea datelor cu caracter personal în cadrul SSI trebuie să respecte întotdeauna principiile UE în materie de protecție a datelor, în special principiile necesității, proporționalității și legalității, precum și legislația UE și convențiile relevante ale Consiliului Europei din acest domeniu; subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită copiilor în mediul digital și importanța combaterii pornografiei infantile; sprijină extinderea Alianței mondiale împotriva abuzurilor sexuale asupra copiilor pe internet;

| 20. | reiterează faptul că consolidarea cooperării polițienești și judiciare în UE, inclusiv prin intermediul Europol, al Colegiului European de Poliție (CEPOL) și al Eurojust, pe lângă faptul că oferă o formare corespunzătoare, este esențială pentru o SSI adecvată și trebuie să implice autoritățile competente din statele membre, precum și instituțiile și agențiile UE; consideră că această cooperare nu trebuie să se limiteze la identificarea și arestarea persoanelor suspectate de comiterea unor infracțiuni, ci ar trebui să se concentreze, de asemenea, pe prevenirea infracțiunilor și a recidivelor; ia act de propunerile relevante ale Comisiei, inclusiv de cele referitoare la reforma Eurojust și la un proiect de act legislativ privind crearea unui Parchet European; evidențiază necesitatea de a asigura respectarea separării puterilor între sectorul judiciar și cel polițienesc, precum și autonomia lor respectivă; |
| --- | --- |

20.

reiterează faptul că consolidarea cooperării polițienești și judiciare în UE, inclusiv prin intermediul Europol, al Colegiului European de Poliție (CEPOL) și al Eurojust, pe lângă faptul că oferă o formare corespunzătoare, este esențială pentru o SSI adecvată și trebuie să implice autoritățile competente din statele membre, precum și instituțiile și agențiile UE; consideră că această cooperare nu trebuie să se limiteze la identificarea și arestarea persoanelor suspectate de comiterea unor infracțiuni, ci ar trebui să se concentreze, de asemenea, pe prevenirea infracțiunilor și a recidivelor; ia act de propunerile relevante ale Comisiei, inclusiv de cele referitoare la reforma Eurojust și la un proiect de act legislativ privind crearea unui Parchet European; evidențiază necesitatea de a asigura respectarea separării puterilor între sectorul judiciar și cel polițienesc, precum și autonomia lor respectivă;

| 21. | sprijină înființarea unui Parchet European, în special în vederea protejării mai eficiente a bugetului Uniunii, și invită Comisia să prezinte rapid o propunere; |
| --- | --- |

21.

sprijină înființarea unui Parchet European, în special în vederea protejării mai eficiente a bugetului Uniunii, și invită Comisia să prezinte rapid o propunere;

| 22. | regretă faptul că SSI nu dispune încă de o „dimensiune juridică” corespunzătoare; reamintește, în conformitate cu Programul de la Stockholm, că încrederea reciprocă trebuie întărită prin dezvoltarea treptată a unei culturi judiciare europene bazate pe diversitatea sistemelor juridice și pe unitatea pe care o conferă dreptul european și că acest lucru ar trebui să includă respectarea statului de drept, a valorilor democratice și a drepturilor omului, și nu să se limiteze numai la urmărirea persoanelor suspectate de comiterea unor infracțiuni sau acte de terorism; subliniază importanța primordială a încrederii reciproce ca premisă pentru încurajarea cooperării judiciare și consideră că singura bază pentru construirea acestei încrederi o reprezintă stabilirea și respectarea unor standarde comune în materie de libertăți civile și garanții procedurale; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că SSI nu dispune încă de o „dimensiune juridică” corespunzătoare; reamintește, în conformitate cu Programul de la Stockholm, că încrederea reciprocă trebuie întărită prin dezvoltarea treptată a unei culturi judiciare europene bazate pe diversitatea sistemelor juridice și pe unitatea pe care o conferă dreptul european și că acest lucru ar trebui să includă respectarea statului de drept, a valorilor democratice și a drepturilor omului, și nu să se limiteze numai la urmărirea persoanelor suspectate de comiterea unor infracțiuni sau acte de terorism; subliniază importanța primordială a încrederii reciproce ca premisă pentru încurajarea cooperării judiciare și consideră că singura bază pentru construirea acestei încrederi o reprezintă stabilirea și respectarea unor standarde comune în materie de libertăți civile și garanții procedurale;

| 23. | subliniază importanța dezvoltării unei gestionări integrate a frontierelor care ar trebui să asigure un control al frontierelor externe uniform, sigur și de înaltă calitate, facilitând în același timp deplasările legitime peste frontierele externe și promovând mobilitatea în spațiul Schengen; salută recenta punere în funcțiune a Sistemului de Informații Schengen II și solicită agenției eu-LISA să asigure o gestionare operațională de înaltă calitate a noului sistem; speră că noul Sistemul european de supraveghere a frontierelor (Eurosur) va fi pe deplin operațional până la sfârșitul lui 2014 și consideră că el va fi un instrument eficient care va contribui la detectarea, prevenirea și combaterea criminalității transfrontaliere și a imigrației ilegale, precum și la protejarea migranților și la salvarea vieții acestora; subliniază că posibila dezvoltare a unor noi sisteme informatice în domeniul migrației și a gestionării frontierelor, precum inițiativa „Frontiere inteligente”, ar trebui analizată cu atenție, ținând seama în special de principiile necesității și proporționalității, și ar trebui inițiată în cele din urmă numai după adoptarea instrumentelor juridice relevante; salută în special acordul la care s-a ajuns recent cu privire la mecanismul de evaluare Schengen și solicită Comisiei să își îndeplinească noile responsabilități pentru a asigura un nivel ridicat de conformitate cu acquis-ul Schengen în întreg spațiul Schengen; subliniază că reintroducerea controalelor la frontierele interne ar trebui să constituie o măsură excepțională, care să fie utilizată numai în ultimă instanță, luând în considerare nu doar aspectele legate de securitate, ci și impactul asupra mobilității și libertății de circulație; subliniază faptul că migrația unui număr mare de resortisanți ai țărilor terțe și trecerea frontierelor externe de către aceștia nu ar trebui să fie considerate, în sine, o amenințare la adresa politicii publice sau a securității interne; reiterează sprijinul său ferm pentru aderarea Bulgariei și a României la spațiul Schengen și invită și Consiliul să își dea acordul pentru aderarea lor, întrucât acest lucru ar stimula încrederea reciprocă și solidaritatea, care sunt premise necesare pentru asigurarea unui nivel ridicat de securitate în cadrul UE; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța dezvoltării unei gestionări integrate a frontierelor care ar trebui să asigure un control al frontierelor externe uniform, sigur și de înaltă calitate, facilitând în același timp deplasările legitime peste frontierele externe și promovând mobilitatea în spațiul Schengen; salută recenta punere în funcțiune a Sistemului de Informații Schengen II și solicită agenției eu-LISA să asigure o gestionare operațională de înaltă calitate a noului sistem; speră că noul Sistemul european de supraveghere a frontierelor (Eurosur) va fi pe deplin operațional până la sfârșitul lui 2014 și consideră că el va fi un instrument eficient care va contribui la detectarea, prevenirea și combaterea criminalității transfrontaliere și a imigrației ilegale, precum și la protejarea migranților și la salvarea vieții acestora; subliniază că posibila dezvoltare a unor noi sisteme informatice în domeniul migrației și a gestionării frontierelor, precum inițiativa „Frontiere inteligente”, ar trebui analizată cu atenție, ținând seama în special de principiile necesității și proporționalității, și ar trebui inițiată în cele din urmă numai după adoptarea instrumentelor juridice relevante; salută în special acordul la care s-a ajuns recent cu privire la mecanismul de evaluare Schengen și solicită Comisiei să își îndeplinească noile responsabilități pentru a asigura un nivel ridicat de conformitate cu acquis-ul Schengen în întreg spațiul Schengen; subliniază că reintroducerea controalelor la frontierele interne ar trebui să constituie o măsură excepțională, care să fie utilizată numai în ultimă instanță, luând în considerare nu doar aspectele legate de securitate, ci și impactul asupra mobilității și libertății de circulație; subliniază faptul că migrația unui număr mare de resortisanți ai țărilor terțe și trecerea frontierelor externe de către aceștia nu ar trebui să fie considerate, în sine, o amenințare la adresa politicii publice sau a securității interne; reiterează sprijinul său ferm pentru aderarea Bulgariei și a României la spațiul Schengen și invită și Consiliul să își dea acordul pentru aderarea lor, întrucât acest lucru ar stimula încrederea reciprocă și solidaritatea, care sunt premise necesare pentru asigurarea unui nivel ridicat de securitate în cadrul UE;

| 24. | subliniază importanța consolidării încrederii reciproce între forțele de poliție în vederea promovării cooperării, a echipelor comune de anchetă și a schimbului de informații; reamintește, în acest sens, că o instruire europeană a forțelor de poliție este esențială; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța consolidării încrederii reciproce între forțele de poliție în vederea promovării cooperării, a echipelor comune de anchetă și a schimbului de informații; reamintește, în acest sens, că o instruire europeană a forțelor de poliție este esențială;

| 25. | consideră că definirea și punerea în aplicare a SSI ar trebui să țină seama în mai mare măsură de interacțiunea care există între dimensiunile internă și externă ale politicii de securitate și că, în cazul ambelor dimensiuni, instituțiile și agențiile UE care activează în domeniul justiției și afacerilor interne ar trebui să își îndeplinească sarcinile respectând pe deplin valorile, principiile și legislația UE și Carta drepturilor fundamentale a UE; invită Comisia și statele membre să evalueze, de asemenea, impactul SSI asupra Strategiei de securitate externă a UE, inclusiv în ceea ce privește obligațiile legate de respectarea și promovarea libertăților și drepturilor fundamentale și a valorilor și principiilor democratice stabilite în textele, convențiile și acordurile internaționale la care acestea au aderat; regretă că punerea în aplicare a foii de parcurs pentru 2011, care vizează consolidarea legăturilor dintre PSAC și LSJ, nu a fost finalizată și îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă să își intensifice activitatea în acest domeniu; |
| --- | --- |

25.

consideră că definirea și punerea în aplicare a SSI ar trebui să țină seama în mai mare măsură de interacțiunea care există între dimensiunile internă și externă ale politicii de securitate și că, în cazul ambelor dimensiuni, instituțiile și agențiile UE care activează în domeniul justiției și afacerilor interne ar trebui să își îndeplinească sarcinile respectând pe deplin valorile, principiile și legislația UE și Carta drepturilor fundamentale a UE; invită Comisia și statele membre să evalueze, de asemenea, impactul SSI asupra Strategiei de securitate externă a UE, inclusiv în ceea ce privește obligațiile legate de respectarea și promovarea libertăților și drepturilor fundamentale și a valorilor și principiilor democratice stabilite în textele, convențiile și acordurile internaționale la care acestea au aderat; regretă că punerea în aplicare a foii de parcurs pentru 2011, care vizează consolidarea legăturilor dintre PSAC și LSJ, nu a fost finalizată și îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă să își intensifice activitatea în acest domeniu;

| 26. | evidențiază faptul că actuala SSI se va încheia în 2014; invită Comisia să înceapă pregătirea unei noi SSI pentru perioada 2015-2019, care să țină cont de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și de integrarea Cartei drepturilor fundamentale în dreptul Uniunii; consideră că această nouă politică ar trebui să se bazeze pe o evaluare externă aprofundată și independentă a actualei strategii și a actualelor instrumente, ținând seama de provocările viitoare, și să se efectueze în urma unei largi consultări între părțile interesate; solicită Consiliului să țină seama în mod corespunzător de contribuția Parlamentului la noua SSI, înainte de a adopta noua strategie; |
| --- | --- |

26.

evidențiază faptul că actuala SSI se va încheia în 2014; invită Comisia să înceapă pregătirea unei noi SSI pentru perioada 2015-2019, care să țină cont de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și de integrarea Cartei drepturilor fundamentale în dreptul Uniunii; consideră că această nouă politică ar trebui să se bazeze pe o evaluare externă aprofundată și independentă a actualei strategii și a actualelor instrumente, ținând seama de provocările viitoare, și să se efectueze în urma unei largi consultări între părțile interesate; solicită Consiliului să țină seama în mod corespunzător de contribuția Parlamentului la noua SSI, înainte de a adopta noua strategie;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0207.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0245.

(3)  A se vedea Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2010 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2009) – punerea efectivă în aplicare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (JO C 169 E, 15.6.2012, p. 49).

(4)  JO L 345, 23.12.2008, p. 75.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/159 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/159

---

P7_TA(2013)0385

Strategia europeană pentru sănătate și securitate în muncă

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la strategia europeană privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (2013/2685(RSP))

(2016/C 093/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special preambulul la acesta și articolele 3 și 6, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special preambulul la acesta și articolele 3 și 6,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 4, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156 și 168, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 4, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156 și 168,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 3, 27, 31, 32 și 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 3, 27, 31, 32 și 33,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la evaluarea Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (O-000073/2013 – B7-0214/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la evaluarea Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (O-000073/2013 – B7-0214/2013),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2002 intitulată „Adaptarea la schimbările de la locul de muncă și din societate: o nouă strategie comunitară privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2002-2006” (COM(2002)0118), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2002 intitulată „Adaptarea la schimbările de la locul de muncă și din societate: o nouă strategie comunitară privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2002-2006” (COM(2002)0118),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 februarie 2007 intitulată „Îmbunătățirea calității și productivității în muncă: Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă” (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 februarie 2007 intitulată „Îmbunătățirea calității și productivității în muncă: Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă” (COM(2007)0062),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” COM(2010)2020),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 27 aprilie 2011 intitulat „Revizuirea la jumătatea perioadei a Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă” (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 27 aprilie 2011 intitulat „Revizuirea la jumătatea perioadei a Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă” (SEC(2011)0547),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 31 mai 2013 intitulat „Evaluarea Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă” (SWD(2013)0202), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 31 mai 2013 intitulat „Evaluarea Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă” (SWD(2013)0202),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 februarie 2005 referitoare la promovarea sănătății și a siguranței la locul de muncă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 februarie 2005 referitoare la promovarea sănătății și a siguranței la locul de muncă (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 referitoare la strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 referitoare la strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Bilanțul intermediar al Strategiei comunitare 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Bilanțul intermediar al Strategiei comunitare 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (3),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Strategia Europa 2020 vizează atingerea, până în 2020, a unei rate de ocupare a forței de muncă de 75 % pentru segmentul de populație cu vârsta între 20 și 64 de ani; |
| --- | --- |

A.

întrucât Strategia Europa 2020 vizează atingerea, până în 2020, a unei rate de ocupare a forței de muncă de 75 % pentru segmentul de populație cu vârsta între 20 și 64 de ani;

| B. | întrucât progresul tehnologic, evoluțiile economice și criza economică și socială au un impact continuu asupra mediului de lucru și necesită luarea unor măsuri rapide pentru a asigura un nivel ridicat de sănătate și de siguranță la locul de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât progresul tehnologic, evoluțiile economice și criza economică și socială au un impact continuu asupra mediului de lucru și necesită luarea unor măsuri rapide pentru a asigura un nivel ridicat de sănătate și de siguranță la locul de muncă;

| C. | întrucât criza economică nu ar trebui să servească drept scuză pentru a submina politicile de prevenire a riscului ocupațional; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza economică nu ar trebui să servească drept scuză pentru a submina politicile de prevenire a riscului ocupațional;

| D. | întrucât, pentru a sprijini măsurile legislative, sănătatea și siguranța la locul de muncă au fost abordate în documentele de politică și în programele de acțiune la nivel european începând cu 1978; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pentru a sprijini măsurile legislative, sănătatea și siguranța la locul de muncă au fost abordate în documentele de politică și în programele de acțiune la nivel european începând cu 1978;

| E. | întrucât Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă a expirat în 2012 și nu a fost urmată de niciun document de politică la nivel european; |
| --- | --- |

E.

întrucât Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă a expirat în 2012 și nu a fost urmată de niciun document de politică la nivel european;

| F. | întrucât Comisia admite că Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă a avut un impact pozitiv la nivelul întregii Uniuni și că o serie de provocări din domeniul siguranței și al sănătății la locul de muncă trebuie încă abordate în următorii ani, |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia admite că Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă a avut un impact pozitiv la nivelul întregii Uniuni și că o serie de provocări din domeniul siguranței și al sănătății la locul de muncă trebuie încă abordate în următorii ani,

| 1. | este preocupat de faptul că, până în prezent, Comisia nu a adoptat o nouă Strategie europeană privind sănătatea și siguranța la locul de muncă; |
| --- | --- |

1.

este preocupat de faptul că, până în prezent, Comisia nu a adoptat o nouă Strategie europeană privind sănătatea și siguranța la locul de muncă;

| 2. | reiterează solicitarea adresată Comisiei de a prezenta o nouă Strategie europeană privind sănătatea și siguranța la locul de muncă până în 2020; invită Comisia să prezinte, în fine, această strategie până la sfârșitului lui 2013; |
| --- | --- |

2.

reiterează solicitarea adresată Comisiei de a prezenta o nouă Strategie europeană privind sănătatea și siguranța la locul de muncă până în 2020; invită Comisia să prezinte, în fine, această strategie până la sfârșitului lui 2013;

| 3. | regretă că, până în prezent, Comisia nu a lansat nicio propunere de directivă privind afecțiunile sistemului musculo-scheletic legate de locul de muncă sau privind revizuirea Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă, deși acestea au fost deja anunțate în programul său de lucru pe 2011; |
| --- | --- |

3.

regretă că, până în prezent, Comisia nu a lansat nicio propunere de directivă privind afecțiunile sistemului musculo-scheletic legate de locul de muncă sau privind revizuirea Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă, deși acestea au fost deja anunțate în programul său de lucru pe 2011;

| 4. | reamintește mesajul din Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Bilanțul intermediar al Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă; |
| --- | --- |

4.

reamintește mesajul din Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Bilanțul intermediar al Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 304 E, 1.12.2005, p. 400.

(2)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 14.

(3)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 102.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/161 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/161

---

P7_TA(2013)0386

Negocierile colective transfrontaliere şi dialogul social transnaţional

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la negocierile colective transfrontaliere și dialogul social transnațional (2012/2292(INI))

(2016/C 093/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3), articolul 6 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3), articolul 6 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 9, 151, 152, 154, 155 și 156 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9, 151, 152, 154, 155 și 156 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 12, 28, 52 alineatul (3) și 53 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și preambulul său și explicațiile relevante, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 12, 28, 52 alineatul (3) și 53 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și preambulul său și explicațiile relevante,

| — | având în vedere articolul 11 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere articolele 5 și 6 din Carta socială europeană (revizuită), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 5 și 6 din Carta socială europeană (revizuită),

| — | având în vedere Decizia nr. 98/500/CE a Comisiei din 20 mai 1998 privind înființarea Comitetelor sectoriale de dialog care promovează dialogul între partenerii sociali la nivel european, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 98/500/CE a Comisiei din 20 mai 1998 privind înființarea Comitetelor sectoriale de dialog care promovează dialogul între partenerii sociali la nivel european,

| — | având în vedere Directiva 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități,

| — | având în vedere Directiva 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor și Directiva 2003/72/CE a Consiliului din 22 iulie 2003 de completare a statutului societății cooperative europene în legătură cu participarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor și Directiva 2003/72/CE a Consiliului din 22 iulie 2003 de completare a statutului societății cooperative europene în legătură cu participarea lucrătorilor;

| — | având în vedere Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană,

| — | având în vedere Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară,

| — | având în vedere concluziile Consiliului (EPSCO) nr. 17423/11 adoptate la 1 decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului (EPSCO) nr. 17423/11 adoptate la 1 decembrie 2011,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 10 septembrie 2012 intitulat „Acordurile de întreprindere transnaționale: valorificarea potențialului dialogului social” (SWD(2012)0264), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 10 septembrie 2012 intitulat „Acordurile de întreprindere transnaționale: valorificarea potențialului dialogului social” (SWD(2012)0264),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere raportul Grupului de experți al Comisiei din 31 ianuarie 2012 privind acordurile de întreprindere transnaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de experți al Comisiei din 31 ianuarie 2012 privind acordurile de întreprindere transnaționale,

| — | având în vedere documentul de lucru revizuit al Grupului de experți al Comisiei din 31 ianuarie 2012 privind acordurile de întreprindere transnaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru revizuit al Grupului de experți al Comisiei din 31 ianuarie 2012 privind acordurile de întreprindere transnaționale,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 17 ianuarie 2012 intitulată „Restructurare și anticiparea schimbărilor: învățăminte desprinse din experiența recentă” (COM(2012)0007) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei din 17 ianuarie 2012 intitulat „Restructurarea în Europa 2011” (SEC(2012)0059), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 17 ianuarie 2012 intitulată „Restructurare și anticiparea schimbărilor: învățăminte desprinse din experiența recentă” (COM(2012)0007) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei din 17 ianuarie 2012 intitulat „Restructurarea în Europa 2011” (SEC(2012)0059),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulată „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării – Atribuirea celui mai important rol competitivității și sustenabilității” (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulată „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării – Atribuirea celui mai important rol competitivității și sustenabilității” (COM(2010)0614),

| — | având în vedere studiul Comisiei din 2 iulie 2008„Mapping of transnational texts negotiated at corporate level” (Cartografierea textelor transnaționale negociate la nivelul întreprinderilor) (EMPL F2 EP/bp 2008 (D) 14511), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din 2 iulie 2008„Mapping of transnational texts negotiated at corporate level” (Cartografierea textelor transnaționale negociate la nivelul întreprinderilor) (EMPL F2 EP/bp 2008 (D) 14511),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2008 intitulat „Rolul acordurilor de întreprindere transnaționale în contextul unei integrări internaționale tot mai mari” (SEC(2008)2155), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2008 intitulat „Rolul acordurilor de întreprindere transnaționale în contextul unei integrări internaționale tot mai mari” (SEC(2008)2155),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Negocierile colective transnaționale: trecut, prezent și viitor” (februarie 2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Negocierile colective transnaționale: trecut, prezent și viitor” (februarie 2006),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 februarie 2005 privind Agenda socială (COM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 februarie 2005 privind Agenda socială (COM(2005)0033),

| — | având în vedere convențiile OIM referitoare la clauzele privind condițiile de muncă (contractele publice) (Convenția nr. 94) și cele referitoare la negocierile colective (Convenția nr. 154), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile OIM referitoare la clauzele privind condițiile de muncă (contractele publice) (Convenția nr. 94) și cele referitoare la negocierile colective (Convenția nr. 154),

| — | având în vedere jurisprudența dezvoltată de organismele de supraveghere ale OIM; |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența dezvoltată de organismele de supraveghere ale OIM;

| — | având în vedere Declarația tripartită a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială (1977), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația tripartită a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială (1977),

| — | având în vedere Declarația OIM din 10 iunie 2008 privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația OIM din 10 iunie 2008 privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă,

| — | având în vedere declarația OIM din 18 iunie 1998 privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația OIM din 18 iunie 1998 privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă,

| — | având în vedere convențiile OIM de instituire a standardelor universale de bază în domeniul muncii referitoare la (printre altele): libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă, Convenția nr. 87 (1948) și Convenția nr. 98 (1949); și nediscriminarea la angajare Convenția nr. 100 (1951) și Convenția nr. 111 (1958), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile OIM de instituire a standardelor universale de bază în domeniul muncii referitoare la (printre altele): libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă, Convenția nr. 87 (1948) și Convenția nr. 98 (1949); și nediscriminarea la angajare Convenția nr. 100 (1951) și Convenția nr. 111 (1958),

| — | având în vedere studiul său „Enforcement of Fundamental Workers' Rights” (Asigurarea respectării drepturilor fundamentale ale lucrătorilor) comandat de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (septembrie 2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său „Enforcement of Fundamental Workers' Rights” (Asigurarea respectării drepturilor fundamentale ale lucrătorilor) comandat de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (septembrie 2012),

| — | având în vedere studiul său „Cross-border collective bargaining and transnational social dialogue” (Negocierile colective transfrontaliere și dialogul social transnațional) comandat de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (iunie 2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său „Cross-border collective bargaining and transnational social dialogue” (Negocierile colective transfrontaliere și dialogul social transnațional) comandat de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (iunie 2011),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurării (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurării (1),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0258/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0258/2013),

| A. | întrucât, potrivit Comisiei (2), în 2012 s-au semnat 244 de acorduri de întreprindere transnaționale europene (TCA) pe teritoriul UE; întrucât acest lucru indică faptul că relațiile de muncă în cadrul marilor companii transnaționale din Europa sunt tot mai integrate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit Comisiei (2), în 2012 s-au semnat 244 de acorduri de întreprindere transnaționale europene (TCA) pe teritoriul UE; întrucât acest lucru indică faptul că relațiile de muncă în cadrul marilor companii transnaționale din Europa sunt tot mai integrate;

| B. | întrucât din ce în ce mai multe acorduri de întreprindere transnaționale cuprind acorduri privind mecanismele de soluționare a litigiilor, astfel cum recomandă atât organizațiile lucrătorilor, cât și organizațiile patronale; |
| --- | --- |

B.

întrucât din ce în ce mai multe acorduri de întreprindere transnaționale cuprind acorduri privind mecanismele de soluționare a litigiilor, astfel cum recomandă atât organizațiile lucrătorilor, cât și organizațiile patronale;

| C. | întrucât nu există un cadru juridic pentru aceste acorduri nici la nivel internațional, nici la nivel european; întrucât trebuie totuși verificat dacă acesta este motivul pentru care se încheie mai puține astfel de acorduri; |
| --- | --- |

C.

întrucât nu există un cadru juridic pentru aceste acorduri nici la nivel internațional, nici la nivel european; întrucât trebuie totuși verificat dacă acesta este motivul pentru care se încheie mai puține astfel de acorduri;

| D. | întrucât fiecare stat membru al Uniunii are un sistem propriu al relațiilor de muncă, dezvoltat pe baza diferitelor evoluții istorice și tradiții și care trebuie respectat, neimpunându-se o standardizare; |
| --- | --- |

D.

întrucât fiecare stat membru al Uniunii are un sistem propriu al relațiilor de muncă, dezvoltat pe baza diferitelor evoluții istorice și tradiții și care trebuie respectat, neimpunându-se o standardizare;

| E. | întrucât parteneriatele transfrontaliere încheiate între partenerii sociali s-au dovedit a fi bune practici de promovare a liberei circulații transfrontaliere a lucrătorilor și a drepturilor acestora; întrucât sprijinul UE pentru astfel de parteneriate transfrontaliere este esențial; |
| --- | --- |

E.

întrucât parteneriatele transfrontaliere încheiate între partenerii sociali s-au dovedit a fi bune practici de promovare a liberei circulații transfrontaliere a lucrătorilor și a drepturilor acestora; întrucât sprijinul UE pentru astfel de parteneriate transfrontaliere este esențial;

| F. | întrucât dialogul european promovează menținerea și creșterea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de muncă, stimulând, implicit, o creștere inovatoare a bunăstării angajaților din întreprinderile transnaționale păstrând, totodată, autonomia în ceea ce privește negocierea acordurilor colective; |
| --- | --- |

F.

întrucât dialogul european promovează menținerea și creșterea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de muncă, stimulând, implicit, o creștere inovatoare a bunăstării angajaților din întreprinderile transnaționale păstrând, totodată, autonomia în ceea ce privește negocierea acordurilor colective;

| G. | întrucât UE recunoaște libertatea de asociere și dreptul la negocieri colective ca drepturi fundamentale; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE recunoaște libertatea de asociere și dreptul la negocieri colective ca drepturi fundamentale;

| H. | întrucât întreprinderile operează din ce în ce mai mult la nivel european, în timp ce reprezentarea lucrătorilor este organizată în principal de-a lungul unor linii naționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât întreprinderile operează din ce în ce mai mult la nivel european, în timp ce reprezentarea lucrătorilor este organizată în principal de-a lungul unor linii naționale;

| 1. | constată că prezenta rezoluție tratează chestiunea TCA-urilor; constată că acordurile de întreprindere transnaționale europene sunt încheiate între federațiile sindicale europene, pe de o parte, și, pe de altă parte, companii individuale și/sau organizații patronale europene, în general la nivel sectorial și că prezenta rezoluție nu se referă la acordurile-cadru internaționale (ACI), semnate de federațiile sindicale internaționale și întreprinderi; subliniază necesitatea de a consolida dialogul social european și transnațional și negocierile colective transfrontaliere; |
| --- | --- |

1.

constată că prezenta rezoluție tratează chestiunea TCA-urilor; constată că acordurile de întreprindere transnaționale europene sunt încheiate între federațiile sindicale europene, pe de o parte, și, pe de altă parte, companii individuale și/sau organizații patronale europene, în general la nivel sectorial și că prezenta rezoluție nu se referă la acordurile-cadru internaționale (ACI), semnate de federațiile sindicale internaționale și întreprinderi; subliniază necesitatea de a consolida dialogul social european și transnațional și negocierile colective transfrontaliere;

| 2. | consideră că Comisia ar putea examina necesitatea și utilitatea unui cadru juridic european opțional pentru aceste TCA-uri europene pentru a oferi mai multă certitudine juridică și transparență, precum și o mai mare previzibilitate și concretizare a efectelor juridice ale acordurilor încheiate pe baza dispozițiilor cadrului respectiv; propune promovarea unor practici în domeniul TCA-urilor europene care să recunoască autonomia contractuală a părților contractante și recomandă introducerea în acorduri a unor dispoziții privind rezolvarea litigiilor; |
| --- | --- |

2.

consideră că Comisia ar putea examina necesitatea și utilitatea unui cadru juridic european opțional pentru aceste TCA-uri europene pentru a oferi mai multă certitudine juridică și transparență, precum și o mai mare previzibilitate și concretizare a efectelor juridice ale acordurilor încheiate pe baza dispozițiilor cadrului respectiv; propune promovarea unor practici în domeniul TCA-urilor europene care să recunoască autonomia contractuală a părților contractante și recomandă introducerea în acorduri a unor dispoziții privind rezolvarea litigiilor;

Cadru juridic european opțional pentru TCA-uri europene

| 3. | pune accent pe autonomia partenerilor sociali, care să le permită să deschidă negocieri și să încheie acorduri la orice nivel; |
| --- | --- |

3.

pune accent pe autonomia partenerilor sociali, care să le permită să deschidă negocieri și să încheie acorduri la orice nivel;

| 4. | subliniază că acordurile de întreprindere transnaționale sunt diferite între ele, de exemplu în ceea ce privește durata și domeniul de aplicare, precum și părțile semnatare, în conformitate cu scopurile, punctele de plecare, nevoile și obiectivele respectivelor părți, precum și că culturile antreprenoriale și corporative prezintă diferențe substanțiale unele față de altele și că trebuie respectată autonomia părților contractante de a stabili diferite tipuri de TCA; |
| --- | --- |

4.

subliniază că acordurile de întreprindere transnaționale sunt diferite între ele, de exemplu în ceea ce privește durata și domeniul de aplicare, precum și părțile semnatare, în conformitate cu scopurile, punctele de plecare, nevoile și obiectivele respectivelor părți, precum și că culturile antreprenoriale și corporative prezintă diferențe substanțiale unele față de altele și că trebuie respectată autonomia părților contractante de a stabili diferite tipuri de TCA;

| 5. | încurajează partenerii sociali să facă schimburi de experiență în domeniul acordurilor transnaționale de întreprindere; |
| --- | --- |

5.

încurajează partenerii sociali să facă schimburi de experiență în domeniul acordurilor transnaționale de întreprindere;

| 6. | subliniază că Comisia ar trebui să își bazeze reflecțiile pe un cadru juridic opțional cu aplicabilitate voluntară care ar trebui să fie opțional pentru partenerii sociali și pentru companiile și grupurile de companii implicate, bazat pe flexibilitate și cu suport în dreptul național, în scopul de a conferi efect juridic acordurilor de întreprindere transnaționale; subliniază în mod expres autonomia partenerilor sociali și a părților la contractele colective; |
| --- | --- |

6.

subliniază că Comisia ar trebui să își bazeze reflecțiile pe un cadru juridic opțional cu aplicabilitate voluntară care ar trebui să fie opțional pentru partenerii sociali și pentru companiile și grupurile de companii implicate, bazat pe flexibilitate și cu suport în dreptul național, în scopul de a conferi efect juridic acordurilor de întreprindere transnaționale; subliniază în mod expres autonomia partenerilor sociali și a părților la contractele colective;

| 7. | consideră că comitetele europene de întreprinderi ar trebui să fie pe deplin implicate în negocierile cu federațiile sindicale europene, dacă este cazul, în special pentru că au capacitatea de a detecta necesitatea/oportunitatea unui acord de întreprindere transnațional (TCA), de a iniția procesul și de a deschide calea pentru negocieri, de a contribui la asigurarea transparenței și diseminarea informațiilor privind acordurile către lucrătorii implicați; salută faptul că unele federații sindicale europene au conceput norme de procedură pentru implicarea comitetelor europene de întreprindere; |
| --- | --- |

7.

consideră că comitetele europene de întreprinderi ar trebui să fie pe deplin implicate în negocierile cu federațiile sindicale europene, dacă este cazul, în special pentru că au capacitatea de a detecta necesitatea/oportunitatea unui acord de întreprindere transnațional (TCA), de a iniția procesul și de a deschide calea pentru negocieri, de a contribui la asigurarea transparenței și diseminarea informațiilor privind acordurile către lucrătorii implicați; salută faptul că unele federații sindicale europene au conceput norme de procedură pentru implicarea comitetelor europene de întreprindere;

| 8. | este convins că includerea principiului dispoziției celei mai favorabile (most favorable clause) și a clauzei de menținere a nivelului de protecție (non-regression clause) este necesară pentru eliminarea pericolului ca un acord de întreprindere transnațional european să eludeze sau să prejudicieze acordurile colective naționale și acordurile de întreprindere naționale; |
| --- | --- |

8.

este convins că includerea principiului dispoziției celei mai favorabile (most favorable clause) și a clauzei de menținere a nivelului de protecție (non-regression clause) este necesară pentru eliminarea pericolului ca un acord de întreprindere transnațional european să eludeze sau să prejudicieze acordurile colective naționale și acordurile de întreprindere naționale;

| 9. | recomandă introducerea de mecanisme pentru soluționarea alternativă a litigiilor; consideră că ar trebui să fie prevăzut un prim mecanism ad-hoc comun la nivelul întreprinderilor, de exemplu, încurajarea părților semnatare să convină în mod voluntar asupra clauzelor de soluționare a litigiilor, astfel încât conflictele dintre părțile la contract să poată fi soluționate; sugerează că aceste clauze se pot baza pe modele de soluționare alternativă a litigiilor convenite și furnizate de către partenerii sociali din UE la nivel sectorial; constată că multe dintre acordurile de întreprindere transnaționale europene deja încheiate conțin mecanisme de soluționare extrajudiciară a litigiilor care funcționează deja și încurajează partenerii sociali să intensifice schimbul de practici la nivel european și să găsească metode de dezvoltare în continuare și/sau de optimizare a acestora; |
| --- | --- |

9.

recomandă introducerea de mecanisme pentru soluționarea alternativă a litigiilor; consideră că ar trebui să fie prevăzut un prim mecanism ad-hoc comun la nivelul întreprinderilor, de exemplu, încurajarea părților semnatare să convină în mod voluntar asupra clauzelor de soluționare a litigiilor, astfel încât conflictele dintre părțile la contract să poată fi soluționate; sugerează că aceste clauze se pot baza pe modele de soluționare alternativă a litigiilor convenite și furnizate de către partenerii sociali din UE la nivel sectorial; constată că multe dintre acordurile de întreprindere transnaționale europene deja încheiate conțin mecanisme de soluționare extrajudiciară a litigiilor care funcționează deja și încurajează partenerii sociali să intensifice schimbul de practici la nivel european și să găsească metode de dezvoltare în continuare și/sau de optimizare a acestora;

| 10. | încurajează partenerii sociali să ia în considerare următoarele criterii în cadrul acordurilor de întreprindere transnaționale europene: procedura de mandatare, cu alte cuvinte clarificarea legitimității și a reprezentativității părților la acord participante la negociere; locul și data încheierii contractului; domeniul de aplicare material și geografic; clauza dispoziției celei mai favorabile și a menținerii nivelului de protecție; perioada de valabilitate; durata; condițiile de reziliere și mecanismele de soluționare a litigiilor; subiectele vizate de acord; și alte cerințe formale; |
| --- | --- |

10.

încurajează partenerii sociali să ia în considerare următoarele criterii în cadrul acordurilor de întreprindere transnaționale europene: procedura de mandatare, cu alte cuvinte clarificarea legitimității și a reprezentativității părților la acord participante la negociere; locul și data încheierii contractului; domeniul de aplicare material și geografic; clauza dispoziției celei mai favorabile și a menținerii nivelului de protecție; perioada de valabilitate; durata; condițiile de reziliere și mecanismele de soluționare a litigiilor; subiectele vizate de acord; și alte cerințe formale;

| 11. | salută activitățile prevăzute de Comisie pentru a sprijini partenerii sociali și experții ca, prin schimburi de experiență, să colecteze exemple, să creeze baze de date și să elaboreze studii; |
| --- | --- |

11.

salută activitățile prevăzute de Comisie pentru a sprijini partenerii sociali și experții ca, prin schimburi de experiență, să colecteze exemple, să creeze baze de date și să elaboreze studii;

| 12. | în acest context, reamintește experiențele pozitive dobândite prin intermediul parteneriatelor transfrontaliere încheiate între partenerii sociali și invită Comisia și statele membre să asigure în viitor sprijinul UE pentru astfel de parteneriate; |
| --- | --- |

12.

în acest context, reamintește experiențele pozitive dobândite prin intermediul parteneriatelor transfrontaliere încheiate între partenerii sociali și invită Comisia și statele membre să asigure în viitor sprijinul UE pentru astfel de parteneriate;

| 13. | încurajează partenerii sociali europeni să facă uz deplin de posibilitatea încheierii de acorduri la nivelul UE, prevăzută de articolul 155 din TFUE, fiindu-le respectată pe deplin autonomia; |
| --- | --- |

13.

încurajează partenerii sociali europeni să facă uz deplin de posibilitatea încheierii de acorduri la nivelul UE, prevăzută de articolul 155 din TFUE, fiindu-le respectată pe deplin autonomia;

| 14. | solicită acordarea unui rol mai însemnat partenerilor sociali europeni în elaborarea politicilor europene; invită în special partenerii sociali să participe la elaborarea Analizei anuale a creșterii și să joace un rol mai important în monitorizarea progreselor realizate de către statele membre; |
| --- | --- |

14.

solicită acordarea unui rol mai însemnat partenerilor sociali europeni în elaborarea politicilor europene; invită în special partenerii sociali să participe la elaborarea Analizei anuale a creșterii și să joace un rol mai important în monitorizarea progreselor realizate de către statele membre;

| 15. | subliniază faptul că este necesar ca femeile să fie reprezentate și să participe într-un număr mai mare la dialogul social și în cadrul structurilor de negocieri colective și ca dimensiunea de gen să fie integrată în forumurile relevante, pentru a afla opiniile femeilor și a integra chestiunile legate de egalitatea între femei și bărbați în negocierile colective; subliniază faptul că dialogul social și negocierile colective au, fără îndoială, un mare potențial ca mijloace de promovare a egalității de gen la locul de muncă; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că este necesar ca femeile să fie reprezentate și să participe într-un număr mai mare la dialogul social și în cadrul structurilor de negocieri colective și ca dimensiunea de gen să fie integrată în forumurile relevante, pentru a afla opiniile femeilor și a integra chestiunile legate de egalitatea între femei și bărbați în negocierile colective; subliniază faptul că dialogul social și negocierile colective au, fără îndoială, un mare potențial ca mijloace de promovare a egalității de gen la locul de muncă;

o

o o

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, partenerilor sociali din UE și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, partenerilor sociali din UE și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0005.

(2)  Transnational company agreements: realising the potential of social dialogue (Acorduri de întreprindere transnaționale: exploatarea potențialului dialogului social), Document de lucru al serviciilor Comisiei din 10.9.2012 (SWD(2012)0264, p. 2).

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/165

---

P7_TA(2013)0387

Situaţia minorilor neînsoțiți în UE

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația minorilor neînsoțiți în UE (2012/2263(INI))

(2016/C 093/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 67 și 79, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 67 și 79,

| — | având în vedere dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 24, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 24,

| — | având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale ale acesteia,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European din 6 mai 2010, intitulată „Plan de acțiune privind minorii neînsoțiți (2010-2014)” (COM(2010)0213), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European din 6 mai 2010, intitulată „Plan de acțiune privind minorii neînsoțiți (2010-2014)” (COM(2010)0213),

| — | având în vedere raportul din 28 septembrie 2012 al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, intitulat „Raport intermediar privind punerea în aplicare a Planului de acțiune privind minorii neînsoțiți” (COM(2012)0554), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 28 septembrie 2012 al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European, intitulat „Raport intermediar privind punerea în aplicare a Planului de acțiune privind minorii neînsoțiți” (COM(2012)0554),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 20 aprilie 2010, intitulată „Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 20 aprilie 2010, intitulată „Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm” (1),

| — | având în vedere orientările Uniunii Europene privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Uniunii Europene privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora,

| — | având în vedere concluziile Consiliului „Justiție și afaceri interne” din 3 iunie 2010 privind minorii neînsoțiți, adoptate în cadrul celei de-a 3018-a sesiuni a sa, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului „Justiție și afaceri interne” din 3 iunie 2010 privind minorii neînsoțiți, adoptate în cadrul celei de-a 3018-a sesiuni a sa,

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (2),

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (3), și Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (3), și Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane”,

| — | având în vedere directivele privind azilul, în special Directiva 2011/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind standardele referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională, la un statut uniform pentru refugiați sau pentru persoanele eligibile pentru obținerea de protecție subsidiară și la conținutul protecției acordate (4) și Directiva 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (5), precum și Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere directivele privind azilul, în special Directiva 2011/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind standardele referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională, la un statut uniform pentru refugiați sau pentru persoanele eligibile pentru obținerea de protecție subsidiară și la conținutul protecției acordate (4) și Directiva 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (5), precum și Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (6),

| — | având în vedere propunerile de reformă ale Comisiei privind instrumentele sistemului european comun de azil (SECA), în special propunerea modificată de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de azil (reformare) (COM(2011)0320), precum și propunerea modificată de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile comune de acordare și retragere a statutului de protecție internațională (reformare) (COM(2011)0319), și propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare) (COM(2008)0820), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile de reformă ale Comisiei privind instrumentele sistemului european comun de azil (SECA), în special propunerea modificată de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de azil (reformare) (COM(2011)0320), precum și propunerea modificată de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile comune de acordare și retragere a statutului de protecție internațională (reformare) (COM(2011)0319), și propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare) (COM(2008)0820),

| — | având în vedere Directiva Consiliului 2003/86/CE din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva Consiliului 2003/86/CE din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei (7),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației protecției internaționale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației protecției internaționale (8),

| — | având în vedere Decizia nr. 779/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2007 de instituire, pentru perioada 2007-2013, a unui program special de prevenire și combatere a violenței împotriva copiilor, a tinerilor și a femeilor, precum și de protecție a victimelor și a grupurilor expuse riscurilor (programul Daphne III), ca parte a Programului general „Drepturile fundamentale și justiția” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 779/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2007 de instituire, pentru perioada 2007-2013, a unui program special de prevenire și combatere a violenței împotriva copiilor, a tinerilor și a femeilor, precum și de protecție a victimelor și a grupurilor expuse riscurilor (programul Daphne III), ca parte a Programului general „Drepturile fundamentale și justiția” (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 23 februarie 2011, intitulată „Evaluarea acordurilor privind readmisia ale UE” (COM(2011)0076), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 23 februarie 2011, intitulată „Evaluarea acordurilor privind readmisia ale UE” (COM(2011)0076),

| — | având în vedere contribuțiile Consiliului Europei, în special Rezoluția 1810(2011) a Adunării sale Parlamentare intitulată „Copii neînsoțiți în Europa și problemele legate de sosirea, șederea și returnarea acestora”, recomandarea Comitetului său de miniștri adresată statelor membre privind proiectele de viață pentru minorii migranți neînsoțiți (CM/Rec(2007)9) și cele Douăzeci de orientări ale Comitetului său de miniștri privind returnarea forțată (CM(2005)40), |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile Consiliului Europei, în special Rezoluția 1810(2011) a Adunării sale Parlamentare intitulată „Copii neînsoțiți în Europa și problemele legate de sosirea, șederea și returnarea acestora”, recomandarea Comitetului său de miniștri adresată statelor membre privind proiectele de viață pentru minorii migranți neînsoțiți (CM/Rec(2007)9) și cele Douăzeci de orientări ale Comitetului său de miniștri privind returnarea forțată (CM(2005)40),

| — | având în vedere instrumentele internaționale privind drepturile copilului, mai ales Convenția ONU privind drepturile copilului, în special articolul 3, precum și comentariile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile copilului, în special Comentariul general nr. 6 (2005) privind tratamentul copiilor neînsoțiți și separați din afara țării lor de origine, |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele internaționale privind drepturile copilului, mai ales Convenția ONU privind drepturile copilului, în special articolul 3, precum și comentariile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile copilului, în special Comentariul general nr. 6 (2005) privind tratamentul copiilor neînsoțiți și separați din afara țării lor de origine,

| — | având în vedere lucrarea intitulată „Îndrumări referitoare la politicile și procedurile de urmat în cazul minorilor neînsoțiți care solicită azil”, publicată de Înaltul Comisariat pentru Refugiați al Națiunilor Unite în 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere lucrarea intitulată „Îndrumări referitoare la politicile și procedurile de urmat în cazul minorilor neînsoțiți care solicită azil”, publicată de Înaltul Comisariat pentru Refugiați al Națiunilor Unite în 1997,

| — | având în vedere Recomandarea generală nr. 19 a Comitetului ONU pentru eliminarea discriminării femeilor, adoptată în 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea generală nr. 19 a Comitetului ONU pentru eliminarea discriminării femeilor, adoptată în 1992,

| — | având în vedere Declarația Adunării Generale a Națiunilor Unite din decembrie 1993 privind eliminarea violenței împotriva femeilor, primul instrument internațional referitor la drepturile omului, care tratează exclusiv violența împotriva femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Adunării Generale a Națiunilor Unite din decembrie 1993 privind eliminarea violenței împotriva femeilor, primul instrument internațional referitor la drepturile omului, care tratează exclusiv violența împotriva femeilor,

| — | având în vedere Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de ființe umane, în special al femeilor și copiilor, care completează Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de ființe umane, în special al femeilor și copiilor, care completează Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0251/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0251/2013),

| A. | întrucât, în fiecare an, mii de copii cetățeni ai unor țări terțe sau apatrizi, cu vârste sub 18 ani, ajung singuri pe teritoriul european sau rămân singuri după sosirea lor; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în fiecare an, mii de copii cetățeni ai unor țări terțe sau apatrizi, cu vârste sub 18 ani, ajung singuri pe teritoriul european sau rămân singuri după sosirea lor;

| B. | întrucât conflictele continue din diferite părți ale lumii și actuala criză economică globală au determinat o creștere substanțială a numărului de minori neînsoțiți; |
| --- | --- |

B.

întrucât conflictele continue din diferite părți ale lumii și actuala criză economică globală au determinat o creștere substanțială a numărului de minori neînsoțiți;

| C. | întrucât motivele sosirii unor minori neînsoțiți sunt multiple: războaie, violențe, încălcări ale drepturilor lor fundamentale, dorința de a-și reuni familia, catastrofe naturale, sărăcie, diverse forme de trafic și de exploatare etc.; |
| --- | --- |

C.

întrucât motivele sosirii unor minori neînsoțiți sunt multiple: războaie, violențe, încălcări ale drepturilor lor fundamentale, dorința de a-și reuni familia, catastrofe naturale, sărăcie, diverse forme de trafic și de exploatare etc.;

| D. | întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită copiilor neînsoțiți, victime ale traficului de persoane, dat fiind că aceștia au nevoie de o asistență și un sprijin specific datorită situației de vulnerabilitate deosebită în care se află; |
| --- | --- |

D.

întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită copiilor neînsoțiți, victime ale traficului de persoane, dat fiind că aceștia au nevoie de o asistență și un sprijin specific datorită situației de vulnerabilitate deosebită în care se află;

| E. | întrucât sosirea unui număr mare de minori este cauzată de căsătoriile forțate și întrucât Uniunea Europeană trebuie să depună și mai multe eforturi pentru combaterea acestui fenomen; |
| --- | --- |

E.

întrucât sosirea unui număr mare de minori este cauzată de căsătoriile forțate și întrucât Uniunea Europeană trebuie să depună și mai multe eforturi pentru combaterea acestui fenomen;

| F. | întrucât acești minori se află într-o situație de extremă vulnerabilitate și întrucât este necesar să se garanteze respectarea drepturilor lor fundamentale; |
| --- | --- |

F.

întrucât acești minori se află într-o situație de extremă vulnerabilitate și întrucât este necesar să se garanteze respectarea drepturilor lor fundamentale;

| G. | întrucât, în temeiul Tratatului privind Uniunea Europeană, al Cartei drepturilor fundamentale a UE și al Convenției privind drepturile copilului, Uniunea Europeană are obligația de a proteja drepturile copilului; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în temeiul Tratatului privind Uniunea Europeană, al Cartei drepturilor fundamentale a UE și al Convenției privind drepturile copilului, Uniunea Europeană are obligația de a proteja drepturile copilului;

| H. | întrucât programul Stockholm a acordat protecției minorilor neînsoțiți statutul de prioritate; |
| --- | --- |

H.

întrucât programul Stockholm a acordat protecției minorilor neînsoțiți statutul de prioritate;

| I. | întrucât primirea și tratamentul aplicat minorilor neînsoțiți variază de la o țară la alta, fără a exista un nivel echivalent și eficace de protecție, |
| --- | --- |

I.

întrucât primirea și tratamentul aplicat minorilor neînsoțiți variază de la o țară la alta, fără a exista un nivel echivalent și eficace de protecție,

| J. | întrucât trebuie asigurate egalitatea de gen și protecția egală a drepturilor omului pentru fetele și băieții migranți neînsoțiți și întrucât trebuie acordată o atenție deosebită încălcării drepturilor omului în cazul fetelor, precum și furnizării de asistență și de măsuri de remediere la un nivel corespunzător; |
| --- | --- |

J.

întrucât trebuie asigurate egalitatea de gen și protecția egală a drepturilor omului pentru fetele și băieții migranți neînsoțiți și întrucât trebuie acordată o atenție deosebită încălcării drepturilor omului în cazul fetelor, precum și furnizării de asistență și de măsuri de remediere la un nivel corespunzător;

| K. | întrucât s-au înregistrat numeroase cazuri de dispariție a copiilor din centrele de adăpost și de primire pentru solicitanții de azil; |
| --- | --- |

K.

întrucât s-au înregistrat numeroase cazuri de dispariție a copiilor din centrele de adăpost și de primire pentru solicitanții de azil;

Recomandări generale

| 1. | reamintește faptul că un minor neînsoțit este, în primul rând, un copil care se poate afla în pericol și că protecția copiilor, și nu politicile vizând imigrația, trebuie să fie principiul de bază al acțiunilor statelor membre și Uniunii Europene în privința acestora, respectându-se, astfel, principiul fundamental al interesului superior al copilului; reamintește că orice persoană cu vârsta sub 18 ani trebuie considerată fără excepție un copil și, prin urmare, un minor; subliniază că este de două ori mai probabil ca minorii neînsoțiți, în special fetele, să se confrunte cu probleme și dificultăți decât ceilalți minori; constată că ele sunt mult mai vulnerabile, pentru că au aceleași nevoi ca și ceilalți minori și refugiați, având experiențe similare; subliniază faptul că fetele și femeile sunt deosebit de vulnerabile la încălcarea drepturilor lor pe parcursul procesului migrației și că fetele neînsoțite sunt expuse unor riscuri specifice, întrucât ele sunt deseori principala țintă a exploatării sexuale, abuzului și violenței; subliniază faptul că minorii neînsoțiți în UE sunt adesea tratați de către autorități mai degrabă ca delicvenți care au încălcat legislația în domeniul imigrației, decât ca persoane cu drepturi în virtutea vârstei lor și a circumstanțelor specifice; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că un minor neînsoțit este, în primul rând, un copil care se poate afla în pericol și că protecția copiilor, și nu politicile vizând imigrația, trebuie să fie principiul de bază al acțiunilor statelor membre și Uniunii Europene în privința acestora, respectându-se, astfel, principiul fundamental al interesului superior al copilului; reamintește că orice persoană cu vârsta sub 18 ani trebuie considerată fără excepție un copil și, prin urmare, un minor; subliniază că este de două ori mai probabil ca minorii neînsoțiți, în special fetele, să se confrunte cu probleme și dificultăți decât ceilalți minori; constată că ele sunt mult mai vulnerabile, pentru că au aceleași nevoi ca și ceilalți minori și refugiați, având experiențe similare; subliniază faptul că fetele și femeile sunt deosebit de vulnerabile la încălcarea drepturilor lor pe parcursul procesului migrației și că fetele neînsoțite sunt expuse unor riscuri specifice, întrucât ele sunt deseori principala țintă a exploatării sexuale, abuzului și violenței; subliniază faptul că minorii neînsoțiți în UE sunt adesea tratați de către autorități mai degrabă ca delicvenți care au încălcat legislația în domeniul imigrației, decât ca persoane cu drepturi în virtutea vârstei lor și a circumstanțelor specifice;

| 2. | solicită Comisiei să propună un cadru comun de referințe, bazat pe un set de indicatori, pentru a evalua noțiunea de interes superior al copilului; solicită Comisiei să încurajeze o aplicare corespunzătoare a dispozițiilor legislative ale UE privind interesul superior al copilului, și să propună orientări strategice, care au la bază cele mai bun practici, jurisprudența și Comentariul general nr. 6 (2005) al Comitetului ONU pentru Drepturile Copilului cu privire la tratamentul de copiilor neînsoțiți și separați din afara țării lor de origine, și să evalueze, pe baza unui set de indicatori și de criterii, ceea ce constituie interesul superior al copilului; invită Comisia să pună în aplicare măsuri legislative și non-legislative pentru a asigura o protecție adecvată a copiilor și a minorilor neînsoțiți, măsuri vizând, în special, îmbunătățirea metodelor de găsire a unor soluții durabile; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să propună un cadru comun de referințe, bazat pe un set de indicatori, pentru a evalua noțiunea de interes superior al copilului; solicită Comisiei să încurajeze o aplicare corespunzătoare a dispozițiilor legislative ale UE privind interesul superior al copilului, și să propună orientări strategice, care au la bază cele mai bun practici, jurisprudența și Comentariul general nr. 6 (2005) al Comitetului ONU pentru Drepturile Copilului cu privire la tratamentul de copiilor neînsoțiți și separați din afara țării lor de origine, și să evalueze, pe baza unui set de indicatori și de criterii, ceea ce constituie interesul superior al copilului; invită Comisia să pună în aplicare măsuri legislative și non-legislative pentru a asigura o protecție adecvată a copiilor și a minorilor neînsoțiți, măsuri vizând, în special, îmbunătățirea metodelor de găsire a unor soluții durabile;

| 3. | condamnă ferm lacunele existente în cadrul Uniunii Europene la nivelul protecției minorilor neînsoțiți și denunță condițiile, adesea deplorabile, în care acești minori sunt primiți, precum și numeroasele încălcări ale drepturilor lor fundamentale în anumite state membre; |
| --- | --- |

3.

condamnă ferm lacunele existente în cadrul Uniunii Europene la nivelul protecției minorilor neînsoțiți și denunță condițiile, adesea deplorabile, în care acești minori sunt primiți, precum și numeroasele încălcări ale drepturilor lor fundamentale în anumite state membre;

| 4. | subliniază nevoia urgentă ca UE și statele membre să răspundă coerent în ceea ce privește protejarea minorilor neînsoțiți, cu respectarea deplină a drepturilor lor fundamentale; salută statele membre care au aderat la Protocolul opțional al ONU la Convenția cu privire la drepturile copilului, vizând asigurarea protecției juridice pentru copii împotriva celor mai grave forme de exploatare; |
| --- | --- |

4.

subliniază nevoia urgentă ca UE și statele membre să răspundă coerent în ceea ce privește protejarea minorilor neînsoțiți, cu respectarea deplină a drepturilor lor fundamentale; salută statele membre care au aderat la Protocolul opțional al ONU la Convenția cu privire la drepturile copilului, vizând asigurarea protecției juridice pentru copii împotriva celor mai grave forme de exploatare;

| 5. | salută adoptarea de către Comisia Europeană a unui plan de acțiune privind minorii neînsoțiți pentru 2010-2014; regretă, totuși, că abordarea Comisiei nu se bazează într-o mai mare măsură pe protecția drepturilor fundamentale ale acestor minori și observă că măsurile actuale sunt insuficiente și că protecția extinsă a minorilor neînsoțiți necesită măsuri suplimentare; reamintește că unul dintre obiectivele Planului de acțiune privind minorii neînsoțiți a fost acela ca UE și statele sale membre să abordeze cauzele principale ale migrației și să includă problema minorilor neînsoțiți în cooperarea pentru dezvoltare, contribuind astfel la crearea de medii sigure astfel încât copii să crească în țările lor de origine; subliniază necesitatea dezvoltării pe viitor a unei dimensiuni preventive a politicilor UE privind minorii neînsoțiți, printr-o concentrare mai mare asupra eforturilor de eradicare a sărăciei, politicilor privind sănătatea și munca, drepturilor omului și democratizării, precum și cu reconstrucției post-conflict; consideră că UE trebuie să depășească planul de acțiune propus de Comisie, astfel încât drepturile fundamentale ale minorilor neînsoțiți să fie consolidate cu adevărat; subliniază, în special, necesitatea de a consolida statutul de „tutore legal” în UE și țările partenere și consideră că este extrem de importantă elaborarea unui plan de monitorizare, în cooperare cu țările de origine și cu toate țările de tranzit, pentru a asigura copilului protecția corespunzătoare după returnare, precum și reintegrarea în țara de origine; |
| --- | --- |

5.

salută adoptarea de către Comisia Europeană a unui plan de acțiune privind minorii neînsoțiți pentru 2010-2014; regretă, totuși, că abordarea Comisiei nu se bazează într-o mai mare măsură pe protecția drepturilor fundamentale ale acestor minori și observă că măsurile actuale sunt insuficiente și că protecția extinsă a minorilor neînsoțiți necesită măsuri suplimentare; reamintește că unul dintre obiectivele Planului de acțiune privind minorii neînsoțiți a fost acela ca UE și statele sale membre să abordeze cauzele principale ale migrației și să includă problema minorilor neînsoțiți în cooperarea pentru dezvoltare, contribuind astfel la crearea de medii sigure astfel încât copii să crească în țările lor de origine; subliniază necesitatea dezvoltării pe viitor a unei dimensiuni preventive a politicilor UE privind minorii neînsoțiți, printr-o concentrare mai mare asupra eforturilor de eradicare a sărăciei, politicilor privind sănătatea și munca, drepturilor omului și democratizării, precum și cu reconstrucției post-conflict; consideră că UE trebuie să depășească planul de acțiune propus de Comisie, astfel încât drepturile fundamentale ale minorilor neînsoțiți să fie consolidate cu adevărat; subliniază, în special, necesitatea de a consolida statutul de „tutore legal” în UE și țările partenere și consideră că este extrem de importantă elaborarea unui plan de monitorizare, în cooperare cu țările de origine și cu toate țările de tranzit, pentru a asigura copilului protecția corespunzătoare după returnare, precum și reintegrarea în țara de origine;

| 6. | deplânge fragmentarea prevederilor europene privind minorii neînsoțiți și îndeamnă Comisia să întocmească împreună n compendiu al acestor temeiuri juridice diferite, adresată statelor membre și a tuturor practicienilor, pentru a facilita implementarea corectă de către statele membre și pentru a consolida protecția minorilor neînsoțiți; |
| --- | --- |

6.

deplânge fragmentarea prevederilor europene privind minorii neînsoțiți și îndeamnă Comisia să întocmească împreună n compendiu al acestor temeiuri juridice diferite, adresată statelor membre și a tuturor practicienilor, pentru a facilita implementarea corectă de către statele membre și pentru a consolida protecția minorilor neînsoțiți;

| 7. | deplânge lipsa de date oficiale credibile privind minorii neînsoțiți; solicită statelor membre și Comisiei să îmbunătățească colectarea statisticilor privind minorii neînsoțiți, inclusiv statisticile privind vârsta și sexul, să îmbunătățească comparabilitatea colectării datelor la nivelul statelor membre, să elaboreze o metodă coordonată de colectare a informațiilor în fiecare stat membru, respectând principiul protecției datelor cu caracter personal, prin intermediul unor platforme care să includă toți actorii implicați în problema minorilor neînsoțiți, precum și să stabilească o listă a punctelor de contact naționale; solicită, de asemenea, să valorifice mai bine instrumentele existente disponibile pentru colectarea de date statistice la nivel european, precum Frontex și Biroul European de Sprijin pentru Azil (BESA) și Rețeaua europeană de migrație; subliniază strângerea acestor date are drept scop realizarea unei mai bune înțelegeri a situației, îmbunătățirea protecției minorilor neînsoțiți și asigurarea optimă a nevoilor lor; invită Comisia, statele membre, Institutul European pentru Egalitatea de Gen (EIGE) și organizațiile internaționale nonguvernamentale să depună eforturi suplimentare pentru colectarea, monitorizarea și schimbul de date corecte, defalcate pe gen, pentru a avea o imagine completă a numărului de fete neînsoțite și pentru a putea examina nevoile specifice ale acestui grup, pentru a le oferi sprijin și pentru a aplica măsuri specifice menite să soluționeze aceste probleme și să facă schimb de bune practici pentru a realiza îmbunătățiri; |
| --- | --- |

7.

deplânge lipsa de date oficiale credibile privind minorii neînsoțiți; solicită statelor membre și Comisiei să îmbunătățească colectarea statisticilor privind minorii neînsoțiți, inclusiv statisticile privind vârsta și sexul, să îmbunătățească comparabilitatea colectării datelor la nivelul statelor membre, să elaboreze o metodă coordonată de colectare a informațiilor în fiecare stat membru, respectând principiul protecției datelor cu caracter personal, prin intermediul unor platforme care să includă toți actorii implicați în problema minorilor neînsoțiți, precum și să stabilească o listă a punctelor de contact naționale; solicită, de asemenea, să valorifice mai bine instrumentele existente disponibile pentru colectarea de date statistice la nivel european, precum Frontex și Biroul European de Sprijin pentru Azil (BESA) și Rețeaua europeană de migrație; subliniază strângerea acestor date are drept scop realizarea unei mai bune înțelegeri a situației, îmbunătățirea protecției minorilor neînsoțiți și asigurarea optimă a nevoilor lor; invită Comisia, statele membre, Institutul European pentru Egalitatea de Gen (EIGE) și organizațiile internaționale nonguvernamentale să depună eforturi suplimentare pentru colectarea, monitorizarea și schimbul de date corecte, defalcate pe gen, pentru a avea o imagine completă a numărului de fete neînsoțite și pentru a putea examina nevoile specifice ale acestui grup, pentru a le oferi sprijin și pentru a aplica măsuri specifice menite să soluționeze aceste probleme și să facă schimb de bune practici pentru a realiza îmbunătățiri;

| 8. | reamintește faptul că UE și statele membre ar trebui să își intensifice cooperarea cu țările terțe de origine și de tranzit în ceea ce privește minorii neînsoțiți, respectul pentru drepturile lor și aspecte cum ar fi identificarea de soluții durabile, identificarea familiilor, returnarea monitorizată și readmisia lor fundamentale atunci când este în interesul superior al copilului, restabilirea legăturilor familiale și reintegrarea; solicită, de asemenea, o mai bună cooperare cu țările terțe de origine și de tranzit cu privire la prevenirea și combaterea traficului de ființe umane, în special traficul de copii și exploatarea minorilor, prevenirea imigrării neregulate și a altor forme de violență împotriva femeilor, cum ar fi căsătoriile forțate, inclusiv în contextul dialogurilor periodice organizate de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), UE cu aceste state; invită Comisia și statele membre să integreze protecția copilului și problematica minorilor neînsoțiți în politicile de dezvoltare și cooperare; subliniază importanța unei dezvoltări coerente a politicilor UE în materie de imigrație, azil și drepturile copilului – în ceea ce privește atât minorii din UE, cât și cei din țările terțe – ținând seama în mod corespunzător de impactul acestor politici asupra țărilor în curs de dezvoltare; reamintește obligația vizând coerența politicilor pentru dezvoltare (CPD), consacrată în Tratatul de la Lisabona; solicită Comisiei, statelor membre UE și țărilor terțe să își intensifice campaniile de conștientizare a populației în țările de origine, tranzit și destinație pentru minorii neînsoțiți, cu privire la riscurile asociate migrației copiilor, în special în ceea ce privește exploatarea minorilor și criminalitatea organizată; subliniază faptul că investigarea trecutului personal și familial este foarte importantă în vederea stabilirii mediului din care provin minorii și a elaborării unor planuri adaptate pentru integrarea lor în țara de destinație sau pentru reintegrarea lor în țara de origine; |
| --- | --- |

8.

reamintește faptul că UE și statele membre ar trebui să își intensifice cooperarea cu țările terțe de origine și de tranzit în ceea ce privește minorii neînsoțiți, respectul pentru drepturile lor și aspecte cum ar fi identificarea de soluții durabile, identificarea familiilor, returnarea monitorizată și readmisia lor fundamentale atunci când este în interesul superior al copilului, restabilirea legăturilor familiale și reintegrarea; solicită, de asemenea, o mai bună cooperare cu țările terțe de origine și de tranzit cu privire la prevenirea și combaterea traficului de ființe umane, în special traficul de copii și exploatarea minorilor, prevenirea imigrării neregulate și a altor forme de violență împotriva femeilor, cum ar fi căsătoriile forțate, inclusiv în contextul dialogurilor periodice organizate de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), UE cu aceste state; invită Comisia și statele membre să integreze protecția copilului și problematica minorilor neînsoțiți în politicile de dezvoltare și cooperare; subliniază importanța unei dezvoltări coerente a politicilor UE în materie de imigrație, azil și drepturile copilului – în ceea ce privește atât minorii din UE, cât și cei din țările terțe – ținând seama în mod corespunzător de impactul acestor politici asupra țărilor în curs de dezvoltare; reamintește obligația vizând coerența politicilor pentru dezvoltare (CPD), consacrată în Tratatul de la Lisabona; solicită Comisiei, statelor membre UE și țărilor terțe să își intensifice campaniile de conștientizare a populației în țările de origine, tranzit și destinație pentru minorii neînsoțiți, cu privire la riscurile asociate migrației copiilor, în special în ceea ce privește exploatarea minorilor și criminalitatea organizată; subliniază faptul că investigarea trecutului personal și familial este foarte importantă în vederea stabilirii mediului din care provin minorii și a elaborării unor planuri adaptate pentru integrarea lor în țara de destinație sau pentru reintegrarea lor în țara de origine;

| 9. | reamintește că lupta împotriva traficului de ființe umane este un pas necesar și important, deoarece minorii, și în special fetele, se confruntă cu și sunt vulnerabile la traficul de ființe umane, violențe de gen specifice la exploatare, în special exploatarea și abuzurile sexuale și a muncii; subliniază faptul că trebuie elaborate mecanisme eficiente pentru prevenirea, identificarea, raportarea, trimiterea în instanță, anchetarea, tratarea și urmărirea incidentelor legate de traficul de ființe, exploatarea muncii și exploatarea sexuală și de abuzuri, și că ar trebui luate măsuri și în țările terțe pentru a aborda cauzele profunde ale traficului de ființe umane; solicită, în acest sens, Comisiei și statelor membre să fie foarte vigilente și să pună în aplicare în mod eficient Directiva 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, Directiva 2011/93/UE privind combaterea abuzului sexual și a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și Directiva 2012/29/UE privind stabilirea unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității; invită, de asemenea, statele membre și UE să consolideze cooperarea polițienească și judiciară și să colaboreze cu coordonatorul UE antitrafic pentru depistarea potențialelor victime, sensibilizarea populației și combaterea traficului de ființe umane; salută, în cele din urmă, adoptarea Strategiei UE pentru eradicarea traficului de ființe umane (2012-2016), în special dispozițiile privind finanțarea acordată elaborării unor orientări privind sistemele de protecție a copilului, precum și schimbul de cele mai bune practici; reamintește statelor membre de articolul 11 din Convenția ONU privind drepturile copilului, care solicită statelor să ia măsuri pentru combaterea transferurilor ilicite de copii; solicită statelor membre să colaboreze cu țările terțe pentru a soluționa problema tot mai gravă a traficului cu copii; îndeamnă statele membre să aplice contrabandiștilor, acolo unde este posibil, sancțiuni corespunzătoare și adecvate; își exprimă îngrijorarea cu privire la situația multor minori neînsoțiți care se ascund în UE și care sunt deosebit de vulnerabili la exploatări și abuzuri; solicită autorităților din statele membre și organizațiilor societății civile să colaboreze și să ia toate măsurile necesare pentru a le asigura protecția și demnitatea; |
| --- | --- |

9.

reamintește că lupta împotriva traficului de ființe umane este un pas necesar și important, deoarece minorii, și în special fetele, se confruntă cu și sunt vulnerabile la traficul de ființe umane, violențe de gen specifice la exploatare, în special exploatarea și abuzurile sexuale și a muncii; subliniază faptul că trebuie elaborate mecanisme eficiente pentru prevenirea, identificarea, raportarea, trimiterea în instanță, anchetarea, tratarea și urmărirea incidentelor legate de traficul de ființe, exploatarea muncii și exploatarea sexuală și de abuzuri, și că ar trebui luate măsuri și în țările terțe pentru a aborda cauzele profunde ale traficului de ființe umane; solicită, în acest sens, Comisiei și statelor membre să fie foarte vigilente și să pună în aplicare în mod eficient Directiva 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, Directiva 2011/93/UE privind combaterea abuzului sexual și a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și Directiva 2012/29/UE privind stabilirea unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității; invită, de asemenea, statele membre și UE să consolideze cooperarea polițienească și judiciară și să colaboreze cu coordonatorul UE antitrafic pentru depistarea potențialelor victime, sensibilizarea populației și combaterea traficului de ființe umane; salută, în cele din urmă, adoptarea Strategiei UE pentru eradicarea traficului de ființe umane (2012-2016), în special dispozițiile privind finanțarea acordată elaborării unor orientări privind sistemele de protecție a copilului, precum și schimbul de cele mai bune practici; reamintește statelor membre de articolul 11 din Convenția ONU privind drepturile copilului, care solicită statelor să ia măsuri pentru combaterea transferurilor ilicite de copii; solicită statelor membre să colaboreze cu țările terțe pentru a soluționa problema tot mai gravă a traficului cu copii; îndeamnă statele membre să aplice contrabandiștilor, acolo unde este posibil, sancțiuni corespunzătoare și adecvate; își exprimă îngrijorarea cu privire la situația multor minori neînsoțiți care se ascund în UE și care sunt deosebit de vulnerabili la exploatări și abuzuri; solicită autorităților din statele membre și organizațiilor societății civile să colaboreze și să ia toate măsurile necesare pentru a le asigura protecția și demnitatea;

| 10. | consideră regretabil faptul că protecția copilului este în mod semnificativ și constant subfinanțată, comparativ cu alte sectoare umanitare; invită Comisia Europeană să ia în considerare în mod specific situația minorilor neînsoțiți în cadrul Fondului european „Azil și migrație”, pentru a facilita crearea de garanții durabile pentru protecția copiilor, inclusiv în ceea ce privește secțiunile privind refugiații, frontierele externe, returnarea, precum și în cadrul Fondului social european, îndeosebi în vederea susținerii celor mai afectate teritorii; ar trebui asigurată finanțare adecvată pe termen lung mai ales pentru programele care vizează identificarea minorilor neînsoțiți, primirea corespunzătoare, protecția, desemnarea tutorilor legali, căutarea familiei, restabilirea și reintegrarea, precum și pentru instruirea polițiștilor de frontieră și a autorităților; |
| --- | --- |

10.

consideră regretabil faptul că protecția copilului este în mod semnificativ și constant subfinanțată, comparativ cu alte sectoare umanitare; invită Comisia Europeană să ia în considerare în mod specific situația minorilor neînsoțiți în cadrul Fondului european „Azil și migrație”, pentru a facilita crearea de garanții durabile pentru protecția copiilor, inclusiv în ceea ce privește secțiunile privind refugiații, frontierele externe, returnarea, precum și în cadrul Fondului social european, îndeosebi în vederea susținerii celor mai afectate teritorii; ar trebui asigurată finanțare adecvată pe termen lung mai ales pentru programele care vizează identificarea minorilor neînsoțiți, primirea corespunzătoare, protecția, desemnarea tutorilor legali, căutarea familiei, restabilirea și reintegrarea, precum și pentru instruirea polițiștilor de frontieră și a autorităților;

Linii strategice

| 11. | solicită Comisiei să elaboreze linii strategice destinate tuturor statelor membre, care să se inspire din cele mai bune practici ale acestora, să se prezinte sub forma unor norme minime comune și să aibă în vedere fiecare etapă a procesului, de la sosirea minorului pe teritoriul european până la găsirea unei soluții durabile pentru acesta, pentru a îi asigura o protecție adecvată; invită statele membre să adopte strategii naționale pentru minorii neînsoțiți, pe baza acestor orientări strategice, și să desemneze un punct de contact național responsabil de coordonarea implementării acestor măsuri și acțiuni; invită Comisia să monitorizeze situația și acțiunile întreprinse în statele membre, în colaborare cu grupul de experți existent și să prezinte un raport anual Parlamentului European și Consiliului; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să elaboreze linii strategice destinate tuturor statelor membre, care să se inspire din cele mai bune practici ale acestora, să se prezinte sub forma unor norme minime comune și să aibă în vedere fiecare etapă a procesului, de la sosirea minorului pe teritoriul european până la găsirea unei soluții durabile pentru acesta, pentru a îi asigura o protecție adecvată; invită statele membre să adopte strategii naționale pentru minorii neînsoțiți, pe baza acestor orientări strategice, și să desemneze un punct de contact național responsabil de coordonarea implementării acestor măsuri și acțiuni; invită Comisia să monitorizeze situația și acțiunile întreprinse în statele membre, în colaborare cu grupul de experți existent și să prezinte un raport anual Parlamentului European și Consiliului;

| 12. | reamintește faptul că niciunui copil nu îi poate fi refuzat accesul pe teritoriul UE și insistă asupra faptului că statele membre trebuie să respecte obligațiile internaționale și europene care se aplică atunci când un copil este de sub jurisdicția lor, fără vreo restricție arbitrară; reamintește, de asemenea, că niciun copil nu poate fi trimis înapoi prin intermediul unei proceduri sumare la frontiera a unui stat membru; |
| --- | --- |

12.

reamintește faptul că niciunui copil nu îi poate fi refuzat accesul pe teritoriul UE și insistă asupra faptului că statele membre trebuie să respecte obligațiile internaționale și europene care se aplică atunci când un copil este de sub jurisdicția lor, fără vreo restricție arbitrară; reamintește, de asemenea, că niciun copil nu poate fi trimis înapoi prin intermediul unei proceduri sumare la frontiera a unui stat membru;

| 13. | solicită insistent statelor membre să respecte în mod riguros obligația fundamentală de a nu plasa niciodată și în niciun caz un minor în detenție; regretă faptul că propunerea modificată de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de azil nu a interzis detenția copiilor neînsoțiți care solicită azil și îndeamnă statele membre să respecte normele privind circumstanțele excepționale prevăzute în directivă; solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită aplicării dispozițiilor dreptului Uniunii cu privire la detenția minorilor, ținând cont de jurisprudență; îndeamnă statele membre, de asemenea, să plaseze copiii în cămine speciale, ținând seama de vârstă și de sex; |
| --- | --- |

13.

solicită insistent statelor membre să respecte în mod riguros obligația fundamentală de a nu plasa niciodată și în niciun caz un minor în detenție; regretă faptul că propunerea modificată de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de azil nu a interzis detenția copiilor neînsoțiți care solicită azil și îndeamnă statele membre să respecte normele privind circumstanțele excepționale prevăzute în directivă; solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită aplicării dispozițiilor dreptului Uniunii cu privire la detenția minorilor, ținând cont de jurisprudență; îndeamnă statele membre, de asemenea, să plaseze copiii în cămine speciale, ținând seama de vârstă și de sex;

| 14. | consideră că responsabilitatea identificării minorilor neînsoțiți revine fiecărui stat membru; invită statele membre să îi direcționeze imediat după sosirea lor la serviciile de specialitate, cum ar fi serviciile sociale și educaționale, care trebuie, pe de o parte, să evalueze circumstanțele individuale și nevoile de protecție specifice fiecărui minor, în special naționalitatea sa, educația, originea etnică, mediul cultural și lingvistic și gradul de vulnerabilitate și, pe de altă parte, trebuie să le furnizeze imediat, într-un limbaj și o forma pe care o înțeleg, dacă este necesar prin interpreți, toate informațiile de care au nevoie cu privire la drepturile lor, protecția și oportunitățile de asistență juridică, precum și procedurile și implicațiile acestora; invită statele membre să comunice cele mai bune practici cu privire la instrumentele potrivite pentru copii pentru a le oferi copiilor o idee clară a procedurilor relevante și a drepturilor lor; invită statele membre, în acest context, să acorde o atenție deosebită și să facă aranjamente speciale în ceea ce privește identificarea, primirea și protecția minorilor neînsoțiți cu nevoi specifice de protecție, în special a minorilor neînsoțiți care sunt victime ale traficului de ființe umane, oferindu-le asistența și protecția necesară în conformitate cu Directiva 2011/36/UE; |
| --- | --- |

14.

consideră că responsabilitatea identificării minorilor neînsoțiți revine fiecărui stat membru; invită statele membre să îi direcționeze imediat după sosirea lor la serviciile de specialitate, cum ar fi serviciile sociale și educaționale, care trebuie, pe de o parte, să evalueze circumstanțele individuale și nevoile de protecție specifice fiecărui minor, în special naționalitatea sa, educația, originea etnică, mediul cultural și lingvistic și gradul de vulnerabilitate și, pe de altă parte, trebuie să le furnizeze imediat, într-un limbaj și o forma pe care o înțeleg, dacă este necesar prin interpreți, toate informațiile de care au nevoie cu privire la drepturile lor, protecția și oportunitățile de asistență juridică, precum și procedurile și implicațiile acestora; invită statele membre să comunice cele mai bune practici cu privire la instrumentele potrivite pentru copii pentru a le oferi copiilor o idee clară a procedurilor relevante și a drepturilor lor; invită statele membre, în acest context, să acorde o atenție deosebită și să facă aranjamente speciale în ceea ce privește identificarea, primirea și protecția minorilor neînsoțiți cu nevoi specifice de protecție, în special a minorilor neînsoțiți care sunt victime ale traficului de ființe umane, oferindu-le asistența și protecția necesară în conformitate cu Directiva 2011/36/UE;

| 15. | regretă caracterul inadecvat și intruziv al tehnicilor medicale utilizate pentru stabilirea vârstei, în unele state membre, care pot provoca traume, precum și caracterul controversat și marjele mari de eroare a unora dintre metodele care au la bază maturitatea oaselor sau mineralizarea dentară; invită Comisia să includă, în orientările strategice, standarde comune bazate pe cele mai bune practici, în ceea ce privește metoda de evaluare a vârstei, ce ar trebui să constea într-o evaluare multidimensională și multidisciplinară, care să fie efectuată într-o manieră științifică, în condiții de siguranță, adaptată copiilor, sensibilă la gen și în mod corect, acordând cu o atenție deosebită fetelor; solicită, de asemenea, ca stabilirea vârstei să fie făcută de către practicieni și experți independenți calificați; reamintește că stabilirea vârstei trebuie să se desfășoare cu respectarea drepturilor copilului și a integrității fizice a acestora, a demnității umane, și că minorilor ar trebui să li se acorde întotdeauna prezumția de nevinovăție; reamintește, de asemenea, că examinările medicale ar trebui să fie efectuate numai atunci când au fost epuizate alte metode de stabilire a vârstei și că ar trebui să fie posibilă contestarea rezultatelor acestei evaluări; salută lucrările Biroul European de Sprijin pentru Azil (BESA) pe această temă, care ar trebui aplicate în cazul tuturor minorilor; |
| --- | --- |

15.

regretă caracterul inadecvat și intruziv al tehnicilor medicale utilizate pentru stabilirea vârstei, în unele state membre, care pot provoca traume, precum și caracterul controversat și marjele mari de eroare a unora dintre metodele care au la bază maturitatea oaselor sau mineralizarea dentară; invită Comisia să includă, în orientările strategice, standarde comune bazate pe cele mai bune practici, în ceea ce privește metoda de evaluare a vârstei, ce ar trebui să constea într-o evaluare multidimensională și multidisciplinară, care să fie efectuată într-o manieră științifică, în condiții de siguranță, adaptată copiilor, sensibilă la gen și în mod corect, acordând cu o atenție deosebită fetelor; solicită, de asemenea, ca stabilirea vârstei să fie făcută de către practicieni și experți independenți calificați; reamintește că stabilirea vârstei trebuie să se desfășoare cu respectarea drepturilor copilului și a integrității fizice a acestora, a demnității umane, și că minorilor ar trebui să li se acorde întotdeauna prezumția de nevinovăție; reamintește, de asemenea, că examinările medicale ar trebui să fie efectuate numai atunci când au fost epuizate alte metode de stabilire a vârstei și că ar trebui să fie posibilă contestarea rezultatelor acestei evaluări; salută lucrările Biroul European de Sprijin pentru Azil (BESA) pe această temă, care ar trebui aplicate în cazul tuturor minorilor;

| 16. | invită statele membre, de îndată ce un minor neînsoțit sosește pe teritoriul lor și până când a fost găsită o soluție durabilă, să asigure numirea unui tutore sau a unei persoane responsabilă de însoțire, asistarea și reprezentarea minorului în toate procedurile și pentru a-i permite să beneficieze de toate drepturile în toate procedurile, și solicită ca minorii să fie informați rapid cu privire la desemnarea persoanei responsabile de aceștia; solicită, de asemenea, ca această persoană să aibă o pregătire specifică în problemele deosebite cu care se confruntă minorii neînsoțiți, în protecția copilului și drepturile copiilor, în azil și migrație, precum și să acționeze total independent; consideră că aceste persoane ar trebui să beneficieze de o formare continuă și adecvată și să fie monitorizate regulat și independent; solicită Comisiei Europene să includă în orientările strategice cele mai bune practici privind mandatul, funcțiile, calitățile și competențele acestor persoane; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre, de îndată ce un minor neînsoțit sosește pe teritoriul lor și până când a fost găsită o soluție durabilă, să asigure numirea unui tutore sau a unei persoane responsabilă de însoțire, asistarea și reprezentarea minorului în toate procedurile și pentru a-i permite să beneficieze de toate drepturile în toate procedurile, și solicită ca minorii să fie informați rapid cu privire la desemnarea persoanei responsabile de aceștia; solicită, de asemenea, ca această persoană să aibă o pregătire specifică în problemele deosebite cu care se confruntă minorii neînsoțiți, în protecția copilului și drepturile copiilor, în azil și migrație, precum și să acționeze total independent; consideră că aceste persoane ar trebui să beneficieze de o formare continuă și adecvată și să fie monitorizate regulat și independent; solicită Comisiei Europene să includă în orientările strategice cele mai bune practici privind mandatul, funcțiile, calitățile și competențele acestor persoane;

| 17. | invită statele membre să se asigure că funcționarii și personalul care lucrează pentru autorități, ce pot intra în contact cu minorii neînsoțiți, inclusiv cu cei care sunt victime ale traficului de ființe umane, sunt calificați și instruiți în mod corespunzător, astfel încât să fie capabili să identifice și să acționeze corespunzător, și să le ofere o formare corespunzătoare, privind nevoile specifice ale minorilor neînsoțiți, drepturile copilului, comportamentul și psihologia copiilor și legislația în domeniul azilului și migrației; invită statele membre să organizeze cursuri de pregătire speciale obligatorii care acordă atenție aspectelor de gen pentru personalul care primește minori neînsoțiți în adăposturi, precum și pentru intervievatori, factorii de decizie și reprezentanții legali ai minorilor neînsoțiți, și să se asigure că poliția și autoritățile judiciare din statele membre participă regulat la astfel de cursuri de pregătire; subliniază faptul că persoana responsabilă de minor ar trebui să îl informeze și să îl consilieze, dar că aceasta nu poate decât să completeze consilierea juridică și nu să i se substituie; reamintește că, indiferent de naționalitatea minorului sau de recunoașterea sau nerecunoașterea acesteia, statul membru în care se află minorul neînsoțit este cel care trebuie să acționeze ca un protector al acestuia și să-i acorde o protecție maximă; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să se asigure că funcționarii și personalul care lucrează pentru autorități, ce pot intra în contact cu minorii neînsoțiți, inclusiv cu cei care sunt victime ale traficului de ființe umane, sunt calificați și instruiți în mod corespunzător, astfel încât să fie capabili să identifice și să acționeze corespunzător, și să le ofere o formare corespunzătoare, privind nevoile specifice ale minorilor neînsoțiți, drepturile copilului, comportamentul și psihologia copiilor și legislația în domeniul azilului și migrației; invită statele membre să organizeze cursuri de pregătire speciale obligatorii care acordă atenție aspectelor de gen pentru personalul care primește minori neînsoțiți în adăposturi, precum și pentru intervievatori, factorii de decizie și reprezentanții legali ai minorilor neînsoțiți, și să se asigure că poliția și autoritățile judiciare din statele membre participă regulat la astfel de cursuri de pregătire; subliniază faptul că persoana responsabilă de minor ar trebui să îl informeze și să îl consilieze, dar că aceasta nu poate decât să completeze consilierea juridică și nu să i se substituie; reamintește că, indiferent de naționalitatea minorului sau de recunoașterea sau nerecunoașterea acesteia, statul membru în care se află minorul neînsoțit este cel care trebuie să acționeze ca un protector al acestuia și să-i acorde o protecție maximă;

| 18. | invită statele membre, pentru a asigura coerența și egalitatea standardelor în ceea ce privește protecția minorilor neînsoțiți la nivelul UE, să asigure minorilor neînsoțiți următoarele elemente, oricare ar fi statutul acestora și în aceleași condiții ca și copiilor care sunt resortisanți ai țării gazdă:






  — | accesul la o locuință adecvată: cazarea ar trebui să includă întotdeauna condiții sanitare adecvate, cazare într-un centru nu ar trebui să fie într-un centru închis și, în primele zile, ar trebui să fie într-un centru specializat pentru primirea minorilor neînsoțiți; prima fază ar trebui să fie urmată de o cazare mai stabilă; minorii neînsoțiți trebuie separați întotdeauna de adulți; centrul trebuie să asigure nevoile minorului și să aibă în dotare facilități adecvate; cazarea în familii-gazdă și în „unități de locuit”, precum și coabitarea cu minori înrudiți sau alți minori apropiați, ar trebui încurajate atunci când este potrivită și dorită de către minor; |
| --- | --- | --- |

18.

invită statele membre, pentru a asigura coerența și egalitatea standardelor în ceea ce privește protecția minorilor neînsoțiți la nivelul UE, să asigure minorilor neînsoțiți următoarele elemente, oricare ar fi statutul acestora și în aceleași condiții ca și copiilor care sunt resortisanți ai țării gazdă:

—

accesul la o locuință adecvată: cazarea ar trebui să includă întotdeauna condiții sanitare adecvate, cazare într-un centru nu ar trebui să fie într-un centru închis și, în primele zile, ar trebui să fie într-un centru specializat pentru primirea minorilor neînsoțiți; prima fază ar trebui să fie urmată de o cazare mai stabilă; minorii neînsoțiți trebuie separați întotdeauna de adulți; centrul trebuie să asigure nevoile minorului și să aibă în dotare facilități adecvate; cazarea în familii-gazdă și în „unități de locuit”, precum și coabitarea cu minori înrudiți sau alți minori apropiați, ar trebui încurajate atunci când este potrivită și dorită de către minor;

| — | minorilor trebuie să li se pună la dispoziție sprijin materia, asistență juridică și psihologică adecvată, din momentul în care sunt identificate ca minorii neînsoțiți; |
| --- | --- |

—

minorilor trebuie să li se pună la dispoziție sprijin materia, asistență juridică și psihologică adecvată, din momentul în care sunt identificate ca minorii neînsoțiți;

| — | dreptul la educație, la formare profesională, și la consiliere socio-educațională, precum și acces imediat la acestea; posibilitatea de a merge la școală în țara gazdă ar trebui asigurată fără întârziere; în plus, minorii neînsoțiți ar trebui, dacă este posibil, să aibă acces efectiv la cursurile de limbă, în limba țării gazdă respective, imediat după sosirea lor pe teritoriul statului membru; statele membre ar trebui să faciliteze recunoașterea studiilor anterioare ale copiilor, pentru a le permite accesul în continuare la educație în Europa; |
| --- | --- |

—

dreptul la educație, la formare profesională, și la consiliere socio-educațională, precum și acces imediat la acestea; posibilitatea de a merge la școală în țara gazdă ar trebui asigurată fără întârziere; în plus, minorii neînsoțiți ar trebui, dacă este posibil, să aibă acces efectiv la cursurile de limbă, în limba țării gazdă respective, imediat după sosirea lor pe teritoriul statului membru; statele membre ar trebui să faciliteze recunoașterea studiilor anterioare ale copiilor, pentru a le permite accesul în continuare la educație în Europa;

| — | dreptul la sănătate și accesul efectiv la asistență medicală de bază adecvată; statele membre ar trebui, în plus, să ofere asistență medicală și psihologică adecvată pentru minorii care au fost victime ale torturii, abuzului sexual sau ale altor forme de violență; statele membre ar trebui să fiere, de asemenea, tratament special, după caz (accesul la servicii de reabilitare), pentru minorii care au fost victimele oricărei forme de abuz, exploatare, tortură sau tratamente crude, inumane și degradante sau care au fost afectați de conflicte armate; |
| --- | --- |

—

dreptul la sănătate și accesul efectiv la asistență medicală de bază adecvată; statele membre ar trebui, în plus, să ofere asistență medicală și psihologică adecvată pentru minorii care au fost victime ale torturii, abuzului sexual sau ale altor forme de violență; statele membre ar trebui să fiere, de asemenea, tratament special, după caz (accesul la servicii de reabilitare), pentru minorii care au fost victimele oricărei forme de abuz, exploatare, tortură sau tratamente crude, inumane și degradante sau care au fost afectați de conflicte armate;

| — | accesul la informație și la utilizarea mass-media (radio, TV, internet), cu scopul de a-și satisface nevoile de comunicare; |
| --- | --- |

—

accesul la informație și la utilizarea mass-media (radio, TV, internet), cu scopul de a-și satisface nevoile de comunicare;

| — | dreptul la odihnă și divertisment, inclusiv la joacă și la activități recreative; |
| --- | --- |

—

dreptul la odihnă și divertisment, inclusiv la joacă și la activități recreative;

| — | dreptul tuturor minorilor neînsoțiți de a continua să își folosească și să își dezvolte propria identitate și propriile valori, inclusiv limba maternă; |
| --- | --- |

—

dreptul tuturor minorilor neînsoțiți de a continua să își folosească și să își dezvolte propria identitate și propriile valori, inclusiv limba maternă;

| — | dreptul de a-și manifesta și practica religia; |
| --- | --- |

—

dreptul de a-și manifesta și practica religia;

| 19. | reamintește că toate procedurile trebuie adaptate pentru minori, ținând seama de vârsta lor, gradul de maturitate și nivelul lor de înțelegere, și trebuie să acorde atenție nevoilor copiilor, în conformitate cu orientările Consiliului Europei privind o justiție în interesul copilului, și salută activitățile Comisiei în promovarea acestor linii directoare; punctele de vedere al minorului trebuie ascultate și luate în considerare în toate etapele procedurilor, în colaborare cu persoanele calificate și instruite în acest sens, cum ar fi psihologi, asistenți sociali și mediatori culturali; |
| --- | --- |

19.

reamintește că toate procedurile trebuie adaptate pentru minori, ținând seama de vârsta lor, gradul de maturitate și nivelul lor de înțelegere, și trebuie să acorde atenție nevoilor copiilor, în conformitate cu orientările Consiliului Europei privind o justiție în interesul copilului, și salută activitățile Comisiei în promovarea acestor linii directoare; punctele de vedere al minorului trebuie ascultate și luate în considerare în toate etapele procedurilor, în colaborare cu persoanele calificate și instruite în acest sens, cum ar fi psihologi, asistenți sociali și mediatori culturali;

| 20. | salută progresele care au fost făcute în legislația în materie de azil și invită statele membre să facă reformele legislative și administrative necesare pentru punerea în aplicare eficientă a acestor dispoziții; reamintește, cu toate acestea, că politicile UE în materie de azil trebuie să trateze minorii neînsoțiți în primul rând ca copii și îndeamnă statele membre, prin urmare, pe cât posibil să scutească minorii neînsoțiți de procedurile accelerate și de procedurile de la frontieră; reamintește, de asemenea, că statul membru responsabil de o cerere de azil făcută în mai mult de un stat membru de către un minor neînsoțit, cu nici un membru al lui/familiei sale prezent în mod legal pe teritoriul statelor membre, este statul în care minorul este prezent după ce a depus o cerere acolo și solicită statelor membre să respecte hotărârile Curții Europene de Justiție; subliniază că este, de asemenea, esențial, având în vedere nevoile specifice ale minorilor neînsoțiți, ca cererile lor de azil să fie tratate cu prioritate astfel încât să se adopte decizie echitabilă cât mai repede posibil; solicită statelor membre să își dezvolte sistemele de azil în vederea creării unui cadru instituțional armonizat, sensibil la situația copiilor, care să ia în considerare nevoile specifice și diferitele dificultăți ale minorilor neînsoțiți, în special ale victimelor traficului de persoane; |
| --- | --- |

20.

salută progresele care au fost făcute în legislația în materie de azil și invită statele membre să facă reformele legislative și administrative necesare pentru punerea în aplicare eficientă a acestor dispoziții; reamintește, cu toate acestea, că politicile UE în materie de azil trebuie să trateze minorii neînsoțiți în primul rând ca copii și îndeamnă statele membre, prin urmare, pe cât posibil să scutească minorii neînsoțiți de procedurile accelerate și de procedurile de la frontieră; reamintește, de asemenea, că statul membru responsabil de o cerere de azil făcută în mai mult de un stat membru de către un minor neînsoțit, cu nici un membru al lui/familiei sale prezent în mod legal pe teritoriul statelor membre, este statul în care minorul este prezent după ce a depus o cerere acolo și solicită statelor membre să respecte hotărârile Curții Europene de Justiție; subliniază că este, de asemenea, esențial, având în vedere nevoile specifice ale minorilor neînsoțiți, ca cererile lor de azil să fie tratate cu prioritate astfel încât să se adopte decizie echitabilă cât mai repede posibil; solicită statelor membre să își dezvolte sistemele de azil în vederea creării unui cadru instituțional armonizat, sensibil la situația copiilor, care să ia în considerare nevoile specifice și diferitele dificultăți ale minorilor neînsoțiți, în special ale victimelor traficului de persoane;

| 21. | subliniază faptul că orice decizie referitoare la minorii neînsoțiți ar trebui să se bazeze pe o evaluare individuală și să respecte în mod adecvat interesul superior al copilului; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că orice decizie referitoare la minorii neînsoțiți ar trebui să se bazeze pe o evaluare individuală și să respecte în mod adecvat interesul superior al copilului;

| 22. | condamnă situațiile foarte precare în care acești minori se regăsesc în mod brusc la atingerea vârstei adulte; invită statele membre să facă schimb de bune practici și să prevadă mecanisme care să încadreze trecerea acestor minori la vârsta adultă; salută lucrările Consiliului Europei pe această temă și solicită Comisiei să includă în orientările sale strategice bunele practici privind elaborarea unor proiecte de viață individualizate, realizate pentru minor și împreună cu acesta; |
| --- | --- |

22.

condamnă situațiile foarte precare în care acești minori se regăsesc în mod brusc la atingerea vârstei adulte; invită statele membre să facă schimb de bune practici și să prevadă mecanisme care să încadreze trecerea acestor minori la vârsta adultă; salută lucrările Consiliului Europei pe această temă și solicită Comisiei să includă în orientările sale strategice bunele practici privind elaborarea unor proiecte de viață individualizate, realizate pentru minor și împreună cu acesta;

| 23. | solicită statelor membre să definească responsabilitățile fiecărui partener, în special ale autorităților naționale și locale, ale serviciilor de protecție socială, ale asistenților care lucrează cu tinerii, ale familiilor și ale reprezentanților legali, în punerea în aplicare și monitorizarea proiectelor de viață și în asigurarea coordonării acestora; |
| --- | --- |

23.

solicită statelor membre să definească responsabilitățile fiecărui partener, în special ale autorităților naționale și locale, ale serviciilor de protecție socială, ale asistenților care lucrează cu tinerii, ale familiilor și ale reprezentanților legali, în punerea în aplicare și monitorizarea proiectelor de viață și în asigurarea coordonării acestora;

| 24. | subliniază cu tărie faptul că obiectivul final, din momentul sosirii unui minor neînsoțit pe teritoriul european, trebuie să fie căutarea unei soluții durabile pentru acesta, respectându-se interesul superior al minorului; reamintește că această căutare a unei soluții trebuie să înceapă întotdeauna cu analizarea posibilităților de reunificare familială, în interiorul și în afara UE, cu condiția ca acest lucru să fie în interesul superior al copilului; subliniază faptul că, în principiu, minorului i se poate solicita ajutorul în găsirea membrilor familiei sale, însă cooperarea acestuia nu trebuie să fie obligatorie și esențială pentru luarea în considerare a cererii pentru protecție internațională; reamintește că, în cazurile în care există un risc la adresa vieții minorului sau a membrilor familiei sale, în special în cazul în care membrii familiei rămân în țara de origine, colectarea, procesarea și transmiterea de informații legate de aceste persoane trebuie efectuate în mod confidențial pentru a se asigura că nu pune în pericol viețile celor implicați; invită statele membre și toate autoritățile competente ale acestora să îmbunătățească cooperarea, în special prin ridicarea tuturor obstacolelor birocratice cu privire la identificarea familiilor și/sau reunificare și să împărtășească de cele mai bune practici; solicită Comisiei să monitorizeze punerea în aplicare a Directivei 2003/86/CE privind dreptul la reîntregirea familiei, în special articolul 10 alineatul (3); |
| --- | --- |

24.

subliniază cu tărie faptul că obiectivul final, din momentul sosirii unui minor neînsoțit pe teritoriul european, trebuie să fie căutarea unei soluții durabile pentru acesta, respectându-se interesul superior al minorului; reamintește că această căutare a unei soluții trebuie să înceapă întotdeauna cu analizarea posibilităților de reunificare familială, în interiorul și în afara UE, cu condiția ca acest lucru să fie în interesul superior al copilului; subliniază faptul că, în principiu, minorului i se poate solicita ajutorul în găsirea membrilor familiei sale, însă cooperarea acestuia nu trebuie să fie obligatorie și esențială pentru luarea în considerare a cererii pentru protecție internațională; reamintește că, în cazurile în care există un risc la adresa vieții minorului sau a membrilor familiei sale, în special în cazul în care membrii familiei rămân în țara de origine, colectarea, procesarea și transmiterea de informații legate de aceste persoane trebuie efectuate în mod confidențial pentru a se asigura că nu pune în pericol viețile celor implicați; invită statele membre și toate autoritățile competente ale acestora să îmbunătățească cooperarea, în special prin ridicarea tuturor obstacolelor birocratice cu privire la identificarea familiilor și/sau reunificare și să împărtășească de cele mai bune practici; solicită Comisiei să monitorizeze punerea în aplicare a Directivei 2003/86/CE privind dreptul la reîntregirea familiei, în special articolul 10 alineatul (3);

| 25. | invită Comisia să includă, în orientările sale strategice, standarde comune, bazate pe cele mai bune practici, privind condițiile care trebuie îndeplinite înainte ca un minor să poată fi returnat, într-o manieră coerentă, respectând interesul superior al copilului și având la bază Studiul comparativ privind practicile în domeniul returnării minorilor, publicat de Comisie în 2011, care a inclus o listă de verificare și un compendiul cu cele mai bune practici; reamintește ferm că nu poate fi luată nicio decizie de returnare a unui minor, dacă aceasta nu este în interesul superior al minorului sau dacă există riscuri legate de viața copilului, sănătatea sa fizică sau mentală, prosperitatea sa, securitatea sa sau drepturile sale fundamentale sau cele ale familiei sale, precum și faptul că trebuie să se evalueze integral circumstanțele individuale ale fiecărui minor (și a membrilor familiei sale în caz de reunificare familială); reamintește că o decizie de returnare poate fi luată numai după ce sa constatat că minorul va beneficia în țara de returnare de prevederi sigure, concrete și adaptate care respectă drepturile minorului și care sunt asociate cu măsurile de reintegrare în țara de returnare; îndeamnă statele membre, pentru a garanta întoarcerea în siguranță a copilului, să stabilească proceduri de cooperare și monitorizare cu țările de origine și de tranzit și, în colaborare cu organizațiile non-guvernamentale, locale și internaționale, să asigure protecția și reintegrarea minorilor după întoarcerea lor; constată că aceste acorduri sunt un component vital al returnării; solicită Comisiei să insiste, în evaluarea Directivei 2008/115/CE, pe impactul acesteia asupra minorilor neînsoțiți, în special articolele 10, 14 alineatul (1) litera (c) și 17; solicită UE să se angajeze în vederea îmbunătățirii acțiunilor sale de răspuns, vizând eliminarea motivațiilor potențiale pentru migrație, inclusiv căsătoriile timpurii și forțate, practicile tradiționale dăunătoare, cum ar fi mutilarea genitală a femeilor, violența sexuală și la nivel mondial; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să includă, în orientările sale strategice, standarde comune, bazate pe cele mai bune practici, privind condițiile care trebuie îndeplinite înainte ca un minor să poată fi returnat, într-o manieră coerentă, respectând interesul superior al copilului și având la bază Studiul comparativ privind practicile în domeniul returnării minorilor, publicat de Comisie în 2011, care a inclus o listă de verificare și un compendiul cu cele mai bune practici; reamintește ferm că nu poate fi luată nicio decizie de returnare a unui minor, dacă aceasta nu este în interesul superior al minorului sau dacă există riscuri legate de viața copilului, sănătatea sa fizică sau mentală, prosperitatea sa, securitatea sa sau drepturile sale fundamentale sau cele ale familiei sale, precum și faptul că trebuie să se evalueze integral circumstanțele individuale ale fiecărui minor (și a membrilor familiei sale în caz de reunificare familială); reamintește că o decizie de returnare poate fi luată numai după ce sa constatat că minorul va beneficia în țara de returnare de prevederi sigure, concrete și adaptate care respectă drepturile minorului și care sunt asociate cu măsurile de reintegrare în țara de returnare; îndeamnă statele membre, pentru a garanta întoarcerea în siguranță a copilului, să stabilească proceduri de cooperare și monitorizare cu țările de origine și de tranzit și, în colaborare cu organizațiile non-guvernamentale, locale și internaționale, să asigure protecția și reintegrarea minorilor după întoarcerea lor; constată că aceste acorduri sunt un component vital al returnării; solicită Comisiei să insiste, în evaluarea Directivei 2008/115/CE, pe impactul acesteia asupra minorilor neînsoțiți, în special articolele 10, 14 alineatul (1) litera (c) și 17; solicită UE să se angajeze în vederea îmbunătățirii acțiunilor sale de răspuns, vizând eliminarea motivațiilor potențiale pentru migrație, inclusiv căsătoriile timpurii și forțate, practicile tradiționale dăunătoare, cum ar fi mutilarea genitală a femeilor, violența sexuală și la nivel mondial;

| 26. | subliniază că integrarea minorilor neînsoțiți în țara-gazdă trebuie să se facă pe baza unui proiect de viață individual, elaborat pentru minor și împreună cu acesta, în spiritul respectului deplin față de caracteristicile sale etnice, religioase, culturale și lingvistice; |
| --- | --- |

26.

subliniază că integrarea minorilor neînsoțiți în țara-gazdă trebuie să se facă pe baza unui proiect de viață individual, elaborat pentru minor și împreună cu acesta, în spiritul respectului deplin față de caracteristicile sale etnice, religioase, culturale și lingvistice;

| 27. | solicită statelor membre să introducă obligativitatea ca autoritățile publice să ia măsuri în privința minorilor neînsoțiți care sunt victime ale cerșitului; consideră că trebuie evitată cu orice preț exploatarea minorilor prin practica cerșitului; |
| --- | --- |

27.

solicită statelor membre să introducă obligativitatea ca autoritățile publice să ia măsuri în privința minorilor neînsoțiți care sunt victime ale cerșitului; consideră că trebuie evitată cu orice preț exploatarea minorilor prin practica cerșitului;

o

o o

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre și Consiliului Europei.

---

(1)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 12.

(2)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57-27.

(3)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(4)  JO L 337, 20.12.2011, p. 9.

(5)  JO L 31, 6.2.2003, p. 18.

(6)  JO L 348, 24.12.2008, p. 98.

(7)  JO L 251, 3.10.2003, p. 12.

(8)  JO L 199, 31.7.2007, p. 23.

(9)  JO L 173, 3.7.2007, p. 19.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/173 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/173

---

P7_TA(2013)0388

Situația în Republica Democratică Congo

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația din Republica Democratică Congo (2013/2822(RSP))

(2016/C 093/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare,

| — | având în vedere declarația din 30 august 2013 a lui Catherine Ashton, Înaltul Reprezentant al UE, privind situația din Kivu de Nord, precum și declarațiile sale din 7 iunie 2012 și 10 iulie 2012 privind situația din estul R.D. Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 30 august 2013 a lui Catherine Ashton, Înaltul Reprezentant al UE, privind situația din Kivu de Nord, precum și declarațiile sale din 7 iunie 2012 și 10 iulie 2012 privind situația din estul R.D. Congo,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-UE privind instabilitatea și lipsa siguranței în regiunea Marilor Lacuri și, în special, în estul Republicii Democratice Congo (R.D. Congo), adoptată în cadrul reuniunii din Paramaribo (Suriname) din 27–29 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-UE privind instabilitatea și lipsa siguranței în regiunea Marilor Lacuri și, în special, în estul Republicii Democratice Congo (R.D. Congo), adoptată în cadrul reuniunii din Paramaribo (Suriname) din 27–29 noiembrie 2012,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 iulie 2013 privind regiunea Marilor Lacuri și, respectiv, concluziile din 10 decembrie, 19 noiembrie și 25 iunie 2012 privind situația din estul R.D. Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 iulie 2013 privind regiunea Marilor Lacuri și, respectiv, concluziile din 10 decembrie, 19 noiembrie și 25 iunie 2012 privind situația din estul R.D. Congo,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU nr. 2053 (2012) privind situația din R.D. Congo, Rezoluțiile 1925 (2010), 1856 (2008) care specifică mandatul Misiunii ONU în R.D. Congo (Monusco) și Rezoluția 2098 (2013) care a reînnoit mandatul Monusco, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU nr. 2053 (2012) privind situația din R.D. Congo, Rezoluțiile 1925 (2010), 1856 (2008) care specifică mandatul Misiunii ONU în R.D. Congo (Monusco) și Rezoluția 2098 (2013) care a reînnoit mandatul Monusco,

| — | având în vedere Raportul din 28 iunie 2013 al Secretarului General al Națiunilor Unite privind Misiunea Organizației Națiunilor Unite pentru stabilizare în Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 28 iunie 2013 al Secretarului General al Națiunilor Unite privind Misiunea Organizației Națiunilor Unite pentru stabilizare în Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere Declarația din 25 iulie 2013 a președintelui Consiliului de Securitate al ONU privind situația din regiunea Marilor Lacuri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 25 iulie 2013 a președintelui Consiliului de Securitate al ONU privind situația din regiunea Marilor Lacuri,

| — | având în vedere Decizia Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane (UA) privind situația din regiunea Marilor Lacuri, în special în partea de est a Republicii Democratice Congo (R.D. Congo), luată în cadrul celei de-a 393-a reuniuni din 28 august 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane (UA) privind situația din regiunea Marilor Lacuri, în special în partea de est a Republicii Democratice Congo (R.D. Congo), luată în cadrul celei de-a 393-a reuniuni din 28 august 2013,

| — | având în vedere Declarațiile din 6 august 2013 și 24 noiembrie 2012 ale șefilor de state și de guvern ai statelor membre ai Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri (ICGRL) referitoare la situația din R.D. Congo în materie de securitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarațiile din 6 august 2013 și 24 noiembrie 2012 ale șefilor de state și de guvern ai statelor membre ai Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri (ICGRL) referitoare la situația din R.D. Congo în materie de securitate,

| — | având în vedere Rezoluția Organizației Internaționale a Francofoniei (OIF), redactată în cadrul celui de-ai XIV-lea summit al francofoniei din 13 și 14 octombrie 2012, privind situația din Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Organizației Internaționale a Francofoniei (OIF), redactată în cadrul celui de-ai XIV-lea summit al francofoniei din 13 și 14 octombrie 2012, privind situația din Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000,

| — | având în vedere Rezoluțiile 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) și 1960 (2010) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) și 1960 (2010) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea;

| — | având în vedere articolul 3 din Convenția de la Geneva din 1949 și Protocolul II la aceasta, care interzic execuțiile sumare, violul, recrutarea forțată și alte atrocități, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Convenția de la Geneva din 1949 și Protocolul II la aceasta, care interzic execuțiile sumare, violul, recrutarea forțată și alte atrocități,

| — | având în vedere Convenția internațională cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989, care, în special, interzice implicarea copiilor în conflicte armate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989, care, în special, interzice implicarea copiilor în conflicte armate,

| — | având în vedere Protocolul facultativ la Convenția internațională cu privire la drepturile copilului privind implicarea copiilor în conflicte armate, care a fost ratificat de țările din regiunea Marilor Lacuri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul facultativ la Convenția internațională cu privire la drepturile copilului privind implicarea copiilor în conflicte armate, care a fost ratificat de țările din regiunea Marilor Lacuri,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ratificată de R.D. Congo în 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ratificată de R.D. Congo în 1982,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât din luna iulie anul trecut violența din estul Republicii Democratice Congo a crescut constant odată cu reluarea ostilităților dintre M23 și trupele guvernamentale, lucru care a dus la pierderea a mii de vieți, precum și la un număr extrem de ridicat de răniri, inclusiv de atacuri asupra civililor și a trupelor ONU de menținere a păcii; întrucât situația umanitară rămâne critică; |
| --- | --- |

A.

întrucât din luna iulie anul trecut violența din estul Republicii Democratice Congo a crescut constant odată cu reluarea ostilităților dintre M23 și trupele guvernamentale, lucru care a dus la pierderea a mii de vieți, precum și la un număr extrem de ridicat de răniri, inclusiv de atacuri asupra civililor și a trupelor ONU de menținere a păcii; întrucât situația umanitară rămâne critică;

| B. | întrucât, din cauza conflictului armat recurent, regiunea Kivu a suferit atrocități și acte de violență, inclusiv jaf, violență sexuală și de gen, răpiri și recrutarea forțată a copiilor de grupuri armate, precum și violări ale drepturilor omului, care continuă să fie un flagel care subminează eforturile Consiliului de Securitate al ONU și ale organismelor regionale de a pune capăt conflictului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, din cauza conflictului armat recurent, regiunea Kivu a suferit atrocități și acte de violență, inclusiv jaf, violență sexuală și de gen, răpiri și recrutarea forțată a copiilor de grupuri armate, precum și violări ale drepturilor omului, care continuă să fie un flagel care subminează eforturile Consiliului de Securitate al ONU și ale organismelor regionale de a pune capăt conflictului;

| C. | întrucât un membru al trupelor ONU de menținere a păcii a fost ucis iar alții zece au fost răniți la 28 august 2013 în timpul unui atac al grupului rebel M23 în înălțimile Kibati din regiunea Kivu de Nord, dat fiind că Monusco a sprijinit forțele armate congoleze (FARDC) pentru protejarea zonelor populate de civili din Goma; |
| --- | --- |

C.

întrucât un membru al trupelor ONU de menținere a păcii a fost ucis iar alții zece au fost răniți la 28 august 2013 în timpul unui atac al grupului rebel M23 în înălțimile Kibati din regiunea Kivu de Nord, dat fiind că Monusco a sprijinit forțele armate congoleze (FARDC) pentru protejarea zonelor populate de civili din Goma;

| D. | întrucât peste 2,7 milioane de persoane strămutate în interiorul țării (PSI) au fost forțate să fugă din căminele lor, din care peste un milion de persoane doar în 2012, iar mai bine de 440 000 de refugiați congolezi au fugit spre alte țări africane, în jur de 6,4 milioane de persoane având nevoie de hrană și de ajutor de urgență, în momentul de față supraviețuind în condiții precare în urma luptelor și violărilor recurente atât a drepturilor omului, cât și a dreptului internațional umanitar în estul R.D. Congo; |
| --- | --- |

D.

întrucât peste 2,7 milioane de persoane strămutate în interiorul țării (PSI) au fost forțate să fugă din căminele lor, din care peste un milion de persoane doar în 2012, iar mai bine de 440 000 de refugiați congolezi au fugit spre alte țări africane, în jur de 6,4 milioane de persoane având nevoie de hrană și de ajutor de urgență, în momentul de față supraviețuind în condiții precare în urma luptelor și violărilor recurente atât a drepturilor omului, cât și a dreptului internațional umanitar în estul R.D. Congo;

| E. | întrucât neurmărirea în justiție de către R.D. Congo a persoanelor responsabile de încălcarea drepturilor omului și de crime de război promovează un climat de impunitate și încurajează comiterea de noi crime; |
| --- | --- |

E.

întrucât neurmărirea în justiție de către R.D. Congo a persoanelor responsabile de încălcarea drepturilor omului și de crime de război promovează un climat de impunitate și încurajează comiterea de noi crime;

| F. | întrucât negocierile dintre grupurile rebele și statul R.D. Congo au fost întrerupte începând cu luna mai 2013; reamintind că rebelii M23 care au fost incluși în armată în urma unui acord de pace din 2000 au pornit o revoltă în aprilie 2012, iar M23 constituie unul dintre doisprezece grupuri armate care luptă în această regiune bogată în resurse; |
| --- | --- |

F.

întrucât negocierile dintre grupurile rebele și statul R.D. Congo au fost întrerupte începând cu luna mai 2013; reamintind că rebelii M23 care au fost incluși în armată în urma unui acord de pace din 2000 au pornit o revoltă în aprilie 2012, iar M23 constituie unul dintre doisprezece grupuri armate care luptă în această regiune bogată în resurse;

| G. | întrucât al șaptelea summit al CIRML a început la 5 septembrie 2013 și a solicitat redeschiderea și încheierea rapidă a negocierilor de pace; |
| --- | --- |

G.

întrucât al șaptelea summit al CIRML a început la 5 septembrie 2013 și a solicitat redeschiderea și încheierea rapidă a negocierilor de pace;

| H. | întrucât Rezoluția 2098 (2013) a Consiliului de Securitate al ONU din 28 martie 2013 a extins până în 31 martie 2014 mandatul Monusco și a creat, în mod excepțional, o „brigadă de intervenție” specializată în cadrul forței existente de 19 815 persoane a operațiunii; |
| --- | --- |

H.

întrucât Rezoluția 2098 (2013) a Consiliului de Securitate al ONU din 28 martie 2013 a extins până în 31 martie 2014 mandatul Monusco și a creat, în mod excepțional, o „brigadă de intervenție” specializată în cadrul forței existente de 19 815 persoane a operațiunii;

| I. | întrucât în 2012 statele membre ale CIRML au instituit un mecanism comun de verificare (MCV) care urmărește monitorizarea mișcărilor de trupe în estul R.D. Congo și detașarea forței internaționale neutre preconizate; |
| --- | --- |

I.

întrucât în 2012 statele membre ale CIRML au instituit un mecanism comun de verificare (MCV) care urmărește monitorizarea mișcărilor de trupe în estul R.D. Congo și detașarea forței internaționale neutre preconizate;

| J. | întrucât grupul de experți ai ONU a publicat dovezi care arată legătura dintre Rwanda și rebeli, iar Statele Unite au solicitat capitalei Kigali să nu mai sprijine rebelii; întrucât Rwanda a negat în repetate rânduri existența oricărei legături cu M23; |
| --- | --- |

J.

întrucât grupul de experți ai ONU a publicat dovezi care arată legătura dintre Rwanda și rebeli, iar Statele Unite au solicitat capitalei Kigali să nu mai sprijine rebelii; întrucât Rwanda a negat în repetate rânduri existența oricărei legături cu M23;

| K. | întrucât recursul la violența sexuală și multiplicarea cazurilor de utilizare a violului ca armă de război au consecințe extrem de grave, cum ar fi distrugerea fizică și psihologică a victimelor, și trebuie să fie considerate crime de război; întrucât autoritățile naționale și comunitatea internațională au investit mult în consolidarea sistemului judiciar, în special în ceea ce privește forțele militare, precum și prin încurajarea deschiderii de anchete și de proceduri judiciare în privința violenței sexuale; întrucât au avut loc procese, însă hotărârile judecătorești nu au fost puse în aplicare, în multe cazuri persoanele declarate vinovate putând să evadeze, și întrucât se depun prea puține eforturi pentru a compensa victimele; |
| --- | --- |

K.

întrucât recursul la violența sexuală și multiplicarea cazurilor de utilizare a violului ca armă de război au consecințe extrem de grave, cum ar fi distrugerea fizică și psihologică a victimelor, și trebuie să fie considerate crime de război; întrucât autoritățile naționale și comunitatea internațională au investit mult în consolidarea sistemului judiciar, în special în ceea ce privește forțele militare, precum și prin încurajarea deschiderii de anchete și de proceduri judiciare în privința violenței sexuale; întrucât au avut loc procese, însă hotărârile judecătorești nu au fost puse în aplicare, în multe cazuri persoanele declarate vinovate putând să evadeze, și întrucât se depun prea puține eforturi pentru a compensa victimele;

| L. | întrucât este necesar să se abordeze consecințele conflictului, în special prin demilitarizarea, demobilizarea și reintegrarea foștilor combatanți, revizuirea guvernanței locale, repatrierea refugiaților, reinstalarea persoanelor strămutate în interiorul propriei țări și punerea în aplicare a unor programe viabile de dezvoltare; |
| --- | --- |

L.

întrucât este necesar să se abordeze consecințele conflictului, în special prin demilitarizarea, demobilizarea și reintegrarea foștilor combatanți, revizuirea guvernanței locale, repatrierea refugiaților, reinstalarea persoanelor strămutate în interiorul propriei țări și punerea în aplicare a unor programe viabile de dezvoltare;

| M. | întrucât Uniunea Europeană contribuie la restaurarea justiției și a sectoarelor de securitate (poliție și armată) și urmărește să le ajute să funcționeze bine prin asistența sa financiară și tehnică și prin formarea personalului din cadrul misiunilor EUSEC RD și EUPOL RD; |
| --- | --- |

M.

întrucât Uniunea Europeană contribuie la restaurarea justiției și a sectoarelor de securitate (poliție și armată) și urmărește să le ajute să funcționeze bine prin asistența sa financiară și tehnică și prin formarea personalului din cadrul misiunilor EUSEC RD și EUPOL RD;

| N. | întrucât problema exploatării ilegale a resurselor naturale ale țării, dintre care unele ajung într-un fel sau altul în alte țări, este unul dintre factorii care alimentează și exacerbează conflictul din R.D. Congo și rămâne o sursă de insecuritate pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

N.

întrucât problema exploatării ilegale a resurselor naturale ale țării, dintre care unele ajung într-un fel sau altul în alte țări, este unul dintre factorii care alimentează și exacerbează conflictul din R.D. Congo și rămâne o sursă de insecuritate pentru întreaga regiune;

| O. | întrucât șomajul în creștere, criza socială, criza alimentară, caracterul inadecvat al serviciilor de bază, sărăcirea populației și degradarea mediului în R.D. Congo au, de asemenea, partea lor de vină pentru instabilitatea țării și a regiunii Marilor Lacuri; |
| --- | --- |

O.

întrucât șomajul în creștere, criza socială, criza alimentară, caracterul inadecvat al serviciilor de bază, sărăcirea populației și degradarea mediului în R.D. Congo au, de asemenea, partea lor de vină pentru instabilitatea țării și a regiunii Marilor Lacuri;

| P. | întrucât în ultimele luni nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește proiectul de lege privind protecția apărătorilor drepturilor omului, a crescut represiunea activiștilor din domeniul drepturilor omului și a jurnaliștilor, aceștia fiind arestați și intimidați în mod arbitrar; întrucât nu s-au luat măsuri pentru a aduce persoanele responsabile în fața justiției, |
| --- | --- |

P.

întrucât în ultimele luni nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește proiectul de lege privind protecția apărătorilor drepturilor omului, a crescut represiunea activiștilor din domeniul drepturilor omului și a jurnaliștilor, aceștia fiind arestați și intimidați în mod arbitrar; întrucât nu s-au luat măsuri pentru a aduce persoanele responsabile în fața justiției,

| Q. | întrucât după reluarea, pe 9 aprilie 2013, a apelului în fața Curții Militare Supreme privind uciderea în iunie 2010 a lui Floribert Chebeya, director executiv al fundației Voice of the Voiceless (VSV – Vocea celor neauziți) și membru al adunării generale a Organizației Mondiale Împotriva Torturii (OMCT) și a lui Fidèle Bazana, membru al VSV, avocații apărării, Peter Ngomo Milambo, Emmanuel Ilunga Kabengele și Regine Sesepe au primit amenințări; |
| --- | --- |

Q.

întrucât după reluarea, pe 9 aprilie 2013, a apelului în fața Curții Militare Supreme privind uciderea în iunie 2010 a lui Floribert Chebeya, director executiv al fundației Voice of the Voiceless (VSV – Vocea celor neauziți) și membru al adunării generale a Organizației Mondiale Împotriva Torturii (OMCT) și a lui Fidèle Bazana, membru al VSV, avocații apărării, Peter Ngomo Milambo, Emmanuel Ilunga Kabengele și Regine Sesepe au primit amenințări;

| R. | întrucât pe 7 august 2013, în localitatea Kawakolo din regiunea Pweto, provincia Katanga, Godfrey Mutombo, membru al organizației neguvernamentale Libertas, a fost asasinat cu brutalitate de către membri ai grupărilor rebele ce răspândesc teroare în unele sate din nordul provinciei încă din 2011, |
| --- | --- |

R.

întrucât pe 7 august 2013, în localitatea Kawakolo din regiunea Pweto, provincia Katanga, Godfrey Mutombo, membru al organizației neguvernamentale Libertas, a fost asasinat cu brutalitate de către membri ai grupărilor rebele ce răspândesc teroare în unele sate din nordul provinciei încă din 2011,

| 1. | își exprimă grava îngrijorare cu privire la multiplicarea recentă a violențelor din estul R.D. Congo, cu grave consecințe politice, sociale, economice, umanitare și în materie de securitate în R.D. Congo și în întreaga regiune, într-un context deja fragil și volatil; |
| --- | --- |

1.

își exprimă grava îngrijorare cu privire la multiplicarea recentă a violențelor din estul R.D. Congo, cu grave consecințe politice, sociale, economice, umanitare și în materie de securitate în R.D. Congo și în întreaga regiune, într-un context deja fragil și volatil;

| 2. | condamnă cu fermitate recentele violențe ce au izbucnit în estul R.D. Congo, în special atacurile aleatorii cu mortiere întreprinse de gruparea armată M23 și de alte grupări armate, printre care Forțele Democratice pentru Eliberarea Rwandei (FDER), care au produs morți, răniți și pagube în rândul populației civile; condamnă atacurile grupărilor rebele îndreptate împotriva Monusco, soldate cu mai mulți morți, printre care un soldat din Tanzania ce aparținea trupelor de menținere a păcii, precum și cu mai mulți răniți; îndeamnă toate părțile implicate să permită accesul agențiilor umanitare care oferă asistență populației civile aflate în suferință, asigurându-le totodată protecția necesară; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate recentele violențe ce au izbucnit în estul R.D. Congo, în special atacurile aleatorii cu mortiere întreprinse de gruparea armată M23 și de alte grupări armate, printre care Forțele Democratice pentru Eliberarea Rwandei (FDER), care au produs morți, răniți și pagube în rândul populației civile; condamnă atacurile grupărilor rebele îndreptate împotriva Monusco, soldate cu mai mulți morți, printre care un soldat din Tanzania ce aparținea trupelor de menținere a păcii, precum și cu mai mulți răniți; îndeamnă toate părțile implicate să permită accesul agențiilor umanitare care oferă asistență populației civile aflate în suferință, asigurându-le totodată protecția necesară;

| 3. | solicită încetarea imediată a tuturor abuzurilor împotriva drepturilor omului, mai ales a violențelor sexuale și de gen, abuzuri extrem de răspândite și cu caracter îngrijorător [Rezoluția 1820 (2008) a Consiliului de Securitate al ONU din 19 iunie 2008] și solicită și încetarea practicii regretabile de a recruta și folosi minori în forțele armate; își exprimă solidaritatea cu populația R.D. Congo afectată de război; |
| --- | --- |

3.

solicită încetarea imediată a tuturor abuzurilor împotriva drepturilor omului, mai ales a violențelor sexuale și de gen, abuzuri extrem de răspândite și cu caracter îngrijorător [Rezoluția 1820 (2008) a Consiliului de Securitate al ONU din 19 iunie 2008] și solicită și încetarea practicii regretabile de a recruta și folosi minori în forțele armate; își exprimă solidaritatea cu populația R.D. Congo afectată de război;

| 4. | solicită insistent tuturor autorităților relevante să ia imediat măsuri privind inițierea unei investigații imparțiale și aprofundate privind toate încălcările actuale sau din trecut ale drepturilor omului și să coopereze pe deplin cu Tribunalul Penal Internațional; solicită să se ia măsuri pentru ca persoanele care s-au făcut vinovate de încălcări ale drepturilor omului, de crime de război, de crime împotriva umanității, de violență sexuală împotriva femeilor și de recrutarea de copii-soldați să fie raportate, identificate, urmărite în justiție și pedepsite în conformitate cu dreptul penal național și internațional; |
| --- | --- |

4.

solicită insistent tuturor autorităților relevante să ia imediat măsuri privind inițierea unei investigații imparțiale și aprofundate privind toate încălcările actuale sau din trecut ale drepturilor omului și să coopereze pe deplin cu Tribunalul Penal Internațional; solicită să se ia măsuri pentru ca persoanele care s-au făcut vinovate de încălcări ale drepturilor omului, de crime de război, de crime împotriva umanității, de violență sexuală împotriva femeilor și de recrutarea de copii-soldați să fie raportate, identificate, urmărite în justiție și pedepsite în conformitate cu dreptul penal național și internațional;

| 5. | condamnă cu fermitate orice formă de ajutor extern acordat grupării M23 sau altor grupări rebele din R.D. Congo și solicită încetarea imediată și permanentă a acestor forme de sprijin; |
| --- | --- |

5.

condamnă cu fermitate orice formă de ajutor extern acordat grupării M23 sau altor grupări rebele din R.D. Congo și solicită încetarea imediată și permanentă a acestor forme de sprijin;

| 6. | sprijină misiunea brigăzii de intervenție a Monusco, constituite în vederea unei acțiuni ofensive împotriva grupărilor armate, printre care și M23, și salută măsurile active întreprinse de Monusco în vederea îndeplinirii mandatului său, mai ales în ceea ce privește protecția populației civile, și încurajează continuarea acestor eforturi; îndeamnă mai ales Consiliul de Securitate al ONU să întreprindă toate măsurile necesare conform rezoluției 2098 (2013) a Consiliului de Securitate pentru a proteja populația civilă din partea de est a R.D. Congo; |
| --- | --- |

6.

sprijină misiunea brigăzii de intervenție a Monusco, constituite în vederea unei acțiuni ofensive împotriva grupărilor armate, printre care și M23, și salută măsurile active întreprinse de Monusco în vederea îndeplinirii mandatului său, mai ales în ceea ce privește protecția populației civile, și încurajează continuarea acestor eforturi; îndeamnă mai ales Consiliul de Securitate al ONU să întreprindă toate măsurile necesare conform rezoluției 2098 (2013) a Consiliului de Securitate pentru a proteja populația civilă din partea de est a R.D. Congo;

| 7. | solicită anchetarea minuțioasă de către mecanismul comun extins de verificare a originii bombelor și muniției lansatoarelor de grenade trase de pe teritoriul R.D. Congo și care ajung pe teritoriul statului vecin Rwanda; solicită mai multă transparență și regularitate în ceea ce privește rapoartele emise de mecanismul comun extins de verificare; |
| --- | --- |

7.

solicită anchetarea minuțioasă de către mecanismul comun extins de verificare a originii bombelor și muniției lansatoarelor de grenade trase de pe teritoriul R.D. Congo și care ajung pe teritoriul statului vecin Rwanda; solicită mai multă transparență și regularitate în ceea ce privește rapoartele emise de mecanismul comun extins de verificare;

| 8. | subliniază faptul că orice intervenție directă din partea statelor vecine ale R.D. Congo nu poate decât să agraveze situația; recomandă tuturor actorilor regionali implicați să dea dovadă de cea mai mare reținere și să se abțină de la declarații și acțiuni care ar putea avea drept consecință o nouă deteriorare a situației; invită statele vecine să asigure deplina respectare a suveranității Republicii Democratice Congo și a integrității sale teritoriale; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că orice intervenție directă din partea statelor vecine ale R.D. Congo nu poate decât să agraveze situația; recomandă tuturor actorilor regionali implicați să dea dovadă de cea mai mare reținere și să se abțină de la declarații și acțiuni care ar putea avea drept consecință o nouă deteriorare a situației; invită statele vecine să asigure deplina respectare a suveranității Republicii Democratice Congo și a integrității sale teritoriale;

| 9. | salută eforturile statelor membre ale ICGRL, ale Uniunii Africane și ale ONU, precum și măsurile și inițiativele lor care vizează o rezolvare politică a crizei care să fie durabilă, structurală și pașnică; solicită respectarea tuturor dispozițiilor prevăzute de acordul-cadru privind pacea, securitatea și cooperarea (PSC); |
| --- | --- |

9.

salută eforturile statelor membre ale ICGRL, ale Uniunii Africane și ale ONU, precum și măsurile și inițiativele lor care vizează o rezolvare politică a crizei care să fie durabilă, structurală și pașnică; solicită respectarea tuturor dispozițiilor prevăzute de acordul-cadru privind pacea, securitatea și cooperarea (PSC);

| 10. | invită țările din regiunea Marilor Lacuri să se angajeze, ca urmare, în special, a angajamentelor luate în februarie 2013 în cadrul acordurilor de la Addis Abeba, în vederea promovării în comun a păcii, a stabilității și a securității pentru a consolida dezvoltarea economică regională, acordând o atenție deosebită reconcilierii, respectării drepturilor omului, luptei împotriva impunității, instituirii unui sistem judiciar imparțial și a unei capacități mai mari de a trage la răspundere guvernul; |
| --- | --- |

10.

invită țările din regiunea Marilor Lacuri să se angajeze, ca urmare, în special, a angajamentelor luate în februarie 2013 în cadrul acordurilor de la Addis Abeba, în vederea promovării în comun a păcii, a stabilității și a securității pentru a consolida dezvoltarea economică regională, acordând o atenție deosebită reconcilierii, respectării drepturilor omului, luptei împotriva impunității, instituirii unui sistem judiciar imparțial și a unei capacități mai mari de a trage la răspundere guvernul;

| 11. | salută discuțiile de la Kampala pentru pace în regiune, care au avut loc la data de 5 septembrie 2013, sub auspiciile președintelui ICGLR, președintele Ugandei Yoweri Museveni; încurajează toți actorii implicați să participe și îndeamnă autoritățile congoleze să susțină dialogul dintre comunități, în special între cele care sunt afectate de acest conflict; |
| --- | --- |

11.

salută discuțiile de la Kampala pentru pace în regiune, care au avut loc la data de 5 septembrie 2013, sub auspiciile președintelui ICGLR, președintele Ugandei Yoweri Museveni; încurajează toți actorii implicați să participe și îndeamnă autoritățile congoleze să susțină dialogul dintre comunități, în special între cele care sunt afectate de acest conflict;

| 12. | invită UA și țările din regiunea Marilor Lacuri să ia măsuri suplimentare pentru a combate exploatarea ilicită a resurselor naturale și comerțul cu acestea – unul dintre motivele proliferării și traficului cu arme, care se numără printre principalii factori care alimentează și agravează conflictele din regiunea Marilor Lacuri; |
| --- | --- |

12.

invită UA și țările din regiunea Marilor Lacuri să ia măsuri suplimentare pentru a combate exploatarea ilicită a resurselor naturale și comerțul cu acestea – unul dintre motivele proliferării și traficului cu arme, care se numără printre principalii factori care alimentează și agravează conflictele din regiunea Marilor Lacuri;

| 13. | invită comunitatea internațională, inclusiv UE, UA și ONU, să ia în continuare toate măsurile posibile pentru a oferi un ajutor mai coordonat și mai eficient populației din estul R.D. Congo și pentru a contribui la eforturile de reacție la dezastrul umanitar; |
| --- | --- |

13.

invită comunitatea internațională, inclusiv UE, UA și ONU, să ia în continuare toate măsurile posibile pentru a oferi un ajutor mai coordonat și mai eficient populației din estul R.D. Congo și pentru a contribui la eforturile de reacție la dezastrul umanitar;

| 14. | salută mobilizarea de către Comisie a unei sume suplimentare de 10 milioane EUR pentru a furniza de urgență sprijinul atât de necesar pentru 2,5 milioane de persoane din R.D. Congo, ceea ce ar face ca suma finală a ajutorului de urgență acordat de UE R.D. Congo și regiunii Marilor Lacuri să se ridice la 71 milioane EUR în 2013, UE devenind cel mai mare donator umanitar al țării; |
| --- | --- |

14.

salută mobilizarea de către Comisie a unei sume suplimentare de 10 milioane EUR pentru a furniza de urgență sprijinul atât de necesar pentru 2,5 milioane de persoane din R.D. Congo, ceea ce ar face ca suma finală a ajutorului de urgență acordat de UE R.D. Congo și regiunii Marilor Lacuri să se ridice la 71 milioane EUR în 2013, UE devenind cel mai mare donator umanitar al țării;

| 15. | insistă ca guvernul R.D. Congo să finalizeze reforma sectorului de securitate și solicită să se depună eforturi atât la nivel național, cât și la nivel internațional pentru a întări autoritatea statului și statul de drept în R.D. Congo, în special în domeniile guvernanței și securității, inclusiv în strânsă colaborare cu misiunea Uniunii Europene de asistență militară (EUSEC) și cu misiunea Uniunii de asistență polițienească (EUPOL), care ar trebui să fie prelungite cu scopul de a consolida pacea și securitatea, atât în țară, cât și în regiunea Marilor Lacuri; |
| --- | --- |

15.

insistă ca guvernul R.D. Congo să finalizeze reforma sectorului de securitate și solicită să se depună eforturi atât la nivel național, cât și la nivel internațional pentru a întări autoritatea statului și statul de drept în R.D. Congo, în special în domeniile guvernanței și securității, inclusiv în strânsă colaborare cu misiunea Uniunii Europene de asistență militară (EUSEC) și cu misiunea Uniunii de asistență polițienească (EUPOL), care ar trebui să fie prelungite cu scopul de a consolida pacea și securitatea, atât în țară, cât și în regiunea Marilor Lacuri;

| 16. | încurajează parlamentul, senatul și președintele R.D. Congo, Joseph Kabila, să pună în aplicare toate măsurile necesare pentru a consolida democrația și a asigura participarea reală la guvernarea țării a tuturor forțelor politice care reprezintă voința națiunii congoleze, pe baza atât a normelor constituționale și legale, cât și a unor alegeri libere și corecte; reamintește să se ia în considerare recomandările emise de misiunea UE de observare a alegerilor în 2011, să se pună în aplicare reformele indispensabile pentru monitorizarea ciclului electoral, inclusiv prin garantarea organizării de alegeri locale; |
| --- | --- |

16.

încurajează parlamentul, senatul și președintele R.D. Congo, Joseph Kabila, să pună în aplicare toate măsurile necesare pentru a consolida democrația și a asigura participarea reală la guvernarea țării a tuturor forțelor politice care reprezintă voința națiunii congoleze, pe baza atât a normelor constituționale și legale, cât și a unor alegeri libere și corecte; reamintește să se ia în considerare recomandările emise de misiunea UE de observare a alegerilor în 2011, să se pună în aplicare reformele indispensabile pentru monitorizarea ciclului electoral, inclusiv prin garantarea organizării de alegeri locale;

| 17. | invită autoritățile congoleze să garanteze, în toate circumstanțele, integritatea fizică și psihologică a apărătorilor drepturilor omului și să deschidă o anchetă rapidă, completă, imparțială și transparentă pentru a identifica pe toți cei responsabili cu amenințarea, atacarea sau asasinarea mai multora dintre acești apărători; |
| --- | --- |

17.

invită autoritățile congoleze să garanteze, în toate circumstanțele, integritatea fizică și psihologică a apărătorilor drepturilor omului și să deschidă o anchetă rapidă, completă, imparțială și transparentă pentru a identifica pe toți cei responsabili cu amenințarea, atacarea sau asasinarea mai multora dintre acești apărători;

| 18. | subliniază importanța adoptării mult-așteptatelor acte legislative, inclusiv a legii privind protecția apărătorilor drepturilor omului și a legii privind conformitatea legislației naționale cu Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța adoptării mult-așteptatelor acte legislative, inclusiv a legii privind protecția apărătorilor drepturilor omului și a legii privind conformitatea legislației naționale cu Statutul de la Roma;

| 19. | recomandă ca, pe perioada celei de a 24-a sesiuni, Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului să adopte o rezoluție fermă care să reinstituie un mecanism oarecare de monitorizare a situației drepturilor omului în R.D. Congo, și care să solicite Înaltului Comisar ONU pentru Drepturile Omului să prezinte un raport cu privire la situația drepturilor omului în R.D. Congo; |
| --- | --- |

19.

recomandă ca, pe perioada celei de a 24-a sesiuni, Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului să adopte o rezoluție fermă care să reinstituie un mecanism oarecare de monitorizare a situației drepturilor omului în R.D. Congo, și care să solicite Înaltului Comisar ONU pentru Drepturile Omului să prezinte un raport cu privire la situația drepturilor omului în R.D. Congo;

| 20. | îndeamnă autoritățile congoleze să asigure crearea efectivă a unei curți specializate mixte care să contribuie la combaterea impunității și la judecarea persoanelor care s-au făcut vinovate de încălcări grave ale drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional în R.D. Congo, inclusiv de violență sexuală împotriva femeilor; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă autoritățile congoleze să asigure crearea efectivă a unei curți specializate mixte care să contribuie la combaterea impunității și la judecarea persoanelor care s-au făcut vinovate de încălcări grave ale drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional în R.D. Congo, inclusiv de violență sexuală împotriva femeilor;

| 21. | consideră că accesul transparent și controlul asupra resurselor naturale ale R.D. Congo și redistribuirea echitabilă a acestora prin intermediul bugetului de stat sunt indispensabile pentru dezvoltarea durabilă a țării; prin urmare, invită Uniunea Africană și țările din regiunea Marilor Lacuri să ia măsuri suplimentare pentru a combate exploatarea ilicită a resurselor naturale și comerțul cu acestea și invită Uniunea Europeană și întreaga comunitate internațională să-și intensifice cooperarea cu R.D. Congo în acest domeniu; |
| --- | --- |

21.

consideră că accesul transparent și controlul asupra resurselor naturale ale R.D. Congo și redistribuirea echitabilă a acestora prin intermediul bugetului de stat sunt indispensabile pentru dezvoltarea durabilă a țării; prin urmare, invită Uniunea Africană și țările din regiunea Marilor Lacuri să ia măsuri suplimentare pentru a combate exploatarea ilicită a resurselor naturale și comerțul cu acestea și invită Uniunea Europeană și întreaga comunitate internațională să-și intensifice cooperarea cu R.D. Congo în acest domeniu;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, guvernelor țărilor din regiunea Marilor Lacuri, Președintelui, prim-ministrului și Parlamentului R.D. Congo, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Reprezentantului Special al ONU pentru combaterea violenței sexuale în conflictele armate, Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, precum și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, guvernelor țărilor din regiunea Marilor Lacuri, Președintelui, prim-ministrului și Parlamentului R.D. Congo, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Reprezentantului Special al ONU pentru combaterea violenței sexuale în conflictele armate, Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, precum și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/178 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/178

---

P7_TA(2013)0389

Situația în Republica Centrafricană

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la Republica Centrafricană (2013/2823(RSP))

(2016/C 093/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de la Libreville (Gabon), din 11 ianuarie 2013, privind soluționarea crizei politico-militare din Republica Centrafricană (RCA), semnat sub egida șefilor de stat și de guvern din Comunitatea Economică a Statelor din Africa Centrală (ECCAS), care stabilește condițiile pentru încheierea crizei din RCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Libreville (Gabon), din 11 ianuarie 2013, privind soluționarea crizei politico-militare din Republica Centrafricană (RCA), semnat sub egida șefilor de stat și de guvern din Comunitatea Economică a Statelor din Africa Centrală (ECCAS), care stabilește condițiile pentru încheierea crizei din RCA,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 14 august 2013 privind situația din RCA, precum și rapoartele șefului Biroului integrat al ONU pentru consolidarea păcii în Republica Centrafricană (Binnuca), ale Secretarei Generale adjuncte pentru afaceri umanitare și ale Subsecretarului General pentru drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 14 august 2013 privind situația din RCA, precum și rapoartele șefului Biroului integrat al ONU pentru consolidarea păcii în Republica Centrafricană (Binnuca), ale Secretarei Generale adjuncte pentru afaceri umanitare și ale Subsecretarului General pentru drepturile omului,

| — | având în vedere Rezoluția 2088 (2013) a Consiliului de Securitate al ONU din 24 ianuarie 2013 și declarațiile Consiliului de Securitate privind RCA, în care se solicită Consiliului de Securitate să sprijine noua operațiune sub conducere africană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2088 (2013) a Consiliului de Securitate al ONU din 24 ianuarie 2013 și declarațiile Consiliului de Securitate privind RCA, în care se solicită Consiliului de Securitate să sprijine noua operațiune sub conducere africană,

| — | având în vedere decizia Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane din 19 iulie 2013, de autorizare a desfășurării operațiunii în favoarea păcii, sub conducere africană, începând cu 1 august 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane din 19 iulie 2013, de autorizare a desfășurării operațiunii în favoarea păcii, sub conducere africană, începând cu 1 august 2013,

| — | având în vedere summiturile extraordinare ale șefilor de stat și de guvern din ECCAS, care au avut loc la N'Djamena (Ciad), la 21 decembrie 2012, 3 aprilie 2013 și 18 aprilie 2013, precum și deciziile lor privind crearea unui Consiliu Național de Tranziție (CNT), cu putere legislativă și constituantă, și adoptarea unei foi de parcurs pentru procesul de tranziție din RCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere summiturile extraordinare ale șefilor de stat și de guvern din ECCAS, care au avut loc la N'Djamena (Ciad), la 21 decembrie 2012, 3 aprilie 2013 și 18 aprilie 2013, precum și deciziile lor privind crearea unui Consiliu Național de Tranziție (CNT), cu putere legislativă și constituantă, și adoptarea unei foi de parcurs pentru procesul de tranziție din RCA,

| — | având în vedere reuniunea Grupului Internațional de Contact din 3 mai 2013, de la Brazzaville (Congo), care a validat foaia de parcurs pentru tranziție și a creat un fond special pentru a oferi asistență RCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea Grupului Internațional de Contact din 3 mai 2013, de la Brazzaville (Congo), care a validat foaia de parcurs pentru tranziție și a creat un fond special pentru a oferi asistență RCA,

| — | având în vedere declarațiile referitoare la situația din Republica Centrafricană din 21 decembrie 2012, 1 și 11 ianuarie 2013, 25 martie 2013, 21 aprilie 2013 și 27 august 2013 ale Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile referitoare la situația din Republica Centrafricană din 21 decembrie 2012, 1 și 11 ianuarie 2013, 25 martie 2013, 21 aprilie 2013 și 27 august 2013 ale Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

| — | având în vedere declarația din 21 decembrie 2012 a Comisarului UE însărcinat cu ajutorul umanitar și protecția civilă referitoare la noua escaladare a conflictului din RCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 21 decembrie 2012 a Comisarului UE însărcinat cu ajutorul umanitar și protecția civilă referitoare la noua escaladare a conflictului din RCA,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 19 iunie 2013 privind RCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 19 iunie 2013 privind RCA,

| — | având în vedere declarațiile de presă ale Consiliului de Securitate al ONU privind RCA din 27 decembrie 2012 și din 4 și 11 ianuarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile de presă ale Consiliului de Securitate al ONU privind RCA din 27 decembrie 2012 și din 4 și 11 ianuarie 2013,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, din 26 decembrie 2012, prin care condamna atacurile rebelilor și solicita tuturor părților să respecte deciziile luate de ECCAS la N'Djamena, la 21 decembrie 2012, precum și declarația sa din 5 august 2013, prin care solicita încetarea impunității pentru încălcările grave ale drepturilor omului din RCA, inclusiv examinarea sancțiunilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, din 26 decembrie 2012, prin care condamna atacurile rebelilor și solicita tuturor părților să respecte deciziile luate de ECCAS la N'Djamena, la 21 decembrie 2012, precum și declarația sa din 5 august 2013, prin care solicita încetarea impunității pentru încălcările grave ale drepturilor omului din RCA, inclusiv examinarea sancțiunilor,

| — | având în vedere declarația din 16 aprilie 2013 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navanethem Pillay, în care a solicitat încetarea violențelor și reinstaurarea statului de drept în această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 16 aprilie 2013 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navanethem Pillay, în care a solicitat încetarea violențelor și reinstaurarea statului de drept în această țară,

| — | având în vedere declarațiile din 12, 19 și 31 decembrie 2012 ale Președintelui Comisiei Uniunii Africane, Nkosazana Dlamini-Zuma, privind situația din RCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 12, 19 și 31 decembrie 2012 ale Președintelui Comisiei Uniunii Africane, Nkosazana Dlamini-Zuma, privind situația din RCA,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit,

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European din 17 ianuarie 2013 referitoare la situația din RCA (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European din 17 ianuarie 2013 referitoare la situația din RCA (1),

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât elemente ale coaliției SELEKA, de la victoria militară a acesteia din 24 martie 2013 și preluarea puterii, multiplică atrocitățile, violurile, crimele, violențele fizice, furturile, jafurile și alte încălcări ale drepturilor persoanelor, atât în capitală, cât și în provincii, scăpând complet de sub control; |
| --- | --- |

A.

întrucât elemente ale coaliției SELEKA, de la victoria militară a acesteia din 24 martie 2013 și preluarea puterii, multiplică atrocitățile, violurile, crimele, violențele fizice, furturile, jafurile și alte încălcări ale drepturilor persoanelor, atât în capitală, cât și în provincii, scăpând complet de sub control;

| B. | întrucât, la 20 august 2013, o operațiune de dezarmare condusă de Séléka în Boy-Rabe, o zonă dominată de susținătorii ex-președintelui François Bozizé, s-a soldat cu uciderea a 11 persoane, cu zeci de fiind răniți, și a fost însoțită de jafuri; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 20 august 2013, o operațiune de dezarmare condusă de Séléka în Boy-Rabe, o zonă dominată de susținătorii ex-președintelui François Bozizé, s-a soldat cu uciderea a 11 persoane, cu zeci de fiind răniți, și a fost însoțită de jafuri;

| C. | întrucât, la 28 august 2013, peste 5 000 de locuitori din Bangui la fugit la principalul aeroport internațional din RCA pentru a scăpa de jafurile foștilor combatanți rebeli, și au ocupat pista timp de aproximativ 18 ore; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 28 august 2013, peste 5 000 de locuitori din Bangui la fugit la principalul aeroport internațional din RCA pentru a scăpa de jafurile foștilor combatanți rebeli, și au ocupat pista timp de aproximativ 18 ore;

| D. | ținând seama de riscul reluării ostilităților armate de către vechile Forțe Armate Centrafricane, favorabile fostului președinte François Bozizé, precum și de instrumentalizarea tensiunilor interreligioase și a riscurilor implicate; |
| --- | --- |

D.

ținând seama de riscul reluării ostilităților armate de către vechile Forțe Armate Centrafricane, favorabile fostului președinte François Bozizé, precum și de instrumentalizarea tensiunilor interreligioase și a riscurilor implicate;

| E. | întrucât, la 4 septembrie 2013, procurorul Tribunalului Bangui a cerut o pedeapsă cu închisoarea de 10 ani pentru cei 24 de foști rebeli Séléka aduși în fața justiției, în primul proces care a avut ca obiect abuzurile comise în RCA; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 4 septembrie 2013, procurorul Tribunalului Bangui a cerut o pedeapsă cu închisoarea de 10 ani pentru cei 24 de foști rebeli Séléka aduși în fața justiției, în primul proces care a avut ca obiect abuzurile comise în RCA;

| F. | întrucât respectarea drepturilor omului reprezintă o valoare fundamentală a Uniunii Europene și un element esențial al Acordului de la Cotonou; |
| --- | --- |

F.

întrucât respectarea drepturilor omului reprezintă o valoare fundamentală a Uniunii Europene și un element esențial al Acordului de la Cotonou;

| G. | întrucât neurmărirea în justiție a persoanelor responsabile de încălcarea drepturilor omului și de crime de război promovează un climat de impunitate și încurajează comiterea altor crime; |
| --- | --- |

G.

întrucât neurmărirea în justiție a persoanelor responsabile de încălcarea drepturilor omului și de crime de război promovează un climat de impunitate și încurajează comiterea altor crime;

| H. | întrucât, la 7 august 2013, procurorul Curții Penale Internaționale (CPI) a emis al doilea avertisment conform căruia crimele comise în RCA pot intra sub jurisdicția CPI, iar biroul său va începe urmărirea penală, dacă este necesar; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 7 august 2013, procurorul Curții Penale Internaționale (CPI) a emis al doilea avertisment conform căruia crimele comise în RCA pot intra sub jurisdicția CPI, iar biroul său va începe urmărirea penală, dacă este necesar;

| I. | întrucât aceste violențe conduc la noi deplasări ale populației, „Oficiul ONU pentru coordonarea ajutorului umanitar” estimând că o treime din populație și-a părăsit domiciliul și suferă de malnutriție, că 1,6 milioane de persoane au nevoie disperată de ajutor, dintre care 200 000 au nevoie de îngrijiri medicale, 484 000 se confruntă cu o gravă penurie alimentară, 206 000 au fost strămutate și 60 000 s-au refugiat în țările vecine; întrucât, în plus, 650 000 de copii nu mai sunt școlarizați din cauza ocupării școlilor de către grupările armate și întrucât 3 500 de copii au fost recrutați de către forțe și grupuri armate; |
| --- | --- |

I.

întrucât aceste violențe conduc la noi deplasări ale populației, „Oficiul ONU pentru coordonarea ajutorului umanitar” estimând că o treime din populație și-a părăsit domiciliul și suferă de malnutriție, că 1,6 milioane de persoane au nevoie disperată de ajutor, dintre care 200 000 au nevoie de îngrijiri medicale, 484 000 se confruntă cu o gravă penurie alimentară, 206 000 au fost strămutate și 60 000 s-au refugiat în țările vecine; întrucât, în plus, 650 000 de copii nu mai sunt școlarizați din cauza ocupării școlilor de către grupările armate și întrucât 3 500 de copii au fost recrutați de către forțe și grupuri armate;

| J. | întrucât, la 21 august 2013, autoritățile cameruneze au închis temporar frontiera cu RCA, susținând că rebelii Séléka au atacat localitatea de frontieră de Toktoyo și au ucis un polițist de frontieră camerunez; întrucât, în ciuda redeschiderii frontierei, șoferii de camioane continuă să ezite să treacă frontiera în RCA, ca urmare a deteriorării condițiilor de securitate; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 21 august 2013, autoritățile cameruneze au închis temporar frontiera cu RCA, susținând că rebelii Séléka au atacat localitatea de frontieră de Toktoyo și au ucis un polițist de frontieră camerunez; întrucât, în ciuda redeschiderii frontierei, șoferii de camioane continuă să ezite să treacă frontiera în RCA, ca urmare a deteriorării condițiilor de securitate;

| K. | întrucât RCA se confruntă cu probleme sociale și economice, sectorul public și cel privat fiind jefuite și distruse, ceea ce subminează în mod grav administrarea țării și structura sa economică și conduce la tulburări sociale; întrucât spitalele au fost, de asemenea, jefuite la scară largă, creând o situație dezastruoasă a sănătății în această țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât RCA se confruntă cu probleme sociale și economice, sectorul public și cel privat fiind jefuite și distruse, ceea ce subminează în mod grav administrarea țării și structura sa economică și conduce la tulburări sociale; întrucât spitalele au fost, de asemenea, jefuite la scară largă, creând o situație dezastruoasă a sănătății în această țară;

| L. | întrucât Acordul de la Libreville rămâne baza acordurilor de tranziție; întrucât, după încheierea perioadei de tranziție de 18 luni, trebuie organizate alegeri libere, democratice, transparente și echitabile, la care șeful statului, prim-ministrul, membrii guvernului de tranziție și membrii biroul CNT nu se vor putea prezenta; |
| --- | --- |

L.

întrucât Acordul de la Libreville rămâne baza acordurilor de tranziție; întrucât, după încheierea perioadei de tranziție de 18 luni, trebuie organizate alegeri libere, democratice, transparente și echitabile, la care șeful statului, prim-ministrul, membrii guvernului de tranziție și membrii biroul CNT nu se vor putea prezenta;

| M. | întrucât, la summitul ECCAS din 3 aprilie 2013, a fost creat CNT și întrucât la summitul din 18 aprilie 2013 a fost adoptată o foaie de parcurs privind componența și funcționarea acestuia; |
| --- | --- |

M.

întrucât, la summitul ECCAS din 3 aprilie 2013, a fost creat CNT și întrucât la summitul din 18 aprilie 2013 a fost adoptată o foaie de parcurs privind componența și funcționarea acestuia;

| N. | întrucât a fost înființat, în mai 2013, un grup internațional de contact pentru Republica Centrafricană, care să coordoneze acțiunile regionale, continentale și internaționale, pentru a găsi o soluție de durată la problemele recurente ale țării; |
| --- | --- |

N.

întrucât a fost înființat, în mai 2013, un grup internațional de contact pentru Republica Centrafricană, care să coordoneze acțiunile regionale, continentale și internaționale, pentru a găsi o soluție de durată la problemele recurente ale țării;

| O. | întrucât Uniunea Europeană este angajată într-un dialog politic periodic cu RCA, în temeiul Acordului de la Cotonou și este principalul creditor al țării, și întrucât aceasta a decis, pe 8 iulie 2013, să-și mărească cu 8 milioane ajutorul umanitar, pentru a-l ridica la 20 de milioane EUR; întrucât acest ajutor al UE nu este suficient, fiind necesară și implicarea altor parteneri internaționali; |
| --- | --- |

O.

întrucât Uniunea Europeană este angajată într-un dialog politic periodic cu RCA, în temeiul Acordului de la Cotonou și este principalul creditor al țării, și întrucât aceasta a decis, pe 8 iulie 2013, să-și mărească cu 8 milioane ajutorul umanitar, pentru a-l ridica la 20 de milioane EUR; întrucât acest ajutor al UE nu este suficient, fiind necesară și implicarea altor parteneri internaționali;

| P. | întrucât RCA s-a confruntat cu decenii de instabilitate și agitație politică de la câștigarea independenței sale în 1960; întrucât, în ciuda faptului că această țară este bogată în resurse naturale (cherestea, aur, diamante, uraniu etc.), RCA se află doar pe locul 179 din 187 de țări în ceea ce privește indicele dezvoltării umane și, cu circa 70 % din populație trăind sub limita sărăciei, această țară rămâne una dintre cele mai sărace țări din lume, |
| --- | --- |

P.

întrucât RCA s-a confruntat cu decenii de instabilitate și agitație politică de la câștigarea independenței sale în 1960; întrucât, în ciuda faptului că această țară este bogată în resurse naturale (cherestea, aur, diamante, uraniu etc.), RCA se află doar pe locul 179 din 187 de țări în ceea ce privește indicele dezvoltării umane și, cu circa 70 % din populație trăind sub limita sărăciei, această țară rămâne una dintre cele mai sărace țări din lume,

| 1. | condamnă preluarea neconstituțională a puterii prin forță armată a coaliției SELEKA, la 24 martie 2013; |
| --- | --- |

1.

condamnă preluarea neconstituțională a puterii prin forță armată a coaliției SELEKA, la 24 martie 2013;

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare pentru situația din RCA, caracterizată printr-o totală încălcare a legii și o absență a statului de drept; condamnă violențele recente, care au erodat și mai mult serviciile cele mai de bază din țară și au agravat situația umanitară deja dezastruoasă, care afectează întreaga populație; |
| --- | --- |

2.

își exprimă profunda îngrijorare pentru situația din RCA, caracterizată printr-o totală încălcare a legii și o absență a statului de drept; condamnă violențele recente, care au erodat și mai mult serviciile cele mai de bază din țară și au agravat situația umanitară deja dezastruoasă, care afectează întreaga populație;

| 3. | solicită autorităților RCA să ia măsuri concrete pentru a proteja populația civilă, a pune capăt recrutării și folosirii copiilor de către grupările armate și a restabili securitatea și ordinea publică, precum și serviciile de bază de electricitate și apă; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților RCA să ia măsuri concrete pentru a proteja populația civilă, a pune capăt recrutării și folosirii copiilor de către grupările armate și a restabili securitatea și ordinea publică, precum și serviciile de bază de electricitate și apă;

| 4. | condamnă ferm încălcările grave ale dreptului umanitar și numeroasele încălcări ale legislației privind drepturile omului, în special de către elemente ale Séléka, care includ execuții extrajudiciare, execuții sumare, dispariții forțate, arestări și detenții arbitrare, tortură, violență sexuală și pe criterii pe gen și recrutarea copiilor-soldați; |
| --- | --- |

4.

condamnă ferm încălcările grave ale dreptului umanitar și numeroasele încălcări ale legislației privind drepturile omului, în special de către elemente ale Séléka, care includ execuții extrajudiciare, execuții sumare, dispariții forțate, arestări și detenții arbitrare, tortură, violență sexuală și pe criterii pe gen și recrutarea copiilor-soldați;

| 5. | invită autoritățile din RCA și toate părțile interesate să abordeze cauzele structurale ale crizelor recurente ale țării și să conlucreze pentru aplicarea Acordului de la Libreville, care stabilește condițiile de tranziție în această țară, precum și condițiile revenirii la ordinea constituțională, cu obiectivul de a ajunge la o pace de lungă durată și la soluții democratice; |
| --- | --- |

5.

invită autoritățile din RCA și toate părțile interesate să abordeze cauzele structurale ale crizelor recurente ale țării și să conlucreze pentru aplicarea Acordului de la Libreville, care stabilește condițiile de tranziție în această țară, precum și condițiile revenirii la ordinea constituțională, cu obiectivul de a ajunge la o pace de lungă durată și la soluții democratice;

| 6. | lansează un apel partenerilor internaționali pentru a sprijini la maximum eforturile comune în domeniul securității, ajutorului umanitar și edificării unui stat de drept; solicită insistent Consiliului de Securitate al ONU să examineze de urgență cererea de asistență a Uniunii Africană pentru finanțarea a 3600 de membri ai personalului civil și militar al misiunii de menținere a păcii în RCA; |
| --- | --- |

6.

lansează un apel partenerilor internaționali pentru a sprijini la maximum eforturile comune în domeniul securității, ajutorului umanitar și edificării unui stat de drept; solicită insistent Consiliului de Securitate al ONU să examineze de urgență cererea de asistență a Uniunii Africană pentru finanțarea a 3600 de membri ai personalului civil și militar al misiunii de menținere a păcii în RCA;

| 7. | sprijină actuala tranziție de la Misiunea pentru consolidarea păcii în RCA (Micopax) la Misiunea internațională sub conducere africană de asistență pentru RCA (AFISM-CAR), al cărei mandat ar trebui exercitat sub egida ONU; |
| --- | --- |

7.

sprijină actuala tranziție de la Misiunea pentru consolidarea păcii în RCA (Micopax) la Misiunea internațională sub conducere africană de asistență pentru RCA (AFISM-CAR), al cărei mandat ar trebui exercitat sub egida ONU;

| 8. | salută decizia șefilor de stat ai ECCAS de a crește substanțial dimensiunile Forței Multinaționale a Africii Centrale (FOMAC) și de a adopta un mandat adecvat de misiune, care să contribuie la securizarea RCA; își exprimă totodată îngrijorarea pentru faptul că, deși au fost desfășurate 1 300 de trupe ECCAS în RCA, acestea nu au reușit să împiedice nerespectarea masivă a legii în țară; subliniază că deteriorarea situației din RCA ar putea conduce la instabilitatea regiunii; |
| --- | --- |

8.

salută decizia șefilor de stat ai ECCAS de a crește substanțial dimensiunile Forței Multinaționale a Africii Centrale (FOMAC) și de a adopta un mandat adecvat de misiune, care să contribuie la securizarea RCA; își exprimă totodată îngrijorarea pentru faptul că, deși au fost desfășurate 1 300 de trupe ECCAS în RCA, acestea nu au reușit să împiedice nerespectarea masivă a legii în țară; subliniază că deteriorarea situației din RCA ar putea conduce la instabilitatea regiunii;

| 9. | solicită ca persoanele care s-au făcut vinovate de încălcări ale drepturilor omului, de crime de război, de crime împotriva umanității, de violență sexuală împotriva femeilor și de recrutarea de copii-soldați să fie raportate, identificate, urmărite în justiție și pedepsite în conformitate cu dreptul penal național și internațional; subliniază, în acest sens, că situația din RCA a fost deja adusă în fața CPI și că, în conformitate cu statutul Curții, nu există nici un termen de prescripție pentru genocid, crime împotriva umanității și crime de război; |
| --- | --- |

9.

solicită ca persoanele care s-au făcut vinovate de încălcări ale drepturilor omului, de crime de război, de crime împotriva umanității, de violență sexuală împotriva femeilor și de recrutarea de copii-soldați să fie raportate, identificate, urmărite în justiție și pedepsite în conformitate cu dreptul penal național și internațional; subliniază, în acest sens, că situația din RCA a fost deja adusă în fața CPI și că, în conformitate cu statutul Curții, nu există nici un termen de prescripție pentru genocid, crime împotriva umanității și crime de război;

| 10. | salută decizia RCA de a lansa un program de colectare a armelor neautorizate, ca reacție la violențele și infracțiunile minore dintr-o națiune cronic instabilă; solicită insistent guvernului să facă această măsură obligatorie; |
| --- | --- |

10.

salută decizia RCA de a lansa un program de colectare a armelor neautorizate, ca reacție la violențele și infracțiunile minore dintr-o națiune cronic instabilă; solicită insistent guvernului să facă această măsură obligatorie;

| 11. | ia act de crearea unei comisii mixte de anchetă pentru abuzurile comise de SELEKA de la preluarea puterii și solicită toate părților legate de această structură să conlucreze în vederea reconcilierii naționale; |
| --- | --- |

11.

ia act de crearea unei comisii mixte de anchetă pentru abuzurile comise de SELEKA de la preluarea puterii și solicită toate părților legate de această structură să conlucreze în vederea reconcilierii naționale;

| 12. | consideră că este necesar, de asemenea, să fie abordate consecințele conflictelor, în special prin reforma forțelor armate și de securitate, demilitarizare, demobilizarea și reintegrarea foștilor combatanți, repatrierea refugiaților, întoarcerea persoanelor strămutate intern la domiciliu și punerea în aplicare a unor programe de dezvoltare viabile; |
| --- | --- |

12.

consideră că este necesar, de asemenea, să fie abordate consecințele conflictelor, în special prin reforma forțelor armate și de securitate, demilitarizare, demobilizarea și reintegrarea foștilor combatanți, repatrierea refugiaților, întoarcerea persoanelor strămutate intern la domiciliu și punerea în aplicare a unor programe de dezvoltare viabile;

| 13. | insistă asupra faptului că o soluție politică cuprinzătoare, care să inclusă distribuirea echitabilă a veniturilor prin bugetul de stat, este vitală pentru soluționarea crizei și facilitarea unei dezvoltări sustenabile a regiunii; solicită Secretarului General al ONU să numească un grup de experți care să efectueze o investigație asupra exploatării resurselor agricole și minerale din RCA, cu obiectivul de a stabili un cadru juridic care să permită populației să beneficieze de resursele țării; |
| --- | --- |

13.

insistă asupra faptului că o soluție politică cuprinzătoare, care să inclusă distribuirea echitabilă a veniturilor prin bugetul de stat, este vitală pentru soluționarea crizei și facilitarea unei dezvoltări sustenabile a regiunii; solicită Secretarului General al ONU să numească un grup de experți care să efectueze o investigație asupra exploatării resurselor agricole și minerale din RCA, cu obiectivul de a stabili un cadru juridic care să permită populației să beneficieze de resursele țării;

| 14. | salută sprijinul mai mare al UE pentru rezolvarea crizei umanitare din RCA și solicită UE și statelor sale membre, ca donatori principali în această țară, să-și îmbunătățească coordonarea cu alți donatori și instituții internaționale, pentru a răspunde adecvat nevoilor umanitare și a ușura suferința populației din RCA; solicită organizarea unei reuniuni privind RCA cu ocazia Adunării Generale a ONU de la New York, din septembrie 2013; |
| --- | --- |

14.

salută sprijinul mai mare al UE pentru rezolvarea crizei umanitare din RCA și solicită UE și statelor sale membre, ca donatori principali în această țară, să-și îmbunătățească coordonarea cu alți donatori și instituții internaționale, pentru a răspunde adecvat nevoilor umanitare și a ușura suferința populației din RCA; solicită organizarea unei reuniuni privind RCA cu ocazia Adunării Generale a ONU de la New York, din septembrie 2013;

| 15. | solicită intensificarea operațiunilor internaționale, cu acordul RCA, pentru arestarea membrilor ARD și pentru a pune capăt devastării comise de acest grup criminal; |
| --- | --- |

15.

solicită intensificarea operațiunilor internaționale, cu acordul RCA, pentru arestarea membrilor ARD și pentru a pune capăt devastării comise de acest grup criminal;

| 16. | solicită autorităților centrafricane să-și respecte obligațiile din Statutul de la Roma al CPI, la care țara lor a subscris; |
| --- | --- |

16.

solicită autorităților centrafricane să-și respecte obligațiile din Statutul de la Roma al CPI, la care țara lor a subscris;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, instituțiilor Uniunii Africane, ECCAS, Adunării Parlamentare ACP-UE și statelor membre ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, instituțiilor Uniunii Africane, ECCAS, Adunării Parlamentare ACP-UE și statelor membre ale Uniunii Europene.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0033.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/182 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/182

---

P7_TA(2013)0390

Situaţia din Bahrain

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația drepturilor omului în Bahrain (2013/2830(RSP))

(2016/C 093/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bahrain din 27 octombrie 2011 (1), 15 martie 2012 (2) și 17 ianuarie 2013 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bahrain din 27 octombrie 2011 (1), 15 martie 2012 (2) și 17 ianuarie 2013 (3),

| — | având în vedere vizita unei delegații a Subcomisiei sale pentru drepturile omului în Bahrain din 19–20 decembrie 2012 și declarația de presă emisă de respectiva delegație și având în vedere vizita delegației în Peninsula Arabă, care a avut loc la 27–30 aprilie 2013 și declarația de presă a acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita unei delegații a Subcomisiei sale pentru drepturile omului în Bahrain din 19–20 decembrie 2012 și declarația de presă emisă de respectiva delegație și având în vedere vizita delegației în Peninsula Arabă, care a avut loc la 27–30 aprilie 2013 și declarația de presă a acesteia,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) referitoare la situația din Bahrain, în special declarațiile din 7 ianuarie, 11 februarie și 1 iulie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) referitoare la situația din Bahrain, în special declarațiile din 7 ianuarie, 11 februarie și 1 iulie 2013,

| — | având în vedere declarațiile Secretarului General al ONU, în special declarația din 8 ianuarie 2013 și declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 6 august 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Secretarului General al ONU, în special declarația din 8 ianuarie 2013 și declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 6 august 2013,

| — | având în vedere cel de-al douăzeci și treilea Consiliu comun și Reuniune ministerială UE- CCG, care au avut loc la Manama, Bahrain, la 30 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al douăzeci și treilea Consiliu comun și Reuniune ministerială UE- CCG, care au avut loc la Manama, Bahrain, la 30 iunie 2013,

| — | având în vedere reuniunea extraordinară a Adunării Naționale a Bahrainului, care a avut loc la 28 iulie 2013 și care a avut ca rezultat emiterea de către Regele Bahrainului, Hamad bin Isa Al Khalifah, a unor decrete de urgență, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea extraordinară a Adunării Naționale a Bahrainului, care a avut loc la 28 iulie 2013 și care a avut ca rezultat emiterea de către Regele Bahrainului, Hamad bin Isa Al Khalifah, a unor decrete de urgență,

| — | având în vedere actele legislative din 2006 din Bahrain adoptate pentru „apărarea societății de actele teroriste”, |
| --- | --- |

—

având în vedere actele legislative din 2006 din Bahrain adoptate pentru „apărarea societății de actele teroriste”,

| — | având în vedere decizia Consiliului ministerial al Ligii Arabe care s-a reunit la 1 septembrie 2013 la Cairo, de înființare a unui tribunal pan-arab pentru drepturile omului în capitala Bahrainului, Manama, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului ministerial al Ligii Arabe care s-a reunit la 1 septembrie 2013 la Cairo, de înființare a unui tribunal pan-arab pentru drepturile omului în capitala Bahrainului, Manama,

| — | având în vedere raportul prezentat de Comisia independentă de anchetă din Bahrain (CIAB) în noiembrie 2011, precum și raportul său ulterior din 21 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat de Comisia independentă de anchetă din Bahrain (CIAB) în noiembrie 2011, precum și raportul său ulterior din 21 noiembrie 2012,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane și degradante, Convenția cu privire la drepturile copilului, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane și degradante, Convenția cu privire la drepturile copilului, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte,

| — | având în vedere Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului din 2004, astfel cum au fost actualizate în 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului din 2004, astfel cum au fost actualizate în 2008,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația drepturilor omului din Bahrain rămâne îngrijorătoare în urma represiunii protestelor pro-democrație din 2011; întrucât numeroase acțiuni recente ale guvernului din Bahrain continuă să încalce grav și să restrângă drepturile și libertățile unor părți ale poporului din Bahrain, în special dreptul persoanelor fizice de a protesta pașnic, libertatea de exprimare și libertatea digitală; întrucât autoritățile din Bahrain continuă să reprime protestatari politici pașnici, inclusiv să folosească în mod disproporționat violența și tortura prin intermediul forțelor de securitate și de poliție; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația drepturilor omului din Bahrain rămâne îngrijorătoare în urma represiunii protestelor pro-democrație din 2011; întrucât numeroase acțiuni recente ale guvernului din Bahrain continuă să încalce grav și să restrângă drepturile și libertățile unor părți ale poporului din Bahrain, în special dreptul persoanelor fizice de a protesta pașnic, libertatea de exprimare și libertatea digitală; întrucât autoritățile din Bahrain continuă să reprime protestatari politici pașnici, inclusiv să folosească în mod disproporționat violența și tortura prin intermediul forțelor de securitate și de poliție;

| B. | întrucât activiștii pentru drepturile omului din Bahrain se confruntă în mod sistematic cu urmărirea, hărțuirea și detenția, unii dintre aceștia fiind condamnați la închisoare pe viață; |
| --- | --- |

B.

întrucât activiștii pentru drepturile omului din Bahrain se confruntă în mod sistematic cu urmărirea, hărțuirea și detenția, unii dintre aceștia fiind condamnați la închisoare pe viață;

| C. | întrucât, la 1 august 2013, înaintea unor proteste pașnice planificate să aibă loc la Manama la 14 august 2013, Regele Bahrainului a ordonat punerea în aplicare a recomandărilor adoptate de Parlament, care includeau interzicerea tuturor formelor de ocupare pașnică a spațiilor publice, a adunărilor și protestelor în capitala Manama, restricții și mai mari pentru activitățile mediilor sociale, o majorare a perioadei de detenție și ridicarea cetățeniei pentru orice persoană care se face vinovată de comiterea de acte de terorism sau de incitarea la acestea; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 1 august 2013, înaintea unor proteste pașnice planificate să aibă loc la Manama la 14 august 2013, Regele Bahrainului a ordonat punerea în aplicare a recomandărilor adoptate de Parlament, care includeau interzicerea tuturor formelor de ocupare pașnică a spațiilor publice, a adunărilor și protestelor în capitala Manama, restricții și mai mari pentru activitățile mediilor sociale, o majorare a perioadei de detenție și ridicarea cetățeniei pentru orice persoană care se face vinovată de comiterea de acte de terorism sau de incitarea la acestea;

| D. | întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) a declarat că, deși salută recomandarea Adunării Naționale cum că „libertățile fundamentale, în special libertatea de opinie, nu ar trebui să fie afectate, pentru a menține un echilibru între aplicarea legii și apărarea drepturilor omului”, își repetă îngrijorarea cu privire la restricțiile aplicate demonstrațiilor publice și altor întruniri publice; |
| --- | --- |

D.

întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) a declarat că, deși salută recomandarea Adunării Naționale cum că „libertățile fundamentale, în special libertatea de opinie, nu ar trebui să fie afectate, pentru a menține un echilibru între aplicarea legii și apărarea drepturilor omului”, își repetă îngrijorarea cu privire la restricțiile aplicate demonstrațiilor publice și altor întruniri publice;

| E. | întrucât, conform raportului Comisiei independente de anchetă din Bahrain (BICI), autoritățile din Bahrain s-au angajat să efectueze reforme; întrucât au fost înregistrate progrese în ceea ce privește revizuirea sistemelor judiciare și de aplicare a legii, reintegrarea în muncă a lucrătorilor concediați în mod nedrept și înființarea unei unități speciale de urmărire pentru a investiga acuzațiile de abuz, precum și în ceea ce privește reformarea poliției; întrucât, per ansamblu, punerea în aplicare a recomandărilor BICI rămâne lentă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform raportului Comisiei independente de anchetă din Bahrain (BICI), autoritățile din Bahrain s-au angajat să efectueze reforme; întrucât au fost înregistrate progrese în ceea ce privește revizuirea sistemelor judiciare și de aplicare a legii, reintegrarea în muncă a lucrătorilor concediați în mod nedrept și înființarea unei unități speciale de urmărire pentru a investiga acuzațiile de abuz, precum și în ceea ce privește reformarea poliției; întrucât, per ansamblu, punerea în aplicare a recomandărilor BICI rămâne lentă;

| F. | întrucât o delegație condusă de Ministrul pentru drepturile omului, Dr. Salah bin Ali Abdulrahman, va participa la cea de-a 24-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, care are loc în perioada 7–27 septembrie 2013 și va verifica, pe durata reuniunilor, punerea în aplicare a recomandărilor Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și a recomandărilor Comisiei independente de anchetă din Bahrain, precum și a recomandărilor Adunării Naționale, pe care guvernul din Bahrain s-a angajat să le pună în aplicare conform unui calendar și unui program de acțiune; |
| --- | --- |

F.

întrucât o delegație condusă de Ministrul pentru drepturile omului, Dr. Salah bin Ali Abdulrahman, va participa la cea de-a 24-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, care are loc în perioada 7–27 septembrie 2013 și va verifica, pe durata reuniunilor, punerea în aplicare a recomandărilor Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și a recomandărilor Comisiei independente de anchetă din Bahrain, precum și a recomandărilor Adunării Naționale, pe care guvernul din Bahrain s-a angajat să le pună în aplicare conform unui calendar și unui program de acțiune;

| G. | întrucât în Bahrain chiar și copii au fost arestați și ținuți în închisori pentru adulți, în condiții neadecvate pentru minori, unde se pare că au fost torturați și tratați necorespunzător; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Bahrain chiar și copii au fost arestați și ținuți în închisori pentru adulți, în condiții neadecvate pentru minori, unde se pare că au fost torturați și tratați necorespunzător;

| H. | întrucât la 24 aprilie 2013, guvernul a amânat pentru a doua oară, de această dată pentru o perioadă nedeterminată, vizita Raportorului special al ONU pentru tortură și alte tipuri de tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

H.

întrucât la 24 aprilie 2013, guvernul a amânat pentru a doua oară, de această dată pentru o perioadă nedeterminată, vizita Raportorului special al ONU pentru tortură și alte tipuri de tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante;

| I. | întrucât la 2 septembrie 2013, Bahrainul a anunțat că va găzdui sediul permanent al Tribunalului arab pentru drepturile omului, în urma aprobării înființării acestei instituții la o reuniune a Ligii Arabe de la Cairo; |
| --- | --- |

I.

întrucât la 2 septembrie 2013, Bahrainul a anunțat că va găzdui sediul permanent al Tribunalului arab pentru drepturile omului, în urma aprobării înființării acestei instituții la o reuniune a Ligii Arabe de la Cairo;

| J. | întrucât Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului, Stavros Lambrinidis, a vizitat Bahrainului în cadrul reuniunii ministeriale a UE- Consiliului de Cooperare al Golfului în iunie 2013, |
| --- | --- |

J.

întrucât Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului, Stavros Lambrinidis, a vizitat Bahrainului în cadrul reuniunii ministeriale a UE- Consiliului de Cooperare al Golfului în iunie 2013,

| 1. | cere autorităților din Bahrain să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de exprimare, atât online, cât și offline, precum și libertatea de întrunire; regretă profund ordinele de restricționare date de Parlamentul și de Regele Bahrainului și cere ridicarea interdicțiilor privind dreptul la demonstranții pașnice și a adunare liberă în capitala Manama și revocarea ordinelor ministrului justiției din 3 septembrie 2013, care sunt incompatibile cu angajamentele guvernului de a lansa reforme și care nu vor ajuta la a continua reconcilierea națională sau la construirea încrederii în rândul tuturor părților; |
| --- | --- |

1.

cere autorităților din Bahrain să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale, inclusiv libertatea de exprimare, atât online, cât și offline, precum și libertatea de întrunire; regretă profund ordinele de restricționare date de Parlamentul și de Regele Bahrainului și cere ridicarea interdicțiilor privind dreptul la demonstranții pașnice și a adunare liberă în capitala Manama și revocarea ordinelor ministrului justiției din 3 septembrie 2013, care sunt incompatibile cu angajamentele guvernului de a lansa reforme și care nu vor ajuta la a continua reconcilierea națională sau la construirea încrederii în rândul tuturor părților;

| 2. | cere să se respecte dreptul legitim al cetățenilor din Bahrain de a-și exprima liber opiniile, de a organiza reuniuni și de a demonstra pașnic; subliniază importanța unor mijloace de comunicare în masă libere și pluraliste; cere acces nelimitat în această țară pentru ONG-urile și jurnaliștii străini; |
| --- | --- |

2.

cere să se respecte dreptul legitim al cetățenilor din Bahrain de a-și exprima liber opiniile, de a organiza reuniuni și de a demonstra pașnic; subliniază importanța unor mijloace de comunicare în masă libere și pluraliste; cere acces nelimitat în această țară pentru ONG-urile și jurnaliștii străini;

| 3. | salută măsurile luate de autoritățile din Bahrain de a pune în aplicare recomandările Comisiei independente de anchetă din Bahrain; recunoaște că au fost depuse unele eforturi în acest sens, dar subliniază totuși că mai este mult de făcut pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului din această țară; cere guvernului din Bahrain să pună în aplicare pe deplin și rapid recomandările BICI și cele cuprinse în evaluarea periodică universală; recomandă ca la cea de-a 24 sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU să se instituie un mecanism de monitorizare însărcinat să urmărească punerea în aplicare a recomandărilor BICI și rezoluția generală cu privire la situația drepturilor omului în Bahrain; |
| --- | --- |

3.

salută măsurile luate de autoritățile din Bahrain de a pune în aplicare recomandările Comisiei independente de anchetă din Bahrain; recunoaște că au fost depuse unele eforturi în acest sens, dar subliniază totuși că mai este mult de făcut pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului din această țară; cere guvernului din Bahrain să pună în aplicare pe deplin și rapid recomandările BICI și cele cuprinse în evaluarea periodică universală; recomandă ca la cea de-a 24 sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU să se instituie un mecanism de monitorizare însărcinat să urmărească punerea în aplicare a recomandărilor BICI și rezoluția generală cu privire la situația drepturilor omului în Bahrain;

| 4. | solicită guvernului din Bahrain să pună în aplicare reformele democratice necesare și să încurajeze un dialog național amplu și constructiv, precum și reconcilierea, inclusiv eliberarea dizidenților; |
| --- | --- |

4.

solicită guvernului din Bahrain să pună în aplicare reformele democratice necesare și să încurajeze un dialog național amplu și constructiv, precum și reconcilierea, inclusiv eliberarea dizidenților;

| 5. | solicită autorităților din Bahrain să pună capăt imediat tuturor actelor de represiune, inclusiv hărțuirii judiciare și cere eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință, activiști politici, jurnaliști, bloggeri, doctori și paramedici, apărători ai drepturilor omului și protestatari pașnici, inclusiv eliberarea următorilor: Abdulhadi Al-Khawaja, Nabeel Rajab, Ibrahim Sharif, Naji Fateel, Zainab Al-Khawaja, Mahdi’Issa Mahdi Abu Deeb și Jalila Al-Salman; |
| --- | --- |

5.

solicită autorităților din Bahrain să pună capăt imediat tuturor actelor de represiune, inclusiv hărțuirii judiciare și cere eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință, activiști politici, jurnaliști, bloggeri, doctori și paramedici, apărători ai drepturilor omului și protestatari pașnici, inclusiv eliberarea următorilor: Abdulhadi Al-Khawaja, Nabeel Rajab, Ibrahim Sharif, Naji Fateel, Zainab Al-Khawaja, Mahdi’Issa Mahdi Abu Deeb și Jalila Al-Salman;

| 6. | salută faptul că Regele Hamad Bin Isa al-Khalifa a instituit o comisie independentă pentru drepturile prizonierilor și ale deținuților și solicită acestei comisii să monitorizeze efectiv și să îmbunătățească condițiile și tratamentul prizonierilor și deținuților; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că Regele Hamad Bin Isa al-Khalifa a instituit o comisie independentă pentru drepturile prizonierilor și ale deținuților și solicită acestei comisii să monitorizeze efectiv și să îmbunătățească condițiile și tratamentul prizonierilor și deținuților;

| 7. | salută înființarea de către Regele Hamad Bin Isa al-Khalifa a unui minister pentru drepturile omului și dezvoltare socială în Bahrain și îi cere respectivului minister să acționeze în conformitate cu standardele și obligațiile internaționale în materie de drepturi ale omului; remarcă îndeosebi poziția progresistă a Bahrainului față de participarea femeilor în societate; |
| --- | --- |

7.

salută înființarea de către Regele Hamad Bin Isa al-Khalifa a unui minister pentru drepturile omului și dezvoltare socială în Bahrain și îi cere respectivului minister să acționeze în conformitate cu standardele și obligațiile internaționale în materie de drepturi ale omului; remarcă îndeosebi poziția progresistă a Bahrainului față de participarea femeilor în societate;

| 8. | ia act de înființarea oficială în iulie 2013 de către Ministerul de interne din Bahrain a unui ombudsman pentru poliție și își exprimă speranța că această instituție va putea să analizeze în mod eficace reclamațiile și plângerile cetățenilor din Bahrain; |
| --- | --- |

8.

ia act de înființarea oficială în iulie 2013 de către Ministerul de interne din Bahrain a unui ombudsman pentru poliție și își exprimă speranța că această instituție va putea să analizeze în mod eficace reclamațiile și plângerile cetățenilor din Bahrain;

| 9. | ia act de eforturile continue ale guvernului din Bahrain de a reforma codul penal și procedurile judiciare și încurajează continuarea acestui proces; solicită guvernului din Bahrain să ia toate măsurile necesare pentru a garanta desfășurarea unor procese corecte, independența și imparțialitatea puterii judecătorești din Bahrain și să se asigure că acționează în deplină conformitate cu standardele internaționale în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

ia act de eforturile continue ale guvernului din Bahrain de a reforma codul penal și procedurile judiciare și încurajează continuarea acestui proces; solicită guvernului din Bahrain să ia toate măsurile necesare pentru a garanta desfășurarea unor procese corecte, independența și imparțialitatea puterii judecătorești din Bahrain și să se asigure că acționează în deplină conformitate cu standardele internaționale în materie de drepturile omului;

| 10. | cere desfășurarea de anchete independente cu privire la toate acuzațiile de tortură și de alte forme de rele tratamente și publicarea rezultatelor acestor anchete; consideră că responsabilitatea pentru încălcările din trecut este un element-cheie pentru dreptate și o veritabilă reconciliere, elementele necesare pentru stabilitatea socială; |
| --- | --- |

10.

cere desfășurarea de anchete independente cu privire la toate acuzațiile de tortură și de alte forme de rele tratamente și publicarea rezultatelor acestor anchete; consideră că responsabilitatea pentru încălcările din trecut este un element-cheie pentru dreptate și o veritabilă reconciliere, elementele necesare pentru stabilitatea socială;

| 11. | cere autorităților din Bahrain să respecte drepturile minorilor și să nu îi rețină în închisori pentru adulți, dar și să trateze minorii în conformitate cu Convenția cu privire la drepturile copilului, la care Bahrainul este parte; |
| --- | --- |

11.

cere autorităților din Bahrain să respecte drepturile minorilor și să nu îi rețină în închisori pentru adulți, dar și să trateze minorii în conformitate cu Convenția cu privire la drepturile copilului, la care Bahrainul este parte;

| 12. | consideră că privarea arbitrară de naționalitate ar putea conduce la situații de apatridie, cu consecințe grave pentru protecția drepturilor omului pentru indivizii în cauză; ia act de faptul că retragerea naționalității pentru opozanții politici de către autoritățile din Bahrain contravine legislației internaționale; |
| --- | --- |

12.

consideră că privarea arbitrară de naționalitate ar putea conduce la situații de apatridie, cu consecințe grave pentru protecția drepturilor omului pentru indivizii în cauză; ia act de faptul că retragerea naționalității pentru opozanții politici de către autoritățile din Bahrain contravine legislației internaționale;

| 13. | regretă răspunsul slab al UE la situația actuală din Bahrain și cere ÎR/VP să condamne încălcările drepturilor și libertăților fundamentale ale omului, încălcări care au loc în prezent, și să impună măsuri restrictive specifice (interdicții de obținere a vizelor și înghețarea activelor) împotriva persoanelor care se fac vinovate și care sunt implicate în abuzuri la adresa drepturilor omului (după cum se arată în raportul BICI); |
| --- | --- |

13.

regretă răspunsul slab al UE la situația actuală din Bahrain și cere ÎR/VP să condamne încălcările drepturilor și libertăților fundamentale ale omului, încălcări care au loc în prezent, și să impună măsuri restrictive specifice (interdicții de obținere a vizelor și înghețarea activelor) împotriva persoanelor care se fac vinovate și care sunt implicate în abuzuri la adresa drepturilor omului (după cum se arată în raportul BICI);

| 14. | cere ÎR/VP și statelor membre să conlucreze pentru a dezvolta o strategie clară privind modul în care UE, în mod public, dar și pe plan privat, va insista activ pentru eliberarea prizonierilor de conștiință și cere ÎR/VP să conlucreze cu statele membre pentru a garanta adoptarea concluziilor Consiliului Afaceri Externe privind situația drepturilor omului în Bahrain, care ar trebui să includă un apel specific pentru eliberarea imediată și necondiționată a prizonierilor; |
| --- | --- |

14.

cere ÎR/VP și statelor membre să conlucreze pentru a dezvolta o strategie clară privind modul în care UE, în mod public, dar și pe plan privat, va insista activ pentru eliberarea prizonierilor de conștiință și cere ÎR/VP să conlucreze cu statele membre pentru a garanta adoptarea concluziilor Consiliului Afaceri Externe privind situația drepturilor omului în Bahrain, care ar trebui să includă un apel specific pentru eliberarea imediată și necondiționată a prizonierilor;

| 15. | își exprimă regretul că vizita Raportorului special pentru tortură a fost din nou amânată și cere autorităților din Bahrain să faciliteze vizitele raportorilor speciali pentru libertatea de asociere și adunare, respectiv pentru situația apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

15.

își exprimă regretul că vizita Raportorului special pentru tortură a fost din nou amânată și cere autorităților din Bahrain să faciliteze vizitele raportorilor speciali pentru libertatea de asociere și adunare, respectiv pentru situația apărătorilor drepturilor omului;

| 16. | salută decizia Ligii Arabe de a crea un Tribunal arab pentru drepturile omului la Manama și își exprimă speranța că această instanță ar putea acționa ca un catalizator pentru drepturile omului în regiune; îndeamnă guvernul din Bahrain, precum și partenerii săi din Liga Arabă, să asigure integritatea, imparțialitatea, eficiența și credibilitatea acestui tribunal; |
| --- | --- |

16.

salută decizia Ligii Arabe de a crea un Tribunal arab pentru drepturile omului la Manama și își exprimă speranța că această instanță ar putea acționa ca un catalizator pentru drepturile omului în regiune; îndeamnă guvernul din Bahrain, precum și partenerii săi din Liga Arabă, să asigure integritatea, imparțialitatea, eficiența și credibilitatea acestui tribunal;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Regatului Bahrain. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Regatului Bahrain.

---

(1)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 125.

(2)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 111.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0032.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 12 septembrie 2013

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/186 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/186

---

P7_TA(2013)0382

Politica UE faţă de Belarus

Recomandarea Parlamentului European din 12 septembrie 2013 adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind politica UE față de Belarus (2013/2036(INI))

(2016/C 093/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2012 referitoare la situația din Belarus după alegerile parlamentare din 23 septembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2012 referitoare la situația din Belarus după alegerile parlamentare din 23 septembrie 2012 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 privind situația din Belarus (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 privind situația din Belarus (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la Belarus (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la Belarus (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 privind situația din Belarus (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 privind situația din Belarus (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind Politica Externă și de Securitate Comună (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind Politica Externă și de Securitate Comună (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la reexaminarea Politicii europene de vecinătate (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la reexaminarea Politicii europene de vecinătate (6),

| — | având în vedere rezoluția conferinței platformei naționale a Forumului societății civile al Parteneriatului estic din 1 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția conferinței platformei naționale a Forumului societății civile al Parteneriatului estic din 1 iunie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 aprilie 2011 referitoare la reexaminarea Politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 aprilie 2011 referitoare la reexaminarea Politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (7),

| — | având în vedere Declarația de la Praga emisă cu ocazia summitului Parteneriatului estic din 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Praga emisă cu ocazia summitului Parteneriatului estic din 2009,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 15 octombrie 2012 și Regulamentul (UE) nr. 1014/2012 al Consiliului din 6 noiembrie 2012 privind măsuri restrictive împotriva Belarus (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 15 octombrie 2012 și Regulamentul (UE) nr. 1014/2012 al Consiliului din 6 noiembrie 2012 privind măsuri restrictive împotriva Belarus (8),

| — | având în vedere articolul 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7–0261/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7–0261/2013),

| A. | întrucât, din 1994, în Belarus nu au mai avut loc alegeri libere și echitabile conform legislației electorale în conformitate cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, din 1994, în Belarus nu au mai avut loc alegeri libere și echitabile conform legislației electorale în conformitate cu standardele internaționale;

| B. | întrucât principiul separării puterilor în stat a fost practic desființat de reforma constituțională din 1996, de atunci opoziția politică nefiind reprezentată în instituțiile politice și neavând posibilitatea de a participa la elaborarea și punerea în aplicare a cursului politic al țării; |
| --- | --- |

B.

întrucât principiul separării puterilor în stat a fost practic desființat de reforma constituțională din 1996, de atunci opoziția politică nefiind reprezentată în instituțiile politice și neavând posibilitatea de a participa la elaborarea și punerea în aplicare a cursului politic al țării;

| C. | întrucât pe parcursul aceleiași perioade drepturile omului și libertățile fundamentale au fost încălcate în mod sistematic și substanțial, în special libertatea de exprimare, libertatea de asociere, libertatea de întrunire; |
| --- | --- |

C.

întrucât pe parcursul aceleiași perioade drepturile omului și libertățile fundamentale au fost încălcate în mod sistematic și substanțial, în special libertatea de exprimare, libertatea de asociere, libertatea de întrunire;

| D. | întrucât, în 1997, Consiliul European a suspendat ratificarea acordului de parteneriat și cooperare și a înghețat acordul interimar privind comerțul, relațiile UE-Belarus rămânând, așadar, reglementate în continuare de Acordul privind comerțul și cooperarea încheiat în 1989; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în 1997, Consiliul European a suspendat ratificarea acordului de parteneriat și cooperare și a înghețat acordul interimar privind comerțul, relațiile UE-Belarus rămânând, așadar, reglementate în continuare de Acordul privind comerțul și cooperarea încheiat în 1989;

| E. | în timp ce în perioada 2008-2010, relațiile UE-Belarus au beneficiat de o anumită dinamică pozitivă atunci când Belarus s-a arătat dispusă să dezvolte relații constructive cu UE, și a putut fi observată o anumită tendință de îmbunătățire a condițiilor de desfășurare a activităților societății civile, ale opoziției și presei libere; cu toate acestea, represiunea brutală din urma alegerilor prezidențiale din 2010 și înăsprirea politicii represive, ca de exemplu arestarea candidaților la președinție, urmată de arestările în masă, cauzele penale motivate politic împotriva reprezentanților opoziției și un val de represiune împotriva apărătorilor drepturilor omului și a mass-mediei independente au dus la deteriorarea semnificativă a acestor relații; |
| --- | --- |

E.

în timp ce în perioada 2008-2010, relațiile UE-Belarus au beneficiat de o anumită dinamică pozitivă atunci când Belarus s-a arătat dispusă să dezvolte relații constructive cu UE, și a putut fi observată o anumită tendință de îmbunătățire a condițiilor de desfășurare a activităților societății civile, ale opoziției și presei libere; cu toate acestea, represiunea brutală din urma alegerilor prezidențiale din 2010 și înăsprirea politicii represive, ca de exemplu arestarea candidaților la președinție, urmată de arestările în masă, cauzele penale motivate politic împotriva reprezentanților opoziției și un val de represiune împotriva apărătorilor drepturilor omului și a mass-mediei independente au dus la deteriorarea semnificativă a acestor relații;

| F. | întrucât autoritățile din Belarus, respingând apelurile la respectarea standardelor democratice recunoscute la nivel internațional de către UE, duc o politică de autoizolare, impunând această politică poporului belarus; |
| --- | --- |

F.

întrucât autoritățile din Belarus, respingând apelurile la respectarea standardelor democratice recunoscute la nivel internațional de către UE, duc o politică de autoizolare, impunând această politică poporului belarus;

| G. | întrucât Parlamentul European nu recunoaște legitimitatea parlamentului din Belarus; întrucât, în ultimul deceniu, o singură delegație oficială a Parlamentului European a vizitat Belarus în 2010; |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul European nu recunoaște legitimitatea parlamentului din Belarus; întrucât, în ultimul deceniu, o singură delegație oficială a Parlamentului European a vizitat Belarus în 2010;

| H. | întrucât 70 % din populația Belarus dorește schimbări în țară; totuși, o parte din aceasta consideră că schimbări substanțiale vor duce la început la o deteriorare a nivelului de trai (9); |
| --- | --- |

H.

întrucât 70 % din populația Belarus dorește schimbări în țară; totuși, o parte din aceasta consideră că schimbări substanțiale vor duce la început la o deteriorare a nivelului de trai (9);

| I. | întrucât transformarea democratică ar putea fi mult mai posibilă dacă segmente reformiste ale actualelor elite conducătoare s-ar implica în reforme; cu toate acestea, catalizatorii majori ar trebui să provină din partea organizațiilor societății civile și a sectorului privat; |
| --- | --- |

I.

întrucât transformarea democratică ar putea fi mult mai posibilă dacă segmente reformiste ale actualelor elite conducătoare s-ar implica în reforme; cu toate acestea, catalizatorii majori ar trebui să provină din partea organizațiilor societății civile și a sectorului privat;

| J. | întrucât, în circumstanțele de mai sus, stabilirea unui dialog politic ferm cu autoritățile din Belarus ar trebui să ducă la implicarea societății civile și a opoziției în dialogul multilateral și în punerea în aplicare a reformelor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în circumstanțele de mai sus, stabilirea unui dialog politic ferm cu autoritățile din Belarus ar trebui să ducă la implicarea societății civile și a opoziției în dialogul multilateral și în punerea în aplicare a reformelor;

| K. | întrucât summitul de la Vilnius al Parteneriatului estic ar putea deveni o altă oportunitate importantă pentru îmbunătățirea condiționată și treptată a relațiilor UE-Belarus, atâta timp cât toți deținuții politici sunt eliberați și reabilitați din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

K.

întrucât summitul de la Vilnius al Parteneriatului estic ar putea deveni o altă oportunitate importantă pentru îmbunătățirea condiționată și treptată a relațiilor UE-Belarus, atâta timp cât toți deținuții politici sunt eliberați și reabilitați din punct de vedere politic;

| L. | întrucât, drept consecință, măsurile restrictive ale UE au fost analizate și extinse (în prezent, aceste restricții sunt impuse unui număr de 242 de persoane și 30 de entități), în timp ce autoritățile din Belarus continuă să interzică intrarea în țară a unor politicieni, funcționari, inclusiv unor reprezentanți ai unor organizații internaționale, ziariști și reprezentanți ai societății civile; |
| --- | --- |

L.

întrucât, drept consecință, măsurile restrictive ale UE au fost analizate și extinse (în prezent, aceste restricții sunt impuse unui număr de 242 de persoane și 30 de entități), în timp ce autoritățile din Belarus continuă să interzică intrarea în țară a unor politicieni, funcționari, inclusiv unor reprezentanți ai unor organizații internaționale, ziariști și reprezentanți ai societății civile;

| M. | întrucât depunerea în continuare de eforturi în direcția unei strategii și a unui plan de acțiune unificate ar putea ajuta opoziția să-și atingă obiectivele politice; întrucât măsuri concrete precum liste comune de candidați pentru alegerile locale din 2014, elaborarea unui program politic comun sau desemnarea unui candidat unic pentru alegerile prezidențiale din 2015 constituie evoluții pozitive în acest sens; |
| --- | --- |

M.

întrucât depunerea în continuare de eforturi în direcția unei strategii și a unui plan de acțiune unificate ar putea ajuta opoziția să-și atingă obiectivele politice; întrucât măsuri concrete precum liste comune de candidați pentru alegerile locale din 2014, elaborarea unui program politic comun sau desemnarea unui candidat unic pentru alegerile prezidențiale din 2015 constituie evoluții pozitive în acest sens;

| N. | întrucât Dialogul european privind modernizarea, purtat cu societatea belarusă, lansat în 2012, a avut un impact pozitiv asupra inițierii unei dezbateri constructive în interiorul societății belaruse cu privire la reformele necesare în țară și la sensibilizarea în legătură cu UE; cu toate acestea, este necesară dezvoltarea în continuare a conceptului, obiectivului, strategiei, finanțării adecvate și structurii de management a acestui dialog, precum și mai buna coordonare a acestuia cu inițiativele din cadrul Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

N.

întrucât Dialogul european privind modernizarea, purtat cu societatea belarusă, lansat în 2012, a avut un impact pozitiv asupra inițierii unei dezbateri constructive în interiorul societății belaruse cu privire la reformele necesare în țară și la sensibilizarea în legătură cu UE; cu toate acestea, este necesară dezvoltarea în continuare a conceptului, obiectivului, strategiei, finanțării adecvate și structurii de management a acestui dialog, precum și mai buna coordonare a acestuia cu inițiativele din cadrul Parteneriatului estic;

| O. | întrucât platforma națională a Forumului Societății civile al Parteneriatului estic reprezintă un partener important și de încredere și un canal unic de comunicare al UE către poporul belarus; |
| --- | --- |

O.

întrucât platforma națională a Forumului Societății civile al Parteneriatului estic reprezintă un partener important și de încredere și un canal unic de comunicare al UE către poporul belarus;

| P. | întrucât încă mai există prizonieri politici în Belarus (10), incluzându-l pe Ales Bialațski, apărător al drepturilor omului și finalist al Premiului Saharov, care au fost supuși unei torturi fizice și psihice grave, incluzând amenințări cu moartea, transferuri nejustificate, îngrijiri medicale nesatisfăcătoare și privarea de dreptul de fi vizitați de membrii familiei; eliberarea tuturor deținuților politici și restabilirea drepturilor politice și civice ale acestora, precum și progresele înregistrate de Belarus în îndeplinirea angajamentelor sale internaționale și respectarea drepturilor fundamentale ale omului, a statului de drept și a libertăților democratice rămân condițiile principale pentru normalizarea relațiilor UE-Belarus; |
| --- | --- |

P.

întrucât încă mai există prizonieri politici în Belarus (10), incluzându-l pe Ales Bialațski, apărător al drepturilor omului și finalist al Premiului Saharov, care au fost supuși unei torturi fizice și psihice grave, incluzând amenințări cu moartea, transferuri nejustificate, îngrijiri medicale nesatisfăcătoare și privarea de dreptul de fi vizitați de membrii familiei; eliberarea tuturor deținuților politici și restabilirea drepturilor politice și civice ale acestora, precum și progresele înregistrate de Belarus în îndeplinirea angajamentelor sale internaționale și respectarea drepturilor fundamentale ale omului, a statului de drept și a libertăților democratice rămân condițiile principale pentru normalizarea relațiilor UE-Belarus;

| Q. | întrucât reducerea numărului absolut al arestărilor motivate politic (de la 868 în 2011 la 235 în 2012 potrivit informațiilor furnizate de Centrul pentru drepturile omului „Viasna”), ar putea fi atribuită atmosferei de represiune și intimidare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât reducerea numărului absolut al arestărilor motivate politic (de la 868 în 2011 la 235 în 2012 potrivit informațiilor furnizate de Centrul pentru drepturile omului „Viasna”), ar putea fi atribuită atmosferei de represiune și intimidare;

| R. | întrucât recentele modificări legislative restrictive permit continuarea actelor de represiune împotriva societății civile, inclusiv a apărătorilor drepturilor omului, a mass-mediei independente și a avocaților apărării; întrucât situația generală în ce privește respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale este deplorabilă și rămâne un motiv de gravă îngrijorare, după cum a evidențiat Raportorul Special al ONU pentru Belarus în raportul său din 2013; întrucât indiferența adoptată de autoritățile din Belarus în fața apelurilor lansate de comunitatea internațională contribuie la deteriorarea continuă a relațiilor cu UE, și contribuie la autoizolarea treptată a țării; |
| --- | --- |

R.

întrucât recentele modificări legislative restrictive permit continuarea actelor de represiune împotriva societății civile, inclusiv a apărătorilor drepturilor omului, a mass-mediei independente și a avocaților apărării; întrucât situația generală în ce privește respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale este deplorabilă și rămâne un motiv de gravă îngrijorare, după cum a evidențiat Raportorul Special al ONU pentru Belarus în raportul său din 2013; întrucât indiferența adoptată de autoritățile din Belarus în fața apelurilor lansate de comunitatea internațională contribuie la deteriorarea continuă a relațiilor cu UE, și contribuie la autoizolarea treptată a țării;

| S. | întrucât în 2012 autoritățile din Belarus au introdus modificări legislative care acordă KGB atribuții ample în sensul utilizării libere a măsurilor coercitive; întrucât, potrivit noii legislații, serviciile de securitate pot intra în locuințe și pot aresta și deține fără restricție atât cetățeni ai Belarusului, cât și diplomați și reprezentanți ai instituțiilor internaționale, care sunt protejați de imunitate; întrucât această legislație include și o dispoziție prin care agenții KGB sunt exonerați de orice răspundere pentru vătămările provocate; întrucât forțelor speciale din Belarus li s-au acordat atribuții ample în vederea stopării demonstrațiilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât în 2012 autoritățile din Belarus au introdus modificări legislative care acordă KGB atribuții ample în sensul utilizării libere a măsurilor coercitive; întrucât, potrivit noii legislații, serviciile de securitate pot intra în locuințe și pot aresta și deține fără restricție atât cetățeni ai Belarusului, cât și diplomați și reprezentanți ai instituțiilor internaționale, care sunt protejați de imunitate; întrucât această legislație include și o dispoziție prin care agenții KGB sunt exonerați de orice răspundere pentru vătămările provocate; întrucât forțelor speciale din Belarus li s-au acordat atribuții ample în vederea stopării demonstrațiilor;

| T. | întrucât la sfârșitul anului 2011, legea privind acțiunile în masă a suferit modificări, în sensul că organizarea de proteste în masă ar putea constitui o infracțiune, din motivul creării de dezordine publică; întrucât organizatorii protestelor în masă au obligația să furnizeze autorităților informații privind sursele lor de finanțare; |
| --- | --- |

T.

întrucât la sfârșitul anului 2011, legea privind acțiunile în masă a suferit modificări, în sensul că organizarea de proteste în masă ar putea constitui o infracțiune, din motivul creării de dezordine publică; întrucât organizatorii protestelor în masă au obligația să furnizeze autorităților informații privind sursele lor de finanțare;

| U. | întrucât, în 2011, primirea de subvenții din străinătate a devenit o infracțiune, iar definiția trădării s-a extins, drept pentru care autoritățile pot folosi dreptul penal pentru a exercita represalii împotriva organizațiilor și persoanelor care primesc fonduri din străinătate sau participă la evenimente internaționale; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în 2011, primirea de subvenții din străinătate a devenit o infracțiune, iar definiția trădării s-a extins, drept pentru care autoritățile pot folosi dreptul penal pentru a exercita represalii împotriva organizațiilor și persoanelor care primesc fonduri din străinătate sau participă la evenimente internaționale;

| V. | întrucât în 2012, Ministerul Justiției din Belarus a respins înregistrarea a 19 ONG-uri și a două partide politice, iar membrii organizațiilor neînregistrate sunt permanent intimidați, hărțuiți și persecutați în Belarus; |
| --- | --- |

V.

întrucât în 2012, Ministerul Justiției din Belarus a respins înregistrarea a 19 ONG-uri și a două partide politice, iar membrii organizațiilor neînregistrate sunt permanent intimidați, hărțuiți și persecutați în Belarus;

| W. | întrucât Belarus este singura țară din Europa care aplică pedeapsa capitală; întrucât familiile condamnaților și publicul nu cunosc datele execuțiilor, corpul nu este transferat rudelor pentru a fi înmormântat, iar locul înmormântării nu este comunicat; |
| --- | --- |

W.

întrucât Belarus este singura țară din Europa care aplică pedeapsa capitală; întrucât familiile condamnaților și publicul nu cunosc datele execuțiilor, corpul nu este transferat rudelor pentru a fi înmormântat, iar locul înmormântării nu este comunicat;

| X. | întrucât în 2012 două persoane au fost executate în ciuda faptului că procesul judiciar nu a satisfăcut criteriile unui proces echitabil; întrucât în 2012, după o lungă perioadă, nu a fost anunțată nicio condamnare la pedeapsa cu moartea, însă noi sentințe au fost, totuși, anunțate în 2013; |
| --- | --- |

X.

întrucât în 2012 două persoane au fost executate în ciuda faptului că procesul judiciar nu a satisfăcut criteriile unui proces echitabil; întrucât în 2012, după o lungă perioadă, nu a fost anunțată nicio condamnare la pedeapsa cu moartea, însă noi sentințe au fost, totuși, anunțate în 2013;

| Y. | întrucât situația din Belarus poate fi caracterizată printr-o lipsă de încredere în sistemul judiciar ca urmare a independenței limitate a acestuia și a deciziilor motivate politic; |
| --- | --- |

Y.

întrucât situația din Belarus poate fi caracterizată printr-o lipsă de încredere în sistemul judiciar ca urmare a independenței limitate a acestuia și a deciziilor motivate politic;

| Z. | întrucât Belarus este singura dintre țările Parteneriatului estic în care până în prezent nu a fost înființată nicio instituție oficială a drepturilor omului; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Belarus este singura dintre țările Parteneriatului estic în care până în prezent nu a fost înființată nicio instituție oficială a drepturilor omului;

| AA. | întrucât cenzura reprezintă o problemă politică serioasă în Belarus; |
| --- | --- |

AA.

întrucât cenzura reprezintă o problemă politică serioasă în Belarus;

| AB. | întrucât, potrivit clasamentului mondial al libertății presei din 2012, realizat de Reporteri fără frontiere, Belarus a urcat pe a 157-a poziție, de la cea de-a 168-a, din 179 de țări, rămânând însă în continuare pe ultimul loc între țările Parteneriatului estic (Azerbaidjan (156), Ucraina (126), Georgia (100), Armenia (74), Republica Moldova (55)); |
| --- | --- |

AB.

întrucât, potrivit clasamentului mondial al libertății presei din 2012, realizat de Reporteri fără frontiere, Belarus a urcat pe a 157-a poziție, de la cea de-a 168-a, din 179 de țări, rămânând însă în continuare pe ultimul loc între țările Parteneriatului estic (Azerbaidjan (156), Ucraina (126), Georgia (100), Armenia (74), Republica Moldova (55));

| AC. | întrucât, în prezent, accesul la canalele de televiziune și de radio independente, precum și la presa scrisă, este redus, mass-media de stat dominând accesul la informație; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în prezent, accesul la canalele de televiziune și de radio independente, precum și la presa scrisă, este redus, mass-media de stat dominând accesul la informație;

| AD. | întrucât situația libertății mijloacelor de informare în masă din Belarus este inacceptabilă, în special datorită hărțuirii jurnaliștilor cărora li s-a interzis să călătorească în străinătate, legilor restrictive cu privire la transmisiuni radio-tv și la libertatea internetului, precum și justiției selective față de ziariștii independenți, după cum demonstrează trei cauze penale inițiate în vara anului 2012; |
| --- | --- |

AD.

întrucât situația libertății mijloacelor de informare în masă din Belarus este inacceptabilă, în special datorită hărțuirii jurnaliștilor cărora li s-a interzis să călătorească în străinătate, legilor restrictive cu privire la transmisiuni radio-tv și la libertatea internetului, precum și justiției selective față de ziariștii independenți, după cum demonstrează trei cauze penale inițiate în vara anului 2012;

| AE. | întrucât, în 2012, cel puțin 15 activiști și jurnaliști nu au avut permisiunea să părăsească Belarusul, pe baza unor afirmații false; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în 2012, cel puțin 15 activiști și jurnaliști nu au avut permisiunea să părăsească Belarusul, pe baza unor afirmații false;

| AF. | întrucât peste jumătate din cetățenii din Belarus au acces la internet; mass-media electronică oferă noi posibilități de acces mai larg mass-mediei independente, deși există unele site-uri ale opoziției care au fost blocate în instituțiile guvernamentale și educaționale; |
| --- | --- |

AF.

întrucât peste jumătate din cetățenii din Belarus au acces la internet; mass-media electronică oferă noi posibilități de acces mai larg mass-mediei independente, deși există unele site-uri ale opoziției care au fost blocate în instituțiile guvernamentale și educaționale;

| AG. | întrucât, în conformitate cu cel mai nou indice de dezvoltare umană al ONU din 2012, Belarus se situează pe locul 50, în comparație cu Rusia (55) și țările Parteneriatului estic (Georgia (72), Ucraina (78), Azerbaidjan (82), Armenia (87), Republica Moldova (113)); |
| --- | --- |

AG.

întrucât, în conformitate cu cel mai nou indice de dezvoltare umană al ONU din 2012, Belarus se situează pe locul 50, în comparație cu Rusia (55) și țările Parteneriatului estic (Georgia (72), Ucraina (78), Azerbaidjan (82), Armenia (87), Republica Moldova (113));

| AH. | întrucât unul dintre principalele motive ale unei oarecare stabilități sociale a țării a fost sistemul de beneficii sociale de pe urma căruia persoanele obțin un câștig și, în schimb, aleg să nu fie active din punct de vedere politic; 65 % dintre cetățenii belaruși primesc sprijin din partea statului sub diverse forme, cum ar fi pensii, burse, indemnizații de șomaj etc.; |
| --- | --- |

AH.

întrucât unul dintre principalele motive ale unei oarecare stabilități sociale a țării a fost sistemul de beneficii sociale de pe urma căruia persoanele obțin un câștig și, în schimb, aleg să nu fie active din punct de vedere politic; 65 % dintre cetățenii belaruși primesc sprijin din partea statului sub diverse forme, cum ar fi pensii, burse, indemnizații de șomaj etc.;

| AI. | întrucât o rată scăzută a șomajului poate fi obținută în mod artificial prin subvenții acordate întreprinderilor de stat care generează circa 70 % din PIB și oferă locuri de muncă la 50 % din forța de muncă; |
| --- | --- |

AI.

întrucât o rată scăzută a șomajului poate fi obținută în mod artificial prin subvenții acordate întreprinderilor de stat care generează circa 70 % din PIB și oferă locuri de muncă la 50 % din forța de muncă;

| AJ. | întrucât guvernul din Belarus încearcă să atragă investiții străine – are forță de muncă calificată, un program de privatizare, șase zone economice libere și tehnologii de ultimă oră – cu toate acestea, se pot observa exemple de intervenție sistematică a statului în sectorul privat; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât guvernul din Belarus încearcă să atragă investiții străine – are forță de muncă calificată, un program de privatizare, șase zone economice libere și tehnologii de ultimă oră – cu toate acestea, se pot observa exemple de intervenție sistematică a statului în sectorul privat;

| AK. | întrucât, până în prezent, autoritățile belaruse și-au exprimat interesul geopolitic pentru continuarea integrării economice cu Rusia în vederea creării uniunii vamale și economice eurasiatice; în același timp, vasta majoritate a tuturor investițiilor străine directe în Belarus din ultimii ani sunt de origine rusă; potrivit experților, în ultimele decenii, aproximativ 700 000 de cetățeni din Belarus au emigrat pentru a lucra în Rusia, în special la Moscova și Sankt Petersburg; |
| --- | --- |

AK.

întrucât, până în prezent, autoritățile belaruse și-au exprimat interesul geopolitic pentru continuarea integrării economice cu Rusia în vederea creării uniunii vamale și economice eurasiatice; în același timp, vasta majoritate a tuturor investițiilor străine directe în Belarus din ultimii ani sunt de origine rusă; potrivit experților, în ultimele decenii, aproximativ 700 000 de cetățeni din Belarus au emigrat pentru a lucra în Rusia, în special la Moscova și Sankt Petersburg;

| AL. | întrucât se observă semnale de relansare a negocierilor privind aderarea Belarus la OMC atât din partea UE, cât și din partea Belarus, în special în contextul aderării Rusiei la OMC; |
| --- | --- |

AL.

întrucât se observă semnale de relansare a negocierilor privind aderarea Belarus la OMC atât din partea UE, cât și din partea Belarus, în special în contextul aderării Rusiei la OMC;

| AM. | întrucât sondajele recente realizate în cadrul Barometrului vecinătății UE sugerează că peste 50 % din populația belarusă consideră că UE ar trebui să-și întărească rolul în domeniile de dezvoltare economică, comerț și cooperare regională cu Belarus; |
| --- | --- |

AM.

întrucât sondajele recente realizate în cadrul Barometrului vecinătății UE sugerează că peste 50 % din populația belarusă consideră că UE ar trebui să-și întărească rolul în domeniile de dezvoltare economică, comerț și cooperare regională cu Belarus;

| AN. | întrucât, potrivit experților, programul de modernizare asumat recent de autoritățile belaruse este orientat în principal către modernizarea infrastructurii industriale de bază, în timp ce în țară sunt necesare reforme economice mai substanțiale și un mediu de afaceri transparent, precum și reducerea controlului guvernului în toate sectoarele de afaceri; |
| --- | --- |

AN.

întrucât, potrivit experților, programul de modernizare asumat recent de autoritățile belaruse este orientat în principal către modernizarea infrastructurii industriale de bază, în timp ce în țară sunt necesare reforme economice mai substanțiale și un mediu de afaceri transparent, precum și reducerea controlului guvernului în toate sectoarele de afaceri;

| AO. | întrucât, potrivit Indicelui de percepție a corupției 2012 elaborat de Transparency International, Belarus se situează pe locul 123 din 176 de țări și teritorii, în comparație cu Ucraina (144), Azerbaidjan (139), Rusia (133), Armenia (105), Republica Moldova (94) și Georgia (51); |
| --- | --- |

AO.

întrucât, potrivit Indicelui de percepție a corupției 2012 elaborat de Transparency International, Belarus se situează pe locul 123 din 176 de țări și teritorii, în comparație cu Ucraina (144), Azerbaidjan (139), Rusia (133), Armenia (105), Republica Moldova (94) și Georgia (51);

| AP. | întrucât Belarus a aderat recent la Greco, mecanismul anticorupție al Consiliului Europei, și a devenit membru al Greta, mecanismul însărcinat cu combaterea traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

AP.

întrucât Belarus a aderat recent la Greco, mecanismul anticorupție al Consiliului Europei, și a devenit membru al Greta, mecanismul însărcinat cu combaterea traficului de ființe umane;

| AQ. | întrucât Belarus este reglementat de Politica europeană de vecinătate, dar, dată fiind situația politică, nu este încă în vigoare niciun plan de acțiune; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât Belarus este reglementat de Politica europeană de vecinătate, dar, dată fiind situația politică, nu este încă în vigoare niciun plan de acțiune;

| AR. | întrucât, în prezent, Belarus primește asistență în temeiul Documentului de strategie de țară 2007-2013; |
| --- | --- |

AR.

întrucât, în prezent, Belarus primește asistență în temeiul Documentului de strategie de țară 2007-2013;

| AS. | întrucât în perspectiva financiară 2007-2013 au fost alocate 33,4 milioane de euro proiectelor de cooperare transfrontalieră din cadrul Instrumentului european pentru vecinătate și parteneriat (IEVP) dintre Belarus și țările vecine, în timp ce, în prezent, aproximativ 60 de municipalități participă la 50 de proiecte comune de cooperare transfrontalieră între Letonia, Lituania și Belarus; |
| --- | --- |

AS.

întrucât în perspectiva financiară 2007-2013 au fost alocate 33,4 milioane de euro proiectelor de cooperare transfrontalieră din cadrul Instrumentului european pentru vecinătate și parteneriat (IEVP) dintre Belarus și țările vecine, în timp ce, în prezent, aproximativ 60 de municipalități participă la 50 de proiecte comune de cooperare transfrontalieră între Letonia, Lituania și Belarus;

| AT. | întrucât în prezent doar 20 de experți din Belarus participă la diverse proiecte IEVP, în comparație cu 120 în anul 2008; |
| --- | --- |

AT.

întrucât în prezent doar 20 de experți din Belarus participă la diverse proiecte IEVP, în comparație cu 120 în anul 2008;

| AU. | întrucât autoritățile belaruse participă în mod activ la reuniunile experților în cadrul parcursului multilateral al Parteneriatului estic, în special la proiecte de cooperare transfrontalieră; |
| --- | --- |

AU.

întrucât autoritățile belaruse participă în mod activ la reuniunile experților în cadrul parcursului multilateral al Parteneriatului estic, în special la proiecte de cooperare transfrontalieră;

| AV. | întrucât 58 de orașe și municipalități din Polonia, 47 din Lituania și 30 din Letonia au o colaborare fructuoasă cu orașele și municipalitățile partenere din Belarus, iar euroregiunea „Niémen-Neman-Niemen”, care unește Lituania, Polonia și regiunea Kaliningrad cu Belarus în punerea în aplicare a proiectului comun ar putea fi considerată drept un exemplu de bună practică; |
| --- | --- |

AV.

întrucât 58 de orașe și municipalități din Polonia, 47 din Lituania și 30 din Letonia au o colaborare fructuoasă cu orașele și municipalitățile partenere din Belarus, iar euroregiunea „Niémen-Neman-Niemen”, care unește Lituania, Polonia și regiunea Kaliningrad cu Belarus în punerea în aplicare a proiectului comun ar putea fi considerată drept un exemplu de bună practică;

| AW. | întrucât, în ultimii ani, cetățenii din Belarus au obținut cel mai mare număr de vize Schengen pe cap de locuitor din lume; totuși, pentru a obține o viză, ei trebuie să investească mult mai mulți bani și în multe cazuri, de asemenea, mai mult timp și efort decât cetățenii altor țări ale Parteneriatului estic sau decât cetățenii Rusiei; |
| --- | --- |

AW.

întrucât, în ultimii ani, cetățenii din Belarus au obținut cel mai mare număr de vize Schengen pe cap de locuitor din lume; totuși, pentru a obține o viză, ei trebuie să investească mult mai mulți bani și în multe cazuri, de asemenea, mai mult timp și efort decât cetățenii altor țări ale Parteneriatului estic sau decât cetățenii Rusiei;

| 1. | adresează următoarele recomandări Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate comună/Vicepreședintele Comisiei (ÎR/VP), SEAE, Consiliului, Comisiei și statelor membre: aceștia ar trebui






  (a) | să îndemne autoritățile din Belarus să respecte drepturile omului și să depună eforturi în vederea unei tranziții democratice, pentru a pune capăt izolării autoimpuse a țării de restul Europei; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează următoarele recomandări Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate comună/Vicepreședintele Comisiei (ÎR/VP), SEAE, Consiliului, Comisiei și statelor membre: aceștia ar trebui

(a)

să îndemne autoritățile din Belarus să respecte drepturile omului și să depună eforturi în vederea unei tranziții democratice, pentru a pune capăt izolării autoimpuse a țării de restul Europei;

| (b) | să reitereze că o condiție esențială pentru a se înregistra progrese în relațiile bilaterale, ceea ce ar duce la eliminarea treptată a măsurilor restrictive impuse de UE și la îmbunătățirea relațiilor UE-Belarus, este eliberarea necondiționată și imediată, precum și restabilirea drepturilor politice și civice ale tuturor deținuților politici rămași; |
| --- | --- |

(b)

să reitereze că o condiție esențială pentru a se înregistra progrese în relațiile bilaterale, ceea ce ar duce la eliminarea treptată a măsurilor restrictive impuse de UE și la îmbunătățirea relațiilor UE-Belarus, este eliberarea necondiționată și imediată, precum și restabilirea drepturilor politice și civice ale tuturor deținuților politici rămași;

Dialogul politic

| (c) | să utilizeze Președinția lituaniană și summitul Parteneriatului estic ce va avea loc la Vilnius ca posibilități suplimentare de a îmbunătăți relațiile cu Belarus, de îndată ce toți deținuții politici au fost eliberați, cu scopul de a relansa dialogul politic cu privire la, printre altele, reformele democratice, alegeri libere și corecte, respectarea statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și contacte cu opoziția și societatea civilă, cu condiția ca autoritățile din Belarus să dea dovadă de respect pentru aceste valori fundamentale; |
| --- | --- |

(c)

să utilizeze Președinția lituaniană și summitul Parteneriatului estic ce va avea loc la Vilnius ca posibilități suplimentare de a îmbunătăți relațiile cu Belarus, de îndată ce toți deținuții politici au fost eliberați, cu scopul de a relansa dialogul politic cu privire la, printre altele, reformele democratice, alegeri libere și corecte, respectarea statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și contacte cu opoziția și societatea civilă, cu condiția ca autoritățile din Belarus să dea dovadă de respect pentru aceste valori fundamentale;

| (d) | ia act de eliberarea din închisoare a lui Dimitri Dașkevici și a lui Aleksandr Franskevici în august, respectiv septembrie 2013, dar deplânge faptul că acești foști prizonieri politici și-au redobândit libertatea doar după ce au executat întreaga pedeapsă; |
| --- | --- |

(d)

ia act de eliberarea din închisoare a lui Dimitri Dașkevici și a lui Aleksandr Franskevici în august, respectiv septembrie 2013, dar deplânge faptul că acești foști prizonieri politici și-au redobândit libertatea doar după ce au executat întreaga pedeapsă;

| (e) | să utilizeze în modul cel mai avantajos suspendarea temporară și condiționată a ministrului actual al afacerilor externe de pe lista persoanelor cu interdicție de viză a UE în scopul lărgirii canalului principal, foarte important, de comunicare diplomatică cu Belarus, în special în vederea facilitării participării sale la summitul Parteneriatului estic, în primul rând pentru un dialog semnificativ pentru eliberarea deținuților politici; cu toate acestea, să păstreze o atitudine fermă în privința interdicțiilor de viză și a înghețării activelor ce îi vizează pe cei direct implicați în încălcarea standardelor electorale democratice și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

(e)

să utilizeze în modul cel mai avantajos suspendarea temporară și condiționată a ministrului actual al afacerilor externe de pe lista persoanelor cu interdicție de viză a UE în scopul lărgirii canalului principal, foarte important, de comunicare diplomatică cu Belarus, în special în vederea facilitării participării sale la summitul Parteneriatului estic, în primul rând pentru un dialog semnificativ pentru eliberarea deținuților politici; cu toate acestea, să păstreze o atitudine fermă în privința interdicțiilor de viză și a înghețării activelor ce îi vizează pe cei direct implicați în încălcarea standardelor electorale democratice și a drepturilor omului;

| (f) | să efectueze o evaluare detaliată a actualelor măsuri restrictive ale UE împotriva funcționarilor și entităților din Belarus, după caz, pentru a ameliora eficacitatea acestora și a adapta domeniul de aplicare, natura și valabilitatea acestora în funcție de evoluțiile din țară și evoluțiile relațiilor sale cu UE; |
| --- | --- |

(f)

să efectueze o evaluare detaliată a actualelor măsuri restrictive ale UE împotriva funcționarilor și entităților din Belarus, după caz, pentru a ameliora eficacitatea acestora și a adapta domeniul de aplicare, natura și valabilitatea acestora în funcție de evoluțiile din țară și evoluțiile relațiilor sale cu UE;

| (g) | să pregătească o „foaie de parcurs” strategică, inspirată de planul comun interimar și bazată pe principiul „mai mult pentru mai mult”, care să includă domenii prioritare pentru reformele din Belarus pentru ameliorarea relațiilor și cooperarea eficace în cadrul PEV, cu condiția adoptării unor măsuri concrete în direcția unor reforme democratice; |
| --- | --- |

(g)

să pregătească o „foaie de parcurs” strategică, inspirată de planul comun interimar și bazată pe principiul „mai mult pentru mai mult”, care să includă domenii prioritare pentru reformele din Belarus pentru ameliorarea relațiilor și cooperarea eficace în cadrul PEV, cu condiția adoptării unor măsuri concrete în direcția unor reforme democratice;

| (h) | de îndată ce alegerile sunt recunoscute de către organizațiile internaționale ca fiind libere și echitabile, să consulte Parlamentul European cu privire la includerea noilor propuneri privind relațiile interparlamentare, atât la nivel bilateral, cât și în cadrul Adunării parlamentare Euronest, menținând, în același timp, sprijinul UE acordat forțelor democratice și societății civile din Belarus; |
| --- | --- |

(h)

de îndată ce alegerile sunt recunoscute de către organizațiile internaționale ca fiind libere și echitabile, să consulte Parlamentul European cu privire la includerea noilor propuneri privind relațiile interparlamentare, atât la nivel bilateral, cât și în cadrul Adunării parlamentare Euronest, menținând, în același timp, sprijinul UE acordat forțelor democratice și societății civile din Belarus;

| (i) | să asigure, în conformitate cu articolul 24 din TUE, sprijinul statelor membre pentru poziția UE cu privire la Belarus și conformitatea relațiilor lor bilaterale cu acțiunile UE; să sublinieze că un angajament ferm de a acționa în mod unit, asumat de toate statele membre ale UE și de alte țări democratice, poate favoriza promovarea cu succes a valorilor democratice universale și a reformelor în Belarus; |
| --- | --- |

(i)

să asigure, în conformitate cu articolul 24 din TUE, sprijinul statelor membre pentru poziția UE cu privire la Belarus și conformitatea relațiilor lor bilaterale cu acțiunile UE; să sublinieze că un angajament ferm de a acționa în mod unit, asumat de toate statele membre ale UE și de alte țări democratice, poate favoriza promovarea cu succes a valorilor democratice universale și a reformelor în Belarus;

| (j) | să încurajeze dialogul cu oficialitățile care nu au fost implicate personal în represiune pentru a intensifica cooperarea UE-Belarus; să contribuie la interacțiunea acestora cu societatea civilă din Belarus, cu scopul final de a înlesni realizarea reformelor; |
| --- | --- |

(j)

să încurajeze dialogul cu oficialitățile care nu au fost implicate personal în represiune pentru a intensifica cooperarea UE-Belarus; să contribuie la interacțiunea acestora cu societatea civilă din Belarus, cu scopul final de a înlesni realizarea reformelor;

| (k) | să încurajeze societatea civilă lărgită, inclusiv sindicatele și reprezentanții mediului de afaceri, precum și opoziția politică, să-și sporească participarea la dialogul privind modernizarea; să organizeze consultări publice, deschise, privind conceptul, scopul, strategia și structura de management ale acestuia, pe baza recomandărilor elaborate de platforma națională a Forumului societății civile al Parteneriatului estic; să sprijine în continuare dialogul prin intermediul asistenței financiare și a cunoștințelor specializate și să consolideze campania de comunicare privind conținutul dialogului și rezultatele scontate; |
| --- | --- |

(k)

să încurajeze societatea civilă lărgită, inclusiv sindicatele și reprezentanții mediului de afaceri, precum și opoziția politică, să-și sporească participarea la dialogul privind modernizarea; să organizeze consultări publice, deschise, privind conceptul, scopul, strategia și structura de management ale acestuia, pe baza recomandărilor elaborate de platforma națională a Forumului societății civile al Parteneriatului estic; să sprijine în continuare dialogul prin intermediul asistenței financiare și a cunoștințelor specializate și să consolideze campania de comunicare privind conținutul dialogului și rezultatele scontate;

| (l) | să garanteze că orice participare a autorităților la dialogul privind modernizarea, împreună și pe baze egale cu opoziția democratică și societatea civilă, se desfășoară cu respectarea deplină a principiilor democratice, având ca obiectiv dezvoltarea unei economii competitive și încurajarea reformelor democratice, precum și a unei societăți pluraliste și a statului de drept; |
| --- | --- |

(l)

să garanteze că orice participare a autorităților la dialogul privind modernizarea, împreună și pe baze egale cu opoziția democratică și societatea civilă, se desfășoară cu respectarea deplină a principiilor democratice, având ca obiectiv dezvoltarea unei economii competitive și încurajarea reformelor democratice, precum și a unei societăți pluraliste și a statului de drept;

| (m) | să afirme că societatea civilă rămâne un actor esențial în dialogul politic cu UE pentru încurajarea schimbărilor democratice din Belarus și, prin urmare, să susțină ideea înființării unei conferințe a societății civile în Vilnius, în așteptarea celui de al treilea summit al Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

(m)

să afirme că societatea civilă rămâne un actor esențial în dialogul politic cu UE pentru încurajarea schimbărilor democratice din Belarus și, prin urmare, să susțină ideea înființării unei conferințe a societății civile în Vilnius, în așteptarea celui de al treilea summit al Parteneriatului estic;

| (n) | să utilizeze pe deplin Fondul european pentru democrație (FED), cu scopul de a sprijini actorii-cheie să înregistreze progrese privind chestiuni legate de drepturile omului și de democrație în Belarus, concentrându-se asupra celor care au întâmpinat dificultăți în accesul la asistența tradițională a UE; |
| --- | --- |

(n)

să utilizeze pe deplin Fondul european pentru democrație (FED), cu scopul de a sprijini actorii-cheie să înregistreze progrese privind chestiuni legate de drepturile omului și de democrație în Belarus, concentrându-se asupra celor care au întâmpinat dificultăți în accesul la asistența tradițională a UE;

| (o) | să îndemne Rusia și țările Parteneriatului estic să solicite Belarus eliberarea imediată și necondiționată și reabilitarea politică a tuturor deținuților politici, abținându-se de la orice alt act de hărțuire motivată politic; |
| --- | --- |

(o)

să îndemne Rusia și țările Parteneriatului estic să solicite Belarus eliberarea imediată și necondiționată și reabilitarea politică a tuturor deținuților politici, abținându-se de la orice alt act de hărțuire motivată politic;

| (p) | să se asigure că reprezentanții UE și ai statelor membre care sunt în vizită în Belarus mențin contactul în mod regulat cu reprezentanții societății civile și cei ai opoziției, în scopul de a asigura o participare echilibrată a tuturor părților la procesele privind relațiile UE-Belarus; |
| --- | --- |

(p)

să se asigure că reprezentanții UE și ai statelor membre care sunt în vizită în Belarus mențin contactul în mod regulat cu reprezentanții societății civile și cei ai opoziției, în scopul de a asigura o participare echilibrată a tuturor părților la procesele privind relațiile UE-Belarus;

| (q) | să ia în considerare toate opțiunile de politici disponibile care să încurajeze Belarus:






  — | să implementeze pe deplin reformele codului electoral pe baza recomandărilor Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa/Biroul pentru instituții democratice și drepturile omului (OSCE/ODIHR) cu scopul de a institui un sistem politic pluralist bazat pe alegeri libere și corecte, unde ideile politice își au originea într-o competiție politică reală între partidele politice ca element constitutiv al democrației; |
| --- | --- | --- |

(q)

să ia în considerare toate opțiunile de politici disponibile care să încurajeze Belarus:

—

să implementeze pe deplin reformele codului electoral pe baza recomandărilor Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa/Biroul pentru instituții democratice și drepturile omului (OSCE/ODIHR) cu scopul de a institui un sistem politic pluralist bazat pe alegeri libere și corecte, unde ideile politice își au originea într-o competiție politică reală între partidele politice ca element constitutiv al democrației;

| — | să permită redeschiderea în Minsk a biroului OSCE închis; |
| --- | --- |

—

să permită redeschiderea în Minsk a biroului OSCE închis;

| — | să elimine toate obstacolele și restricțiile referitoare la exercitarea libertății de asociere, de exprimare, de mișcare, de întrunire pașnică și de gândire impuse opoziției democratice, societății civile și ONG-urilor, incluzând înlăturarea tuturor obstacolelor impuse în calea înregistrării, precum și în calea funcționării integrale și primirii de asistență tehnică pentru dezvoltare internațională; să reformeze dispozițiile Codului penal privind participarea la organizații neînregistrate; |
| --- | --- |

—

să elimine toate obstacolele și restricțiile referitoare la exercitarea libertății de asociere, de exprimare, de mișcare, de întrunire pașnică și de gândire impuse opoziției democratice, societății civile și ONG-urilor, incluzând înlăturarea tuturor obstacolelor impuse în calea înregistrării, precum și în calea funcționării integrale și primirii de asistență tehnică pentru dezvoltare internațională; să reformeze dispozițiile Codului penal privind participarea la organizații neînregistrate;

| — | să introducă schimbările instituționale necesare pentru a asigura independența justiției în concordanță cu recomandările Raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, precum și independența avocaților prin modificarea și aplicarea în mod eficace a Legii cu privire la avocatură; |
| --- | --- |

—

să introducă schimbările instituționale necesare pentru a asigura independența justiției în concordanță cu recomandările Raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, precum și independența avocaților prin modificarea și aplicarea în mod eficace a Legii cu privire la avocatură;

| — | să nu pună în aplicare executarea persoanelor condamnate la moarte în 2013 și să introducă un moratoriu care să fie urmat de abolirea pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

—

să nu pună în aplicare executarea persoanelor condamnate la moarte în 2013 și să introducă un moratoriu care să fie urmat de abolirea pedepsei cu moartea;

| — | să pună în aplicare deciziile privind cazurile individuale adoptate de Comitetul ONU pentru drepturile omului și de Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară, precum și recomandările adresate în 2011 de Comitetul ONU împotriva torturii, cu scopul de a opri tratamentul inuman și degradant; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare deciziile privind cazurile individuale adoptate de Comitetul ONU pentru drepturile omului și de Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară, precum și recomandările adresate în 2011 de Comitetul ONU împotriva torturii, cu scopul de a opri tratamentul inuman și degradant;

| — | să coopereze pe deplin cu Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus pentru a aborda cele mai serioase îngrijorări exprimate în raportul său din aprilie 2013 și, ca prim pas, să îi aprobe intrarea în țară; |
| --- | --- |

—

să coopereze pe deplin cu Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus pentru a aborda cele mai serioase îngrijorări exprimate în raportul său din aprilie 2013 și, ca prim pas, să îi aprobe intrarea în țară;

| — | să modernizeze pe deplin sistemul penitenciarelor și să intensifice cooperarea cu Consiliul Europei, în primul rând prin semnarea Convenției europene pentru prevenirea torturii și a tratamentelor sau pedepselor inumane și degradante, acordând Comitetului pentru prevenirea torturii acces periodic la locurile de detenție, în special la acelea unde sunt închiși deținuții politici și apărătorii drepturilor omului; să permită accesul reprezentanților altor organizații internaționale și naționale competente, diplomaților, al grupurilor societății civile, precum și al membrilor familiilor deținuților politici în închisorile din Belarus; |
| --- | --- |

—

să modernizeze pe deplin sistemul penitenciarelor și să intensifice cooperarea cu Consiliul Europei, în primul rând prin semnarea Convenției europene pentru prevenirea torturii și a tratamentelor sau pedepselor inumane și degradante, acordând Comitetului pentru prevenirea torturii acces periodic la locurile de detenție, în special la acelea unde sunt închiși deținuții politici și apărătorii drepturilor omului; să permită accesul reprezentanților altor organizații internaționale și naționale competente, diplomaților, al grupurilor societății civile, precum și al membrilor familiilor deținuților politici în închisorile din Belarus;

| — | să înființeze o instituție independentă națională și pe deplin funcțională pentru drepturile omului care ar putea lua forma unui ombudsman; |
| --- | --- |

—

să înființeze o instituție independentă națională și pe deplin funcțională pentru drepturile omului care ar putea lua forma unui ombudsman;

| — | să garanteze egalitatea de șanse și drepturi pentru toate minoritățile naționale, integrarea și nediscriminarea acestora, și să asigure normalizarea situației Uniunii polonezilor din Belarus; să pună capăt marginalizării minorității rome, să înregistreze progrese în respectarea drepturilor și libertăților religioase, precum și în ce privește nediscriminarea persoanelor LGBT; |
| --- | --- |

—

să garanteze egalitatea de șanse și drepturi pentru toate minoritățile naționale, integrarea și nediscriminarea acestora, și să asigure normalizarea situației Uniunii polonezilor din Belarus; să pună capăt marginalizării minorității rome, să înregistreze progrese în respectarea drepturilor și libertăților religioase, precum și în ce privește nediscriminarea persoanelor LGBT;

| (r) | să garanteze libertatea efectivă a mass-mediei și accesul la aceasta, luând următoarele măsuri: să solicite Belarus să ridice restricțiile de acreditare pentru ziariști și restricțiile asupra utilizării televiziunii prin satelit, să intensifice asistența financiară și tehnică a UE pentru toate tipurile de mass-media independente (din țară și din afara țării), pentru a le asigura o funcționare sustenabilă și a garanta un posibil acces extins la acestea; să furnizeze asistență pentru finalizarea aplicării programelor de asistență europeană, pentru dezvoltarea unor proiecte comune și a unor consorții cu agențiile internaționale de presă și mass-media străină; |
| --- | --- |

(r)

să garanteze libertatea efectivă a mass-mediei și accesul la aceasta, luând următoarele măsuri: să solicite Belarus să ridice restricțiile de acreditare pentru ziariști și restricțiile asupra utilizării televiziunii prin satelit, să intensifice asistența financiară și tehnică a UE pentru toate tipurile de mass-media independente (din țară și din afara țării), pentru a le asigura o funcționare sustenabilă și a garanta un posibil acces extins la acestea; să furnizeze asistență pentru finalizarea aplicării programelor de asistență europeană, pentru dezvoltarea unor proiecte comune și a unor consorții cu agențiile internaționale de presă și mass-media străină;

Cooperarea în domeniile economic și al energiei

| (s) | să depună eforturi în vederea ajungerii la un dialog tehnic constructiv UE-Belarus privind evoluțiile macroeconomice și chestiunile financiare pentru a obține un angajament credibil din partea Belarus în direcția unor reforme macroeconomice și structurale, inclusiv privatizarea întreprinderilor de stat, liberalizarea prețurilor, a comerțului și a sistemului bancar, dezvoltarea unui sistem de protecție socială corespunzător și lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

(s)

să depună eforturi în vederea ajungerii la un dialog tehnic constructiv UE-Belarus privind evoluțiile macroeconomice și chestiunile financiare pentru a obține un angajament credibil din partea Belarus în direcția unor reforme macroeconomice și structurale, inclusiv privatizarea întreprinderilor de stat, liberalizarea prețurilor, a comerțului și a sistemului bancar, dezvoltarea unui sistem de protecție socială corespunzător și lupta împotriva corupției;

| (t) | să evidențieze în continuare faptul că, dacă condițiile politice esențiale sunt îndeplinite, reformele menționate anterior sunt vitale pentru dezvoltarea economică a Belarus, ar înlesni investițiile europene și împrumuturile internaționale și ar putea transmite un semnal pozitiv pentru înlăturarea obstacolelor existente din calea negocierilor pentru aderarea la OMC și, prin urmare, ar permite integrarea în continuare în economica mondială; |
| --- | --- |

(t)

să evidențieze în continuare faptul că, dacă condițiile politice esențiale sunt îndeplinite, reformele menționate anterior sunt vitale pentru dezvoltarea economică a Belarus, ar înlesni investițiile europene și împrumuturile internaționale și ar putea transmite un semnal pozitiv pentru înlăturarea obstacolelor existente din calea negocierilor pentru aderarea la OMC și, prin urmare, ar permite integrarea în continuare în economica mondială;

| (u) | să ofere asistență tehnică pentru crearea unui mediu de afaceri favorabil, cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile, securitatea investițiilor și șanse egale pentru toate întreprinderile, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

(u)

să ofere asistență tehnică pentru crearea unui mediu de afaceri favorabil, cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile, securitatea investițiilor și șanse egale pentru toate întreprinderile, în special pentru IMM-uri;

| (v) | să intensifice relațiile cu Belarus în aspecte legate de muncă, inclusiv de capitalul uman și compatibilizarea dezvoltării competențelor cu cererea existentă pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

(v)

să intensifice relațiile cu Belarus în aspecte legate de muncă, inclusiv de capitalul uman și compatibilizarea dezvoltării competențelor cu cererea existentă pe piața forței de muncă;

| (w) | să încurajeze Belarus să pună în aplicare recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special în ceea ce privește libertatea de asociere, de înregistrare și activitățile sindicatelor independente; să solicite Belarus să își modifice legislația cu scopul de a garanta că lucrătorii pot renunța în mod liber și fără nicio restricție la locurile lor de muncă, atât în sectorul public, cât și în cel privat; |
| --- | --- |

(w)

să încurajeze Belarus să pună în aplicare recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special în ceea ce privește libertatea de asociere, de înregistrare și activitățile sindicatelor independente; să solicite Belarus să își modifice legislația cu scopul de a garanta că lucrătorii pot renunța în mod liber și fără nicio restricție la locurile lor de muncă, atât în sectorul public, cât și în cel privat;

| (x) | invită Belarus să aplice cele mai înalte standarde internaționale de siguranță și o evaluare absolut independentă a impactului asupra mediului în construcția și operarea tuturor centralelor electrice, optimizând cunoștințele specializate și finanțarea provenite de la toate instrumentele internaționale disponibile în deplină concordanță cu legislația internațională existentă, cum ar fi Convenția de la Espoo și Convenția de la Aarhus și ca urmare a angajamentului asumat la 23 iunie 2011 de a întreprinde evaluări cuprinzătoare de risc și securitate („teste de stres”), luând în considerare specificațiile aprobate de Comisia Europeană și de Grupul european de reglementare pentru siguranța nucleară; |
| --- | --- |

(x)

invită Belarus să aplice cele mai înalte standarde internaționale de siguranță și o evaluare absolut independentă a impactului asupra mediului în construcția și operarea tuturor centralelor electrice, optimizând cunoștințele specializate și finanțarea provenite de la toate instrumentele internaționale disponibile în deplină concordanță cu legislația internațională existentă, cum ar fi Convenția de la Espoo și Convenția de la Aarhus și ca urmare a angajamentului asumat la 23 iunie 2011 de a întreprinde evaluări cuprinzătoare de risc și securitate („teste de stres”), luând în considerare specificațiile aprobate de Comisia Europeană și de Grupul european de reglementare pentru siguranța nucleară;

| (y) | să contribuie la diversificarea surselor de energie și a rutelor de aprovizionare în Belarus și să împărtășească cele mai bune practici ale UE în realizarea de proiecte regionale și internaționale legate de „economia verde”, cu sprijin pentru eficiența energetică și sursele regenerabile de energie; |
| --- | --- |

(y)

să contribuie la diversificarea surselor de energie și a rutelor de aprovizionare în Belarus și să împărtășească cele mai bune practici ale UE în realizarea de proiecte regionale și internaționale legate de „economia verde”, cu sprijin pentru eficiența energetică și sursele regenerabile de energie;

| (z) | să promoveze în continuare cooperarea regională cu Belarus, inclusiv prin inițiativele sectoriale ale Parteneriatului estic, îndeosebi în domeniile schimburilor comerciale, energiei, mediului și transportului; să încurajeze bunele practici ale forumurilor economice bilaterale și, în același timp, să vizeze consolidarea capacităților actorilor nestatali, precum și promovarea bunei guvernări și a reformei administrației publice; |
| --- | --- |

(z)

să promoveze în continuare cooperarea regională cu Belarus, inclusiv prin inițiativele sectoriale ale Parteneriatului estic, îndeosebi în domeniile schimburilor comerciale, energiei, mediului și transportului; să încurajeze bunele practici ale forumurilor economice bilaterale și, în același timp, să vizeze consolidarea capacităților actorilor nestatali, precum și promovarea bunei guvernări și a reformei administrației publice;

| (aa) | să continue să ofere asistență tehnică și îngrijiri medicale populației afectate de dezastrul nuclear de la Cernobîl; |
| --- | --- |

(aa)

să continue să ofere asistență tehnică și îngrijiri medicale populației afectate de dezastrul nuclear de la Cernobîl;

| (ab) | să încurajeze Belarus să exploreze și să dezvoltarea surse de energie neconvenționale; |
| --- | --- |

(ab)

să încurajeze Belarus să exploreze și să dezvoltarea surse de energie neconvenționale;

Gestionarea frontierelor

| (ac) | să consolideze cooperarea UE-Belarus în domeniul gestionării frontierelor și al combaterii criminalității transfrontaliere și în special să ajute Belarus la dezvoltarea sistemului său de tranzit, la modernizarea procedurilor vamale și de control la frontiere și la punerea pe deplin în aplicare a conceptului UE de gestionare integrată a frontierelor; |
| --- | --- |

(ac)

să consolideze cooperarea UE-Belarus în domeniul gestionării frontierelor și al combaterii criminalității transfrontaliere și în special să ajute Belarus la dezvoltarea sistemului său de tranzit, la modernizarea procedurilor vamale și de control la frontiere și la punerea pe deplin în aplicare a conceptului UE de gestionare integrată a frontierelor;

| (ad) | să asigure intrarea și deplasarea nerestricționate ale diplomaților și politicienilor din UE pe întreg teritoriul Belarusului; |
| --- | --- |

(ad)

să asigure intrarea și deplasarea nerestricționate ale diplomaților și politicienilor din UE pe întreg teritoriul Belarusului;

| (ae) | să ofere în continuare, în interesul reciproc, activități de formare agenției de gestionare a frontierelor din Belarus, în conformitate cu acquis-ul Schengen; |
| --- | --- |

(ae)

să ofere în continuare, în interesul reciproc, activități de formare agenției de gestionare a frontierelor din Belarus, în conformitate cu acquis-ul Schengen;

| (af) | să ia în considerare furnizarea unei asistenței financiare adecvate care să fie utilizată în scopul introducerii unor sisteme de control al frontierei de ultimă generație și a unei infrastructuri moderne de partea UE a frontierei; |
| --- | --- |

(af)

să ia în considerare furnizarea unei asistenței financiare adecvate care să fie utilizată în scopul introducerii unor sisteme de control al frontierei de ultimă generație și a unei infrastructuri moderne de partea UE a frontierei;

| (ag) | să furnizeze serviciilor competente din Belarus formare adecvată privind bunele practici din UE în materie de introducere a pașapoartelor biometrice; |
| --- | --- |

(ag)

să furnizeze serviciilor competente din Belarus formare adecvată privind bunele practici din UE în materie de introducere a pașapoartelor biometrice;

| (ah) | să lanseze un parteneriat UE-Belarus pentru mobilitate și să încurajeze Belarus să participe în mod activ la Grupul Parteneriatului estic privind migrația și azilul; |
| --- | --- |

(ah)

să lanseze un parteneriat UE-Belarus pentru mobilitate și să încurajeze Belarus să participe în mod activ la Grupul Parteneriatului estic privind migrația și azilul;

| (ai) | să încurajeze colaborarea dintre Belarus, Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) și Fondul pentru copii al Națiunilor Unite (UNICEF), în scopul sprijinirii programelor vizând combaterea traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

(ai)

să încurajeze colaborarea dintre Belarus, Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) și Fondul pentru copii al Națiunilor Unite (UNICEF), în scopul sprijinirii programelor vizând combaterea traficului de ființe umane;

Societatea civilă și contactele interumane

| (aj) | să mărească cota de proiecte care sunt mai benefice și mai vizibile pentru populație în general, ceea ce ar favoriza înțelegerea de către cetățeni a valorilor, standardelor și politicilor UE și ar sublinia avantajele modelului său și ale cunoștințelor sale specializate; să promoveze, în acest sens, posibilitatea oferită de Forumul societății civile, în special în vederea reuniunii sale viitoare de la Chișinău din luna octombrie a acestui an; |
| --- | --- |

(aj)

să mărească cota de proiecte care sunt mai benefice și mai vizibile pentru populație în general, ceea ce ar favoriza înțelegerea de către cetățeni a valorilor, standardelor și politicilor UE și ar sublinia avantajele modelului său și ale cunoștințelor sale specializate; să promoveze, în acest sens, posibilitatea oferită de Forumul societății civile, în special în vederea reuniunii sale viitoare de la Chișinău din luna octombrie a acestui an;

| (ak) | să se opună sistematic și fără compromisuri oricărei dezinformări și informări denaturate din partea autorităților din Belarus cu privire la politicile și proiectele UE prin publicarea și difuzarea tuturor informațiilor necesare (date, cifre, legislație); |
| --- | --- |

(ak)

să se opună sistematic și fără compromisuri oricărei dezinformări și informări denaturate din partea autorităților din Belarus cu privire la politicile și proiectele UE prin publicarea și difuzarea tuturor informațiilor necesare (date, cifre, legislație);

| (al) | să intensifice, de asemenea prin noul Fond european pentru democrație, sprijinul tehnic și financiar acordat organizațiilor societății civile, ONG-urilor independente, apărătorilor drepturilor omului și sindicatelor cu sediul în Belarus, sau celor aflate în statele membre și care au un impact semnificativ în Belarus; să implice mai activ societatea civilă în punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea proiectelor finanțate de UE; să sporească, de asemenea, în mod semnificativ, comunicarea și difuzarea informațiilor despre UE, cu scopul de a promova înțelegerea de către cetățeni a abordării UE cu privire la drepturile și libertățile fundamentale și la nevoia de progres social și economic; |
| --- | --- |

(al)

să intensifice, de asemenea prin noul Fond european pentru democrație, sprijinul tehnic și financiar acordat organizațiilor societății civile, ONG-urilor independente, apărătorilor drepturilor omului și sindicatelor cu sediul în Belarus, sau celor aflate în statele membre și care au un impact semnificativ în Belarus; să implice mai activ societatea civilă în punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea proiectelor finanțate de UE; să sporească, de asemenea, în mod semnificativ, comunicarea și difuzarea informațiilor despre UE, cu scopul de a promova înțelegerea de către cetățeni a abordării UE cu privire la drepturile și libertățile fundamentale și la nevoia de progres social și economic;

| (am) | să sprijine organizațiile care lucrează în vederea promovării democrației și drepturilor omului, nu numai pe cele înființate în Belarus, ci și pe cele cu sediul în străinătate, întrucât autoritățile din Belarus resping în permanență posibilitatea înregistrării acestor organizații; să revizuiască de urgență cele mai recente norme privind solicitarea de finanțare din partea UE în cadrul instrumentului IEDDO/Actori nestatali și autorități locale, care exclud în practică ONG-uri belaruse bine-cunoscute și respectate de la procesul de depunere a solicitărilor; |
| --- | --- |

(am)

să sprijine organizațiile care lucrează în vederea promovării democrației și drepturilor omului, nu numai pe cele înființate în Belarus, ci și pe cele cu sediul în străinătate, întrucât autoritățile din Belarus resping în permanență posibilitatea înregistrării acestor organizații; să revizuiască de urgență cele mai recente norme privind solicitarea de finanțare din partea UE în cadrul instrumentului IEDDO/Actori nestatali și autorități locale, care exclud în practică ONG-uri belaruse bine-cunoscute și respectate de la procesul de depunere a solicitărilor;

| (an) | să solicite autorităților din Belarus să pună în aplicare Decizia A/HRC/WGAD/2012/39 a Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară în cazul lui Ales Beliațki, apărător al drepturilor omului, care a constatat în special că detenția dlui Beliațki, președinte al Centrului pentru drepturile omului „Viasna” și vicepreședinte al Federației Internaționale pentru Drepturile Omulu (FIDO), a fost arbitrară, „fiind în contradicție cu articolul 20 alineatul (1) din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) și articolul 22 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP)”. |
| --- | --- |

(an)

să solicite autorităților din Belarus să pună în aplicare Decizia A/HRC/WGAD/2012/39 a Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară în cazul lui Ales Beliațki, apărător al drepturilor omului, care a constatat în special că detenția dlui Beliațki, președinte al Centrului pentru drepturile omului „Viasna” și vicepreședinte al Federației Internaționale pentru Drepturile Omulu (FIDO), a fost arbitrară, „fiind în contradicție cu articolul 20 alineatul (1) din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) și articolul 22 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP)”.

| (ao) | să îndemne Belarus să extindă o invitație permanentă tuturor procedurilor speciale ale ONU și să invite raportorul special al ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului să viziteze țara; |
| --- | --- |

(ao)

să îndemne Belarus să extindă o invitație permanentă tuturor procedurilor speciale ale ONU și să invite raportorul special al ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului să viziteze țara;

| (ap) | să oblige autoritățile din Belarus să elimina răspunderea penală pentru primirea de finanțare din străinătate și să permită organizațiilor să păstreze fonduri în conturi bancare din străinătate; |
| --- | --- |

(ap)

să oblige autoritățile din Belarus să elimina răspunderea penală pentru primirea de finanțare din străinătate și să permită organizațiilor să păstreze fonduri în conturi bancare din străinătate;

| (aq) | să ia în considerare facilitarea în mod unilateral a emiterii vizelor și reducerea costurilor acestora de la 60 de euro la un nivel accesibil pentru cetățenii din Belarus, precum și utilizarea deplină a flexibilității existente oferite de Codul vizelor, inclusiv renunțarea la taxele pentru vizele de scurtă ședere sau reducerea acestora în special pentru tineri, pentru facilitarea și intensificarea contactelor interumane și pentru a contribui la prevenirea izolării ulterioare a cetățenilor din Belarus; să ia, de asemenea, în considerare reducerea în mod unilateral a taxelor pentru vizele de lungă ședere sau renunțarea la acestea în scopul ajungerii, pe termen lung, la un regim de călătorii fără vize; |
| --- | --- |

(aq)

să ia în considerare facilitarea în mod unilateral a emiterii vizelor și reducerea costurilor acestora de la 60 de euro la un nivel accesibil pentru cetățenii din Belarus, precum și utilizarea deplină a flexibilității existente oferite de Codul vizelor, inclusiv renunțarea la taxele pentru vizele de scurtă ședere sau reducerea acestora în special pentru tineri, pentru facilitarea și intensificarea contactelor interumane și pentru a contribui la prevenirea izolării ulterioare a cetățenilor din Belarus; să ia, de asemenea, în considerare reducerea în mod unilateral a taxelor pentru vizele de lungă ședere sau renunțarea la acestea în scopul ajungerii, pe termen lung, la un regim de călătorii fără vize;

| (ar) | să invite autoritățile din Belarus să înceapă negocierile cu UE privind acordurile de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, în scopul ajungerii, pe termen lung, la un regim de călătorii fără vize care să promoveze contactele interumane, și să ia măsuri urgente de punere în aplicare a acordurilor privind micul trafic de frontieră cu Polonia și Lituania; |
| --- | --- |

(ar)

să invite autoritățile din Belarus să înceapă negocierile cu UE privind acordurile de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, în scopul ajungerii, pe termen lung, la un regim de călătorii fără vize care să promoveze contactele interumane, și să ia măsuri urgente de punere în aplicare a acordurilor privind micul trafic de frontieră cu Polonia și Lituania;

| (as) | să încurajeze cooperarea dintre orașele și municipalitățile din UE și Belarus, folosind exemplele de bune practici din unele țări ale UE, în special din Polonia, Lituania și Letonia; |
| --- | --- |

(as)

să încurajeze cooperarea dintre orașele și municipalitățile din UE și Belarus, folosind exemplele de bune practici din unele țări ale UE, în special din Polonia, Lituania și Letonia;

| (at) | să încerce să ofere mai multe posibilități de educație și cercetare în UE pentru cetățenii din Belarus în domeniile învățământului superior, informal și pentru adulți; să inițieze și să susțină un program de stagii pentru tinerii profesioniști din Belarus în instituțiile UE și în alte organizații internaționale; să continue să sprijine Universitatea europeană de științe umaniste, să dezvolte și să sprijine programe educaționale și de formare în Belarus; să asigure finanțarea adecvată și de durată pentru programul Erasmus Mundus pentru studenții din Belarus; |
| --- | --- |

(at)

să încerce să ofere mai multe posibilități de educație și cercetare în UE pentru cetățenii din Belarus în domeniile învățământului superior, informal și pentru adulți; să inițieze și să susțină un program de stagii pentru tinerii profesioniști din Belarus în instituțiile UE și în alte organizații internaționale; să continue să sprijine Universitatea europeană de științe umaniste, să dezvolte și să sprijine programe educaționale și de formare în Belarus; să asigure finanțarea adecvată și de durată pentru programul Erasmus Mundus pentru studenții din Belarus;

| (au) | să caute în mod activ posibilități de a se angaja într-un dialog cu Belarus cu privire la punerea în aplicare a unor ample reforme ale sistemului său de învățământ superior pentru a dezvolta, în special, libertatea mediului universitar, autonomia instituțională și participarea studenților, cu scopul de a se alătura, în cele din urmă, Spațiului european al învățământului superior (Procesul de la Bologna); |
| --- | --- |

(au)

să caute în mod activ posibilități de a se angaja într-un dialog cu Belarus cu privire la punerea în aplicare a unor ample reforme ale sistemului său de învățământ superior pentru a dezvolta, în special, libertatea mediului universitar, autonomia instituțională și participarea studenților, cu scopul de a se alătura, în cele din urmă, Spațiului european al învățământului superior (Procesul de la Bologna);

| (av) | invită Federația internațională de hochei pe gheață să își reconsidere în mod serios decizia de a permite Republicii Belarus să găzduiască Campionatul mondial de hochei pe gheață din 2014; |
| --- | --- |

(av)

invită Federația internațională de hochei pe gheață să își reconsidere în mod serios decizia de a permite Republicii Belarus să găzduiască Campionatul mondial de hochei pe gheață din 2014;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP), SEAE, Consiliului, Comisiei, precum și statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP), SEAE, Consiliului, Comisiei, precum și statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0410.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0112.

(3)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 162.

(4)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 57.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0334.

(6)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 26.

(7)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 105.

(8)  JO L 307, 7.11.2012, p. 1.

(9)  Date provenite de la Institutul independent pentru studii socioeconomice, aprilie 2013

(10)  Lista prizonierilor politici îi include, de asemenea, pe Mikalai Statkevici, Pavel Seviarineț, Eduard Lobau, Mikalai Antuhovici, Mikalai Jiadok, Ihar Alienevici.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 10 septembrie 2013

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/196 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/196

---

P7_TA(2013)0336

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (COM(2012)0432 – C7-0211/2012 – 2012/0208(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0432), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0432),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0211/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0211/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 noiembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 noiembrie 2012 (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (2),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0256/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0256/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 11, 15.1.2013, p. 86.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0448.

---

P7_TC1-COD(2012)0208

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului (2) conferă Comisiei competențe în vederea punerii în aplicare a unor dispoziții din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului (2) conferă Comisiei competențe în vederea punerii în aplicare a unor dispoziții din respectivul regulament.

| (2) | În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, anumite competențe conferite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 850/98 ar trebui aliniate la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, anumite competențe conferite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 850/98 ar trebui aliniate la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (3) | În vederea aplicării

  Pentru ca actualizarea eficientă a
  anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 850/98

  prezentul regulament să fie posibilă, astfel încât să se reflecte progresele tehnice și științifice
  , competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește următoarele:






  — | împărțirea regiunilor în zone geografice; |
| --- | --- | --- |

(3)

În vederea aplicării

  Pentru ca actualizarea eficientă a
  anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 850/98

  prezentul regulament să fie posibilă, astfel încât să se reflecte progresele tehnice și științifice
  , competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește următoarele:

—

împărțirea regiunilor în zone geografice;

| — | modificarea normelor privind condițiile de utilizare a anumitor combinații de ochiuri de plasă cu dimensiuni diferite; |
| --- | --- |

—

modificarea normelor privind condițiile de utilizare a anumitor combinații de ochiuri de plasă cu dimensiuni diferite;

| — | adoptarea unor norme detaliate privind obținerea procentului de specii-țintă capturate de mai multe nave de pescuit, pentru a garanta că aceste procente sunt respectate de toate navele implicate în operațiunea de pescuit; |
| --- | --- |

—

adoptarea unor norme detaliate privind obținerea procentului de specii-țintă capturate de mai multe nave de pescuit, pentru a garanta că aceste procente sunt respectate de toate navele implicate în operațiunea de pescuit;

| — | să adopte

  adoptarea de
  norme privind descrierile tehnice și metoda de utilizare a dispozitivelor autorizate care pot fi atașate plasei de pescuit și care nu obstrucționează sau nu diminuează deschiderea efectivă a ochiurilor plasei; |
| --- | --- |

—

să adopte

  adoptarea de
  norme privind descrierile tehnice și metoda de utilizare a dispozitivelor autorizate care pot fi atașate plasei de pescuit și care nu obstrucționează sau nu diminuează deschiderea efectivă a ochiurilor plasei;

| — | condițiile în care navelor cu o lungime totală de peste de opt metri li se permite să utilizeze traule cu rame în anumite ape din Uniune; |
| --- | --- |

—

condițiile în care navelor cu o lungime totală de peste de opt metri li se permite să utilizeze traule cu rame în anumite ape din Uniune;

| — | măsurile desemnate să răspundă unei recrutări în stoc a puietului neașteptat de mici sau de mari, modificărilor survenite în modelele de migrație sau oricăror alte modificări în starea de conservare a stocurilor de pește, cu efect imediat; |
| --- | --- |

—

măsurile desemnate să răspundă unei recrutări în stoc a puietului neașteptat de mici sau de mari, modificărilor survenite în modelele de migrație sau oricăror alte modificări în starea de conservare a stocurilor de pește, cu efect imediat;

| — | acte prin care se exclud anumite activități de pescuit ale unui stat membru, în subzonele ICES VIII, IX și X, de la aplicarea anumitor dispoziții privind setcile, plasele de încurcare și setcile cu sirec, cu un nivel foarte scăzut de capturi accidentale de rechin și de capturi aruncate înapoi în mare
  . [AM 1] |
| --- | --- |

—

acte prin care se exclud anumite activități de pescuit ale unui stat membru, în subzonele ICES VIII, IX și X, de la aplicarea anumitor dispoziții privind setcile, plasele de încurcare și setcile cu sirec, cu un nivel foarte scăzut de capturi accidentale de rechin și de capturi aruncate înapoi în mare
  . [AM 1]

| (4) | Este deosebit de important ca
  , în timpul lucrărilor pregătitoare,
  Comisia să desfășoare

  organizeze
  consultări adecvate, în etapa pregătitoare a adoptării actelor delegate, inclusiv

  special
  la nivel de experți
  , pentru a obține informații obiective, riguroase, complete și actualizate
  . [AM 2] |
| --- | --- |

(4)

Este deosebit de important ca
  , în timpul lucrărilor pregătitoare,
  Comisia să desfășoare

  organizeze
  consultări adecvate, în etapa pregătitoare a adoptării actelor delegate, inclusiv

  special
  la nivel de experți
  , pentru a obține informații obiective, riguroase, complete și actualizate
  . [AM 2]

| (5) | În contextul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(5)

În contextul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (6) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de aplicare a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 850/98, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește:






  — | normele tehnice pentru măsurarea dimensiunii ochiurilor de plasă; |
| --- | --- | --- |

(6)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de aplicare a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 850/98, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește:

—

normele tehnice pentru măsurarea dimensiunii ochiurilor de plasă;

| — | plasele cu ochiuri pătrate și grosimea firului împletiturii; |
| --- | --- |

—

plasele cu ochiuri pătrate și grosimea firului împletiturii;

| — | normele tehnice referitoare la construcția materialelor de plasă; |
| --- | --- |

—

normele tehnice referitoare la construcția materialelor de plasă;

| — | listele de dispozitive care pot obstrucționa sau pot diminua deschiderea efectivă a ochiurilor unei plase de pescuit; |
| --- | --- |

—

listele de dispozitive care pot obstrucționa sau pot diminua deschiderea efectivă a ochiurilor unei plase de pescuit;

| — | transmiterea listelor de nave cărora le-a fost acordat un permis special de pescuit pentru a utiliza traule cu rame; |
| --- | --- |

—

transmiterea listelor de nave cărora le-a fost acordat un permis special de pescuit pentru a utiliza traule cu rame;

| — | normele tehnice de măsurare a puterii motorului și a dimensiunilor uneltelor de pescuit; |
| --- | --- |

—

normele tehnice de măsurare a puterii motorului și a dimensiunilor uneltelor de pescuit;

| — | obligația statelor membre de a garanta că nivelurile efortului de pescuit nu sunt depășite în anumite zone din diviziunea ICES IXa și |
| --- | --- |

—

obligația statelor membre de a garanta că nivelurile efortului de pescuit nu sunt depășite în anumite zone din diviziunea ICES IXa și

| — | măsurile temporare atunci când conservarea stocurilor de organisme marine impune o intervenție imediată. |
| --- | --- |

—

măsurile temporare atunci când conservarea stocurilor de organisme marine impune o intervenție imediată.

| (7) | Competențele de executare conferite Comisiei, cu excepția obligației statelor membre de a garanta că nivelurile efortului de pescuit nu sunt depășite în anumite zone din diviziunea ICES IXa, ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(7)

Competențele de executare conferite Comisiei, cu excepția obligației statelor membre de a garanta că nivelurile efortului de pescuit nu sunt depășite în anumite zone din diviziunea ICES IXa, ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (8) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 850/98 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 850/98 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 850/98 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Regiunile menționate la alineatul (1) pot fi împărțite în zone geografice, în special pe baza definițiilor menționate la alineatul (2). Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 48a cu privire la împărțirea regiunilor în zone geografice în scopul identificării zonelor geografice în care se aplică măsuri tehnice specifice de conservare.”[AM 3] |
| --- | --- |

1.

La articolul 2, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Regiunile menționate la alineatul (1) pot fi împărțite în zone geografice, în special pe baza definițiilor menționate la alineatul (2). Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 48a cu privire la împărțirea regiunilor în zone geografice în scopul identificării zonelor geografice în care se aplică măsuri tehnice specifice de conservare.”[AM 3]

| 2. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (4) se adaugă următoarea literă:






  „(c) | Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu alineatul 48a pentru a modifica anexa X și anexa XI în vederea sporirii protecției puietului de pește în contextul conservării stocurilor de pește.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (4) se adaugă următoarea literă:

„(c)

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu alineatul 48a pentru a modifica anexa X și anexa XI în vederea sporirii protecției puietului de pește în contextul conservării stocurilor de pește.”;

| (b) | la alineatul (5), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | Comisia este împuternicită, în conformitate cu articolul 48a, să adopte acte delegate în ceea ce privește metoda de calculare a procentului de specii-țintă și de alte specii reținute la bord când acestea sunt capturate de o plasă sau de plase trase simultan de mai multe nave de pescuit, precum și în ceea ce privește metoda de verificare pentru a se garanta că orice navă de pescuit implicată în operațiunea comună de pescuit care a reținut pește la bord respectă procentele de specii prevăzute în anexele I-V.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (5), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

Comisia este împuternicită, în conformitate cu articolul 48a, să adopte acte delegate în ceea ce privește metoda de calculare a procentului de specii-țintă și de alte specii reținute la bord când acestea sunt capturate de o plasă sau de plase trase simultan de mai multe nave de pescuit, precum și în ceea ce privește metoda de verificare pentru a se garanta că orice navă de pescuit implicată în operațiunea comună de pescuit care a reținut pește la bord respectă procentele de specii prevăzute în anexele I-V.”;

| (c) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   Normele tehnice de măsurare a dimensiunii ochiurilor de plasă, inclusiv în scopuri de control, se stabilesc prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Normele tehnice de măsurare a dimensiunii ochiurilor de plasă, inclusiv în scopuri de control, se stabilesc prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).”

| 3. | La articolul 7 se adaugă următorul alineat:
  „(8)   Normele tehnice de măsurare a plaselor cu ochiuri pătrate, inclusiv în scopuri de control, se stabilesc prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).” |
| --- | --- |

3.

La articolul 7 se adaugă următorul alineat:

„(8)   Normele tehnice de măsurare a plaselor cu ochiuri pătrate, inclusiv în scopuri de control, se stabilesc prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).”

| 4. | La articolul 8 se adaugă următorul alineat:
  „(4)   Normele tehnice privind măsurarea grosimii firului împletiturii și construcția materialului de plasă, inclusiv în scopuri de control, se stabilesc prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).” |
| --- | --- |

4.

La articolul 8 se adaugă următorul alineat:

„(4)   Normele tehnice privind măsurarea grosimii firului împletiturii și construcția materialului de plasă, inclusiv în scopuri de control, se stabilesc prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).”

| 5. | Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 16
  (1)   Nu se va folosi niciun dispozitiv prin intermediul căruia ochiurile din orice parte a plasei de pescuit să fie obstrucționate sau micșorate efectiv în vreun fel.
  (2)   Alineatul (1) nu exclude utilizarea anumitor dispozitive care pot obstrucționa sau diminua în orice alt mod deschiderea efectivă a ochiurilor din orice parte a plasei de pescuit, dar care pot avea un rol de protecție sau de consolidare a plasei. Comisia este împuternicită, în conformitate cu articolul 48a, să adopte acte delegate privind descrierile tehnice și metodologia de utilizare și de atașare a unor astfel de dispozitive.
  (3)   Prin intermediul unor acte de punere în aplicare este stabilită o listă exhaustivă de dispozitive care respectă descrierile tehnice stabilite în conformitate cu alineatul (2) și care pot fi atașate plasei de pescuit. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).” |
| --- | --- |

5.

Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 16

(1)   Nu se va folosi niciun dispozitiv prin intermediul căruia ochiurile din orice parte a plasei de pescuit să fie obstrucționate sau micșorate efectiv în vreun fel.

(2)   Alineatul (1) nu exclude utilizarea anumitor dispozitive care pot obstrucționa sau diminua în orice alt mod deschiderea efectivă a ochiurilor din orice parte a plasei de pescuit, dar care pot avea un rol de protecție sau de consolidare a plasei. Comisia este împuternicită, în conformitate cu articolul 48a, să adopte acte delegate privind descrierile tehnice și metodologia de utilizare și de atașare a unor astfel de dispozitive.

(3)   Prin intermediul unor acte de punere în aplicare este stabilită o listă exhaustivă de dispozitive care respectă descrierile tehnice stabilite în conformitate cu alineatul (2) și care pot fi atașate plasei de pescuit. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).”

| 6. | Articolul 29 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 48a, referitoare la condițiile detaliate de aplicare a criteriilor prevăzute la alineatul (2) în care navelor de pescuit cu o lungime totală de peste opt metri li se permite să utilizeze traule cu rame în zonele prevăzute la alineatul (1).”; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 29 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 48a, referitoare la condițiile detaliate de aplicare a criteriilor prevăzute la alineatul (2) în care navelor de pescuit cu o lungime totală de peste opt metri li se permite să utilizeze traule cu rame în zonele prevăzute la alineatul (1).”;

| (b) | se adaugă următorul alineat:
  „(7)   Comisia stabilește, prin intermediul unui act de punere în aplicare, cerințele operaționale de transmitere a listelor care trebuie furnizate Comisiei de către statele membre așa cum se menționează la alineatul (2) litera (c) prima liniuță. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).” |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următorul alineat:

„(7)   Comisia stabilește, prin intermediul unui act de punere în aplicare, cerințele operaționale de transmitere a listelor care trebuie furnizate Comisiei de către statele membre așa cum se menționează la alineatul (2) litera (c) prima liniuță. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).”

| 7. | La articolul 29b, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   Statele membre transmit Comisiei o comunicare privind măsurile luate pentru îndeplinirea obligației prevăzute la alineatul (5). În cazul în care constată că măsurile luate de un stat membru nu îndeplinesc obligația respectivă, Comisia poate propune modificarea acestora. Dacă statul membru vizat și Comisia nu ajung la niciun acord, Comisia poate lua astfel de măsuri prin intermediul unor acte de punere în aplicare.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 29b, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Statele membre transmit Comisiei o comunicare privind măsurile luate pentru îndeplinirea obligației prevăzute la alineatul (5). În cazul în care constată că măsurile luate de un stat membru nu îndeplinesc obligația respectivă, Comisia poate propune modificarea acestora. Dacă statul membru vizat și Comisia nu ajung la niciun acord, Comisia poate lua astfel de măsuri prin intermediul unor acte de punere în aplicare.”

| 8. | La articolul 34, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   Normele tehnice pentru măsurarea puterii motorului și a dimensiunilor uneltelor de pescuit se stabilesc prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).” |
| --- | --- |

8.

La articolul 34, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Normele tehnice pentru măsurarea puterii motorului și a dimensiunilor uneltelor de pescuit se stabilesc prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2).”

| 8a. | La articolul 34b, alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:




  „(11)
     
  În urma consultării CSTEP, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate prin care să excludă anumite activități de pescuit ale unui stat membru, în subzonele ICES VIII, IX, X, de la aplicarea alineatelor (1)-(9), atunci când informațiile furnizate de statele membre arată că activitățile de pescuit respective determină un nivel foarte scăzut de capturi accidentale de rechin și de capturi aruncate înapoi în mare.” [AM 4] |
| --- | --- |

8a.

La articolul 34b, alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:

„(11)
     
  În urma consultării CSTEP, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate prin care să excludă anumite activități de pescuit ale unui stat membru, în subzonele ICES VIII, IX, X, de la aplicarea alineatelor (1)-(9), atunci când informațiile furnizate de statele membre arată că activitățile de pescuit respective determină un nivel foarte scăzut de capturi accidentale de rechin și de capturi aruncate înapoi în mare.” [AM 4]

| 9. | Articolul 45 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 45
  (1)   Comisia este împuternicită să instituie, prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 48a, măsuri tehnice de conservare referitoare la utilizarea uneltelor de pescuit remorcate sau fixe sau referitoare la activitățile de pescuit în anumite zone sau în anumite perioade, în mod suplimentar dispozițiilor din prezentul regulament sau prin derogare de la acestea. Măsurile respective sunt elaborate pentru a răspunde unei recrutări în stoc a puietului neașteptat de mici sau de mari, modificărilor survenite în modelele de migrație sau oricăror alte modificări în starea de conservare a stocurilor de pește

  organisme marine
  , cu efect imediat. [AM 5]

  (2)   Atunci când conservarea stocurilor de organisme marine impune o intervenție imediată, pentru remedierea situației Comisia poate decide să adopte măsuri temporare prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (3).
  (3)   În cazul în care conservarea anumitor specii sau zone de pescuit este serios amenințată și în cazul în care o întârziere ar produce pagube greu de reparat, un stat membru poate lua măsuri adecvate și nediscriminatorii de conservare pentru apele aflate în jurisdicția sa.
  (4)   Măsurile menționate la alineatul (3), împreună cu un memoriu explicativ, sunt comunicate Comisiei și celorlalte state membre de îndată ce au fost adoptate.
  În termen de zece zile lucrătoare de la primirea comunicării sus-menționate, Comisia trebuie să confirme dacă măsurile respective sunt adecvate și nediscriminatorii sau să solicite anularea ori modificarea lor prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Decizia Comisiei este imediat notificată statelor membre.” |
| --- | --- |

9.

Articolul 45 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 45

(1)   Comisia este împuternicită să instituie, prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 48a, măsuri tehnice de conservare referitoare la utilizarea uneltelor de pescuit remorcate sau fixe sau referitoare la activitățile de pescuit în anumite zone sau în anumite perioade, în mod suplimentar dispozițiilor din prezentul regulament sau prin derogare de la acestea. Măsurile respective sunt elaborate pentru a răspunde unei recrutări în stoc a puietului neașteptat de mici sau de mari, modificărilor survenite în modelele de migrație sau oricăror alte modificări în starea de conservare a stocurilor de pește

  organisme marine
  , cu efect imediat. [AM 5]

(2)   Atunci când conservarea stocurilor de organisme marine impune o intervenție imediată, pentru remedierea situației Comisia poate decide să adopte măsuri temporare prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (3).

(3)   În cazul în care conservarea anumitor specii sau zone de pescuit este serios amenințată și în cazul în care o întârziere ar produce pagube greu de reparat, un stat membru poate lua măsuri adecvate și nediscriminatorii de conservare pentru apele aflate în jurisdicția sa.

(4)   Măsurile menționate la alineatul (3), împreună cu un memoriu explicativ, sunt comunicate Comisiei și celorlalte state membre de îndată ce au fost adoptate.

În termen de zece zile lucrătoare de la primirea comunicării sus-menționate, Comisia trebuie să confirme dacă măsurile respective sunt adecvate și nediscriminatorii sau să solicite anularea ori modificarea lor prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Decizia Comisiei este imediat notificată statelor membre.”

| 10. | La articolul 46, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   La inițiativa Comisiei sau la solicitarea oricărui stat membru, conformitatea sau neconformitatea cu dispozițiile de la prezentul articol alineatul (1) a unei măsuri tehnice naționale aplicate de un stat membru poate face obiectul unei decizii adoptate de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2). În cazul adoptării unei asemenea decizii, se aplică dispozițiile de la alineatul (2) al treilea și al patrulea paragraf.” |
| --- | --- |

10.

La articolul 46, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   La inițiativa Comisiei sau la solicitarea oricărui stat membru, conformitatea sau neconformitatea cu dispozițiile de la prezentul articol alineatul (1) a unei măsuri tehnice naționale aplicate de un stat membru poate face obiectul unei decizii adoptate de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 48 alineatul (2). În cazul adoptării unei asemenea decizii, se aplică dispozițiile de la alineatul (2) al treilea și al patrulea paragraf.”

| 11. | Articolul 48 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 48
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Comitetul reprezintă un comitet în sensul definiției din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
  (3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 5 din același regulament.

  (*)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)”" |
| --- | --- |

11.

Articolul 48 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 48

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Comitetul reprezintă un comitet în sensul definiției din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 5 din același regulament.

(*)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)”"

| 12. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 48a
  (1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor prevăzute la prezentul articol.
  (2)   Delegarea competențelor menționate

  Competența de a adopta acte delegate menționată
  la articolul 2 alineatul (3), articolul 4 alineatul (4) litera (c), articolul 4 alineatul (5) litera (b), articolul (16) alineatul (2), articolul 29 alineatul (6)
  , articolul 29d alineatul (7), articolul 34b alineatul (11)
  și articolul 45 alineatul (1) se acordă pentru

  conferă Comisiei pe
  o perioadă de timp nedeterminată

  trei ani de la ...

   (**).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de
  timp
  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 6]

  (3)   Delegarea competențelor menționate la articolul 2 alineatul (3), articolul 4 alineatul (4) litera (c), articolul 4 alineatul (5) litera (b), articolul (16) alineatul (2), articolul 29 alineatul (6)
  , articolul 29d alineatul (7), articolul 34b alineatul (11)
  și articolul 45 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia

  O decizie
  de revocare pune capăt delegării competenței specificate în respectiva decizie

  de competențe specificată în decizia respectivă
  . Aceasta produce efecte începând cu ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare. [AM 7]

  (4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 2 alineatul (3), articolul 4 alineatul (4) litera (c), articolul 4 alineatul (5) litera (b), articolul (16) alineatul (2), articolul 29 alineatul (6)
  , articolul 29d alineatul (7), articolul 34b alineatul (11)
  și articolul 45 alineatul (1) intră în vigoare doar dacă Parlamentul European și Consiliul nu au formulat nicio obiecție în termen de 2

  două
  luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Termenul menționat se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

  (**)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  " |
| --- | --- |

12.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 48a

(1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor prevăzute la prezentul articol.

(2)   Delegarea competențelor menționate

  Competența de a adopta acte delegate menționată
  la articolul 2 alineatul (3), articolul 4 alineatul (4) litera (c), articolul 4 alineatul (5) litera (b), articolul (16) alineatul (2), articolul 29 alineatul (6)
  , articolul 29d alineatul (7), articolul 34b alineatul (11)
  și articolul 45 alineatul (1) se acordă pentru

  conferă Comisiei pe
  o perioadă de timp nedeterminată

  trei ani de la ...

   (**).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de
  timp
  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 6]

(3)   Delegarea competențelor menționate la articolul 2 alineatul (3), articolul 4 alineatul (4) litera (c), articolul 4 alineatul (5) litera (b), articolul (16) alineatul (2), articolul 29 alineatul (6)
  , articolul 29d alineatul (7), articolul 34b alineatul (11)
  și articolul 45 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia

  O decizie
  de revocare pune capăt delegării competenței specificate în respectiva decizie

  de competențe specificată în decizia respectivă
  . Aceasta produce efecte începând cu ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare. [AM 7]

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 2 alineatul (3), articolul 4 alineatul (4) litera (c), articolul 4 alineatul (5) litera (b), articolul (16) alineatul (2), articolul 29 alineatul (6)
  , articolul 29d alineatul (7), articolul 34b alineatul (11)
  și articolul 45 alineatul (1) intră în vigoare doar dacă Parlamentul European și Consiliul nu au formulat nicio obiecție în termen de 2

  două
  luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Termenul menționat se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

(**)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

[AM 8]

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 10 septembrie 2013.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (JO L 125, 27.4.1998, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

3

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/202 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/202

---

P7_TA(2013)0337

Efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia parteneriatelor înregistrate (COM(2011)0127 – C7-0094/2011 – 2011/0060(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 093/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0127), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0127),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0094/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0094/2011),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Italiei, Seimul Poloniei, Senatul Poloniei și Senatul României în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Italiei, Seimul Poloniei, Senatul Poloniei și Senatul României în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 31 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 31 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0254/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0254/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Particularitățile celor două forme de uniune, respectiv căsătoria și parteneriatul înregistrat, precum și diferențele între principiile aplicabile acestora, justifică separarea în două instrumente distincte ale dispozițiilor care reglementează aspectele patrimoniale ale căsătoriilor, de cele privind aspectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, care reprezintă domeniul de aplicare al acestui regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Particularitățile celor două forme de uniune, respectiv căsătoria și parteneriatul înregistrat, precum și diferențele între principiile aplicabile acestora, justifică separarea în două instrumente distincte ale dispozițiilor care reglementează aspectele patrimoniale ale căsătoriilor, de cele privind aspectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, care reprezintă domeniul de aplicare al acestui regulament.

eliminat

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Recunoașterea într-un stat membru a unei decizii referitoare la efectele patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat are drept unic obiectiv să permită punerea în execuție a efectelor patrimoniale stabilite în decizia respectivă. Aceasta nu implică recunoașterea de către statul membru respectiv a parteneriatului care stă la baza efectelor patrimoniale care fac obiectul deciziei în cauză. Statele membre în care nu există instituția parteneriatelor înregistrate nu sunt obligate prin prezentul regulament să creeze această instituție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Recunoașterea într-un stat membru a unei decizii referitoare la efectele patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat are drept unic obiectiv să permită punerea în execuție a efectelor patrimoniale stabilite în decizia respectivă. Aceasta nu implică recunoașterea de către statul membru respectiv a parteneriatului care stă la baza efectelor patrimoniale care fac obiectul deciziei în cauză. Statele membre în care nu există instituția parteneriatelor înregistrate nu sunt obligate prin prezentul regulament să creeze această instituție.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Prezentul regulament are ca obiect problemele legate de efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Noțiunea de „parteneriat înregistrat” este definită doar pentru scopurile prezentului regulament. Conținutul specific al
  acestei noțiuni
  este definit de dreptul național al statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Prezentul regulament are ca obiect problemele legate de efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Noțiunea de „parteneriat înregistrat” este definită doar pentru scopurile prezentului regulament. Conținutul specific al
  acestei noțiuni
  este definit de dreptul național al statelor membre.

| (10) | Prezentul regulament are ca obiect problemele legate de efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Noțiunea de „parteneriat înregistrat” este definită doar pentru scopurile prezentului regulament.
  În sensul prezentului regulament, un parteneriat înregistrat este o formă de uniune diferită de căsătorie.
  Conținutul specific al
  noțiunii de parteneriat înregistrat
  este definit de dreptul național al statelor membre. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament are ca obiect problemele legate de efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Noțiunea de „parteneriat înregistrat” este definită doar pentru scopurile prezentului regulament.
  În sensul prezentului regulament, un parteneriat înregistrat este o formă de uniune diferită de căsătorie.
  Conținutul specific al
  noțiunii de parteneriat înregistrat
  este definit de dreptul național al statelor membre.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Prezentul regulament nu ar trebui, însă, să se aplice unor domenii de drept civil care privesc alte aspecte decât efectele patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat. Prin urmare, din motive de claritate, o serie de chestiuni care ar putea fi văzute ca având o legătură cu respectivul regim patrimonial ar trebui excluse în mod explicit din domeniul de aplicare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Prezentul regulament nu ar trebui, însă, să se aplice unor domenii de drept civil care privesc alte aspecte decât efectele patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat. Prin urmare, din motive de claritate, o serie de chestiuni care ar putea fi văzute ca având o legătură cu respectivul regim patrimonial ar trebui excluse în mod explicit din domeniul de aplicare a prezentului regulament.

(Corespunde considerentului (11) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 3 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Obligațiile de întreținere între parteneri
  fiind
  reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere
  , acestea
  ar trebui
  , prin urmare,
  să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, ca și aspectele privind
  validitatea și efectele liberalităților
  , reglementate prin
  Regulamentul (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Obligațiile de întreținere între parteneri
  fiind
  reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere
  , acestea
  ar trebui
  , prin urmare,
  să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, ca și aspectele privind
  validitatea și efectele liberalităților
  , reglementate prin
  Regulamentul (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale
  .

| (12) | Obligațiile de întreținere între parteneri
  care sunt
  reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, ca și aspectele privind
  succesiunea
  ,
  care sunt
  reglementate prin
  Regulamentul (UE) nr. 650/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și acceptarea și executarea actelor autentice în materie de succesiuni și privind crearea unui certificat european de moștenitor

   (1). |
| --- | --- |

(12)

Obligațiile de întreținere între parteneri
  care sunt
  reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, ca și aspectele privind
  succesiunea
  ,
  care sunt
  reglementate prin
  Regulamentul (UE) nr. 650/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și acceptarea și executarea actelor autentice în materie de succesiuni și privind crearea unui certificat european de moștenitor

   (1).

(Corespunde AM 4 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Deoarece este posibil ca aspectele privind natura
  drepturilor reale
  să fie reglementate
  în dreptul național al
  statelor
  membre
  , ca și cele privind publicitatea acestor drepturi, aceste aspecte ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, după cum sunt excluse din Regulamentul (UE) nr. .../.... [al Parlamentului European și al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în materie de succesiuni, precum și privind crearea unui certificat european de moștenitor]
  .
  Astfel, instanțele din statul membru în care se află bunul unuia sau ambilor parteneri poate lua măsuri în materie de drepturi reale, în special privind înregistrarea transferului care are ca obiect acest bun în registrul publicitate, în cazul în care legislația acestui stat membru prevede acest lucru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Deoarece este posibil ca aspectele privind natura
  drepturilor reale
  să fie reglementate
  în dreptul național al
  statelor
  membre
  , ca și cele privind publicitatea acestor drepturi, aceste aspecte ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, după cum sunt excluse din Regulamentul (UE) nr. .../.... [al Parlamentului European și al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în materie de succesiuni, precum și privind crearea unui certificat european de moștenitor]
  .
  Astfel, instanțele din statul membru în care se află bunul unuia sau ambilor parteneri poate lua măsuri în materie de drepturi reale, în special privind înregistrarea transferului care are ca obiect acest bun în registrul publicitate, în cazul în care legislația acestui stat membru prevede acest lucru.

| (13) | Prezentul regulament, la fel ca și Regulamentul (UE) nr. 650/2012, nu ar trebui să aducă atingere numărului limitat (numerus clausus) al
  drepturilor reale
  , existent
  în dreptul național al
  unor state
  membre.
  Unui stat membru nu ar trebui să i se solicite să recunoască un drept real referitor la bunuri situate în respectivul stat membru dacă dreptul real în cauză este inexistent în dreptul său. |
| --- | --- |

(13)

Prezentul regulament, la fel ca și Regulamentul (UE) nr. 650/2012, nu ar trebui să aducă atingere numărului limitat (numerus clausus) al
  drepturilor reale
  , existent
  în dreptul național al
  unor state
  membre.
  Unui stat membru nu ar trebui să i se solicite să recunoască un drept real referitor la bunuri situate în respectivul stat membru dacă dreptul real în cauză este inexistent în dreptul său.

(Corespunde AM 5 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Totuși, pentru a permite beneficiarilor să se bucure, într-un alt stat membru, de drepturile care au fost create sau care le-au fost transferate în cadrul lichidării regimului efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat, prezentul regulament ar trebui să prevadă asimilarea unui drept real inexistent cu cel mai apropiat drept real echivalent în temeiul legislației celuilalt stat membru. În contextul unei astfel de adaptări, ar trebui luate în considerare obiectivele și interesele urmărite de dreptul real specific și efectele produse de acesta. În vederea determinării celui mai apropiat drept real echivalent în dreptul național, autoritățile sau persoanele competente din statul a cărui lege se aplică efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat pot fi contactate pentru informații suplimentare asupra naturii și a efectelor dreptului respectiv. În acest scop, ar putea să se utilizeze rețelele existente în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și comercială, precum și orice alte mijloace disponibile care facilitează înțelegerea legislației străine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Totuși, pentru a permite beneficiarilor să se bucure, într-un alt stat membru, de drepturile care au fost create sau care le-au fost transferate în cadrul lichidării regimului efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat, prezentul regulament ar trebui să prevadă asimilarea unui drept real inexistent cu cel mai apropiat drept real echivalent în temeiul legislației celuilalt stat membru. În contextul unei astfel de adaptări, ar trebui luate în considerare obiectivele și interesele urmărite de dreptul real specific și efectele produse de acesta. În vederea determinării celui mai apropiat drept real echivalent în dreptul național, autoritățile sau persoanele competente din statul a cărui lege se aplică efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat pot fi contactate pentru informații suplimentare asupra naturii și a efectelor dreptului respectiv. În acest scop, ar putea să se utilizeze rețelele existente în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și comercială, precum și orice alte mijloace disponibile care facilitează înțelegerea legislației străine.

(Corespunde considerentului (16) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 6 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Cerințele privind înscrierea într-un registru a unui drept asupra unor bunuri imobile sau mobile ar trebui excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Ar trebui deci ca legea statului membru în care este ținut registrul (pentru bunurile imobiliare, lex rei sitae) să fie aceea care stabilește în ce condiții juridice și în ce mod trebuie efectuată înscrierea și care sunt autoritățile (cum ar fi oficiile cadastrale sau notarii) responsabile de verificarea îndeplinirii tuturor cerințelor și a faptului că documentația prezentată sau întocmită este suficientă sau conține informațiile necesare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Cerințele privind înscrierea într-un registru a unui drept asupra unor bunuri imobile sau mobile ar trebui excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Ar trebui deci ca legea statului membru în care este ținut registrul (pentru bunurile imobiliare, lex rei sitae) să fie aceea care stabilește în ce condiții juridice și în ce mod trebuie efectuată înscrierea și care sunt autoritățile (cum ar fi oficiile cadastrale sau notarii) responsabile de verificarea îndeplinirii tuturor cerințelor și a faptului că documentația prezentată sau întocmită este suficientă sau conține informațiile necesare.

(Corespunde parțial considerentului (18) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 7 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 13 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13c) | Efectele înscrierii unui drept într-un registru ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Prin urmare, legea statului membru unde este ținut registrul ar trebui să fie cea care determină dacă înregistrarea are, de exemplu, efect declarativ sau constitutiv. Prin urmare, atunci când, de exemplu, dobândirea unui drept asupra unor bunuri imobile determină înscrierea într-un registru în temeiul legii statului membru pe teritoriul căruia este ținut registrul, pentru garantarea efectului erga omnes al registrelor sau protejarea tranzacțiilor juridice, momentul în care are loc dobândirea ar trebui să facă obiectul legii respectivului stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13c)

Efectele înscrierii unui drept într-un registru ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Prin urmare, legea statului membru unde este ținut registrul ar trebui să fie cea care determină dacă înregistrarea are, de exemplu, efect declarativ sau constitutiv. Prin urmare, atunci când, de exemplu, dobândirea unui drept asupra unor bunuri imobile determină înscrierea într-un registru în temeiul legii statului membru pe teritoriul căruia este ținut registrul, pentru garantarea efectului erga omnes al registrelor sau protejarea tranzacțiilor juridice, momentul în care are loc dobândirea ar trebui să facă obiectul legii respectivului stat membru.

(Corespunde considerentului (19) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 8 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 13 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13d) | La fel ca în cazul Regulamentului (UE) nr. 650/2012, prezentul regulament ar trebui să respecte diferitele modalități de soluționare a aspectelor legate de efectele patrimoniale aplicate în statele membre. În sensul prezentului regulament, termenul de „instanță judecătorească” ar trebui, în consecință, să aibă un sens larg, pentru a include nu numai instanțe judecătorești în adevăratul sens al cuvântului, care exercită atribuții judiciare, ci și notari sau oficii cadastrale din unele state membre care, în anumite chestiuni în materie de drept patrimonial, exercită atribuții judiciare asemenea instanțelor judecătorești, precum și notari și profesioniști din domeniul juridic care, în anumite state membre, exercită atribuții judiciare într-un anumit caz în materie de drept patrimonial prin delegarea de competențe de către o instanță judecătorească. Toate instanțele judecătorești, astfel cum sunt definite în prezentul regulament, ar trebui să intre sub incidența normelor în materie de competență stabilite de prezentul regulament. În schimb, noțiunea de „instanță judecătorească” nu ar trebui să includă autoritățile extrajudiciare dintr-un stat membru, competente în ceea ce privește chestiunile de drept patrimonial în temeiul legislației naționale, cum ar fi notarii, care, în majoritatea statelor membre, cum este de obicei cazul, nu exercită atribuții judiciare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13d)

La fel ca în cazul Regulamentului (UE) nr. 650/2012, prezentul regulament ar trebui să respecte diferitele modalități de soluționare a aspectelor legate de efectele patrimoniale aplicate în statele membre. În sensul prezentului regulament, termenul de „instanță judecătorească” ar trebui, în consecință, să aibă un sens larg, pentru a include nu numai instanțe judecătorești în adevăratul sens al cuvântului, care exercită atribuții judiciare, ci și notari sau oficii cadastrale din unele state membre care, în anumite chestiuni în materie de drept patrimonial, exercită atribuții judiciare asemenea instanțelor judecătorești, precum și notari și profesioniști din domeniul juridic care, în anumite state membre, exercită atribuții judiciare într-un anumit caz în materie de drept patrimonial prin delegarea de competențe de către o instanță judecătorească. Toate instanțele judecătorești, astfel cum sunt definite în prezentul regulament, ar trebui să intre sub incidența normelor în materie de competență stabilite de prezentul regulament. În schimb, noțiunea de „instanță judecătorească” nu ar trebui să includă autoritățile extrajudiciare dintr-un stat membru, competente în ceea ce privește chestiunile de drept patrimonial în temeiul legislației naționale, cum ar fi notarii, care, în majoritatea statelor membre, cum este de obicei cazul, nu exercită atribuții judiciare.

(Corespunde considerentului (20) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 10 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | De asemenea, prezentul regulament trebuie să permită extinderea competenței instanțelor unui stat membru care se pronunță asupra unei cereri de anulare sau desfacere a parteneriatului înregistrat, la aspectele privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate care rezultă din respectiva cerere,
  dacă partenerii sunt de acord
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

De asemenea, prezentul regulament trebuie să permită extinderea competenței instanțelor unui stat membru care se pronunță asupra unei cereri de anulare sau desfacere a parteneriatului înregistrat, la aspectele privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate care rezultă din respectiva cerere,
  dacă partenerii sunt de acord
  .

| (15) | De asemenea, prezentul regulament trebuie să permită extinderea competenței instanțelor unui stat membru care se pronunță asupra unei cereri de anulare sau desfacere a parteneriatului înregistrat, la aspectele privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate care rezultă din respectiva cerere,
  atunci când competența instanțelor respective a fost recunoscută în mod explicit sau implicit de către parteneri
  . |
| --- | --- |

(15)

De asemenea, prezentul regulament trebuie să permită extinderea competenței instanțelor unui stat membru care se pronunță asupra unei cereri de anulare sau desfacere a parteneriatului înregistrat, la aspectele privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate care rezultă din respectiva cerere,
  atunci când competența instanțelor respective a fost recunoscută în mod explicit sau implicit de către parteneri
  .

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | În cazul în care aspectele privind regimul patrimonial nu sunt legate nici de o revocare sau anulare a parteneriatului înregistrat, nici de decesul unuia dintre parteneri, partenerii pot hotărî să supună aspectele privind regimul lor patrimonial instanțelor judecătorești ale statului membru a cărui lege au ales-o ca fiind aplicabilă regimului lor patrimonial. În acest scop este necesar un acord între parteneri, care poate fi încheiat cel târziu până în momentul sesizării instanței și în conformitate cu legea statului în care se află instanța sesizată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

În cazul în care aspectele privind regimul patrimonial nu sunt legate nici de o revocare sau anulare a parteneriatului înregistrat, nici de decesul unuia dintre parteneri, partenerii pot hotărî să supună aspectele privind regimul lor patrimonial instanțelor judecătorești ale statului membru a cărui lege au ales-o ca fiind aplicabilă regimului lor patrimonial. În acest scop este necesar un acord între parteneri, care poate fi încheiat cel târziu până în momentul sesizării instanței și în conformitate cu legea statului în care se află instanța sesizată.

(Corespunde AM 12 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | În alte situații,
  prezentul regulament trebuie să protejeze competența teritorială a instanțelor unui anumit stat membru
  de a se pronunța asupra cererilor
  privind aspectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, în conformitate cu
  o listă
  de criterii enumerate din punct de vedere ierarhic, pentru a se asigura o legătură strânsă între parteneri și statul membru ale cărei instanțe sunt competente. Alte instanțe decât cele din statul membru unde a fost înregistrat parteneriatul
  pot
  declina extinderea de competență dacă dreptul intern al acestora nu conține dispoziții privind parteneriatul înregistrat.
  În fine, pentru a preveni riscul denegării de justiție, dacă nicio altă instanță nu este competentă să se pronunțe asupra situației în conformitate cu prevederile prezentului regulament, a fost prevăzută o normă de competență alternativă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

În alte situații,
  prezentul regulament trebuie să protejeze competența teritorială a instanțelor unui anumit stat membru
  de a se pronunța asupra cererilor
  privind aspectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, în conformitate cu
  o listă
  de criterii enumerate din punct de vedere ierarhic, pentru a se asigura o legătură strânsă între parteneri și statul membru ale cărei instanțe sunt competente. Alte instanțe decât cele din statul membru unde a fost înregistrat parteneriatul
  pot
  declina extinderea de competență dacă dreptul intern al acestora nu conține dispoziții privind parteneriatul înregistrat.
  În fine, pentru a preveni riscul denegării de justiție, dacă nicio altă instanță nu este competentă să se pronunțe asupra situației în conformitate cu prevederile prezentului regulament, a fost prevăzută o normă de competență alternativă.

| (16) | Prezentul regulament trebuie să protejeze competența teritorială a instanțelor unui anumit stat membru
  în ceea ce privește cererile
  privind aspectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate,
  care este determinată, în alte cazuri decât cele de separare a partenerilor sau de deces al unuia dintre parteneri,
  în conformitate cu
  un set
  de criterii enumerate din punct de vedere ierarhic, pentru a se asigura o legătură strânsă între parteneri și statul membru ale cărei instanțe sunt competente. Alte instanțe decât cele din statul membru unde a fost înregistrat parteneriatul
  ar trebui să beneficieze de posibilitatea de a
  declina extinderea de competență dacă dreptul intern al acestora nu conține dispoziții privind parteneriatul înregistrat. |
| --- | --- |

(16)

Prezentul regulament trebuie să protejeze competența teritorială a instanțelor unui anumit stat membru
  în ceea ce privește cererile
  privind aspectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate,
  care este determinată, în alte cazuri decât cele de separare a partenerilor sau de deces al unuia dintre parteneri,
  în conformitate cu
  un set
  de criterii enumerate din punct de vedere ierarhic, pentru a se asigura o legătură strânsă între parteneri și statul membru ale cărei instanțe sunt competente. Alte instanțe decât cele din statul membru unde a fost înregistrat parteneriatul
  ar trebui să beneficieze de posibilitatea de a
  declina extinderea de competență dacă dreptul intern al acestora nu conține dispoziții privind parteneriatul înregistrat.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Pentru a se remedia în special situațiile de denegare de dreptate, este necesar să se prevadă în prezentul regulament un forum necessitatis prin care se permite unei instanțe judecătorești a unui stat membru, în cazuri excepționale, să se pronunțe cu privire la un efect patrimonial care prezintă o legătură strânsă cu un stat terț. Un astfel de caz excepțional ar putea fi considerată situația în care o acțiune se dovedește a fi imposibil de realizat în statul terț respectiv, de exemplu din cauza unui război civil, sau situația în care, în mod rezonabil, nu se poate aștepta ca un beneficiar să inițieze sau să efectueze o acțiune în acel stat. Cu toate acestea, competența întemeiată pe forum necessitatis ar trebui să fie exercitată doar în cazul în care cauza prezintă o legătură suficientă cu statul membru al instanței sesizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Pentru a se remedia în special situațiile de denegare de dreptate, este necesar să se prevadă în prezentul regulament un forum necessitatis prin care se permite unei instanțe judecătorești a unui stat membru, în cazuri excepționale, să se pronunțe cu privire la un efect patrimonial care prezintă o legătură strânsă cu un stat terț. Un astfel de caz excepțional ar putea fi considerată situația în care o acțiune se dovedește a fi imposibil de realizat în statul terț respectiv, de exemplu din cauza unui război civil, sau situația în care, în mod rezonabil, nu se poate aștepta ca un beneficiar să inițieze sau să efectueze o acțiune în acel stat. Cu toate acestea, competența întemeiată pe forum necessitatis ar trebui să fie exercitată doar în cazul în care cauza prezintă o legătură suficientă cu statul membru al instanței sesizate.

(Corespunde considerentului (31) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 14 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a facilita gestionarea bunurilor
  partenerilor
  ,
  legea statului membru unde parteneriatul a fost înregistrat se va aplica ansamblului bunurilor partenerilor, chiar dacă această lege nu este legea unui stat membru
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Pentru a facilita gestionarea bunurilor
  partenerilor
  ,
  legea statului membru unde parteneriatul a fost înregistrat se va aplica ansamblului bunurilor partenerilor, chiar dacă această lege nu este legea unui stat membru
  .

| (18) | Pentru a facilita gestionarea bunurilor
  în cadrul parteneriatelor înregistrate
  ,
  prezentul regulament le va permite partenerilor să aleagă legea aplicabilă patrimoniului lor, indiferent de natura sau de situarea acestuia, dintre legile care au o legătură strânsă cu partenerii, datorită reședinței sau cetățeniei acestora
  .
  Nu există niciun motiv pentru ca această alegere să nu poată fi efectuată în cazul parteneriatelor înregistrate. În cazul în care partenerii aleg o lege care nu recunoaște parteneriatele înregistrate, alegerea legii ar trebui considerată drept „nulă și neavenită”. În acest caz ar trebui aplicată incidența obiectivă. Deși părțile implicate sunt în general bine informate cu privire la drepturile lor, necesitatea unei protecții juridice specifice ar trebui întâmpinată prin garantarea unei consilieri juridice cu privire la efectele alegerii legii. Această cerință este îndeplinită mai ales dacă consilierea este garantată prin condiții de formă suplimentare valabile pentru alegerea legii, în special în ceea ce privește actele notariale. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a facilita gestionarea bunurilor
  în cadrul parteneriatelor înregistrate
  ,
  prezentul regulament le va permite partenerilor să aleagă legea aplicabilă patrimoniului lor, indiferent de natura sau de situarea acestuia, dintre legile care au o legătură strânsă cu partenerii, datorită reședinței sau cetățeniei acestora
  .
  Nu există niciun motiv pentru ca această alegere să nu poată fi efectuată în cazul parteneriatelor înregistrate. În cazul în care partenerii aleg o lege care nu recunoaște parteneriatele înregistrate, alegerea legii ar trebui considerată drept „nulă și neavenită”. În acest caz ar trebui aplicată incidența obiectivă. Deși părțile implicate sunt în general bine informate cu privire la drepturile lor, necesitatea unei protecții juridice specifice ar trebui întâmpinată prin garantarea unei consilieri juridice cu privire la efectele alegerii legii. Această cerință este îndeplinită mai ales dacă consilierea este garantată prin condiții de formă suplimentare valabile pentru alegerea legii, în special în ceea ce privește actele notariale.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | Pentru a asigura claritate și securitate juridică, prezentul regulament ar trebui să includă, de asemenea, o normă privind înregistrarea multiplă a unui parteneriat înregistrat, care ar trebui să privească cea mai recentă înregistrare. Statele membre ar trebui să garanteze că nu există înregistrări multiple ale parteneriatelor înregistrate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

Pentru a asigura claritate și securitate juridică, prezentul regulament ar trebui să includă, de asemenea, o normă privind înregistrarea multiplă a unui parteneriat înregistrat, care ar trebui să privească cea mai recentă înregistrare. Statele membre ar trebui să garanteze că nu există înregistrări multiple ale parteneriatelor înregistrate.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 18 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18b) | În cazul în care nu s-a optat pentru alegerea legii aplicabile și în scopul de a concilia previzibilitatea și nevoia de securitate juridică, ținând seama totodată de aspectele concrete ale vieții în cadrul parteneriatului, prezentul regulament trebuie să introducă norme armonizate în materia conflictului de legi, bazate pe puncte succesive de legătură, care să permită desemnarea legii aplicabile ansamblului de bunuri ale partenerilor. Astfel, reședința obișnuită comună a partenerilor în momentul constituirii parteneriatului sau prima reședință obișnuită comună a partenerilor după constituirea parteneriatului ar trebui să fie primul punct de legătură, înainte de legea cetățeniei comune a partenerilor din momentul constituirii parteneriatului. În cazul în care niciunul dintre aceste puncte nu se aplică, sau în absența unei prime reședințe obișnuite comune în caz de dublă cetățenie comună a partenerilor în momentul constituirii parteneriatului înregistrat, ar trebui să se aplice, ca al treilea punct de legătură, legea statului cu care ambii parteneri au legăturile cele mai strânse, ținându-se cont de toate circumstanțele, precizându-se faptul că aceste legături strânse ar trebui luate în considerare în momentul constituirii parteneriatului. Legile care corespund punctelor respective nu ar trebui totuși aplicate în cazul în care nu recunosc instituția parteneriatului înregistrat. În general, ar trebui ca legea statului în care a fost înregistrat parteneriatul să se aplice patrimoniului partenerilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18b)

(Corespunde AM 15 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 18 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18c) | Deoarece termenul „cetățenie” este utilizat pentru determinarea legii aplicabile, trebuie să se țină cont de faptul că anumite state, al căror sistem juridic este bazat pe „common law”, utilizează termenul „domiciliu” și nu „cetățenie” drept punct de legătură. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18c)

Deoarece termenul „cetățenie” este utilizat pentru determinarea legii aplicabile, trebuie să se țină cont de faptul că anumite state, al căror sistem juridic este bazat pe „common law”, utilizează termenul „domiciliu” și nu „cetățenie” drept punct de legătură.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 18 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18d) | Pentru a asigura securitatea juridică a tranzacțiilor și a împiedica ca orice schimbare a legii aplicabile efectelor patrimoniale ale parteneriatelor să se facă fără informarea partenerilor în acest sens, ar trebui ca o astfel de schimbare să fie făcută doar la cererea expresă a părților. Această schimbare hotărâtă de parteneri nu ar trebui să aibă efect retroactiv, cu excepția cazului în care partenerii au stipulat în mod expres acest lucru. În toate cazurile, nu se va putea aduce atingere drepturilor terților și validității tranzacțiilor încheiate anterior. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18d)

Pentru a asigura securitatea juridică a tranzacțiilor și a împiedica ca orice schimbare a legii aplicabile efectelor patrimoniale ale parteneriatelor să se facă fără informarea partenerilor în acest sens, ar trebui ca o astfel de schimbare să fie făcută doar la cererea expresă a părților. Această schimbare hotărâtă de parteneri nu ar trebui să aibă efect retroactiv, cu excepția cazului în care partenerii au stipulat în mod expres acest lucru. În toate cazurile, nu se va putea aduce atingere drepturilor terților și validității tranzacțiilor încheiate anterior.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Toate informațiile necesare ar trebui să fie puse la dispoziție într-un mod simplu și prin mijloace corespunzătoare, în special printr-un site internet multilingv al Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Toate informațiile necesare ar trebui să fie puse la dispoziție într-un mod simplu și prin mijloace corespunzătoare, în special printr-un site internet multilingv al Comisiei.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 19 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19b) | Schimburile de bune practici între operatorii din justiție ar trebui încurajate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19b)

Schimburile de bune practici între operatorii din justiție ar trebui încurajate.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 19 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19c) | Comisia ar trebui să introducă un instrument de informare și instruire a autorităților judiciare competente, precum și a juriștilor, prin crearea unui portal web interactiv în toate limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii, inclusiv prin instituirea unui sistem de schimburi de experiențe și practici profesionale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19c)

Comisia ar trebui să introducă un instrument de informare și instruire a autorităților judiciare competente, precum și a juriștilor, prin crearea unui portal web interactiv în toate limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii, inclusiv prin instituirea unui sistem de schimburi de experiențe și practici profesionale.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești pronunțate în statele membre fiind unul din obiectivele prezentului regulament, acesta ar trebui să prevadă norme cu privire la recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești, inspirate de
  Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  , adaptate, după caz, cerințelor specifice ale domeniului care face obiectul prezentului regulament. Prin urmare, recunoașterea și executarea, totală sau parțială, a unei hotărâri privind aspectele patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat, nu pot fi refuzate într-un stat membru dacă legea națională nu recunoaște asemenea parteneriate sau prevede efecte patrimoniale diferite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești pronunțate în statele membre fiind unul din obiectivele prezentului regulament, acesta ar trebui să prevadă norme cu privire la recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești, inspirate de
  Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  , adaptate, după caz, cerințelor specifice ale domeniului care face obiectul prezentului regulament. Prin urmare, recunoașterea și executarea, totală sau parțială, a unei hotărâri privind aspectele patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat, nu pot fi refuzate într-un stat membru dacă legea națională nu recunoaște asemenea parteneriate sau prevede efecte patrimoniale diferite.

| (23) | Recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești
  în materie de efecte patrimoniale în cazul parteneriatelor înregistrate
  pronunțate în statele membre fiind unul din obiectivele prezentului regulament, acesta ar trebui să prevadă norme cu privire la recunoașterea
  , forța executorie
  și executarea hotărârilor judecătorești, inspirate de
  alte instrumente juridice din domeniul cooperării judiciare în materie civilă
  , adaptate, după caz, cerințelor specifice ale domeniului care face obiectul prezentului regulament. Prin urmare, recunoașterea și executarea, totală sau parțială, a unei hotărâri privind aspectele patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat, nu pot fi refuzate într-un stat membru dacă legea națională nu recunoaște asemenea parteneriate sau prevede efecte patrimoniale diferite. |
| --- | --- |

(23)

Recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești
  în materie de efecte patrimoniale în cazul parteneriatelor înregistrate
  pronunțate în statele membre fiind unul din obiectivele prezentului regulament, acesta ar trebui să prevadă norme cu privire la recunoașterea
  , forța executorie
  și executarea hotărârilor judecătorești, inspirate de
  alte instrumente juridice din domeniul cooperării judiciare în materie civilă
  , adaptate, după caz, cerințelor specifice ale domeniului care face obiectul prezentului regulament. Prin urmare, recunoașterea și executarea, totală sau parțială, a unei hotărâri privind aspectele patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat, nu pot fi refuzate într-un stat membru dacă legea națională nu recunoaște asemenea parteneriate sau prevede efecte patrimoniale diferite.

(Corespunde AM 19 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Pentru a se ține seama de diferitele
  modalități
  de soluționare a aspectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate în statele membre, prezentul regulament ar trebui să asigure
  recunoașterea
  și
  executarea
  actelor autentice.
  Cu toate acestea, actele autentice nu pot fi asimilate hotărârilor instanțelor în ceea ce privește recunoașterea acestora. Recunoașterea actelor autentice înseamnă că acestea au aceeași putere probantă deplină și integrală în ceea ce privește conținutul actului înregistrat și aceleași efecte ca și în statele membre de origine; de asemenea, sunt protejate de prezumția de validitate, care poate fi răsturnată în caz de contestație. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Pentru a se ține seama de diferitele
  modalități
  de soluționare a aspectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate în statele membre, prezentul regulament ar trebui să asigure
  recunoașterea
  și
  executarea
  actelor autentice.
  Cu toate acestea, actele autentice nu pot fi asimilate hotărârilor instanțelor în ceea ce privește recunoașterea acestora. Recunoașterea actelor autentice înseamnă că acestea au aceeași putere probantă deplină și integrală în ceea ce privește conținutul actului înregistrat și aceleași efecte ca și în statele membre de origine; de asemenea, sunt protejate de prezumția de validitate, care poate fi răsturnată în caz de contestație.

| (24) | Pentru a se ține seama de diferitele
  sisteme
  de soluționare a aspectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate în statele membre, prezentul regulament ar trebui să asigure
  acceptarea
  și
  forța executorie a
  actelor autentice
  în toate statele membre în materie de efecte patrimoniale în cazul unui parteneriat înregistrat
  . |
| --- | --- |

(24)

Pentru a se ține seama de diferitele
  sisteme
  de soluționare a aspectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate în statele membre, prezentul regulament ar trebui să asigure
  acceptarea
  și
  forța executorie a
  actelor autentice
  în toate statele membre în materie de efecte patrimoniale în cazul unui parteneriat înregistrat
  .

(Corespunde considerentului (60) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 20 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 24 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24a) | În ceea ce privește recunoașterea, forța executorie și executarea hotărârilor judecătorești, precum și acceptarea și forța executorie a actelor autentice și forța executorie a tranzacțiilor judiciare, prezentul regulament ar trebui să prevadă dispoziții în special după modelul Regulamentului (UE) nr. 650/2012. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24a)

În ceea ce privește recunoașterea, forța executorie și executarea hotărârilor judecătorești, precum și acceptarea și forța executorie a actelor autentice și forța executorie a tranzacțiilor judiciare, prezentul regulament ar trebui să prevadă dispoziții în special după modelul Regulamentului (UE) nr. 650/2012.

(Corespunde AM 21 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Deși
  legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate trebuie să reglementeze raporturile juridice între
  unul din parteneri
  și un terț
  , condițiile de opozabilitate ale acestei legi trebuie, totuși, să poată fi reglementate prin legea statului membru în care partenerul sau terțul își are reședința obișnuită,
  pentru a asigura protecția
  acestuia din urmă
  .
  Astfel, legea acestui stat membru ar putea să prevadă că acest partener nu poate opune terțului legea regimului său patrimonial decât cu condiția respectării condițiilor de înregistrare sau de publicitate prevăzute de acest stat membru, cu excepția cazului în care terțul cunoaște sau ar trebui să cunoască legea
  aplicabilă aspectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Deși
  legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate trebuie să reglementeze raporturile juridice între
  unul din parteneri
  și un terț
  , condițiile de opozabilitate ale acestei legi trebuie, totuși, să poată fi reglementate prin legea statului membru în care partenerul sau terțul își are reședința obișnuită,
  pentru a asigura protecția
  acestuia din urmă
  .
  Astfel, legea acestui stat membru ar putea să prevadă că acest partener nu poate opune terțului legea regimului său patrimonial decât cu condiția respectării condițiilor de înregistrare sau de publicitate prevăzute de acest stat membru, cu excepția cazului în care terțul cunoaște sau ar trebui să cunoască legea
  aplicabilă aspectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat.

| (25) | Conform prezentului regulament,
  legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate trebuie să reglementeze raporturile juridice între
  un partener înregistrat
  și un terț
  . Ar trebui totuși,
  pentru a asigura protecția
  terțului, în cazul unui raport juridic între unul dintre parteneri și un terț, ca niciunul dintre parteneri să nu poată invoca legea respectivă sau dispoziții imperative în cazul în care partenerul aflat în raport juridic cu terțul și terțul își au reședința obișnuită în același stat, care nu este statul a cărui lege este
  aplicabilă aspectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat.
  O excepție ar trebui să fie cazurile în care terțul nu beneficiază de protecție, întrucât cunoștea dreptul aplicabil sau ar fi trebuit să îl cunoască sau cazul în care au fost respectate cerințele aplicabile în statul respectiv cu privire la înregistrare sau publicitate. |
| --- | --- |

(25)

Conform prezentului regulament,
  legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate trebuie să reglementeze raporturile juridice între
  un partener înregistrat
  și un terț
  . Ar trebui totuși,
  pentru a asigura protecția
  terțului, în cazul unui raport juridic între unul dintre parteneri și un terț, ca niciunul dintre parteneri să nu poată invoca legea respectivă sau dispoziții imperative în cazul în care partenerul aflat în raport juridic cu terțul și terțul își au reședința obișnuită în același stat, care nu este statul a cărui lege este
  aplicabilă aspectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat.
  O excepție ar trebui să fie cazurile în care terțul nu beneficiază de protecție, întrucât cunoștea dreptul aplicabil sau ar fi trebuit să îl cunoască sau cazul în care au fost respectate cerințele aplicabile în statul respectiv cu privire la înregistrare sau publicitate.

(Corespunde AM 22 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26a) | Pentru a garanta condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește întocmirea și modificarea ulterioară a adeverințelor și formularelor referitoare la încuviințarea executării hotărârilor judecătorești, a tranzacțiilor judiciare și a actelor autentice. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (2)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26a)

Pentru a garanta condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește întocmirea și modificarea ulterioară a adeverințelor și formularelor referitoare la încuviințarea executării hotărârilor judecătorești, a tranzacțiilor judiciare și a actelor autentice. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (2)

  .

(Corespunde considerentului (78) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 23 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 26 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26b) | Ar trebui să se folosească procedura de consultare pentru adoptarea actelor de punere în aplicare privind stabilirea și modificarea ulterioară a atestatelor și a formularelor prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26b)

(Corespunde considerentului (79) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 24 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 7, 9, 17, 21 și 47, referitoare la respectarea vieții private și de familie, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie conform legislației naționale, dreptul de proprietate, interdicția oricărei discriminări și dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești. Prezentul regulament trebuie aplicat de instanțele statelor membre respectând aceste drepturi și principii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 7, 9, 17, 21 și 47, referitoare la respectarea vieții private și de familie, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie conform legislației naționale, dreptul de proprietate, interdicția oricărei discriminări și dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești. Prezentul regulament trebuie aplicat de instanțele statelor membre respectând aceste drepturi și principii.

| (28) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 7, 9, 17,
  20,
  21 și 47, referitoare la respectarea vieții private și de familie, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie conform legislației naționale, dreptul de proprietate,
  egalitatea în fața legii,
  interdicția oricărei discriminări și dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești. Prezentul regulament trebuie aplicat de instanțele statelor membre respectând aceste drepturi și principii. |
| --- | --- |

(28)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 7, 9, 17,
  20,
  21 și 47, referitoare la respectarea vieții private și de familie, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie conform legislației naționale, dreptul de proprietate,
  egalitatea în fața legii,
  interdicția oricărei discriminări și dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești. Prezentul regulament trebuie aplicat de instanțele statelor membre respectând aceste drepturi și principii.

(Corespunde parțial considerentului (81) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 25 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | efectele personale ale parteneriatului înregistrat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

efectele personale ale parteneriatului înregistrat;

eliminat

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | capacitatea partenerilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

capacitatea partenerilor;

| (b) | capacitatea
  generală a
  partenerilor; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea
  generală a
  partenerilor;

(Corespunde AM 26 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | existența, valabilitatea sau recunoașterea parteneriatului, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

existența, valabilitatea sau recunoașterea parteneriatului,

(Corespunde AM 27 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | liberalitățile între parteneri; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

liberalitățile între parteneri;

eliminat

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | drepturile succesorale ale partenerului
  supraviețuitor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

drepturile succesorale ale partenerului
  supraviețuitor;

| (e) | aspecte legate de succesiune în ceea ce privește partenerul
  supraviețuitor; |
| --- | --- |

(e)

aspecte legate de succesiune în ceea ce privește partenerul
  supraviețuitor;

(Corespunde AM 29 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | contractele de societate între parteneri
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(f)

contractele de societate între parteneri
  ;

| (f) | aspecte reglementate de dreptul societăților comerciale și al altor organisme, constituite ca persoane juridice sau nu
  ; |
| --- | --- |

(f)

aspecte reglementate de dreptul societăților comerciale și al altor organisme, constituite ca persoane juridice sau nu
  ;

(Corespunde articolului 1 litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 30 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | natura drepturilor reale
  asupra unui bun și publicitatea acestor drepturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(g)

natura drepturilor reale
  asupra unui bun și publicitatea acestor drepturi.

| (g) | natura drepturilor reale; |
| --- | --- |

(g)

natura drepturilor reale;

(Corespunde articolului 1 litera (k) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 31 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | orice înscriere într-un registru a drepturilor de proprietate asupra unor bunuri imobile sau mobile, inclusiv cerințele de ordin juridic pentru o astfel de înscriere, precum și efectele înregistrării sau ale lipsei înregistrării unor astfel de drepturi într-un registru și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ga)

orice înscriere într-un registru a drepturilor de proprietate asupra unor bunuri imobile sau mobile, inclusiv cerințele de ordin juridic pentru o astfel de înscriere, precum și efectele înregistrării sau ale lipsei înregistrării unor astfel de drepturi într-un registru și

(Corespunde articolului 1 litera (l) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 32 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera gb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gb) | aspectele care țin de dreptul la transferul sau ajustarea, între parteneri sau foști parteneri, în cazul desfacerii parteneriatului înregistrat, a drepturilor la pensia pentru limită de vârstă sau la pensia de invaliditate acumulate în timpul parteneriatului înregistrat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(gb)

aspectele care țin de dreptul la transferul sau ajustarea, între parteneri sau foști parteneri, în cazul desfacerii parteneriatului înregistrat, a drepturilor la pensia pentru limită de vârstă sau la pensia de invaliditate acumulate în timpul parteneriatului înregistrat.

(Corespunde AM 33 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | „parteneriat înregistrat” înseamnă un regim de viață comun între două persoane,
  prevăzut
  de
  lege și înregistrat de o autoritate publică
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

„parteneriat înregistrat” înseamnă un regim de viață comun între două persoane,
  prevăzut
  de
  lege și înregistrat de o autoritate publică
  ;

| (b) | „parteneriat înregistrat” înseamnă un regim de viață comun între două persoane,
  constituit în forma prevăzută
  de
  legea statului membru în care a fost înregistrat parteneriatul
  ; |
| --- | --- |

(b)

„parteneriat înregistrat” înseamnă un regim de viață comun între două persoane,
  constituit în forma prevăzută
  de
  legea statului membru în care a fost înregistrat parteneriatul
  ;

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | „acord de parteneriat” înseamnă orice acord prin intermediul căruia partenerii sau viitorii parteneri își reglementează regimul patrimonial; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

„acord de parteneriat” înseamnă orice acord prin intermediul căruia partenerii sau viitorii parteneri își reglementează regimul patrimonial;

(Corespunde AM 35 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – litera c – teza introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | „act autentic” înseamnă un act întocmit sau înregistrat în mod oficial ca act autentic
  în statul
  membru
  de origine
  și a cărui autenticitate: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

„act autentic” înseamnă un act întocmit sau înregistrat în mod oficial ca act autentic
  în statul
  membru
  de origine
  și a cărui autenticitate:

| (c) | „act autentic” înseamnă un act
  în domeniul regimului patrimonial care se aplică parteneriatului înregistrat
  întocmit sau înregistrat în mod oficial ca act autentic
  într-un stat
  membru și a cărui autenticitate: |
| --- | --- |

(c)

„act autentic” înseamnă un act
  în domeniul regimului patrimonial care se aplică parteneriatului înregistrat
  întocmit sau înregistrat în mod oficial ca act autentic
  într-un stat
  membru și a cărui autenticitate:

(Corespunde articolului 3 alineatul (1) litera (i) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 36 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | „hotărâre judecătorească” înseamnă orice hotărâre judecătorească în materia regimului patrimonial al unui parteneriat înregistrat, pronunțată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, indiferent de denumirea hotărârii judecătorești, inclusiv
  termenii „sentință”, „decizie”, „ordonanță” sau „mandat de executare”, precum și
  stabilirea de către grefier a cheltuielilor de judecată; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

„hotărâre judecătorească” înseamnă orice hotărâre judecătorească în materia regimului patrimonial al unui parteneriat înregistrat, pronunțată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, indiferent de denumirea hotărârii judecătorești, inclusiv
  termenii „sentință”, „decizie”, „ordonanță” sau „mandat de executare”, precum și
  stabilirea de către grefier a cheltuielilor de judecată;

| (d) | „hotărâre judecătorească” înseamnă orice hotărâre judecătorească în materia regimului patrimonial al unui parteneriat înregistrat, pronunțată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, indiferent de denumirea hotărârii judecătorești, inclusiv
  o hotărâre privind
  stabilirea de către grefier a cheltuielilor de judecată; |
| --- | --- |

(d)

„hotărâre judecătorească” înseamnă orice hotărâre judecătorească în materia regimului patrimonial al unui parteneriat înregistrat, pronunțată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, indiferent de denumirea hotărârii judecătorești, inclusiv
  o hotărâre privind
  stabilirea de către grefier a cheltuielilor de judecată;

(Corespunde articolului 31 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 37 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | „stat membru de origine” înseamnă statul membru în care
  , după caz,
  a fost pronunțată hotărârea judecătorească,
  a fost încheiat contractul de parteneriat,
  a fost întocmit actul autentic sau
  a fost întocmit actul de lichidare a patrimoniului comun sau orice alt act efectuat de către sau în fața autorității judiciare sau a autorității delegate sau desemnate de aceasta
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

„stat membru de origine” înseamnă statul membru în care
  , după caz,
  a fost pronunțată hotărârea judecătorească,
  a fost încheiat contractul de parteneriat,
  a fost întocmit actul autentic sau
  a fost întocmit actul de lichidare a patrimoniului comun sau orice alt act efectuat de către sau în fața autorității judiciare sau a autorității delegate sau desemnate de aceasta
  ;

| (e) | „stat membru de origine” înseamnă statul membru în care a fost pronunțată hotărârea judecătorească, a fost întocmit actul autentic sau
  a fost încuviințată sau încheiată tranzacția judiciară
  ; |
| --- | --- |

(e)

„stat membru de origine” înseamnă statul membru în care a fost pronunțată hotărârea judecătorească, a fost întocmit actul autentic sau
  a fost încuviințată sau încheiată tranzacția judiciară
  ;

(Corespunde articolului 3 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 38 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | „stat membru
  solicitat
  ” înseamnă statul membru în care se solicită
  recunoașterea și/sau
  executarea hotărârii judecătorești,
  a contractului de parteneriat,
  a actului autentic
  , a actului de lichidare a patrimoniului comun sau a oricărui alt act efectuat de către sau în fața autorității judiciare sau a autorității delegate sau desemnate de aceasta
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(f)

„stat membru
  solicitat
  ” înseamnă statul membru în care se solicită
  recunoașterea și/sau
  executarea hotărârii judecătorești,
  a contractului de parteneriat,
  a actului autentic
  , a actului de lichidare a patrimoniului comun sau a oricărui alt act efectuat de către sau în fața autorității judiciare sau a autorității delegate sau desemnate de aceasta
  ;

| (f) | „stat membru
  de executare
  ” înseamnă statul membru în care se solicită
  învestirea cu formulă executorie sau
  executarea hotărârii judecătorești,
  a tranzacției judiciare sau
  a actului autentic; |
| --- | --- |

(f)

„stat membru
  de executare
  ” înseamnă statul membru în care se solicită
  învestirea cu formulă executorie sau
  executarea hotărârii judecătorești,
  a tranzacției judiciare sau
  a actului autentic;

(Corespunde articolului 3 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 39 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 2 – alianatul 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | „instanță judecătorească”„instanță judecătorească” înseamnă orice autoritate judiciară competentă a statelor membre care exercită o funcție jurisdicțională în materia efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, precum și orice altă autoritate nejudiciară sau persoană care exercită, prin delegare sau desemnare de către o autoritate judiciară a statelor membre, atribuții ce țin de competențele instanțelor judecătorești, astfel cum acestea sunt prevăzute în prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(g)

„instanță judecătorească”„instanță judecătorească” înseamnă orice autoritate judiciară competentă a statelor membre care exercită o funcție jurisdicțională în materia efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, precum și orice altă autoritate nejudiciară sau persoană care exercită, prin delegare sau desemnare de către o autoritate judiciară a statelor membre, atribuții ce țin de competențele instanțelor judecătorești, astfel cum acestea sunt prevăzute în prezentul regulament;

eliminat

(Corespunde AM 40 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  În sensul prezentului regulament, termenul „instanță judecătorească” include orice autoritate judiciară și toate celelalte autorități și profesioniști din sectorul juridic competenți în materie de efecte patrimoniale în cazul parteneriatelor înregistrate, care exercită atribuții judiciare sau acționează în baza delegării de competențe de către o autoritate judiciară sau acționează sub controlul unei autorități judiciare, cu condiția ca aceste autorități și profesioniști din sectorul juridic să ofere garanții în ceea ce privește imparțialitatea și dreptul părților de a fi audiate și cu condiția ca hotărârile pronunțate de aceștia în temeiul legii statului membru în care își au sediul: |
| | (a) | să poată face obiectul unei căi de atac sau al unui control de către o autoritate judiciară; precum și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  În sensul prezentului regulament, termenul „instanță judecătorească” include orice autoritate judiciară și toate celelalte autorități și profesioniști din sectorul juridic competenți în materie de efecte patrimoniale în cazul parteneriatelor înregistrate, care exercită atribuții judiciare sau acționează în baza delegării de competențe de către o autoritate judiciară sau acționează sub controlul unei autorități judiciare, cu condiția ca aceste autorități și profesioniști din sectorul juridic să ofere garanții în ceea ce privește imparțialitatea și dreptul părților de a fi audiate și cu condiția ca hotărârile pronunțate de aceștia în temeiul legii statului membru în care își au sediul:

(a)

să poată face obiectul unei căi de atac sau al unui control de către o autoritate judiciară; precum și

| (b) | să aibă o forță și un efect similare cu cele ale unei hotărâri a unei autorități judiciare privind aceleași aspecte. |
| --- | --- |

(b)

să aibă o forță și un efect similare cu cele ale unei hotărâri a unei autorități judiciare privind aceleași aspecte.

Statele membre notifică Comisiei care sunt celelalte autorități și profesioniști din domeniul juridic menționați la primul paragraf în conformitate cu articolul 33a alineatul (1).

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul - 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul - 3 |
| | Competențele în materie de efecte patrimoniale în cadrul statelor membre |
| | Prezentul regulament nu afectează competența statelor membre în ceea ce privește efectele patrimoniale în cazul parteneriatelor înregistrate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul - 3

Competențele în materie de efecte patrimoniale în cadrul statelor membre

Prezentul regulament nu afectează competența statelor membre în ceea ce privește efectele patrimoniale în cazul parteneriatelor înregistrate.

(Corespunde AM 42 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Instanțele judecătorești ale unui stat membru
  sesizate cu o cerere
  privind succesiunea unuia dintre parteneri, în aplicarea
  Regulamentului (EU) nr..../... (al Parlamentului European și al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în materie de succesiuni precum și crearea unui certificat european de moștenitor)
  , sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate care au legătură cu
  cererea
  . | (1)   Instanțele judecătorești ale unui stat membru
  care se ocupă cu chestiunile succesorale
  privind succesiunea unuia dintre parteneri, în aplicarea
  Regulamentului (UE) nr. 650
  /
  2012
  , sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate care au legătură cu
  succesiunea
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Instanțele judecătorești ale unui stat membru
  sesizate cu o cerere
  privind succesiunea unuia dintre parteneri, în aplicarea
  Regulamentului (EU) nr..../... (al Parlamentului European și al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în materie de succesiuni precum și crearea unui certificat european de moștenitor)
  , sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate care au legătură cu
  cererea
  .

(1)   Instanțele judecătorești ale unui stat membru
  care se ocupă cu chestiunile succesorale
  privind succesiunea unuia dintre parteneri, în aplicarea
  Regulamentului (UE) nr. 650
  /
  2012
  , sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate care au legătură cu
  succesiunea
  .

(Corespunde AM 43 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Competența în caz de
  separare a partenerilor | Competența în caz de
  desfacere sau anulare |
| Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate cu o cerere de desfacere sau anulare a parteneriatului înregistrat sunt competente, de asemenea, să statueze cu privire la efectele patrimoniale care au legătură cu cererea,
  dacă partenerii sunt de acord
  . | Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate cu o cerere de desfacere sau anulare a parteneriatului înregistrat sunt competente, de asemenea, să statueze cu privire la efectele patrimoniale care au legătură cu cererea,
  atunci când competența instanțelor respective a fost recunoscută de parteneri în mod explicit sau în alt fel lipsit de echivoc
  . |
| Acest acord poate fi încheiat în orice moment, inclusiv în cursul procedurii. În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de ambele părți. | |
| În absența
  acordului partenerilor
  , competența se stabilește conform articolului 5. | În absența
  recunoașterii competenței instanței menționate la primul paragraf
  , competența se stabilește conform articolului 5. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Competența în caz de
  separare a partenerilor

Competența în caz de
  desfacere sau anulare

Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate cu o cerere de desfacere sau anulare a parteneriatului înregistrat sunt competente, de asemenea, să statueze cu privire la efectele patrimoniale care au legătură cu cererea,
  dacă partenerii sunt de acord
  .

Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate cu o cerere de desfacere sau anulare a parteneriatului înregistrat sunt competente, de asemenea, să statueze cu privire la efectele patrimoniale care au legătură cu cererea,
  atunci când competența instanțelor respective a fost recunoscută de parteneri în mod explicit sau în alt fel lipsit de echivoc
  .

Acest acord poate fi încheiat în orice moment, inclusiv în cursul procedurii. În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de ambele părți.

În absența
  acordului partenerilor
  , competența se stabilește conform articolului 5.

În absența
  recunoașterii competenței instanței menționate la primul paragraf
  , competența se stabilește conform articolului 5.

(Corespunde AM 44 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a |
| | Acordul de alegere a forului |
| | (1)
     
  Partenerii pot conveni ca instanțele statului membru a cărui lege au ales-o conform articolului - 15b ca lege aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatului lor să fie competente să se pronunțe cu privire la aspecte legate de respectivele efecte patrimoniale. Această competență este exclusivă. |
| | Fără a aduce atingere celui de-al treilea paragraf, un acord privind alegerea forului poate fi încheiat sau modificat oricând, însă nu mai târziu de momentul sesizării instanței. |
| | În cazul în care această posibilitate este prevăzută de legea forului, partenerii pot efectua alegerea instanței și după sesizarea instanței judecătorești. În acest caz, instanța judecătorească ia act de acordul partenerilor, în conformitate cu legea forului. |
| | În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de ambii parteneri. Orice comunicare sub formă electronică care permite consemnarea durabilă a convenției este considerată ca fiind „în scris”. |
| | (2)
     
  Partenerii pot conveni, de asemenea, ca, în cazul în care nu a fost aleasă nicio instanță competentă, instanțele statului membru a cărui lege se aplică efectelor patrimoniale ale parteneriatului lor în conformitate cu articolul 15 să aibă competență judiciară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 4a

Acordul de alegere a forului

(1)
     
  Partenerii pot conveni ca instanțele statului membru a cărui lege au ales-o conform articolului - 15b ca lege aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatului lor să fie competente să se pronunțe cu privire la aspecte legate de respectivele efecte patrimoniale. Această competență este exclusivă.

Fără a aduce atingere celui de-al treilea paragraf, un acord privind alegerea forului poate fi încheiat sau modificat oricând, însă nu mai târziu de momentul sesizării instanței.

În cazul în care această posibilitate este prevăzută de legea forului, partenerii pot efectua alegerea instanței și după sesizarea instanței judecătorești. În acest caz, instanța judecătorească ia act de acordul partenerilor, în conformitate cu legea forului.

În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de ambii parteneri. Orice comunicare sub formă electronică care permite consemnarea durabilă a convenției este considerată ca fiind „în scris”.

(2)
     
  Partenerii pot conveni, de asemenea, ca, în cazul în care nu a fost aleasă nicio instanță competentă, instanțele statului membru a cărui lege se aplică efectelor patrimoniale ale parteneriatului lor în conformitate cu articolul 15 să aibă competență judiciară.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4b |
| | Competență întemeiată pe înfățișarea pârâtului |
| | (1)
     
  Cu excepția cazurilor în care competența este determinată de alte dispoziții ale prezentului regulament, instanța din statul membru a cărui legislație a fost aleasă în temeiul articolului - 15b sau a cărui legislație este aplicabilă în temeiul articolului 15 și în fața căreia se înfățișează pârâtul este competentă. Această regulă nu se aplică atunci când înfățișarea a avut loc pentru a contesta competența sau atunci când o altă instanță este competentă în temeiul articolului 3, articolului 4 sau al articolului 4a. |
| | (2)
     
  Înainte de a își asuma competența în temeiul alineatului (1), instanța se asigură că pârâtul este informat cu privire la dreptul său de a contesta competența și cu privire la consecințele înfățișării sau neînfățișării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 4b

Competență întemeiată pe înfățișarea pârâtului

(1)
     
  Cu excepția cazurilor în care competența este determinată de alte dispoziții ale prezentului regulament, instanța din statul membru a cărui legislație a fost aleasă în temeiul articolului - 15b sau a cărui legislație este aplicabilă în temeiul articolului 15 și în fața căreia se înfățișează pârâtul este competentă. Această regulă nu se aplică atunci când înfățișarea a avut loc pentru a contesta competența sau atunci când o altă instanță este competentă în temeiul articolului 3, articolului 4 sau al articolului 4a.

(2)
     
  Înainte de a își asuma competența în temeiul alineatului (1), instanța se asigură că pârâtul este informat cu privire la dreptul său de a contesta competența și cu privire la consecințele înfățișării sau neînfățișării.

(Corespunde AM 46 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  În afara cazurilor prevăzute la articolele 3 și 4
  , sunt competente să statueze asupra unui proceduri privind efectele patrimoniale
  ale parteneriatelor înregistrate,
  instanțele judecătorești ale statului membru
  unde se află
  : | (1)   
  În cazul în care nicio instanță nu este competentă în virtutea articolelor 3, 4 și 4a
  , sunt competente să statueze asupra unei proceduri privind efectele patrimoniale instanțele judecătorești ale statului membru: |
| (a) | reședința obișnuită
  comună a partenerilor,
  sau în lipsa
  acesteia |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   
  În afara cazurilor prevăzute la articolele 3 și 4
  , sunt competente să statueze asupra unui proceduri privind efectele patrimoniale
  ale parteneriatelor înregistrate,
  instanțele judecătorești ale statului membru
  unde se află
  :

(1)   
  În cazul în care nicio instanță nu este competentă în virtutea articolelor 3, 4 și 4a
  , sunt competente să statueze asupra unei proceduri privind efectele patrimoniale instanțele judecătorești ale statului membru:

(a)

reședința obișnuită
  comună a partenerilor,
  sau în lipsa
  acesteia

| (a) | pe teritoriul căruia partenerii își au
  reședința obișnuită
  în momentul sesizării instanței judecătorești
  sau, în lipsa
  acestuia, |
| --- | --- |

(a)

pe teritoriul căruia partenerii își au
  reședința obișnuită
  în momentul sesizării instanței judecătorești
  sau, în lipsa
  acestuia,

| (b) | ultima reședință obișnuită
  comună a partenerilor în condițiile în care
  unul dintre ei
  încă locuiește acolo
  sau, în lipsa
  acesteia |
| --- | --- |

(b)

ultima reședință obișnuită
  comună a partenerilor în condițiile în care
  unul dintre ei
  încă locuiește acolo
  sau, în lipsa
  acesteia

| (b) | pe teritoriul căruia partenerii își aveau
  ultima reședință obișnuită
  , cu condiția ca
  unul dintre ei
  să păstreze respectiva reședință în momentul sesizării instanței judecătorești
  sau, în lipsa
  acestuia, |
| --- | --- |

(b)

pe teritoriul căruia partenerii își aveau
  ultima reședință obișnuită
  , cu condiția ca
  unul dintre ei
  să păstreze respectiva reședință în momentul sesizării instanței judecătorești
  sau, în lipsa
  acestuia,

| (c) | unde se află
  reședința obișnuită
  a pârâtului,
  sau în lipsa
  acesteia |
| --- | --- |

(c)

unde se află
  reședința obișnuită
  a pârâtului,
  sau în lipsa
  acesteia

| (c) | pe teritoriul căruia pârâtul își are
  reședința obișnuită
  în momentul sesizării instanței judecătorești
  sau, în lipsa
  acestuia, |
| --- | --- |

(c)

pe teritoriul căruia pârâtul își are
  reședința obișnuită
  în momentul sesizării instanței judecătorești
  sau, în lipsa
  acestuia,

| (ca) | a cărui cetățenie o dețin cei doi parteneri în momentul sesizării instanței judecătorești, sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, unde se află domiciliul comun al acestora, sau, în lipsa acesteia, |
| --- | --- |

(ca)

a cărui cetățenie o dețin cei doi parteneri în momentul sesizării instanței judecătorești, sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, unde se află domiciliul comun al acestora, sau, în lipsa acesteia,

| (d) | locul de înregistrare a parteneriatului. |
| --- | --- |

(d)

locul de înregistrare a parteneriatului.

| (d) | unde se află
  locul de înregistrare a parteneriatului. |
| --- | --- |

(d)

unde se află
  locul de înregistrare a parteneriatului.

(2)   Instanțele menționate la alineatul 1 punctele a), b)
  și
  c) își pot declina competența dacă legislația internă a acestora nu conține dispoziții privind instituția parteneriatului înregistrat.

(2)   Instanțele menționate la alineatul (1) literele (a), (b), (c)
  și (ca)
  își pot declina competența dacă legislația internă a acestora nu conține dispoziții privind instituția parteneriatului înregistrat.

(În ceea ce privește articolul 5 litera (ca) (nouă), a se vedea amendamentul la articolul 6 alineatul (1) litera (b). Corespunde AM 47 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care nicio instanță judecătorească nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4 și 5, sau în cazul în care instanța și-a declinat competența, instanțele judecătorești ale unui stat membru sunt competente în măsura în care: | În cazul în care nicio instanță judecătorească
  dintr-un stat membru
  nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4
  , 4a
  și 5, sau în cazul în care instanța și-a declinat competența, instanțele judecătorești ale unui stat membru sunt competente în măsura în care un bun
  imobil
  sau
  bunurile înregistrate
  aparținând unuia sau ambilor parteneri se află pe teritoriul acestui stat membru
  ; în acest
  caz, instanța judecătorească sesizată va statua doar cu privire la acest bun
  imobil
  sau aceste bunuri
  înregistrate
  . |
| (a) | un bun sau
  bunuri
  aparținând unuia sau ambilor parteneri se află pe teritoriul acestui stat membru, caz
  în care
  instanța judecătorească sesizată va statua doar cu privire la acest bun sau aceste bunuri
  , sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care nicio instanță judecătorească nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4 și 5, sau în cazul în care instanța și-a declinat competența, instanțele judecătorești ale unui stat membru sunt competente în măsura în care:

În cazul în care nicio instanță judecătorească
  dintr-un stat membru
  nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4
  , 4a
  și 5, sau în cazul în care instanța și-a declinat competența, instanțele judecătorești ale unui stat membru sunt competente în măsura în care un bun
  imobil
  sau
  bunurile înregistrate
  aparținând unuia sau ambilor parteneri se află pe teritoriul acestui stat membru
  ; în acest
  caz, instanța judecătorească sesizată va statua doar cu privire la acest bun
  imobil
  sau aceste bunuri
  înregistrate
  .

(a)

un bun sau
  bunuri
  aparținând unuia sau ambilor parteneri se află pe teritoriul acestui stat membru, caz
  în care
  instanța judecătorească sesizată va statua doar cu privire la acest bun sau aceste bunuri
  , sau

| (b) | ambii partenerii au cetățenia acestui stat membru sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, domiciliul lor comun. |
| --- | --- |

(b)

ambii partenerii au cetățenia acestui stat membru sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, domiciliul lor comun.

În astfel de cazuri, instanțele dintr-un stat membru sunt competente să se pronunțe numai în ceea ce privește bunurile imobile sau bunurile înregistrate care se găsesc pe teritoriul respectivului stat membru.

(Corespunde AM 48 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care nicio instanță a unui stat membru nu este competentă în
  temeiul articolelor
  3, 4, 5 și 6,
  sau în cazul în care o instanță își declină competența,
  instanțele dintr-un stat membru
  , în circumstanțe excepționale și cu condiția ca această cauză să prezinte o legătură suficient de strânsă cu acest stat membru, pot statua cu privire la efectele
  patrimoniale
  ale parteneriatelor înregistrate dacă
  procedura
  se dovedește imposibilă sau aceasta
  nu poate fi inițiată sau nu se poate desfășura în mod rezonabil într-un stat terț. | În cazul în care nicio instanță a unui stat membru nu este competentă în
  conformitate cu articolele
  3, 4,
  4a,
  5 și 6, instanțele dintr-un stat membru
  se pot pronunța, în cazuri excepționale, asupra efectelor
  patrimoniale
  în situația în care
  procedura nu poate fi inițiată sau nu se poate desfășura în mod rezonabil
  sau este imposibilă
  într-un stat terț
  de care cauza este strâns legată
  . |
| | Cauza trebuie să aibă o legătură suficientă cu statul membru al instanței judecătorești sesizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care nicio instanță a unui stat membru nu este competentă în
  temeiul articolelor
  3, 4, 5 și 6,
  sau în cazul în care o instanță își declină competența,
  instanțele dintr-un stat membru
  , în circumstanțe excepționale și cu condiția ca această cauză să prezinte o legătură suficient de strânsă cu acest stat membru, pot statua cu privire la efectele
  patrimoniale
  ale parteneriatelor înregistrate dacă
  procedura
  se dovedește imposibilă sau aceasta
  nu poate fi inițiată sau nu se poate desfășura în mod rezonabil într-un stat terț.

În cazul în care nicio instanță a unui stat membru nu este competentă în
  conformitate cu articolele
  3, 4,
  4a,
  5 și 6, instanțele dintr-un stat membru
  se pot pronunța, în cazuri excepționale, asupra efectelor
  patrimoniale
  în situația în care
  procedura nu poate fi inițiată sau nu se poate desfășura în mod rezonabil
  sau este imposibilă
  într-un stat terț
  de care cauza este strâns legată
  .

Cauza trebuie să aibă o legătură suficientă cu statul membru al instanței judecătorești sesizate.

(Corespunde articolului 11 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 49 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Instanța judecătorească în fața căreia procedura este în curs în temeiul art. 3, 4, 5, 6 sau 7 este deopotrivă competentă să examineze cererea reconvențională, în măsura în care aceasta se înscrie în domeniul de aplicare a prezentului regulament. | Instanța judecătorească în fața căreia procedura este în curs în temeiul art. 3, 4,
  4a,
  5, 6 sau 7 este deopotrivă competentă să examineze cererea reconvențională, în măsura în care aceasta se înscrie în domeniul de aplicare a prezentului regulament. |
| | În cazul în care instanța a fost sesizată în conformitate cu articolul 6, competența sa de a examina o cerere reconvențională se limitează la bunul imobil sau bunurile înregistrate care fac obiectul cauzei principale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Instanța judecătorească în fața căreia procedura este în curs în temeiul art. 3, 4, 5, 6 sau 7 este deopotrivă competentă să examineze cererea reconvențională, în măsura în care aceasta se înscrie în domeniul de aplicare a prezentului regulament.

Instanța judecătorească în fața căreia procedura este în curs în temeiul art. 3, 4,
  4a,
  5, 6 sau 7 este deopotrivă competentă să examineze cererea reconvențională, în măsura în care aceasta se înscrie în domeniul de aplicare a prezentului regulament.

În cazul în care instanța a fost sesizată în conformitate cu articolul 6, competența sa de a examina o cerere reconvențională se limitează la bunul imobil sau bunurile înregistrate care fac obiectul cauzei principale.

(Corespunde AM 50 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O instanță judecătorească
  se consideră sesizată: | În sensul prezentului capitol,
  se consideră
  că o instanță este
  sesizată: |
| (a) | la data la care actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent a fost depus în instanță, cu condiția ca reclamantul să fi întreprins măsurile necesare pentru ca actul să fie notificat sau comunicat pârâtului
  sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

O instanță judecătorească
  se consideră sesizată:

În sensul prezentului capitol,
  se consideră
  că o instanță este
  sesizată:

(a)

la data la care actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent a fost depus în instanță, cu condiția ca reclamantul să fi întreprins măsurile necesare pentru ca actul să fie notificat sau comunicat pârâtului
  sau

| (a) | la data la care actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent a fost depus în instanță, cu condiția ca reclamantul să fi întreprins măsurile necesare pentru ca actul să fie notificat sau comunicat pârâtului; |
| --- | --- |

(a)

la data la care actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent a fost depus în instanță, cu condiția ca reclamantul să fi întreprins măsurile necesare pentru ca actul să fie notificat sau comunicat pârâtului;

| (b) | dacă
  actul trebuie să fie notificat sau comunicat înainte de a fi depus în instanță, la data la care acesta este primit de autoritatea responsabilă de notificarea sau comunicarea acestuia, cu condiția ca reclamantul să fi întreprins măsurile necesare pentru ca actul să fie depus în instanță. |
| --- | --- |

(b)

dacă
  actul trebuie să fie notificat sau comunicat înainte de a fi depus în instanță, la data la care acesta este primit de autoritatea responsabilă de notificarea sau comunicarea acestuia, cu condiția ca reclamantul să fi întreprins măsurile necesare pentru ca actul să fie depus în instanță.

| (b) | în cazul în care
  actul trebuie notificat înainte de fi depus la instanță, la data primirii acestuia de către autoritatea responsabilă pentru notificare, cu condiția ca reclamantul să nu fi omis ulterior să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie depus în instanță
  , sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care
  actul trebuie notificat înainte de fi depus la instanță, la data primirii acestuia de către autoritatea responsabilă pentru notificare, cu condiția ca reclamantul să nu fi omis ulterior să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie depus în instanță
  , sau

| (ba) | dacă procedurile sunt inițiate de instanța judecătorească din oficiu, la momentul adoptării deciziei de inițiere a procedurilor de către instanță sau, în cazul în care o astfel de decizie nu este necesară, la momentul înregistrării dosarului de către instanță
  . |
| --- | --- |

(ba)

dacă procedurile sunt inițiate de instanța judecătorească din oficiu, la momentul adoptării deciziei de inițiere a procedurilor de către instanță sau, în cazul în care o astfel de decizie nu este necesară, la momentul înregistrării dosarului de către instanță
  .

(Corespunde articolului 14 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 51 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   În cazul în care acțiuni având același obiect și aceeași cauză sunt introduse între
  aceleași părți
  înaintea unor instanțe judecătorești din state membre diferite, instanța sesizată ulterior suspendă din oficiu judecata până când se stabilește competența primei instanțe sesizate. | (1)   În cazul în care acțiuni având același obiect și aceeași cauză sunt introduse între
  parteneri
  înaintea unor instanțe judecătorești din state membre diferite, instanța sesizată ulterior suspendă din oficiu judecata până când se stabilește competența primei instanțe sesizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   În cazul în care acțiuni având același obiect și aceeași cauză sunt introduse între
  aceleași părți
  înaintea unor instanțe judecătorești din state membre diferite, instanța sesizată ulterior suspendă din oficiu judecata până când se stabilește competența primei instanțe sesizate.

(1)   În cazul în care acțiuni având același obiect și aceeași cauză sunt introduse între
  parteneri
  înaintea unor instanțe judecătorești din state membre diferite, instanța sesizată ulterior suspendă din oficiu judecata până când se stabilește competența primei instanțe sesizate.

(Corespunde AM 52 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul în care aceste acțiuni sunt pendinte în fața instanțelor de prim grad de jurisdicție, orice instanță judecătorească sesizată ulterior poate, de asemenea, la cererea
  uneia
  dintre
  părți
  , să își decline competența, cu condiția ca respectivele acțiuni să fie de competența primei instanțe sesizate și ca legea pe care aceasta o aplică să permită conexarea acțiunilor. | (2)   În cazul în care aceste acțiuni se află pe rolul instanțelor de prim grad de jurisdicție, orice instanță judecătorească sesizată ulterior poate, de asemenea, la cererea
  unuia
  dintre
  parteneri
  , să își decline competența, cu condiția ca respectivele acțiuni să fie de competența primei instanțe sesizate și ca legea pe care aceasta o aplică să permită conexarea acțiunilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   În cazul în care aceste acțiuni sunt pendinte în fața instanțelor de prim grad de jurisdicție, orice instanță judecătorească sesizată ulterior poate, de asemenea, la cererea
  uneia
  dintre
  părți
  , să își decline competența, cu condiția ca respectivele acțiuni să fie de competența primei instanțe sesizate și ca legea pe care aceasta o aplică să permită conexarea acțiunilor.

(2)   În cazul în care aceste acțiuni se află pe rolul instanțelor de prim grad de jurisdicție, orice instanță judecătorească sesizată ulterior poate, de asemenea, la cererea
  unuia
  dintre
  parteneri
  , să își decline competența, cu condiția ca respectivele acțiuni să fie de competența primei instanțe sesizate și ca legea pe care aceasta o aplică să permită conexarea acțiunilor.

(Corespunde articolului 18 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 54 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Măsurile provizorii sau asigurătorii prevăzute de legea
  unui stat membru
  pot fi solicitate instanțelor judecătorești ale acestui stat
  chiar
  în cazul în care
  , în temeiul prezentului regulament, instanțele judecătorești dintr-un alt stat membru sunt competente să judece cauza pe fond. | Instanțelor judecătorești dintr-un
  stat membru
  le pot fi solicitate măsuri provizorii, inclusiv măsuri asigurătorii, prevăzute în legislația statului în cauză,
  chiar
  dacă
  , în temeiul prezentului regulament, instanțele judecătorești dintr-un alt stat membru sunt competente să judece cauza pe fond. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Măsurile provizorii sau asigurătorii prevăzute de legea
  unui stat membru
  pot fi solicitate instanțelor judecătorești ale acestui stat
  chiar
  în cazul în care
  , în temeiul prezentului regulament, instanțele judecătorești dintr-un alt stat membru sunt competente să judece cauza pe fond.

Instanțelor judecătorești dintr-un
  stat membru
  le pot fi solicitate măsuri provizorii, inclusiv măsuri asigurătorii, prevăzute în legislația statului în cauză,
  chiar
  dacă
  , în temeiul prezentului regulament, instanțele judecătorești dintr-un alt stat membru sunt competente să judece cauza pe fond.

(Corespunde articolului 19 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 56 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul - 15 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul - 15 |
| | Unitatea și domeniul de aplicare a legii aplicabile |
| | (1)
     
  Legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat se aplică tuturor bunurilor care fac obiectul efectelor respective, indiferent de localizarea acestora. |
| | (2)
     
  Legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate stabilește, fără a aduce atingere articolului 1 alineatul (3) literele (g) și (ga), printre altele: |
| | (a) | împărțirea bunurilor partenerilor în diferite categorii înainte și după parteneriatul înregistrat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul - 15

Unitatea și domeniul de aplicare a legii aplicabile

(1)
     
  Legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat se aplică tuturor bunurilor care fac obiectul efectelor respective, indiferent de localizarea acestora.

(2)
     
  Legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate stabilește, fără a aduce atingere articolului 1 alineatul (3) literele (g) și (ga), printre altele:

(a)

împărțirea bunurilor partenerilor în diferite categorii înainte și după parteneriatul înregistrat;

| (b) | transferul bunurilor dintr-o categorie în alta; |
| --- | --- |

(b)

transferul bunurilor dintr-o categorie în alta;

| (c) | răspunderea, după caz, pentru datoriile celuilalt partener; |
| --- | --- |

(c)

răspunderea, după caz, pentru datoriile celuilalt partener;

| (d) | puterile de administrare ale partenerilor pe durata parteneriatului; |
| --- | --- |

(d)

puterile de administrare ale partenerilor pe durata parteneriatului;

| (e) | dizolvarea și lichidarea efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat și împărțirea bunurilor cu ocazia desfacerii parteneriatului înregistrat; |
| --- | --- |

(e)

dizolvarea și lichidarea efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat și împărțirea bunurilor cu ocazia desfacerii parteneriatului înregistrat;

| (f) | efectele patrimoniale ale parteneriatului înregistrat asupra unui raport juridic dintre un partener și un terț, în conformitate cu articolul 31. |
| --- | --- |

(f)

efectele patrimoniale ale parteneriatului înregistrat asupra unui raport juridic dintre un partener și un terț, în conformitate cu articolul 31.

(Corespunde AM 57 și 58 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul - 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul - 15a |
| | Aplicare universală |
| | Orice lege menționată în prezentul regulament se aplică indiferent dacă este sau nu legea unui stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul - 15a

Aplicare universală

Orice lege menționată în prezentul regulament se aplică indiferent dacă este sau nu legea unui stat membru.

(A se vedea amendamentul la articolul 16; textul a fost modificat. Corespunde articolului 20 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 59 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul - 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul - 15b |
| | Alegerea legii |
| | (1)
     
  Partenerii sau viitorii parteneri pot conveni să desemneze sau să schimbe legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor lor înregistrate, cu condiția ca legea respectivă să recunoască instituția parteneriatului înregistrat și să acorde efecte patrimoniale acesteia și cu condiția să fie una dintre următoarele: |
| | (a) | legea statului în care partenerii sau viitorii parteneri, sau unul dintre ei, are/au reședința obișnuită la momentul încheierii acordului sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul - 15b

Alegerea legii

(1)
     
  Partenerii sau viitorii parteneri pot conveni să desemneze sau să schimbe legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor lor înregistrate, cu condiția ca legea respectivă să recunoască instituția parteneriatului înregistrat și să acorde efecte patrimoniale acesteia și cu condiția să fie una dintre următoarele:

(a)

legea statului în care partenerii sau viitorii parteneri, sau unul dintre ei, are/au reședința obișnuită la momentul încheierii acordului sau

| (b) | legea statului al cărui cetățean este unul dintre parteneri sau unul dintre viitorii parteneri în momentul încheierii acordului sau |
| --- | --- |

(b)

legea statului al cărui cetățean este unul dintre parteneri sau unul dintre viitorii parteneri în momentul încheierii acordului sau

| (c) | legea statului în care este înregistrat parteneriatul. |
| --- | --- |

(c)

legea statului în care este înregistrat parteneriatul.

(2)
     
  În cazul în care legea aleasă nu recunoaște instituția parteneriatului înregistrat sau nu acordă efecte patrimoniale acesteia, legea aplicabilă este desemnată în conformitate cu articolul 15.

(3)
     
  Alegerea legii în conformitate cu alineatul (1) are efect doar dacă partenerii sau viitorii parteneri pot dovedi că, înainte de alegerea legii, au fost consiliați cu privire la consecințele juridice ale acestei alegeri.

Astfel, această cerință este considerată a fi îndeplinită dacă consilierea este garantată prin condiții de formă suplimentare la nivel național valabile pentru alegerea legii.

(4)
     
  Dacă partenerii nu convin altfel, o schimbare a legii aplicabile efectelor patrimoniale ale parteneriatului lor înregistrat care a avut loc în timpul parteneriatului are numai efect pentru viitor.

(5)
     
  În cazul în care partenerii aleg să facă acea schimbare retroactiv, efectul său retroactiv nu afectează validitatea tranzacțiilor anterioare încheiate în temeiul legii aplicabile anterior schimbării sau drepturile părților terțe în temeiul legii aplicabile anterior.

(Corespunde parțial AM 60 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Stabilirea legii aplicabile | Stabilirea legii aplicabile
  în absența alegerii |
| Legea aplicabilă efectelor
  patrimoniale ale parteneriatului înregistrat

  este
  legea statului
  în care acesta a fost înregistrat. | (1)
     
  În cazul în care nu s-a încheiat un acord privind alegerea legii aplicabile în temeiul articolului - 15b, efectele
  patrimoniale ale parteneriatului înregistrat

  sunt reglementate de
  legea statului: |
| | (a) | în care se află prima reședință obișnuită comună a partenerilor în momentul constituirii parteneriatului, respectiv în care partenerii își aleg prima reședință obișnuită comună după constituirea parteneriatului, sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Stabilirea legii aplicabile

Stabilirea legii aplicabile
  în absența alegerii

Legea aplicabilă efectelor
  patrimoniale ale parteneriatului înregistrat

  este
  legea statului
  în care acesta a fost înregistrat.

(1)
     
  În cazul în care nu s-a încheiat un acord privind alegerea legii aplicabile în temeiul articolului - 15b, efectele
  patrimoniale ale parteneriatului înregistrat

  sunt reglementate de
  legea statului:

(a)

în care se află prima reședință obișnuită comună a partenerilor în momentul constituirii parteneriatului, respectiv în care partenerii își aleg prima reședință obișnuită comună după constituirea parteneriatului, sau

| (b) | a cărui cetățenie comună este deținută de parteneri la momentul constituirii parteneriatului, sau |
| --- | --- |

(b)

a cărui cetățenie comună este deținută de parteneri la momentul constituirii parteneriatului, sau

| (c) | cu care partenerii au împreună cele mai strânse legături la momentul constituirii parteneriatului, ținându-se cont de toate circumstanțele, sau |
| --- | --- |

(c)

cu care partenerii au împreună cele mai strânse legături la momentul constituirii parteneriatului, ținându-se cont de toate circumstanțele, sau

| (d) | în care a fost înregistrat parteneriatul. |
| --- | --- |

(d)

în care a fost înregistrat parteneriatul.

(2)
     
  Dispozițiile de la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) nu se aplică în cazul în care legea aplicabilă nu recunoaște instituția parteneriatului înregistrat.

(3)
     
  Dispozițiile de la alineatul (1) litera (b) nu se aplică în cazul în care partenerii au mai mult de o cetățenie comună.

(Corespunde parțial AM 61 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 15a |
| | Înregistrare multiplă |
| | În cazul în care există parteneriate înregistrate în state diferite între aceleași persoane, ultimul parteneriat constituit, din momentul constituirii sale, este relevant pentru stabilirea legii aplicabile, prevăzută la articolul 15 alineatul (1) litera (d). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 15a

Înregistrare multiplă

În cazul în care există parteneriate înregistrate în state diferite între aceleași persoane, ultimul parteneriat constituit, din momentul constituirii sale, este relevant pentru stabilirea legii aplicabile, prevăzută la articolul 15 alineatul (1) litera (d).

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 16 | eliminat |
| Caracterul universal al normei privind conflictul de legi | |
| Legea desemnată de dispozițiile prezentului capitol se aplică indiferent dacă aceasta este sau nu legea unui stat membru. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 16

eliminat

Caracterul universal al normei privind conflictul de legi

Legea desemnată de dispozițiile prezentului capitol se aplică indiferent dacă aceasta este sau nu legea unui stat membru.

(Corespunde AM 68 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 16a |
| | Condiții de formă pentru alegerea legii aplicabile |
| | (1)
     
  Acordul menționat la articolul - 15b este încheiat în scris, datat și semnat de ambii parteneri. Orice comunicare sub formă electronică care permite consemnarea durabilă a acordului este considerată ca reprezentând o formă scrisă. |
| | (2)
     
  Acordul respectiv respectă condițiile de formă ale legii aplicabile efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat sau ale legii statului în care a fost încheiat acordul. |
| | (3)
     
  Cu toate acestea, în cazul în care legea statului în care ambii parteneri își au reședința obișnuită în momentul încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile prevede condiții de formă suplimentare în cazul unor astfel de acorduri sau, în lipsa acestora, în cazul acordului de parteneriat, se aplică aceste condiții. |
| | (4)
     
  Dacă, la data încheierii acordului privind alegerea legii, partenerii au reședința obișnuită în state diferite și dacă legile din aceste state prevăd condiții de formă diferite, acordul este valabil din punctul de vedere al formei dacă satisface condițiile prevăzute de oricare dintre legile respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 16a

Condiții de formă pentru alegerea legii aplicabile

(1)
     
  Acordul menționat la articolul - 15b este încheiat în scris, datat și semnat de ambii parteneri. Orice comunicare sub formă electronică care permite consemnarea durabilă a acordului este considerată ca reprezentând o formă scrisă.

(2)
     
  Acordul respectiv respectă condițiile de formă ale legii aplicabile efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat sau ale legii statului în care a fost încheiat acordul.

(3)
     
  Cu toate acestea, în cazul în care legea statului în care ambii parteneri își au reședința obișnuită în momentul încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile prevede condiții de formă suplimentare în cazul unor astfel de acorduri sau, în lipsa acestora, în cazul acordului de parteneriat, se aplică aceste condiții.

(4)
     
  Dacă, la data încheierii acordului privind alegerea legii, partenerii au reședința obișnuită în state diferite și dacă legile din aceste state prevăd condiții de formă diferite, acordul este valabil din punctul de vedere al formei dacă satisface condițiile prevăzute de oricare dintre legile respective.

(Text similar cu cel de la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012. Corespunde AM 65 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 16 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 16b |
| | Condiții de formă pentru acordul de parteneriat |
| | Aspectele care țin de forma unui acord de parteneriat sunt reglementate mutatis mutandis de articolul 16a. În sensul prezentului articol, condițiile suplimentare de formă în conformitate cu articolul 16a alineatul (3) sunt doar cele referitoare la acordurile de parteneriat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 16b

Condiții de formă pentru acordul de parteneriat

Aspectele care țin de forma unui acord de parteneriat sunt reglementate mutatis mutandis de articolul 16a. În sensul prezentului articol, condițiile suplimentare de formă în conformitate cu articolul 16a alineatul (3) sunt doar cele referitoare la acordurile de parteneriat.

(Corespunde AM 66 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 16 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 16c |
| | Adaptarea drepturilor reale |
| | În situația în care o persoană invocă un drept real la care este îndrituită în temeiul legii aplicabile efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat, iar în legislația statului membru unde este invocat dreptul real nu există dreptul real în cauză, acesta este asimilat, dacă este necesar și în măsura în care acest lucru este posibil, cu cel mai apropiat drept real echivalent în temeiul legislației statului respectiv, luând în considerare obiectivele și interesele urmărite de dreptul real specific și efectele acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 16c

Adaptarea drepturilor reale

În situația în care o persoană invocă un drept real la care este îndrituită în temeiul legii aplicabile efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat, iar în legislația statului membru unde este invocat dreptul real nu există dreptul real în cauză, acesta este asimilat, dacă este necesar și în măsura în care acest lucru este posibil, cu cel mai apropiat drept real echivalent în temeiul legislației statului respectiv, luând în considerare obiectivele și interesele urmărite de dreptul real specific și efectele acestuia.

(Corespunde articolului 31 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 67 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dispozițiile prezentului regulament nu pot aduce atingere aplicării dispozițiilor imperative a căror respectare este privită drept esențială de către un anumit stat membru pentru salvgardarea intereselor sale publice, precum organizarea politică, socială sau economică, astfel încât să solicite aplicarea acestora întregii situații care intră în domeniul lor de aplicare, indiferent de legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat în temeiul prezentului regulament. | (1)
     
  Dispozițiile de ordine publică sunt dispoziții a căror nerespectare ar fi în mod vădit incompatibilă cu ordinea publică („ordre public”) a statului membru în cauză. Autoritățile competente nu ar trebui să interpreteze excepția de ordine publică într-un mod care este contrar Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în special articolului 21, care interzice orice formă de discriminare. |
| | (2)
     
  Prezentul regulament nu restrânge aplicarea dispozițiilor de ordine publică referitoare la instanța judecătorească sesizată, fără a aduce atingere dispozițiilor de protecție a tranzacțiilor aplicabile în conformitate cu articolul 31. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Dispozițiile prezentului regulament nu pot aduce atingere aplicării dispozițiilor imperative a căror respectare este privită drept esențială de către un anumit stat membru pentru salvgardarea intereselor sale publice, precum organizarea politică, socială sau economică, astfel încât să solicite aplicarea acestora întregii situații care intră în domeniul lor de aplicare, indiferent de legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat în temeiul prezentului regulament.

(1)
     
  Dispozițiile de ordine publică sunt dispoziții a căror nerespectare ar fi în mod vădit incompatibilă cu ordinea publică („ordre public”) a statului membru în cauză. Autoritățile competente nu ar trebui să interpreteze excepția de ordine publică într-un mod care este contrar Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în special articolului 21, care interzice orice formă de discriminare.

(2)
     
  Prezentul regulament nu restrânge aplicarea dispozițiilor de ordine publică referitoare la instanța judecătorească sesizată, fără a aduce atingere dispozițiilor de protecție a tranzacțiilor aplicabile în conformitate cu articolul 31.

(Corespunde AM 69 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Aplicarea unei dispoziții din legea desemnată în temeiul prezentului regulament nu poate fi refuzată decât dacă o astfel de aplicare este vădit incompatibilă cu ordinea publică a instanței judecătorești sesizate. | (1)   Aplicarea unei dispoziții din legea
  unui stat
  desemnată în temeiul prezentului regulament nu poate fi refuzată decât dacă o astfel de aplicare este vădit incompatibilă cu ordinea publică a instanței judecătorești sesizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Aplicarea unei dispoziții din legea desemnată în temeiul prezentului regulament nu poate fi refuzată decât dacă o astfel de aplicare este vădit incompatibilă cu ordinea publică a instanței judecătorești sesizate.

(1)   Aplicarea unei dispoziții din legea
  unui stat
  desemnată în temeiul prezentului regulament nu poate fi refuzată decât dacă o astfel de aplicare este vădit incompatibilă cu ordinea publică a instanței judecătorești sesizate.

(Corespunde articolului 35 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 70 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Aplicarea legii oricărui stat menționat în prezentul regulament înseamnă aplicarea normelor de drept
  material
  în vigoare în statul respectiv, cu excepția normelor sale de drept internațional privat. | Aplicarea legii oricărui stat menționat în prezentul regulament înseamnă aplicarea normelor de drept în vigoare în statul respectiv, cu excepția normelor sale de drept internațional privat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Aplicarea legii oricărui stat menționat în prezentul regulament înseamnă aplicarea normelor de drept
  material
  în vigoare în statul respectiv, cu excepția normelor sale de drept internațional privat.

Aplicarea legii oricărui stat menționat în prezentul regulament înseamnă aplicarea normelor de drept în vigoare în statul respectiv, cu excepția normelor sale de drept internațional privat.

(Corespunde AM 71 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| State cu
  două sau
  mai multe sisteme de drept – conflicte teritoriale de legi | State cu mai multe sisteme de drept – conflicte teritoriale de legi |
| | (1)
     
  În cazul în care legea specificată în prezentul regulament este aceea a unui stat care cuprinde mai multe unități teritoriale, fiecare având propriile sale norme de drept privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, normele interne privind conflictele de legi ale statului respectiv stabilesc unitatea teritorială relevantă ale cărei norme de drept se aplică. |
| În cazul în care un stat se compune din mai multe unități teritoriale, fiecare dintre acestea având propriul său sistem de drept sau propriul său set de norme ce au legătură cu problemele reglementate prin prezentul regulament
  : | (1a)
     
  În absența unor astfel de norme interne privind conflictele de legi
  : |
| (a) | orice referire la legea
  acestui stat
  se interpretează, în scopul stabilirii legii aplicabile în conformitate cu
  prezentul regulament
  , ca privind legea în vigoare în unitatea teritorială în
  cauză
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

State cu
  două sau
  mai multe sisteme de drept – conflicte teritoriale de legi

State cu mai multe sisteme de drept – conflicte teritoriale de legi

(1)
     
  În cazul în care legea specificată în prezentul regulament este aceea a unui stat care cuprinde mai multe unități teritoriale, fiecare având propriile sale norme de drept privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, normele interne privind conflictele de legi ale statului respectiv stabilesc unitatea teritorială relevantă ale cărei norme de drept se aplică.

În cazul în care un stat se compune din mai multe unități teritoriale, fiecare dintre acestea având propriul său sistem de drept sau propriul său set de norme ce au legătură cu problemele reglementate prin prezentul regulament
  :

(1a)
     
  În absența unor astfel de norme interne privind conflictele de legi
  :

(a)

orice referire la legea
  acestui stat
  se interpretează, în scopul stabilirii legii aplicabile în conformitate cu
  prezentul regulament
  , ca privind legea în vigoare în unitatea teritorială în
  cauză
  ;

| (a) | orice referire la legea
  statului menționat la alineatul (1)
  se interpretează, în scopul stabilirii legii aplicabile în conformitate cu
  dispozițiile privind reședința obișnuită a partenerilor
  , ca privind legea în vigoare în unitatea teritorială în
  care își au reședința obișnuită partenerii
  ; |
| --- | --- |

(a)

orice referire la legea
  statului menționat la alineatul (1)
  se interpretează, în scopul stabilirii legii aplicabile în conformitate cu
  dispozițiile privind reședința obișnuită a partenerilor
  , ca privind legea în vigoare în unitatea teritorială în
  care își au reședința obișnuită partenerii
  ;

| (b) | orice referire la
  reședința obișnuită în acel stat
  se interpretează ca
  privind reședința obișnuită într-o unitate teritorială
  ; |
| --- | --- |

(b)

orice referire la
  reședința obișnuită în acel stat
  se interpretează ca
  privind reședința obișnuită într-o unitate teritorială
  ;

| (b) | orice referire la
  legea statului menționat la alineatul (1)
  se interpretează
  , în scopul stabilirii legii aplicabile în conformitate cu dispozițiile privind cetățenia partenerilor,
  ca
  făcând trimitere la legea unității teritoriale cu care partenerii au cea mai strânsă legătură
  ; |
| --- | --- |

(b)

orice referire la
  legea statului menționat la alineatul (1)
  se interpretează
  , în scopul stabilirii legii aplicabile în conformitate cu dispozițiile privind cetățenia partenerilor,
  ca
  făcând trimitere la legea unității teritoriale cu care partenerii au cea mai strânsă legătură
  ;

| (c) | orice referire la
  cetățenie privește unitatea teritorială desemnată prin legea acestui stat sau, în absența unor norme aplicabile, unitatea teritorială aleasă de părți, sau, în absența unei astfel de alegeri, unitatea teritorială cu care partenerul sau partenerii au legăturile cele mai strânse
  . |
| --- | --- |

(c)

orice referire la
  cetățenie privește unitatea teritorială desemnată prin legea acestui stat sau, în absența unor norme aplicabile, unitatea teritorială aleasă de părți, sau, în absența unei astfel de alegeri, unitatea teritorială cu care partenerul sau partenerii au legăturile cele mai strânse
  .

| (c) | orice referire la
  legea statului menționată la alineatul (1) se interpretează, în sensul stabilirii legii aplicabile în temeiul oricăror altor dispoziții privind alte elemente ca factori de legătură, ca făcând trimitere la legea unității teritoriale în care se situează elementul relevant
  . |
| --- | --- |

(c)

orice referire la
  legea statului menționată la alineatul (1) se interpretează, în sensul stabilirii legii aplicabile în temeiul oricăror altor dispoziții privind alte elemente ca factori de legătură, ca făcând trimitere la legea unității teritoriale în care se situează elementul relevant
  .

(Corespunde articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 72 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 20a |
| | State cu două sau mai multe sisteme de drept – conflicte de legi interpersonale |
| | În privința unui stat care are două sau mai multe sisteme de drept sau ansambluri de norme aplicabile diferitelor categorii de persoane în ceea ce privește efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, orice trimitere la legea unui astfel de stat se interpretează ca făcând trimitere la sistemul de drept sau la ansamblul de norme determinate de normele în vigoare în acel stat. În lipsa unor astfel de norme, se aplică sistemul de drept sau ansamblul de norme cu care partenerii au cea mai strânsă legătură. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 20a

State cu două sau mai multe sisteme de drept – conflicte de legi interpersonale

În privința unui stat care are două sau mai multe sisteme de drept sau ansambluri de norme aplicabile diferitelor categorii de persoane în ceea ce privește efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, orice trimitere la legea unui astfel de stat se interpretează ca făcând trimitere la sistemul de drept sau la ansamblul de norme determinate de normele în vigoare în acel stat. În lipsa unor astfel de norme, se aplică sistemul de drept sau ansamblul de norme cu care partenerii au cea mai strânsă legătură.

(Corespunde AM 73 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 20 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 20b |
| | Neaplicarea prezentului regulament la conflictele de legi interne |
| | Un stat membru care conține mai multe unități teritoriale care au, fiecare în parte, propriile lor norme de drept în ceea ce privește efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate nu este obligat să aplice prezentul regulament în cazul conflictelor de legi care privesc exclusiv aceste unități teritoriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 20b

Neaplicarea prezentului regulament la conflictele de legi interne

Un stat membru care conține mai multe unități teritoriale care au, fiecare în parte, propriile lor norme de drept în ceea ce privește efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate nu este obligat să aplice prezentul regulament în cazul conflictelor de legi care privesc exclusiv aceste unități teritoriale.

(Corespunde AM 74 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Hotărârile judecătorești pronunțate într-un stat membru sunt recunoscute în celelalte state membre fără să fie necesar să se recurgă la nicio procedură. | (1)   Hotărârile judecătorești pronunțate într-un stat membru sunt recunoscute în celelalte state membre fără să fie necesar să se recurgă la nicio procedură.
  Recunoașterea unor astfel de hotărâri nu implică, însă, o recunoaștere din partea statelor membre a parteneriatelor înregistrate ca instituție juridică în cadrul propriului sistem de drept. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Hotărârile judecătorești pronunțate într-un stat membru sunt recunoscute în celelalte state membre fără să fie necesar să se recurgă la nicio procedură.

(1)   Hotărârile judecătorești pronunțate într-un stat membru sunt recunoscute în celelalte state membre fără să fie necesar să se recurgă la nicio procedură.
  Recunoașterea unor astfel de hotărâri nu implică, însă, o recunoaștere din partea statelor membre a parteneriatelor înregistrate ca instituție juridică în cadrul propriului sistem de drept.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul unei contestații, orice parte interesată care invocă pe cale principală recunoașterea unei hotărâri judecătorești poate solicita, în conformitate cu procedurile prevăzute la
  articolele (38-56) din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  , ca hotărârea să fie recunoscută. | (2)   În cazul unei contestații, orice parte interesată care invocă pe cale principală recunoașterea unei hotărâri judecătorești poate solicita, în conformitate cu procedurile prevăzute la
  articolele 27b-27o
  , ca hotărârea să fie recunoscută. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   În cazul unei contestații, orice parte interesată care invocă pe cale principală recunoașterea unei hotărâri judecătorești poate solicita, în conformitate cu procedurile prevăzute la
  articolele (38-56) din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  , ca hotărârea să fie recunoscută.

(2)   În cazul unei contestații, orice parte interesată care invocă pe cale principală recunoașterea unei hotărâri judecătorești poate solicita, în conformitate cu procedurile prevăzute la
  articolele 27b-27o
  , ca hotărârea să fie recunoscută.

(Corespunde articolului 39 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 75 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 22 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru
  solicitat
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru
  solicitat
  ;

| (a) | recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru
  în care se solicită recunoașterea
  ; |
| --- | --- |

(a)

recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru
  în care se solicită recunoașterea
  ;

(Corespunde articolului 40 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 76 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 22 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | actul de sesizare a instanței judecătorești sau un act echivalent nu a fost comunicat sau notificat pârâtului care nu s-a înfățișat în timp util și într-un mod care să-i permită acestuia să-și pregătească apărarea, în cazul în care pârâtul
  nu a introdus o acțiune împotriva hotărârii judecătorești
  atunci când a avut posibilitatea să o facă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

actul de sesizare a instanței judecătorești sau un act echivalent nu a fost comunicat sau notificat pârâtului care nu s-a înfățișat în timp util și într-un mod care să-i permită acestuia să-și pregătească apărarea, în cazul în care pârâtul
  nu a introdus o acțiune împotriva hotărârii judecătorești
  atunci când a avut posibilitatea să o facă;

| (b) | actul de sesizare a instanței judecătorești sau un act echivalent nu a fost comunicat sau notificat pârâtului care nu s-a înfățișat în timp util și într-un mod care să-i permită acestuia să-și pregătească apărarea, în cazul în care pârâtul
  nu a atacat hotărârea judecătorească
  atunci când a avut posibilitatea să o facă; |
| --- | --- |

(b)

actul de sesizare a instanței judecătorești sau un act echivalent nu a fost comunicat sau notificat pârâtului care nu s-a înfățișat în timp util și într-un mod care să-i permită acestuia să-și pregătească apărarea, în cazul în care pârâtul
  nu a atacat hotărârea judecătorească
  atunci când a avut posibilitatea să o facă;

(Corespunde parțial articolului 40 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.)

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 22 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | hotărârea este ireconciliabilă cu o hotărâre pronunțată
  într-o cauză
  între aceleași părți în statul membru
  solicitat
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

hotărârea este ireconciliabilă cu o hotărâre pronunțată
  într-o cauză
  între aceleași părți în statul membru
  solicitat
  ;

| (c) | hotărârea este ireconciliabilă cu o hotărâre pronunțată
  în cadrul unei proceduri
  între aceleași părți în statul membru
  în care se solicită recunoașterea
  ; |
| --- | --- |

(c)

hotărârea este ireconciliabilă cu o hotărâre pronunțată
  în cadrul unei proceduri
  între aceleași părți în statul membru
  în care se solicită recunoașterea
  ;

(Corespunde articolului 40 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 78 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Articolul 22 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | hotărârea este ireconciliabilă cu o hotărâre judecătorească pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț între aceleași părți într-un litigiu având același obiect și aceeași cauză, cu condiția ca hotărârea pronunțată anterior să întrunească condițiile necesare pentru a fi recunoscută în statul membru
  solicitat
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

hotărârea este ireconciliabilă cu o hotărâre judecătorească pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț între aceleași părți într-un litigiu având același obiect și aceeași cauză, cu condiția ca hotărârea pronunțată anterior să întrunească condițiile necesare pentru a fi recunoscută în statul membru
  solicitat
  .

| (d) | hotărârea este ireconciliabilă cu o hotărâre judecătorească pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț
  în cadrul unei proceduri
  între aceleași părți într-un litigiu având același obiect și aceeași cauză, cu condiția ca hotărârea pronunțată anterior să întrunească condițiile necesare pentru a fi recunoscută în statul membru
  în care se solicită recunoașterea
  . |
| --- | --- |

(d)

hotărârea este ireconciliabilă cu o hotărâre judecătorească pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț
  în cadrul unei proceduri
  între aceleași părți într-un litigiu având același obiect și aceeași cauză, cu condiția ca hotărârea pronunțată anterior să întrunească condițiile necesare pentru a fi recunoscută în statul membru
  în care se solicită recunoașterea
  .

(Corespunde articolului 40 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 79 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Articolul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În nicio situație nu se poate revizui fondul hotărârii judecătorești pronunțate
  în străinătate
  . | În nicio situație nu se poate revizui fondul hotărârii judecătorești pronunțate
  într-un stat membru
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În nicio situație nu se poate revizui fondul hotărârii judecătorești pronunțate
  în străinătate
  .

În nicio situație nu se poate revizui fondul hotărârii judecătorești pronunțate
  într-un stat membru
  .

(Corespunde articolului 41 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 80 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Instanța judecătorească dintr-un stat membru sesizată cu o cerere de recunoaștere a unei hotărâri judecătorești pronunțate într-un alt stat membru poate suspenda procedura în cazul în care aceasta face obiectul unei căi de atac ordinare. | Instanța judecătorească dintr-un stat membru sesizată cu o cerere de recunoaștere a unei hotărâri judecătorești pronunțate într-un alt stat membru poate suspenda procedura în cazul în care aceasta face obiectul unei căi de atac ordinare
  în statul membru de origine
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Instanța judecătorească dintr-un stat membru sesizată cu o cerere de recunoaștere a unei hotărâri judecătorești pronunțate într-un alt stat membru poate suspenda procedura în cazul în care aceasta face obiectul unei căi de atac ordinare.

Instanța judecătorească dintr-un stat membru sesizată cu o cerere de recunoaștere a unei hotărâri judecătorești pronunțate într-un alt stat membru poate suspenda procedura în cazul în care aceasta face obiectul unei căi de atac ordinare
  în statul membru de origine
  .

(Corespunde articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 81 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Hotărârile pronunțate într-un stat membru și care sunt executorii în acest stat membru
  , precum și tranzacțiile judiciare sunt puse în executare în celelalte stat membre
  în conformitate cu
  articolele 38-56 și 58 din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  . | Hotărârile pronunțate într-un stat membru și care sunt executorii în acel stat membru
  au forță executorie într-un alt stat membru atunci când au fost declarate executorii la cererea oricăreia dintre părțile interesate sau
  în conformitate cu
  procedura prevăzută la articolele 27b-27o
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Hotărârile pronunțate într-un stat membru și care sunt executorii în acest stat membru
  , precum și tranzacțiile judiciare sunt puse în executare în celelalte stat membre
  în conformitate cu
  articolele 38-56 și 58 din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  .

Hotărârile pronunțate într-un stat membru și care sunt executorii în acel stat membru
  au forță executorie într-un alt stat membru atunci când au fost declarate executorii la cererea oricăreia dintre părțile interesate sau
  în conformitate cu
  procedura prevăzută la articolele 27b-27o
  .

(Corespunde articolului 43 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 82 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Articolul 27 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27a |
| | Stabilirea domiciliului |
| | Pentru a stabili dacă, în sensul procedurii prevăzute la articolele 27b-27o, o parte își are domiciliul în statul membru de executare, instanța judecătorească sesizată aplică legea internă a statului membru respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27a

Stabilirea domiciliului

Pentru a stabili dacă, în sensul procedurii prevăzute la articolele 27b-27o, o parte își are domiciliul în statul membru de executare, instanța judecătorească sesizată aplică legea internă a statului membru respectiv.

(Corespunde articolului 44 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 83 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Articolul 27 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27b |
| | Competența teritorială |
| | (1)
     
  Cererea de încuviințare a executării se prezintă instanței judecătorești sau autorității competente din statul membru de executare și este notificată Comisiei de către statul membru respectiv în conformitate cu articolul 33. |
| | (2)
     
  Competența teritorială este determinată de domiciliul părții împotriva căreia se solicită executarea sau de locul de executare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27b

Competența teritorială

(1)
     
  Cererea de încuviințare a executării se prezintă instanței judecătorești sau autorității competente din statul membru de executare și este notificată Comisiei de către statul membru respectiv în conformitate cu articolul 33.

(2)
     
  Competența teritorială este determinată de domiciliul părții împotriva căreia se solicită executarea sau de locul de executare.

(Corespunde articolului 45 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 84 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Articolul 27 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27c |
| | Procedură |
| | (1)
     
  Procedura de depunere a cererii este reglementată de legislația statului membru de executare. |
| | (2)
     
  Reclamantul nu are obligația de a avea o adresă poștală sau un reprezentant autorizat în statul membru de executare. |
| | (3)
     
  Cererea este însoțită de următoarele documente: |
| | (a) | o copie a hotărârii care întrunește condițiile necesare în vederea stabilirii autenticității sale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27c

Procedură

(1)
     
  Procedura de depunere a cererii este reglementată de legislația statului membru de executare.

(2)
     
  Reclamantul nu are obligația de a avea o adresă poștală sau un reprezentant autorizat în statul membru de executare.

(3)
     
  Cererea este însoțită de următoarele documente:

(a)

o copie a hotărârii care întrunește condițiile necesare în vederea stabilirii autenticității sale;

| (b) | adeverința eliberată de instanța judecătorească sau autoritatea competentă din statul membru de origine în forma stabilită în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 33c alineatul (2), fără a aduce atingere articolului 27d. |
| --- | --- |

(b)

adeverința eliberată de instanța judecătorească sau autoritatea competentă din statul membru de origine în forma stabilită în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 33c alineatul (2), fără a aduce atingere articolului 27d.

(Corespunde articolului 46 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 85 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Articolul 27 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27d |
| | Neprezentarea adeverinței |
| | (1)
     
  În cazul neprezentării adeverinței prevăzute la articolul 27c alineatul (3) litera (b), instanța judecătorească sau autoritatea competentă poate să fixeze un termen pentru prezentarea acesteia sau să accepte un document echivalent sau, în cazul în care consideră că dispune de suficiente informații, să se dispenseze de prezentarea acestui document. |
| | (2)
     
  La cererea instanței judecătorești sau a autorității competente, se prezintă o traducere a documentelor. Traducerea se efectuează de către o persoană autorizată în acest scop în unul dintre statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27d

Neprezentarea adeverinței

(1)
     
  În cazul neprezentării adeverinței prevăzute la articolul 27c alineatul (3) litera (b), instanța judecătorească sau autoritatea competentă poate să fixeze un termen pentru prezentarea acesteia sau să accepte un document echivalent sau, în cazul în care consideră că dispune de suficiente informații, să se dispenseze de prezentarea acestui document.

(2)
     
  La cererea instanței judecătorești sau a autorității competente, se prezintă o traducere a documentelor. Traducerea se efectuează de către o persoană autorizată în acest scop în unul dintre statele membre.

(Corespunde articolului 47 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 86 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Articolul 27 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27e |
| | Hotărârea de încuviințare a executării |
| | Hotărârea este declarată ca executorie imediat după îndeplinirea formalităților prevăzute la articolul 27c, fără a fi revizuită în conformitate cu articolul 22. Partea împotriva căreia se solicită executarea nu poate formula apărări în această etapă a procedurii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27e

Hotărârea de încuviințare a executării

Hotărârea este declarată ca executorie imediat după îndeplinirea formalităților prevăzute la articolul 27c, fără a fi revizuită în conformitate cu articolul 22. Partea împotriva căreia se solicită executarea nu poate formula apărări în această etapă a procedurii.

(Corespunde articolului 48 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 87 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Articolul 27 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27f |
| | Comunicarea hotărârii privind cererea de încuviințare a executării |
| | (1)
     
  Hotărârea privind cererea de încuviințare a executării este adusă de îndată la cunoștința reclamantului, în conformitate cu procedura prevăzută de legea statului membru de executare. |
| | (2)
     
  Hotărârea de încuviințare a executării este comunicată părții împotriva căreia se solicită executarea, însoțită de hotărârea pentru care s-a solicitat executarea, în cazul în care aceasta nu a fost deja comunicată părții în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27f

Comunicarea hotărârii privind cererea de încuviințare a executării

(1)
     
  Hotărârea privind cererea de încuviințare a executării este adusă de îndată la cunoștința reclamantului, în conformitate cu procedura prevăzută de legea statului membru de executare.

(2)
     
  Hotărârea de încuviințare a executării este comunicată părții împotriva căreia se solicită executarea, însoțită de hotărârea pentru care s-a solicitat executarea, în cazul în care aceasta nu a fost deja comunicată părții în cauză.

(Corespunde articolului 49 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 88 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Articolul 27 g (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27 g |
| | Calea de atac împotriva hotărârii privind cererea de încuviințare a executării |
| | (1)
     
  Oricare dintre părți poate exercita o cale de atac împotriva hotărârii privind cererea de încuviințare a executării. |
| | (2)
     
  Acțiunea se introduce la instanța judecătorească comunicată Comisiei de către statul membru respectiv, în conformitate cu articolul 33. |
| | (3)
     
  Acțiunea se soluționează în conformitate cu normele care reglementează procedura contradictorie. |
| | (4)
     
  Dacă partea împotriva căreia se solicită executarea nu se înfățișează în fața instanței judecătorești sesizate cu calea de atac declarată de reclamant, se aplică dispozițiile articolului 11 chiar și în cazul în care partea împotriva căreia se solicită executarea nu își are domiciliul într-unul dintre statele membre. |
| | (5)
     
  Acțiunea împotriva hotărârii de încuviințare a executării se introduce în termen de 30 de zile de la data notificării sau a comunicării acesteia. Dacă partea împotriva căreia se solicită executarea își are domiciliul pe teritoriul unui stat membru, altul decât cel în care s-a pronunțat hotărârea de încuviințare a executării, termenul pentru exercitarea căii de atac este de 60 de zile și începe să curgă de la data notificării sau a comunicării care a fost fie înmânată direct părții respective, fie trimisă la reședința acesteia. Acest termen nu poate fi prelungit pe motiv de distanță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27 g

Calea de atac împotriva hotărârii privind cererea de încuviințare a executării

(1)
     
  Oricare dintre părți poate exercita o cale de atac împotriva hotărârii privind cererea de încuviințare a executării.

(2)
     
  Acțiunea se introduce la instanța judecătorească comunicată Comisiei de către statul membru respectiv, în conformitate cu articolul 33.

(3)
     
  Acțiunea se soluționează în conformitate cu normele care reglementează procedura contradictorie.

(4)
     
  Dacă partea împotriva căreia se solicită executarea nu se înfățișează în fața instanței judecătorești sesizate cu calea de atac declarată de reclamant, se aplică dispozițiile articolului 11 chiar și în cazul în care partea împotriva căreia se solicită executarea nu își are domiciliul într-unul dintre statele membre.

(5)
     
  Acțiunea împotriva hotărârii de încuviințare a executării se introduce în termen de 30 de zile de la data notificării sau a comunicării acesteia. Dacă partea împotriva căreia se solicită executarea își are domiciliul pe teritoriul unui stat membru, altul decât cel în care s-a pronunțat hotărârea de încuviințare a executării, termenul pentru exercitarea căii de atac este de 60 de zile și începe să curgă de la data notificării sau a comunicării care a fost fie înmânată direct părții respective, fie trimisă la reședința acesteia. Acest termen nu poate fi prelungit pe motiv de distanță.

(Corespunde articolului 50 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 89 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Articolul 27 h (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27h |
| | Procedura de contestare a hotărârii pronunțate ca urmare a exercitării căii de atac |
| | Hotărârea pronunțată ca urmare a exercitării căii de atac poate fi contestată numai prin procedura comunicată Comisiei de către statul membru respectiv, în conformitate cu articolul 33. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27h

Procedura de contestare a hotărârii pronunțate ca urmare a exercitării căii de atac

Hotărârea pronunțată ca urmare a exercitării căii de atac poate fi contestată numai prin procedura comunicată Comisiei de către statul membru respectiv, în conformitate cu articolul 33.

(Corespunde articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 90 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Articolul 27 i (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27i |
| | Refuzul sau revocarea unei hotărâri de încuviințare a executării |
| | Instanța sesizată cu calea de atac prevăzută la articolul 27 g sau la articolul 27h nu poate refuza sau revoca o hotărâre de încuviințare a executării decât pentru unul dintre motivele prevăzute la articolul 22. Instanța se pronunță fără întârziere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27i

Refuzul sau revocarea unei hotărâri de încuviințare a executării

Instanța sesizată cu calea de atac prevăzută la articolul 27 g sau la articolul 27h nu poate refuza sau revoca o hotărâre de încuviințare a executării decât pentru unul dintre motivele prevăzute la articolul 22. Instanța se pronunță fără întârziere.

(Corespunde articolului 52 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 91 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Articolul 27 j (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27j |
| | Suspendarea procedurilor |
| | Instanța sesizată cu calea de atac prevăzută la articolele 27 g sau 27h suspendă procedura la cererea părții împotriva căreia se solicită executarea, dacă se suspendă încuviințarea executării hotărârii judecătorești în statul membru de origine ca urmare a exercitării unei căi de atac. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27j

Suspendarea procedurilor

Instanța sesizată cu calea de atac prevăzută la articolele 27 g sau 27h suspendă procedura la cererea părții împotriva căreia se solicită executarea, dacă se suspendă încuviințarea executării hotărârii judecătorești în statul membru de origine ca urmare a exercitării unei căi de atac.

(Corespunde articolului 52 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 92 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Articolul 27 k (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27k |
| | Măsuri provizorii și asigurătorii |
| | (1)
     
  În cazul în care o hotărâre trebuie să fie recunoscută în conformitate cu prezenta secțiune, nimic nu îl împiedică pe reclamant să solicite aplicarea măsurilor provizorii și asigurătorii prevăzute de legea statului membru de executare fără să fie necesară încuviințarea executării hotărârii respective în temeiul articolului 27e. |
| | (2)
     
  Hotărârea de încuviințare a executării determină de drept autorizarea luării oricăror măsuri asigurătorii. |
| | (3)
     
  Pe durata termenului prevăzut pentru introducerea unei căi de atac împotriva hotărârii de încuviințare a executării în conformitate cu articolul 27 g alineatul (5) și până la soluționarea căii de atac, nu se pot lua alte măsuri de executare decât măsuri asigurătorii privind bunurile părții împotriva căreia se solicită executarea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27k

Măsuri provizorii și asigurătorii

(1)
     
  În cazul în care o hotărâre trebuie să fie recunoscută în conformitate cu prezenta secțiune, nimic nu îl împiedică pe reclamant să solicite aplicarea măsurilor provizorii și asigurătorii prevăzute de legea statului membru de executare fără să fie necesară încuviințarea executării hotărârii respective în temeiul articolului 27e.

(2)
     
  Hotărârea de încuviințare a executării determină de drept autorizarea luării oricăror măsuri asigurătorii.

(3)
     
  Pe durata termenului prevăzut pentru introducerea unei căi de atac împotriva hotărârii de încuviințare a executării în conformitate cu articolul 27 g alineatul (5) și până la soluționarea căii de atac, nu se pot lua alte măsuri de executare decât măsuri asigurătorii privind bunurile părții împotriva căreia se solicită executarea.

(Corespunde articolului 54 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 93 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Articolul 27 l (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27l |
| | Încuviințarea parțială a executării |
| | (1)
     
  Dacă o hotărâre statuează asupra mai multor capete de cerere și hotărârea de încuviințare a executării nu poate fi pronunțată în cazul tuturor acestora, instanța judecătorească sau autoritatea competentă se pronunță în cazul unuia sau mai multora dintre aceste capete de cerere. |
| | (2)
     
  Reclamantul poate solicita ca hotărârea de încuviințare a executării să se limiteze la anumite părți din hotărâre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27l

Încuviințarea parțială a executării

(1)
     
  Dacă o hotărâre statuează asupra mai multor capete de cerere și hotărârea de încuviințare a executării nu poate fi pronunțată în cazul tuturor acestora, instanța judecătorească sau autoritatea competentă se pronunță în cazul unuia sau mai multora dintre aceste capete de cerere.

(2)
     
  Reclamantul poate solicita ca hotărârea de încuviințare a executării să se limiteze la anumite părți din hotărâre.

(Corespunde articolului 55 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 94 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Articolul 27 m (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27m |
| | Asistența juridică |
| | Reclamantul care a beneficiat de asistență juridică subvenționată integral sau parțial sau de o scutire de taxe sau cheltuieli de judecată în statul membru de origine este îndreptățit să beneficieze, în cadrul oricărei acțiuni introduse pentru încuviințarea executării hotărârii, de regimul cel mai favorabil în ceea ce privește asistența juridică sau scutirea de taxe și cheltuieli de judecată prevăzută de legea statului membru de executare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27m

Asistența juridică

Reclamantul care a beneficiat de asistență juridică subvenționată integral sau parțial sau de o scutire de taxe sau cheltuieli de judecată în statul membru de origine este îndreptățit să beneficieze, în cadrul oricărei acțiuni introduse pentru încuviințarea executării hotărârii, de regimul cel mai favorabil în ceea ce privește asistența juridică sau scutirea de taxe și cheltuieli de judecată prevăzută de legea statului membru de executare.

(Corespunde articolului 56 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 95 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Articolul 27 n (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27n |
| | Absența cauțiunii sau a garanției |
| | Nicio cauțiune sau garanție, indiferent de denumire, nu poate fi impusă unei părți care, într-un stat membru, solicită recunoașterea, încuviințarea executării sau executarea unei hotărâri pronunțate într-un alt stat membru pe motiv că este resortisant străin sau că nu are domiciliul sau reședința în statul membru de executare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27n

Absența cauțiunii sau a garanției

Nicio cauțiune sau garanție, indiferent de denumire, nu poate fi impusă unei părți care, într-un stat membru, solicită recunoașterea, încuviințarea executării sau executarea unei hotărâri pronunțate într-un alt stat membru pe motiv că este resortisant străin sau că nu are domiciliul sau reședința în statul membru de executare.

(Corespunde articolului 57 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 96 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Articolul 27 o (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27o |
| | Scutirea de impozite, prelevări sau taxe |
| | În cadrul acțiunii introduse pentru încuviințarea executării hotărârii, în statul membru de executare nu pot fi percepute niciun fel de impozite, prelevări sau taxe calculate proporțional cu valoarea litigiului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 27o

Scutirea de impozite, prelevări sau taxe

În cadrul acțiunii introduse pentru încuviințarea executării hotărârii, în statul membru de executare nu pot fi percepute niciun fel de impozite, prelevări sau taxe calculate proporțional cu valoarea litigiului.

(Corespunde articolului 58 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 97 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Articolul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Recunoașterea
  actelor autentice | Acceptarea
  actelor autentice |
| (1)   Actele autentice întocmite într-un stat membru
  sunt recunoscute
  în
  celelalte state membre, cu excepția cazului în care se contestă validitatea acestor acte în conformitate cu legea aplicabilă și
  cu condiția ca
  această recunoaștere să nu fie
  vădit
  contrară
  ordinii publice
  a statului
  membru
  solicitat
  . | (1)   Actele autentice întocmite într-un stat membru
  au aceleași efecte probatorii
  în
  alt stat membru ca și în statul membru de origine sau efectele cele mai apropiate,
  cu condiția ca
  acest lucru să nu contravină în mod
  vădit ordinii publice
  din statul
  membru
  în cauză
  . |
| | Persoana care dorește să utilizeze un act autentic într-un alt stat membru poate solicita autorității care întocmește actul autentic în statul membru de origine să completeze formularul care urmează a fi elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 33 alineatul (2) care descrie efectele probatorii pe care actul autentic le produce în statul membru de origine. |
| | (1a)
     
  Orice contestare a caracterului autentic al unui act autentic se face în fața instanțelor judecătorești din statul membru de origine și se soluționează în temeiul dreptului statului respectiv. Actul autentic contestat nu produce efecte probatorii într-un alt stat membru atât timp cât acțiunea de contestare se află pe rolul instanței judecătorești competente. |
| | (1b)
     
  Orice contestare a actelor juridice sau a rapoartelor juridice înregistrate de un act autentic se face în fața instanțelor judecătorești competente în temeiul prezentului regulament și se soluționează în temeiul legii aplicabile în conformitate cu capitolul III sau în temeiul dreptului invocat în conformitate cu articolul 32. Actul autentic contestat nu produce efecte probatorii într-un stat membru, altul decât statul membru de origine, în ceea ce privește chestiunea contestată, atât timp cât acțiunea de contestare se află pe rolul instanței judecătorești competente. |
| | (1c)
     
  Dacă actele juridice sau rapoartele juridice înregistrate de un act autentic în materie de efecte patrimoniale sunt invocate pe cale incidentală înaintea unei instanțe judecătorești a unui stat membru, aceasta din urmă este competentă în materie. |
| (2)
     
  Recunoașterea actelor autentice are ca efect de a conferi acestora forță probantă în ceea ce privește conținutul și o prezumție relativă de validitate. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Recunoașterea
  actelor autentice

Acceptarea
  actelor autentice

(1)   Actele autentice întocmite într-un stat membru
  sunt recunoscute
  în
  celelalte state membre, cu excepția cazului în care se contestă validitatea acestor acte în conformitate cu legea aplicabilă și
  cu condiția ca
  această recunoaștere să nu fie
  vădit
  contrară
  ordinii publice
  a statului
  membru
  solicitat
  .

(1)   Actele autentice întocmite într-un stat membru
  au aceleași efecte probatorii
  în
  alt stat membru ca și în statul membru de origine sau efectele cele mai apropiate,
  cu condiția ca
  acest lucru să nu contravină în mod
  vădit ordinii publice
  din statul
  membru
  în cauză
  .

Persoana care dorește să utilizeze un act autentic într-un alt stat membru poate solicita autorității care întocmește actul autentic în statul membru de origine să completeze formularul care urmează a fi elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 33 alineatul (2) care descrie efectele probatorii pe care actul autentic le produce în statul membru de origine.

(1a)
     
  Orice contestare a caracterului autentic al unui act autentic se face în fața instanțelor judecătorești din statul membru de origine și se soluționează în temeiul dreptului statului respectiv. Actul autentic contestat nu produce efecte probatorii într-un alt stat membru atât timp cât acțiunea de contestare se află pe rolul instanței judecătorești competente.

(1b)
     
  Orice contestare a actelor juridice sau a rapoartelor juridice înregistrate de un act autentic se face în fața instanțelor judecătorești competente în temeiul prezentului regulament și se soluționează în temeiul legii aplicabile în conformitate cu capitolul III sau în temeiul dreptului invocat în conformitate cu articolul 32. Actul autentic contestat nu produce efecte probatorii într-un stat membru, altul decât statul membru de origine, în ceea ce privește chestiunea contestată, atât timp cât acțiunea de contestare se află pe rolul instanței judecătorești competente.

(1c)
     
  Dacă actele juridice sau rapoartele juridice înregistrate de un act autentic în materie de efecte patrimoniale sunt invocate pe cale incidentală înaintea unei instanțe judecătorești a unui stat membru, aceasta din urmă este competentă în materie.

(2)
     
  Recunoașterea actelor autentice are ca efect de a conferi acestora forță probantă în ceea ce privește conținutul și o prezumție relativă de validitate.

(Corespunde articolului 59 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 98 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Articolul 29 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  Actele autentice întocmite și executorii într-un stat
  membru
  sunt, la cerere, declarate executorii
  într-un alt stat membru, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele
  38-57 din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  . | (1)   
  Un act autentic care este executoriu în statul
  membru
  de origine este declarat executoriu
  într-un alt stat membru
  la cererea oricărei părți interesate
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele
  27b
  —
  27o
  . |
| | (1a)
     
  În sensul articolului 27c alineatul (3) litera (b), la cererea oricărei părți interesate, autoritatea care a întocmit actul autentic eliberează o adeverință folosind formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 33 alineatul (2). |
| (2)   Instanța la care se introduce o acțiune în temeiul
  articolelor [43 și 44) din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  respinge cererea de încuviințare a executării sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea actului autentic este vădit contrară ordinii publice din statul membru
  solicitat
  . | (2)   Instanța la care se introduce o acțiune în temeiul
  articolului 27 g sau 27h
  respinge cererea de încuviințare a executării sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea actului autentic este vădit contrară ordinii publice din statul membru
  de executare
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   
  Actele autentice întocmite și executorii într-un stat
  membru
  sunt, la cerere, declarate executorii
  într-un alt stat membru, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele
  38-57 din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  .

(1)   
  Un act autentic care este executoriu în statul
  membru
  de origine este declarat executoriu
  într-un alt stat membru
  la cererea oricărei părți interesate
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele
  27b
  —
  27o
  .

(1a)
     
  În sensul articolului 27c alineatul (3) litera (b), la cererea oricărei părți interesate, autoritatea care a întocmit actul autentic eliberează o adeverință folosind formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 33 alineatul (2).

(2)   Instanța la care se introduce o acțiune în temeiul
  articolelor [43 și 44) din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  respinge cererea de încuviințare a executării sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea actului autentic este vădit contrară ordinii publice din statul membru
  solicitat
  .

(2)   Instanța la care se introduce o acțiune în temeiul
  articolului 27 g sau 27h
  respinge cererea de încuviințare a executării sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea actului autentic este vădit contrară ordinii publice din statul membru
  de executare
  .

(Corespunde articolului 60 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 99 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Articolul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Recunoașterea și
  forța executorie a tranzacțiilor judiciare | Forța executorie a tranzacțiilor judiciare |
| Tranzacțiile judiciare care sunt executorii în statul membru de origine sunt
  recunoscute și
  declarate executorii într-un alt stat membru, la cererea oricăreia din părțile interesate,
  în aceleași condiții ca și actele autentice
  . Instanța judecătorească sesizată cu acțiunea prevăzută la
  articolul 43 sau 44 din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  refuză cererea de încuviințare a executării sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea tranzacției judiciare este vădit contrară ordinii publice din statul membru de executare. | (1)
     Tranzacțiile judiciare care sunt executorii în statul membru de origine sunt declarate executorii într-un alt stat membru, la cererea oricăreia din părțile interesate,
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 27b
  —
  27o
  . |
| | (1a)
     
  În sensul articolului 27c alineatul (3) litera (b), la cererea oricărei părți interesate, instanța judecătorească care a aprobat tranzacția judiciară sau în fața căreia aceasta a fost încheiată eliberează o adeverință folosind formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 33c alineatul (2). |
| | (1b)
     Instanța judecătorească sesizată cu acțiunea prevăzută la
  articolul 27 g sau la articolul 27h
  refuză cererea de încuviințare a executării sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea tranzacției judiciare este vădit contrară ordinii publice
  („ordre public”)
  din statul membru de executare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Recunoașterea și
  forța executorie a tranzacțiilor judiciare

Forța executorie a tranzacțiilor judiciare

Tranzacțiile judiciare care sunt executorii în statul membru de origine sunt
  recunoscute și
  declarate executorii într-un alt stat membru, la cererea oricăreia din părțile interesate,
  în aceleași condiții ca și actele autentice
  . Instanța judecătorească sesizată cu acțiunea prevăzută la
  articolul 43 sau 44 din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  refuză cererea de încuviințare a executării sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea tranzacției judiciare este vădit contrară ordinii publice din statul membru de executare.

(1)
     Tranzacțiile judiciare care sunt executorii în statul membru de origine sunt declarate executorii într-un alt stat membru, la cererea oricăreia din părțile interesate,
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 27b
  —
  27o
  .

(1a)
     
  În sensul articolului 27c alineatul (3) litera (b), la cererea oricărei părți interesate, instanța judecătorească care a aprobat tranzacția judiciară sau în fața căreia aceasta a fost încheiată eliberează o adeverință folosind formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 33c alineatul (2).

(1b)
     Instanța judecătorească sesizată cu acțiunea prevăzută la
  articolul 27 g sau la articolul 27h
  refuză cererea de încuviințare a executării sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea tranzacției judiciare este vădit contrară ordinii publice
  („ordre public”)
  din statul membru de executare.

(Corespunde articolului 61 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 100 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Articolul 31 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Opozabilitatea față de terți | Protecția terților |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Opozabilitatea față de terți

Protecția terților

(Corespunde AM 101 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Efectele patrimoniale ale parteneriatului înregistrat asupra unui raport juridic dintre un partener și un terț sunt reglementate de legea
  statului de înregistrare a parteneriatului, vizat la articolul 15
  . | (1)   Efectele patrimoniale ale parteneriatului înregistrat asupra unui raport juridic dintre un partener și un terț sunt reglementate de legea
  aplicabilă efectelor patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat în temeiul prezentului regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Efectele patrimoniale ale parteneriatului înregistrat asupra unui raport juridic dintre un partener și un terț sunt reglementate de legea
  statului de înregistrare a parteneriatului, vizat la articolul 15
  .

(1)   Efectele patrimoniale ale parteneriatului înregistrat asupra unui raport juridic dintre un partener și un terț sunt reglementate de legea
  aplicabilă efectelor patrimoniale ale unui parteneriat înregistrat în temeiul prezentului regulament
  .

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Cu toate acestea,
  dreptul unui stat membru poate să prevadă că un partener nu poate invoca opozabilitatea față de un terț a legii aplicabile în cazul în care unul dintre aceștia are
  reședința obișnuită
  pe teritoriul acestui
  stat
  membru și formalitățile de publicitate sau de înregistrare prevăzute de dreptul acestui stat membru nu au fost îndeplinite, cu excepția cazului în care terțul cunoștea sau ar fi trebuit să cunoască legea
  aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat. | (2)   Cu toate acestea,
  în raportul juridic dintre unul dintre parteneri și un terț, niciunul dintre parteneri nu se poate baza pe legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, dacă partenerul care este parte la raportul juridic cu terțul și acesta din urmă își au
  reședința obișnuită
  în același
  stat
  , altul decât statul a cărui lege este
  aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat.
  În acest caz, legea statului membru în care își au reședința obișnuită respectivul partener și terțul se aplică efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat în ceea ce îl privește pe terț. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Cu toate acestea,
  dreptul unui stat membru poate să prevadă că un partener nu poate invoca opozabilitatea față de un terț a legii aplicabile în cazul în care unul dintre aceștia are
  reședința obișnuită
  pe teritoriul acestui
  stat
  membru și formalitățile de publicitate sau de înregistrare prevăzute de dreptul acestui stat membru nu au fost îndeplinite, cu excepția cazului în care terțul cunoștea sau ar fi trebuit să cunoască legea
  aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat.

(2)   Cu toate acestea,
  în raportul juridic dintre unul dintre parteneri și un terț, niciunul dintre parteneri nu se poate baza pe legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, dacă partenerul care este parte la raportul juridic cu terțul și acesta din urmă își au
  reședința obișnuită
  în același
  stat
  , altul decât statul a cărui lege este
  aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat.
  În acest caz, legea statului membru în care își au reședința obișnuită respectivul partener și terțul se aplică efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat în ceea ce îl privește pe terț.

(Corespunde AM 102 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   
  De asemenea, dreptul statului membru unde este situat un bun imobil poate să prevadă o normă similară celei prevăzute la alineatul 2 pentru raporturile juridice dintre un partener și un terț cu privire la acest bun imobil. | (3)   
  Alineatul (2) nu se aplică dacă: |
| | (a) | terțul cunoștea sau ar fi trebuit să cunoască legislația aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   
  De asemenea, dreptul statului membru unde este situat un bun imobil poate să prevadă o normă similară celei prevăzute la alineatul 2 pentru raporturile juridice dintre un partener și un terț cu privire la acest bun imobil.

(3)   
  Alineatul (2) nu se aplică dacă:

(a)

terțul cunoștea sau ar fi trebuit să cunoască legislația aplicabilă efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, sau

| (b) | au fost îndeplinite cerințele privind formalitățile de publicitate sau de înregistrare ale efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat în conformitate cu legea statului în care își au reședința obișnuită terțul și partenerul care este parte la raportul juridic cu terțul, sau |
| --- | --- |

(b)

au fost îndeplinite cerințele privind formalitățile de publicitate sau de înregistrare ale efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat în conformitate cu legea statului în care își au reședința obișnuită terțul și partenerul care este parte la raportul juridic cu terțul, sau

| (c) | în raporturile privind bunurile imobile, au fost îndeplinite cerințele privind formalitățile de publicitate sau de înregistrare ale efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate în ceea ce privește bunurile imobile, în conformitate cu legea statului în care sunt situate bunurile imobile. |
| --- | --- |

(c)

în raporturile privind bunurile imobile, au fost îndeplinite cerințele privind formalitățile de publicitate sau de înregistrare ale efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate în ceea ce privește bunurile imobile, în conformitate cu legea statului în care sunt situate bunurile imobile.

(Corespunde AM 103 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Articolul - 32 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul - 32 |
| | Reședința obișnuită |
| | (1)
     
  În înțelesul prezentului regulament, reședința obișnuită a societăților, asociațiilor și persoanelor juridice este situată la sediul administrației lor centrale. Reședința obișnuită a unei persoane fizice acționând în exercitarea activității sale profesionale este locul unde această persoană își are sediul principal de activitate. |
| | (2)
     
  În cazul în care raportul juridic este încheiat în cadrul activității unei sucursale, a unei agenții sau a oricărei alte unități, sau în cazul în care, conform contractului, executarea acestuia incumbă unei astfel de sucursale, agenții sau unități, locul unde se află sucursala, agenția sau oricare altă unitate este considerat a fi reședința obișnuită. |
| | (3)
     
  În scopul determinării locului unde se află reședința obișnuită, reperul temporal relevant îl constituie data încheierii raportului juridic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul - 32

Reședința obișnuită

(1)
     
  În înțelesul prezentului regulament, reședința obișnuită a societăților, asociațiilor și persoanelor juridice este situată la sediul administrației lor centrale. Reședința obișnuită a unei persoane fizice acționând în exercitarea activității sale profesionale este locul unde această persoană își are sediul principal de activitate.

(2)
     
  În cazul în care raportul juridic este încheiat în cadrul activității unei sucursale, a unei agenții sau a oricărei alte unități, sau în cazul în care, conform contractului, executarea acestuia incumbă unei astfel de sucursale, agenții sau unități, locul unde se află sucursala, agenția sau oricare altă unitate este considerat a fi reședința obișnuită.

(3)
     
  În scopul determinării locului unde se află reședința obișnuită, reperul temporal relevant îl constituie data încheierii raportului juridic.

(Corespunde AM 104 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | denumirea și coordonatele instanțelor sau autorităților competente în ceea ce privește cererile de încuviințare a executării în conformitate cu articolul 27b alineatul (1) și în ceea ce privește căile de atac exercitate împotriva hotărârilor cu privire la aceste cereri în conformitate cu articolul 27 g alineatul (2); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

denumirea și coordonatele instanțelor sau autorităților competente în ceea ce privește cererile de încuviințare a executării în conformitate cu articolul 27b alineatul (1) și în ceea ce privește căile de atac exercitate împotriva hotărârilor cu privire la aceste cereri în conformitate cu articolul 27 g alineatul (2);

(Corespunde articolului 78 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 105 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 1 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | procedura menționată la articolul 27h de contestare a hotărârii pronunțate ca urmare a exercitării căii de atac; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(bb)

procedura menționată la articolul 27h de contestare a hotărârii pronunțate ca urmare a exercitării căii de atac;

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Statele membre informează Comisia în privința oricărei modificări ulterioare a acestor dispoziții. | (Nu privește versiunea în limba română.) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Statele membre informează Comisia în privința oricărei modificări ulterioare a acestor dispoziții.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Informațiile comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) sunt puse la dispoziția publicului de către Comisie prin mijloacele corespunzătoare, în special prin intermediul site-ul multilingv al Rețelei Judiciare Europene în materie civilă și comercială. | (3)   Informațiile comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) sunt puse la dispoziția publicului de către Comisie
  într-un mod simplu
  prin mijloacele corespunzătoare, în special prin intermediul site-ului multilingv al Rețelei Judiciare Europene în materie civilă și comercială. |
| | Statele membre se asigură că informațiile de pe respectivul site internet multilingv sunt disponibile și prin intermediul oricărui site internet oficial pe care îl creează, în special prin furnizarea unui link către site-ul Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Informațiile comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) sunt puse la dispoziția publicului de către Comisie prin mijloacele corespunzătoare, în special prin intermediul site-ul multilingv al Rețelei Judiciare Europene în materie civilă și comercială.

(3)   Informațiile comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) sunt puse la dispoziția publicului de către Comisie
  într-un mod simplu
  prin mijloacele corespunzătoare, în special prin intermediul site-ului multilingv al Rețelei Judiciare Europene în materie civilă și comercială.

Statele membre se asigură că informațiile de pe respectivul site internet multilingv sunt disponibile și prin intermediul oricărui site internet oficial pe care îl creează, în special prin furnizarea unui link către site-ul Comisiei.

(Corespunde articolului 78 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 108 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Comisia introduce un instrument de informare și instruire a autorităților judiciare competente, precum și a juriștilor, prin crearea unui portal web interactiv în toate limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii, inclusiv prin instituirea unui sistem de schimburi de experiențe și practici profesionale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Comisia introduce un instrument de informare și instruire a autorităților judiciare competente, precum și a juriștilor, prin crearea unui portal web interactiv în toate limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii, inclusiv prin instituirea unui sistem de schimburi de experiențe și practici profesionale.

(Corespunde AM 109 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Articolul 33 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 33a |
| | Stabilirea și modificarea ulterioară a listei cuprinzând informațiile menționate la articolul 2 paragraful (1a) |
| | (1)
     
  Pe baza notificărilor din partea statelor membre, Comisia stabilește lista celorlalte autorități și celorlalți profesioniști din domeniul juridic menționați la articolul 2 paragraful (1a). |
| | (2)
     
  Statele membre notifică Comisiei orice modificare ulterioară a informațiilor conținute în lista respectivă. Comisia modifică lista în consecință. |
| | (3)
     
  Comisia publică lista și orice modificări ulterioare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| | (4)
     
  Comisia pune la dispoziția publicului toate informațiile comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) prin orice alte mijloace adecvate, în special prin Rețeaua Judiciară Europeană în materie civilă și comercială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 33a

Stabilirea și modificarea ulterioară a listei cuprinzând informațiile menționate la articolul 2 paragraful (1a)

(1)
     
  Pe baza notificărilor din partea statelor membre, Comisia stabilește lista celorlalte autorități și celorlalți profesioniști din domeniul juridic menționați la articolul 2 paragraful (1a).

(2)
     
  Statele membre notifică Comisiei orice modificare ulterioară a informațiilor conținute în lista respectivă. Comisia modifică lista în consecință.

(3)
     
  Comisia publică lista și orice modificări ulterioare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(4)
     
  Comisia pune la dispoziția publicului toate informațiile comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2) prin orice alte mijloace adecvate, în special prin Rețeaua Judiciară Europeană în materie civilă și comercială.

(Corespunde articolului 79 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 110 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Articolul 33 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 33b |
| | Stabilirea și modificarea ulterioară a adeverințelor și a formularelor prevăzute la articolele 27c, 28, 29 și 30 |
| | Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind stabilirea și/sau modificarea ulterioară a adeverințelor și a formularelor prevăzute la articolele 27c, 28, 29 și 30. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 33c alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 33b

Stabilirea și modificarea ulterioară a adeverințelor și a formularelor prevăzute la articolele 27c, 28, 29 și 30

Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind stabilirea și/sau modificarea ulterioară a adeverințelor și a formularelor prevăzute la articolele 27c, 28, 29 și 30. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 33c alineatul (2).

(Corespunde articolului 80 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 111 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Articolul 33 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 33c |
| | Procedura comitetului |
| | (1)
     
  Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. |
| | (2)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 33c

Procedura comitetului

(1)
     
  Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(Corespunde articolului 81 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012 și AM 112 din raportul aferent procedurii 2011/0059(CNS).)

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În rapoartele sale, Comisia examinează în special următoarele aspecte: |
| | — | utilizarea posibilităților de acord privind alegerea legii aplicabile și alegerea instanței în cazul parteneriatelor înregistrate și efectele în practică; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În rapoartele sale, Comisia examinează în special următoarele aspecte:

—

utilizarea posibilităților de acord privind alegerea legii aplicabile și alegerea instanței în cazul parteneriatelor înregistrate și efectele în practică;

| — | demonstrarea în practică a obligației referitoare la consiliere în cazul alegerii legii aplicabile; |
| --- | --- |

—

demonstrarea în practică a obligației referitoare la consiliere în cazul alegerii legii aplicabile;

| — | utilizarea posibilităților de declarare a necompetenței de către instanțele statelor membre care nu recunosc instituția parteneriatului înregistrat și efectele în practică; |
| --- | --- |

—

utilizarea posibilităților de declarare a necompetenței de către instanțele statelor membre care nu recunosc instituția parteneriatului înregistrat și efectele în practică;

| — | potențialul de convergență suplimentară între normele prevăzute de prezentul regulament și normele prevăzute de Regulamentul privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia efectelor patrimoniale ale regimului matrimonial, în vederea unei armonizări ulterioare. |
| --- | --- |

—

potențialul de convergență suplimentară între normele prevăzute de prezentul regulament și normele prevăzute de Regulamentul privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia efectelor patrimoniale ale regimului matrimonial, în vederea unei armonizări ulterioare.

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Capitolul III se aplică exclusiv partenerilor care
  au înregistrat parteneriatul. | (3)   Capitolul III se aplică exclusiv partenerilor
  înregistrați
  care
  , ulterior datei de punere în aplicare a prezentului regulament, |
| | (a) | au încheiat un parteneriat înregistrat, sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Capitolul III se aplică exclusiv partenerilor care
  au înregistrat parteneriatul.

(3)   Capitolul III se aplică exclusiv partenerilor
  înregistrați
  care
  , ulterior datei de punere în aplicare a prezentului regulament,

(a)

au încheiat un parteneriat înregistrat, sau

| (b) | au desemnat legea aplicabilă regimului lor patrimonial. |
| --- | --- |

(b)

au desemnat legea aplicabilă regimului lor patrimonial.

Un acord privind alegerea legii aplicabile care a fost încheiat înainte de [data de punere în aplicare a prezentului regulament) este, de asemenea, valabil dacă îndeplinește condițiile de la capitolul III sau este valabil în temeiul dreptului aplicabil în conformitate cu normele relevante de drept privat internațional la momentul încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile.

În cazul în care un acord privind alegerea legii aplicabile a fost încheiat înainte de [data de punere în aplicare a prezentului regulament), anticipând posibilitatea de alegere a legii aplicabile prevăzută în prezentul regulament, dar respectivul acord nu era valabil în temeiul dreptului aplicabil în conformitate cu normele relevante de drept privat internațional la momentul încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile, întrucât în dreptul aplicabil nu era prevăzută alegerea legii aplicabile în cazul parteneriatelor înregistrate, acordul respectiv devine valabil la [data de punere în aplicare a prezentului regulament).

---

(1)  

  JO L 201, 27.7.2012, p. 107.

(2)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/251 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/251

---

P7_TA(2013)0338

Regimurile matrimoniale de proprietate *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale (COM(2011)0126 – C7-0093/2011 – 2011/0059(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 093/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0126), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0126),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0093/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0093/2011),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Italiei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Italiei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0253/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0253/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Prezentul regulament are ca obiect problemele legate de regimurile matrimoniale. Acesta nu reglementează noțiunea de căsătorie, care este definită de dreptul național al statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Prezentul regulament are ca obiect problemele legate de regimurile matrimoniale. Acesta nu reglementează noțiunea de căsătorie, care este definită de dreptul național al statelor membre.

| (10) | Prezentul regulament are ca obiect problemele legate de regimurile matrimoniale. Acesta nu reglementează noțiunea de căsătorie, care este definită de dreptul național al statelor membre.
  El se raportează mai degrabă neutru la această noțiune. Definiția noțiunii de căsătorie din dreptul național al statelor membre nu este modificată prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament are ca obiect problemele legate de regimurile matrimoniale. Acesta nu reglementează noțiunea de căsătorie, care este definită de dreptul național al statelor membre.
  El se raportează mai degrabă neutru la această noțiune. Definiția noțiunii de căsătorie din dreptul național al statelor membre nu este modificată prin prezentul regulament.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui extins la toate aspectele civile privind regimurile matrimoniale, ce vizează atât administrarea curentă a bunurilor soților, cât și lichidarea regimului, ca urmare a separării cuplului sau a decesului unuia dintre membri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui extins la toate aspectele civile privind regimurile matrimoniale, ce vizează atât administrarea curentă a bunurilor soților, cât și lichidarea regimului, ca urmare a separării cuplului sau a decesului unuia dintre membri.

| (11) | Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui extins la toate aspectele civile privind regimurile matrimoniale, ce vizează atât administrarea curentă a bunurilor soților, cât și lichidarea regimului, ca urmare a separării
  sau a divorțului
  cuplului sau a decesului unuia dintre soți. |
| --- | --- |

(11)

Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui extins la toate aspectele civile privind regimurile matrimoniale, ce vizează atât administrarea curentă a bunurilor soților, cât și lichidarea regimului, ca urmare a separării
  sau a divorțului
  cuplului sau a decesului unuia dintre soți.

[Corespunde considerentului 9 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 11a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Prezentul regulamentul nu ar trebui totuși să se aplice altor domenii de drept civil care nu se referă la regimul matrimonial. Din motive de claritate, o serie de chestiuni care ar putea fi văzute ca având o legătură cu aspecte ale regimului matrimonial ar trebui, astfel, excluse în mod explicit din domeniul de aplicare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Prezentul regulamentul nu ar trebui totuși să se aplice altor domenii de drept civil care nu se referă la regimul matrimonial. Din motive de claritate, o serie de chestiuni care ar putea fi văzute ca având o legătură cu aspecte ale regimului matrimonial ar trebui, astfel, excluse în mod explicit din domeniul de aplicare a prezentului regulament.

[Corespunde considerentului 11 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Obligațiile de întreținere între soți
  fiind
  reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere
  , acestea
  ar trebui
  , prin urmare,
  să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, ca și aspectele privind
  validitatea și efectele liberalităților
  , reglementate prin
  Regulamentul (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale (Roma I)
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Obligațiile de întreținere între soți
  fiind
  reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere
  , acestea
  ar trebui
  , prin urmare,
  să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, ca și aspectele privind
  validitatea și efectele liberalităților
  , reglementate prin
  Regulamentul (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale (Roma I)
  .

| (12) | Obligațiile de întreținere între soți reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, ca și aspectele privind
  succesiunea în cazul decesului
  , reglementate prin
  Regulamentul (UE) nr. 650/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și acceptarea și executarea actelor autentice în materie de succesiuni și privind crearea unui certificat european de moștenitor

   (1). |
| --- | --- |

(12)

Obligațiile de întreținere între soți reglementate prin Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, ca și aspectele privind
  succesiunea în cazul decesului
  , reglementate prin
  Regulamentul (UE) nr. 650/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și acceptarea și executarea actelor autentice în materie de succesiuni și privind crearea unui certificat european de moștenitor

   (1).

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Deoarece este posibil ca aspectele privind natura drepturilor reale să fie reglementate
  în dreptul național
  al statelor
  membre
  , ca și cele privind publicitatea acestor drepturi, aceste aspecte ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, după cum sunt excluse din Regulamentul (UE) nr. .../.... [al Parlamentului European și al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în materie de succesiuni, precum și privind crearea unui certificat european de moștenitor]. Astfel, instanțele din statul membru în care se află bunul unuia sau ambilor soți poate lua măsuri în materie de drepturi reale, în special privind înregistrarea transferului care are ca obiect acest bun în registrul publicitate, în cazul în care legislația acestui stat membru prevede acest lucru
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Deoarece este posibil ca aspectele privind natura drepturilor reale să fie reglementate
  în dreptul național
  al statelor
  membre
  , ca și cele privind publicitatea acestor drepturi, aceste aspecte ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, după cum sunt excluse din Regulamentul (UE) nr. .../.... [al Parlamentului European și al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în materie de succesiuni, precum și privind crearea unui certificat european de moștenitor]. Astfel, instanțele din statul membru în care se află bunul unuia sau ambilor soți poate lua măsuri în materie de drepturi reale, în special privind înregistrarea transferului care are ca obiect acest bun în registrul publicitate, în cazul în care legislația acestui stat membru prevede acest lucru
  .

| (13) | După modelul Regulamentului (UE) nr. 650/2012, prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere numărului limitat (numerus clausus) al drepturilor reale cunoscute
  în dreptul național
  al unor state
  membre
  . Unui stat membru nu ar trebui să i se solicite să recunoască un drept real referitor la bunuri situate în respectivul stat membru dacă dreptul real în cauză este inexistent în dreptul său
  . |
| --- | --- |

(13)

După modelul Regulamentului (UE) nr. 650/2012, prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere numărului limitat (numerus clausus) al drepturilor reale cunoscute
  în dreptul național
  al unor state
  membre
  . Unui stat membru nu ar trebui să i se solicite să recunoască un drept real referitor la bunuri situate în respectivul stat membru dacă dreptul real în cauză este inexistent în dreptul său
  .

[Corespunde parțial considerentului 15 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 13a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Totuși, pentru a permite beneficiarilor să se bucure, într-un alt stat membru, de drepturile care au fost create sau care le-au fost transferate, de exemplu, în urma lichidării regimului matrimonial, prezentul regulament ar trebui să prevadă adaptarea unui drept real necunoscut la cel mai apropiat drept real echivalent în temeiul legislației celuilalt stat membru. Atunci când se procedează la o astfel de adaptare, ar trebui luate în considerare obiectivele și interesele urmărite de dreptul real specific și efectele produse de acesta. În vederea determinării celui mai apropiat drept real echivalent în dreptul național, autoritățile sau persoanele competente din statul a cărui lege s-a aplicat dreptului asociat regimului matrimonial, pot fi contactate pentru informații suplimentare asupra naturii și a efectelor dreptului respectiv. În acest scop, ar putea să se utilizeze rețelele existente în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și comercială, precum și orice alte mijloace disponibile care facilitează înțelegerea legislației străine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Totuși, pentru a permite beneficiarilor să se bucure, într-un alt stat membru, de drepturile care au fost create sau care le-au fost transferate, de exemplu, în urma lichidării regimului matrimonial, prezentul regulament ar trebui să prevadă adaptarea unui drept real necunoscut la cel mai apropiat drept real echivalent în temeiul legislației celuilalt stat membru. Atunci când se procedează la o astfel de adaptare, ar trebui luate în considerare obiectivele și interesele urmărite de dreptul real specific și efectele produse de acesta. În vederea determinării celui mai apropiat drept real echivalent în dreptul național, autoritățile sau persoanele competente din statul a cărui lege s-a aplicat dreptului asociat regimului matrimonial, pot fi contactate pentru informații suplimentare asupra naturii și a efectelor dreptului respectiv. În acest scop, ar putea să se utilizeze rețelele existente în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și comercială, precum și orice alte mijloace disponibile care facilitează înțelegerea legislației străine.

[Corespunde considerentului 16 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012]

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 13b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Cerințele privind înscrierea într-un registru a unui drept asupra unor bunuri imobile sau mobile ar trebui excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Ar trebui deci ca legea statului membru în care este ținut registrul (pentru bunurile imobile, lex rei sitae) să fie aceea care stabilește în ce condiții juridice și în ce mod trebuie efectuată înscrierea și care sunt autoritățile (cum ar fi oficiile cadastrale sau notarii) responsabile de verificarea îndeplinirii tuturor cerințelor și a faptului că documentația prezentată sau întocmită este suficientă sau conține informațiile necesare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Cerințele privind înscrierea într-un registru a unui drept asupra unor bunuri imobile sau mobile ar trebui excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Ar trebui deci ca legea statului membru în care este ținut registrul (pentru bunurile imobile, lex rei sitae) să fie aceea care stabilește în ce condiții juridice și în ce mod trebuie efectuată înscrierea și care sunt autoritățile (cum ar fi oficiile cadastrale sau notarii) responsabile de verificarea îndeplinirii tuturor cerințelor și a faptului că documentația prezentată sau întocmită este suficientă sau conține informațiile necesare.

[Corespunde parțial considerentului 18 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 13c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13c) | Efectele înscrierii unui drept într-un registru ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Prin urmare, legea statului membru unde este ținut registrul ar trebui să fie cea care determină dacă înscrierea are, de exemplu, efect declarativ sau constitutiv. Prin urmare, atunci când, de exemplu, dobândirea unui drept asupra unor bunuri imobile determină înscrierea într-un registru în temeiul legii statului membru pe teritoriul căruia este ținut registrul, pentru garantarea efectului erga omnes al registrelor sau protejarea tranzacțiilor juridice, momentul în care are loc dobândirea ar trebui să facă obiectul legii respectivului stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13c)

Efectele înscrierii unui drept într-un registru ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Prin urmare, legea statului membru unde este ținut registrul ar trebui să fie cea care determină dacă înscrierea are, de exemplu, efect declarativ sau constitutiv. Prin urmare, atunci când, de exemplu, dobândirea unui drept asupra unor bunuri imobile determină înscrierea într-un registru în temeiul legii statului membru pe teritoriul căruia este ținut registrul, pentru garantarea efectului erga omnes al registrelor sau protejarea tranzacțiilor juridice, momentul în care are loc dobândirea ar trebui să facă obiectul legii respectivului stat membru.

[Corespunde considerentului 19 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 13d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13d) | Noțiunea de „regim matrimonial”, care determină domeniul de aplicare a prezentului regulament, ar trebui să cuprindă toate dispozițiile de drept patrimonial care se aplică între soți și în relațiile acestora cu terții, după căsătorie și după încetarea acesteia. Printre acestea se numără nu doar dispozițiile obligatorii ale legislației aplicabile, ci și eventualele dispoziții facultative care pot fi convenite între soți în temeiul dreptului aplicabil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13d)

Noțiunea de „regim matrimonial”, care determină domeniul de aplicare a prezentului regulament, ar trebui să cuprindă toate dispozițiile de drept patrimonial care se aplică între soți și în relațiile acestora cu terții, după căsătorie și după încetarea acesteia. Printre acestea se numără nu doar dispozițiile obligatorii ale legislației aplicabile, ci și eventualele dispoziții facultative care pot fi convenite între soți în temeiul dreptului aplicabil.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 13 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13e) | După modelul Regulamentului (UE) nr. 650/2012, prezentul regulament ar trebui să respecte diferitele sisteme de abordare a regimului matrimonial aplicate în statele membre. În sensul prezentului regulament, termenul de „instanță judecătorească” ar trebui, în consecință, să aibă un sens larg, pentru a include nu numai instanțe judecătorești în adevăratul sens al cuvântului, care exercită atribuții judiciare, ci și notari sau registre de publicitate imobiliară din unele state membre care, în anumite chestiuni în materie de regim matrimonial, exercită atribuții judiciare asemenea instanțelor judecătorești, precum și notari și profesioniști din domeniul juridic, care, în anumite state membre, exercită atribuții judiciare într-un anumit caz în materie de drept patrimonial prin delegarea de competențe de către o instanță judecătorească. Toate instanțele judecătorești, astfel cum sunt definite în prezentul regulament, ar trebui să intre sub incidența normelor în materie de competență stabilite de prezentul regulament. În schimb, noțiunea de „instanță judecătorească” nu ar trebui să includă autoritățile extrajudiciare dintr-un stat membru competente în materie de drept patrimonial, în temeiul legislației naționale, cum ar fi notarii care, în majoritatea statelor membre, cum este de obicei cazul, nu exercită atribuții judiciare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13e)

După modelul Regulamentului (UE) nr. 650/2012, prezentul regulament ar trebui să respecte diferitele sisteme de abordare a regimului matrimonial aplicate în statele membre. În sensul prezentului regulament, termenul de „instanță judecătorească” ar trebui, în consecință, să aibă un sens larg, pentru a include nu numai instanțe judecătorești în adevăratul sens al cuvântului, care exercită atribuții judiciare, ci și notari sau registre de publicitate imobiliară din unele state membre care, în anumite chestiuni în materie de regim matrimonial, exercită atribuții judiciare asemenea instanțelor judecătorești, precum și notari și profesioniști din domeniul juridic, care, în anumite state membre, exercită atribuții judiciare într-un anumit caz în materie de drept patrimonial prin delegarea de competențe de către o instanță judecătorească. Toate instanțele judecătorești, astfel cum sunt definite în prezentul regulament, ar trebui să intre sub incidența normelor în materie de competență stabilite de prezentul regulament. În schimb, noțiunea de „instanță judecătorească” nu ar trebui să includă autoritățile extrajudiciare dintr-un stat membru competente în materie de drept patrimonial, în temeiul legislației naționale, cum ar fi notarii care, în majoritatea statelor membre, cum este de obicei cazul, nu exercită atribuții judiciare.

[Corespunde considerentului 20 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Pentru a ține cont de mobilitatea crescută a cuplurilor pe durata căsătoriei și pentru favorizarea unei bune administrări a justiției, normele de competență cuprinse în prezentul regulament prevăd că aspectele privind regimul matrimonial, inclusiv lichidarea sa, legate de o procedură de divorț, separare de drept și anulare a căsătoriei, vor fi tratate de instanțele judecătorești ale statului membru, competente să soluționeze acțiunile de divorț, de separare de drept sau de anulare a căsătoriei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Pentru a ține cont de mobilitatea crescută a cuplurilor pe durata căsătoriei și pentru favorizarea unei bune administrări a justiției, normele de competență cuprinse în prezentul regulament prevăd că aspectele privind regimul matrimonial, inclusiv lichidarea sa, legate de o procedură de divorț, separare de drept și anulare a căsătoriei, vor fi tratate de instanțele judecătorești ale statului membru, competente să soluționeze acțiunile de divorț, de separare de drept sau de anulare a căsătoriei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000.

| (14) | Pentru a ține cont de mobilitatea crescută a cuplurilor pe durata căsătoriei și pentru favorizarea unei bune administrări a justiției, normele de competență cuprinse în prezentul regulament prevăd că aspectele privind regimul matrimonial, inclusiv lichidarea sa, legate de o procedură de divorț, separare de drept și anulare a căsătoriei, vor fi tratate de instanțele judecătorești ale statului membru, competente să soluționeze acțiunile de divorț, de separare de drept sau de anulare a căsătoriei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000
  , în cazul în care instanța judecătorească competentă a fost recunoscută în mod explicit sau în alt mod de către soți
  . |
| --- | --- |

(14)

Pentru a ține cont de mobilitatea crescută a cuplurilor pe durata căsătoriei și pentru favorizarea unei bune administrări a justiției, normele de competență cuprinse în prezentul regulament prevăd că aspectele privind regimul matrimonial, inclusiv lichidarea sa, legate de o procedură de divorț, separare de drept și anulare a căsătoriei, vor fi tratate de instanțele judecătorești ale statului membru, competente să soluționeze acțiunile de divorț, de separare de drept sau de anulare a căsătoriei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000
  , în cazul în care instanța judecătorească competentă a fost recunoscută în mod explicit sau în alt mod de către soți
  .

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | În cazul în care aspectele privind regimul matrimonial nu sunt legate nici de o procedură de divorț, separare de drept și anulare a căsătoriei, nici de decesul unuia din soți, soții pot hotărî să supună aspectele privind regimul lor matrimonial instanțelor judecătorești ale statului membru a căror lege aplicabilă au ales-o ca fiind legea ce trebuie să se aplice regimului lor matrimonial. Această decizie
  ia forma unui
  acord între soți, care poate fi încheiat în
  orice moment, inclusiv în cursul procedurii
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

În cazul în care aspectele privind regimul matrimonial nu sunt legate nici de o procedură de divorț, separare de drept și anulare a căsătoriei, nici de decesul unuia din soți, soții pot hotărî să supună aspectele privind regimul lor matrimonial instanțelor judecătorești ale statului membru a căror lege aplicabilă au ales-o ca fiind legea ce trebuie să se aplice regimului lor matrimonial. Această decizie
  ia forma unui
  acord între soți, care poate fi încheiat în
  orice moment, inclusiv în cursul procedurii
  .

| (16) | În cazul în care aspectele privind regimul matrimonial nu sunt legate nici de o procedură de divorț, separare de drept și anulare a căsătoriei, nici de decesul unuia din soți, soții pot hotărî să supună aspectele privind regimul lor matrimonial instanțelor judecătorești ale statului membru a căror lege aplicabilă au ales-o ca fiind legea ce trebuie să se aplice regimului lor matrimonial. Această decizie
  necesită un
  acord între soți, care poate fi încheiat
  , cel târziu, până
  în
  momentul sesizării instanței, și, ulterior, în conformitate cu legea forului (lex fori)
  . |
| --- | --- |

(16)

În cazul în care aspectele privind regimul matrimonial nu sunt legate nici de o procedură de divorț, separare de drept și anulare a căsătoriei, nici de decesul unuia din soți, soții pot hotărî să supună aspectele privind regimul lor matrimonial instanțelor judecătorești ale statului membru a căror lege aplicabilă au ales-o ca fiind legea ce trebuie să se aplice regimului lor matrimonial. Această decizie
  necesită un
  acord între soți, care poate fi încheiat
  , cel târziu, până
  în
  momentul sesizării instanței, și, ulterior, în conformitate cu legea forului (lex fori)
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Prezentul regulament trebuie să permită ca aceleași instanțe judecătorești ale unui stat membru, care au competența teritorială, să se pronunțe și asupra cererilor privind regimul matrimonial, cu excepția cazurilor de separare a cuplurilor sau de deces al unuia dintre soți, și
  să prevadă, în special, un forum necessitatis, pentru a preveni apariția situațiilor de denegare de justiție
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Prezentul regulament trebuie să permită ca aceleași instanțe judecătorești ale unui stat membru, care au competența teritorială, să se pronunțe și asupra cererilor privind regimul matrimonial, cu excepția cazurilor de separare a cuplurilor sau de deces al unuia dintre soți, și
  să prevadă, în special, un forum necessitatis, pentru a preveni apariția situațiilor de denegare de justiție
  .

| (17) | Prezentul regulament trebuie să permită ca aceleași instanțe judecătorești ale unui stat membru, care au competența teritorială, să se pronunțe și asupra cererilor privind regimul matrimonial, cu excepția cazurilor de separare a cuplurilor sau de deces al unuia dintre soți,
  în temeiul unei serii de criterii enumerate în ordine ierarhică care asigură o legătură strânsă între soți
  și
  statul membru care are competența jurisdicțională
  . |
| --- | --- |

(17)

Prezentul regulament trebuie să permită ca aceleași instanțe judecătorești ale unui stat membru, care au competența teritorială, să se pronunțe și asupra cererilor privind regimul matrimonial, cu excepția cazurilor de separare a cuplurilor sau de deces al unuia dintre soți,
  în temeiul unei serii de criterii enumerate în ordine ierarhică care asigură o legătură strânsă între soți
  și
  statul membru care are competența jurisdicțională
  .

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Pentru a se remedia în special situațiile de denegare de dreptate, în prezentul regulament ar trebui să se prevadă un forum necessitatis prin care se permite unei instanțe judecătorești a unui stat membru, în cazuri excepționale, să se pronunțe cu privire la o cauză legată de regimul matrimonial care prezintă o legătură strânsă cu un stat terț. Un astfel de caz excepțional ar putea fi considerată situația în care o acțiune se dovedește a fi imposibil de realizat în statul terț respectiv, de exemplu din cauza unui război civil, sau situația în care, în mod rezonabil, nu se poate aștepta ca un beneficiar să inițieze sau să efectueze o acțiune în acel stat. Cu toate acestea, competența întemeiată pe forum necessitatis ar trebui să fie exercitată doar în cazul în care cauza legată de regimul matrimonial prezintă o legătură suficientă cu statul membru al instanței sesizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Pentru a se remedia în special situațiile de denegare de dreptate, în prezentul regulament ar trebui să se prevadă un forum necessitatis prin care se permite unei instanțe judecătorești a unui stat membru, în cazuri excepționale, să se pronunțe cu privire la o cauză legată de regimul matrimonial care prezintă o legătură strânsă cu un stat terț. Un astfel de caz excepțional ar putea fi considerată situația în care o acțiune se dovedește a fi imposibil de realizat în statul terț respectiv, de exemplu din cauza unui război civil, sau situația în care, în mod rezonabil, nu se poate aștepta ca un beneficiar să inițieze sau să efectueze o acțiune în acel stat. Cu toate acestea, competența întemeiată pe forum necessitatis ar trebui să fie exercitată doar în cazul în care cauza legată de regimul matrimonial prezintă o legătură suficientă cu statul membru al instanței sesizate.

[Corespunde considerentului 31 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | În absența alegerii legii aplicabile și în scopul de a concilia previzibilitatea și nevoie de securitate juridică, acordând în același timp o atenție prioritară realității vieții de cuplu, prezentul regulament trebuie să introducă norme armonizate în materia conflictului de legi, bazate pe criterii succesive de legătură, care să permită desemnarea legii aplicabile ansamblului de bunuri ale soților. Astfel, prima reședință obișnuită comună a soților după căsătorie ar trebui să fie primul criteriu, înainte de
  legea cetățeniei comune
  a soților din momentul căsătoriei. În cazul în care niciunul din acești factori nu este prezent, sau în absența unei prime reședințe comune în caz de dublă cetățenie comună a soților în momentul căsătoriei, ar trebuie să se aplice, ca al treilea factor, legea statului cu care ambii soți au legăturile cele mai strânse, ținându-se cont de toate circumstanțele
  și
  ,
  în special, de locul încheierii căsătoriei,
  precizându-se faptul că aceste legături strânse ar trebui luate în considerare în momentul încheierii căsătoriei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

În absența alegerii legii aplicabile și în scopul de a concilia previzibilitatea și nevoie de securitate juridică, acordând în același timp o atenție prioritară realității vieții de cuplu, prezentul regulament trebuie să introducă norme armonizate în materia conflictului de legi, bazate pe criterii succesive de legătură, care să permită desemnarea legii aplicabile ansamblului de bunuri ale soților. Astfel, prima reședință obișnuită comună a soților după căsătorie ar trebui să fie primul criteriu, înainte de
  legea cetățeniei comune
  a soților din momentul căsătoriei. În cazul în care niciunul din acești factori nu este prezent, sau în absența unei prime reședințe comune în caz de dublă cetățenie comună a soților în momentul căsătoriei, ar trebuie să se aplice, ca al treilea factor, legea statului cu care ambii soți au legăturile cele mai strânse, ținându-se cont de toate circumstanțele
  și
  ,
  în special, de locul încheierii căsătoriei,
  precizându-se faptul că aceste legături strânse ar trebui luate în considerare în momentul încheierii căsătoriei.

| (21) | În absența alegerii legii aplicabile și în scopul de a concilia previzibilitatea și nevoie de securitate juridică, acordând în același timp o atenție prioritară realității vieții de cuplu, prezentul regulament trebuie să introducă norme armonizate în materia conflictului de legi, bazate pe criterii succesive de legătură, care să permită desemnarea legii aplicabile ansamblului de bunuri ale soților. Astfel, prima reședință obișnuită comună a soților
  în momentul încheierii căsătoriei sau prima reședință obișnuită comună a soților
  după căsătorie ar trebui să fie primul criteriu, înainte de
  cetățenia comună
  a soților din momentul căsătoriei. În cazul în care niciunul din acești factori nu este prezent, sau în absența unei prime reședințe comune în caz de dublă cetățenie comună a soților în momentul căsătoriei, ar trebuie să se aplice, ca al treilea factor, legea statului cu care ambii soți au legăturile cele mai strânse, ținându-se cont de toate circumstanțele, precizându-se faptul că aceste legături strânse ar trebui luate în considerare în momentul încheierii căsătoriei. |
| --- | --- |

(21)

În absența alegerii legii aplicabile și în scopul de a concilia previzibilitatea și nevoie de securitate juridică, acordând în același timp o atenție prioritară realității vieții de cuplu, prezentul regulament trebuie să introducă norme armonizate în materia conflictului de legi, bazate pe criterii succesive de legătură, care să permită desemnarea legii aplicabile ansamblului de bunuri ale soților. Astfel, prima reședință obișnuită comună a soților
  în momentul încheierii căsătoriei sau prima reședință obișnuită comună a soților
  după căsătorie ar trebui să fie primul criteriu, înainte de
  cetățenia comună
  a soților din momentul căsătoriei. În cazul în care niciunul din acești factori nu este prezent, sau în absența unei prime reședințe comune în caz de dublă cetățenie comună a soților în momentul căsătoriei, ar trebuie să se aplice, ca al treilea factor, legea statului cu care ambii soți au legăturile cele mai strânse, ținându-se cont de toate circumstanțele, precizându-se faptul că aceste legături strânse ar trebui luate în considerare în momentul încheierii căsătoriei.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | În sensul aplicării prezentului regulament, adică atunci când acesta face trimitere la cetățenie ca criteriu în vederea determinării legii aplicabile, modalitățile de abordare a cazurilor de cetățenie multiplă și chestiunea considerării unei persoane ca cetățean al unui stat ar trebui să fie reglementate de legislația națională și, după caz, de tratatele internaționale, cu respectarea deplină a principiilor generale ale Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

În sensul aplicării prezentului regulament, adică atunci când acesta face trimitere la cetățenie ca criteriu în vederea determinării legii aplicabile, modalitățile de abordare a cazurilor de cetățenie multiplă și chestiunea considerării unei persoane ca cetățean al unui stat ar trebui să fie reglementate de legislația națională și, după caz, de tratatele internaționale, cu respectarea deplină a principiilor generale ale Uniunii Europene.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Având în vedere importanța alegerii legii aplicabile regimului matrimonial,
  regulamentul
  trebuie să introducă anumite garanții de natură să asigure că soții sau viitorii soți cunosc consecințele alegerii lor.
  Această alegere va trebui să îmbrace forma prevăzută pentru convenția matrimonială de legea statului ales sau de legea statului în care se întocmește actul și

  va trebui să fie cel puțin
  formulată
  în scris,
  datată
  și
  semnată
  de cei doi soți.
  Pe de altă parte, vor trebui respectate eventualele cerințe suplimentare de formă impuse de legea statului ales sau de legea statului în care se întocmește actul, cu privire la validitatea, publicitatea sau înregistrarea unor astfel de convenții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Având în vedere importanța alegerii legii aplicabile regimului matrimonial,
  regulamentul
  trebuie să introducă anumite garanții de natură să asigure că soții sau viitorii soți cunosc consecințele alegerii lor.
  Această alegere va trebui să îmbrace forma prevăzută pentru convenția matrimonială de legea statului ales sau de legea statului în care se întocmește actul și

  va trebui să fie cel puțin
  formulată
  în scris,
  datată
  și
  semnată
  de cei doi soți.
  Pe de altă parte, vor trebui respectate eventualele cerințe suplimentare de formă impuse de legea statului ales sau de legea statului în care se întocmește actul, cu privire la validitatea, publicitatea sau înregistrarea unor astfel de convenții.

| (24) | Având în vedere importanța alegerii legii aplicabile regimului matrimonial,
  prezentul regulament
  trebuie să introducă anumite garanții de natură să asigure că soții sau viitorii soți cunosc consecințele alegerii lor.
  Acordul privind respectiva alegere

  ar trebui să fie cel puțin
  formulat
  în scris,
  datat
  și
  semnat
  de cei doi soți.
  Alegerea ar trebui să îmbrace forma prevăzută de legislația din domeniul regimului matrimonial sau de legea statului în care a fost întocmit acordul. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere importanța alegerii legii aplicabile regimului matrimonial,
  prezentul regulament
  trebuie să introducă anumite garanții de natură să asigure că soții sau viitorii soți cunosc consecințele alegerii lor.
  Acordul privind respectiva alegere

  ar trebui să fie cel puțin
  formulat
  în scris,
  datat
  și
  semnat
  de cei doi soți.
  Alegerea ar trebui să îmbrace forma prevăzută de legislația din domeniul regimului matrimonial sau de legea statului în care a fost întocmit acordul.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 24 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24a) | Pentru a ține seama de anumite norme de drept ale statelor membre, în special de cele privind protecția locuinței familiale și de cele privind reglementarea dreptului de folosință în relația dintre soți, prezentul regulament nu ar trebui să se opună aplicării unor norme de aplicare imediată de către instanța sesizată și ar trebui să permită, așadar, unui stat membru să nu ia în considerare legea unui alt stat în favoarea propriei legi. Normele de aplicare imediată ar trebui, în acest context, să se refere la dispozițiile imperative a căror respectare este considerată de către un stat membru esențială pentru protejarea intereselor publice, în special a organizării sale politice, sociale sau economice. Pentru a asigura, de exemplu, protecția locuinței familiale, statul membru pe teritoriul căruia se găsește locuința poate impune aplicarea propriilor norme de drept, fără a aduce atingere dispozițiilor privind protecția tranzacțiilor aflate în vigoare în statul membru în cauză, a căror prevalență este garantată de articolul 35. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24a)

Pentru a ține seama de anumite norme de drept ale statelor membre, în special de cele privind protecția locuinței familiale și de cele privind reglementarea dreptului de folosință în relația dintre soți, prezentul regulament nu ar trebui să se opună aplicării unor norme de aplicare imediată de către instanța sesizată și ar trebui să permită, așadar, unui stat membru să nu ia în considerare legea unui alt stat în favoarea propriei legi. Normele de aplicare imediată ar trebui, în acest context, să se refere la dispozițiile imperative a căror respectare este considerată de către un stat membru esențială pentru protejarea intereselor publice, în special a organizării sale politice, sociale sau economice. Pentru a asigura, de exemplu, protecția locuinței familiale, statul membru pe teritoriul căruia se găsește locuința poate impune aplicarea propriilor norme de drept, fără a aduce atingere dispozițiilor privind protecția tranzacțiilor aflate în vigoare în statul membru în cauză, a căror prevalență este garantată de articolul 35.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești pronunțate în statele membre fiind unul din obiectivele prezentului regulament, acesta trebuie să prevadă norme cu privire la recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești,
  inspirate de Regulamentul (CE) nr. 44/2001 și adaptate, după caz, cerințelor specifice ale domeniului care face obiectul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești pronunțate în statele membre fiind unul din obiectivele prezentului regulament, acesta trebuie să prevadă norme cu privire la recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești,
  inspirate de Regulamentul (CE) nr. 44/2001 și adaptate, după caz, cerințelor specifice ale domeniului care face obiectul prezentului regulament.

| (27) | Recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești
  în cauzele legate de regimul matrimonial
  pronunțate în statele membre fiind unul din obiectivele prezentului regulament, acesta trebuie să prevadă norme cu privire la recunoașterea
  , forța executorie
  și executarea hotărârilor judecătorești,
  bazate pe alte instrumente juridice ale Uniunii în domeniul cooperării judiciare în materie civilă. |
| --- | --- |

(27)

Recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești
  în cauzele legate de regimul matrimonial
  pronunțate în statele membre fiind unul din obiectivele prezentului regulament, acesta trebuie să prevadă norme cu privire la recunoașterea
  , forța executorie
  și executarea hotărârilor judecătorești,
  bazate pe alte instrumente juridice ale Uniunii în domeniul cooperării judiciare în materie civilă.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Pentru a se ține seama de diferitele modalități de soluționare a
  aspectelor privind regimurile matrimoniale
  în statele membre, prezentul regulament
  trebuie
  să asigure recunoașterea și
  executarea
  actelor autentice.
  Cu toate acestea, actele autentice nu pot fi asimilate hotărârilor instanțelor în ceea ce privește recunoașterea lor. Recunoașterea actelor autentice înseamnă că acestea au aceeași putere probantă deplină și integrală în ceea ce privește conținutul actului înregistrat și aceleași efecte ca și în statele membre de origine; de asemenea, sunt protejate de prezumția de validitate, care poate fi răsturnată în caz de contestație. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Pentru a se ține seama de diferitele modalități de soluționare a
  aspectelor privind regimurile matrimoniale
  în statele membre, prezentul regulament
  trebuie
  să asigure recunoașterea și
  executarea
  actelor autentice.
  Cu toate acestea, actele autentice nu pot fi asimilate hotărârilor instanțelor în ceea ce privește recunoașterea lor. Recunoașterea actelor autentice înseamnă că acestea au aceeași putere probantă deplină și integrală în ceea ce privește conținutul actului înregistrat și aceleași efecte ca și în statele membre de origine; de asemenea, sunt protejate de prezumția de validitate, care poate fi răsturnată în caz de contestație.

| (28) | Pentru a se ține seama de diferitele modalități de soluționare a
  cauzelor legate de regimul matrimonial
  în statele membre, prezentul regulament
  ar trebui
  să asigure
  acceptarea
  și
  forța executorie, în toate statele membre, a
  actelor autentice
  din domeniul regimului matrimonial
  . |
| --- | --- |

(28)

Pentru a se ține seama de diferitele modalități de soluționare a
  cauzelor legate de regimul matrimonial
  în statele membre, prezentul regulament
  ar trebui
  să asigure
  acceptarea
  și
  forța executorie, în toate statele membre, a
  actelor autentice
  din domeniul regimului matrimonial
  .

[Corespunde considerentului 60 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28a) | În ceea ce privește recunoașterea, forța executorie și executarea hotărârilor judecătorești, precum și acceptarea și forța executorie a actelor autentice și forța executorie a tranzacțiilor judiciare, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme, în special, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 650/2012. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28a)

În ceea ce privește recunoașterea, forța executorie și executarea hotărârilor judecătorești, precum și acceptarea și forța executorie a actelor autentice și forța executorie a tranzacțiilor judiciare, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme, în special, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 650/2012.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Deși
  legea aplicabilă regimului matrimonial trebuie să guverneze raporturile juridice între unul din soți și un terț
  , condițiile de opozabilitate ale acestei legi trebuie,
  totuși, să poată
  fi reglementate prin legea statului membru
  în care soțul
  sau
  terțul își
  are
  reședința obișnuită,
  pentru a asigura protecția acestuia din urmă. Astfel, legea acestui stat membru ar putea să prevadă că acest soț nu poate opune terțului legea regimului său matrimonial decât cu condiția respectării condițiilor de înregistrare sau de publicitate prevăzute de acest stat membru, cu excepția cazului
  în care terțul
  cunoaște
  sau ar
  trebui
  să cunoască
  legea aplicabilă regimului matrimonial
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Deși
  legea aplicabilă regimului matrimonial trebuie să guverneze raporturile juridice între unul din soți și un terț
  , condițiile de opozabilitate ale acestei legi trebuie,
  totuși, să poată
  fi reglementate prin legea statului membru
  în care soțul
  sau
  terțul își
  are
  reședința obișnuită,
  pentru a asigura protecția acestuia din urmă. Astfel, legea acestui stat membru ar putea să prevadă că acest soț nu poate opune terțului legea regimului său matrimonial decât cu condiția respectării condițiilor de înregistrare sau de publicitate prevăzute de acest stat membru, cu excepția cazului
  în care terțul
  cunoaște
  sau ar
  trebui
  să cunoască
  legea aplicabilă regimului matrimonial
  .

| (29) | Legea aplicabilă regimului matrimonial trebuie să guverneze
  , în conformitate cu prezentul regulament,
  raporturile juridice între unul din soți și un terț
  . Ar trebui
  totuși,
  pentru a garanta protecția terțului, în cazul unui raport juridic între unul dintre soți și un terț, ca niciunul dintre soți
  să
  nu se
  poată
  prevala de respectiva lege
  în
  cazul în
  care soțul
  aflat în raport juridic cu
  terțul
  și terțul
  își
  au
  reședința obișnuită
  în același stat
  ,
  care nu este statul a cărui lege este aplicabilă
  în
  materia regimului matrimonial. Excepție ar trebui să facă situațiile în
  care terțul
  nu beneficiază de protecție, adică, dacă cunoștea dreptul aplicabil
  sau ar
  fi trebuit
  să
  îl
  cunoască
  sau situația în care au fost respectate cerințele aplicabile în statul respectiv cu privire la înregistrare sau publicitate
  . |
| --- | --- |

(29)

Legea aplicabilă regimului matrimonial trebuie să guverneze
  , în conformitate cu prezentul regulament,
  raporturile juridice între unul din soți și un terț
  . Ar trebui
  totuși,
  pentru a garanta protecția terțului, în cazul unui raport juridic între unul dintre soți și un terț, ca niciunul dintre soți
  să
  nu se
  poată
  prevala de respectiva lege
  în
  cazul în
  care soțul
  aflat în raport juridic cu
  terțul
  și terțul
  își
  au
  reședința obișnuită
  în același stat
  ,
  care nu este statul a cărui lege este aplicabilă
  în
  materia regimului matrimonial. Excepție ar trebui să facă situațiile în
  care terțul
  nu beneficiază de protecție, adică, dacă cunoștea dreptul aplicabil
  sau ar
  fi trebuit
  să
  îl
  cunoască
  sau situația în care au fost respectate cerințele aplicabile în statul respectiv cu privire la înregistrare sau publicitate
  .

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (30a) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește crearea și modificarea ulterioară a atestatelor și formularelor referitoare la încuviințarea executării hotărârilor judecătorești, la tranzacțiile judiciare și la actele autentice. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (2)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30a)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește crearea și modificarea ulterioară a atestatelor și formularelor referitoare la încuviințarea executării hotărârilor judecătorești, la tranzacțiile judiciare și la actele autentice. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (2)

  .

[Corespunde considerentului 78 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 30 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (30b) | Procedura de consultare ar trebui utilizată pentru adoptarea actelor de punere în aplicare privind stabilirea și modificarea ulterioară a atestatelor și a formularelor prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30b)

Procedura de consultare ar trebui utilizată pentru adoptarea actelor de punere în aplicare privind stabilirea și modificarea ulterioară a atestatelor și a formularelor prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

[Corespunde considerentului 79 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (32) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 7, 9, 17, 21 și 47, referitoare la respectarea vieții private și de familie, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie conform legislației naționale, dreptul de proprietate, interdicția oricărei discriminări și dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești. Prezentul regulament trebuie aplicat de instanțele statelor membre respectând
  aceste
  drepturi și principii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 7, 9, 17, 21 și 47, referitoare la respectarea vieții private și de familie, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie conform legislației naționale, dreptul de proprietate, interdicția oricărei discriminări și dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești. Prezentul regulament trebuie aplicat de instanțele statelor membre respectând
  aceste
  drepturi și principii.

| (32) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 7, 9, 17,
  20,
  21
  , 23
  și 47, referitoare la respectarea vieții private și de familie, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie conform legislației naționale, dreptul de proprietate,
  egalitatea în fața legii,
  interdicția oricărei discriminări și dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești. Prezentul regulament trebuie aplicat de instanțele statelor membre respectând
  respectivele
  drepturi și principii. |
| --- | --- |

(32)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special la articolele 7, 9, 17,
  20,
  21
  , 23
  și 47, referitoare la respectarea vieții private și de familie, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie conform legislației naționale, dreptul de proprietate,
  egalitatea în fața legii,
  interdicția oricărei discriminări și dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești. Prezentul regulament trebuie aplicat de instanțele statelor membre respectând
  respectivele
  drepturi și principii.

[Corespunde parțial considerentului 81 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | capacitatea soților; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

capacitatea soților;

| (a) | capacitatea
  generală a
  soților; |
| --- | --- |

(a)

capacitatea
  generală a
  soților;

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | existența, valabilitatea sau recunoașterea unei căsătorii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

existența, valabilitatea sau recunoașterea unei căsătorii;

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | liberalitățile între soți; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

liberalitățile între soți;

eliminat

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | drepturile
  succesorale
  ale soțului
  supraviețuitor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

drepturile
  succesorale
  ale soțului
  supraviețuitor;

| (d) | aspectele
  succesorale
  în urma decesului unuia dintre soți referitoare la soțul
  supraviețuitor; |
| --- | --- |

(d)

aspectele
  succesorale
  în urma decesului unuia dintre soți referitoare la soțul
  supraviețuitor;

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | contractele de societate între soți; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

contractele de societate între soți;

| (e) | chestiunile reglementate de dreptul societăților comerciale și al altor organisme, constituite ca persoane juridice sau nu; |
| --- | --- |

(e)

chestiunile reglementate de dreptul societăților comerciale și al altor organisme, constituite ca persoane juridice sau nu;

[Corespunde articolului 1 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | natura drepturilor reale
  asupra unui bun și publicitatea acestor drepturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(f)

natura drepturilor reale
  asupra unui bun și publicitatea acestor drepturi.

| (f) | natura drepturilor reale; |
| --- | --- |

(f)

natura drepturilor reale;

[Corespunde articolului 1 alineatul (2) litera (k) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | orice înscriere într-un registru al drepturilor de proprietate asupra unor bunuri imobile sau mobile, inclusiv cerințele legale pentru o astfel de înscriere, precum și efectele înregistrării sau ale lipsei înregistrării unor astfel de drepturi într-un registru și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fa)

orice înscriere într-un registru al drepturilor de proprietate asupra unor bunuri imobile sau mobile, inclusiv cerințele legale pentru o astfel de înscriere, precum și efectele înregistrării sau ale lipsei înregistrării unor astfel de drepturi într-un registru și

[Corespunde articolului 1 alineatul (2) litera (l) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera f b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fb) | drepturi legate de transferul sau ajustarea, în cazul unui divorț, între soți sau foști soți a drepturilor la pensia pentru limita de vârstă sau la pensia de invaliditate acumulate în timpul căsătoriei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fb)

drepturi legate de transferul sau ajustarea, în cazul unui divorț, între soți sau foști soți a drepturilor la pensia pentru limita de vârstă sau la pensia de invaliditate acumulate în timpul căsătoriei.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | „regim matrimonial” înseamnă ansamblul de norme
  privind raporturile
  patrimoniale între soți și
  față de
  terți; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

„regim matrimonial” înseamnă ansamblul de norme
  privind raporturile
  patrimoniale între soți și
  față de
  terți;

| (a) | „regim matrimonial” înseamnă ansamblul de norme
  care se aplică raporturilor
  patrimoniale între soți și
  raporturilor acestora cu
  terți
  , în urma căsătoriei
  ; |
| --- | --- |

(a)

„regim matrimonial” înseamnă ansamblul de norme
  care se aplică raporturilor
  patrimoniale între soți și
  raporturilor acestora cu
  terți
  , în urma căsătoriei
  ;

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | „convenție matrimonială” înseamnă actul prin care soții își organizează raporturile patrimoniale
  între ei și față de terți
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

„convenție matrimonială” înseamnă actul prin care soții își organizează raporturile patrimoniale
  între ei și față de terți
  ;

| (b) | „convenție matrimonială” înseamnă actul prin care soții
  sau viitorii soți
  își organizează raporturile
  matrimoniale
  patrimoniale; |
| --- | --- |

(b)

„convenție matrimonială” înseamnă actul prin care soții
  sau viitorii soți
  își organizează raporturile
  matrimoniale
  patrimoniale;

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera c – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | „act autentic” înseamnă: un act care a fost întocmit sau înregistrat în mod
  oficial
  ca act autentic
  în statul
  membru
  de origine
  și a cărui autenticitate: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

„act autentic” înseamnă: un act care a fost întocmit sau înregistrat în mod
  oficial
  ca act autentic
  în statul
  membru
  de origine
  și a cărui autenticitate:

| (c) | „act autentic” înseamnă: un act
  în domeniul patrimonial
  care a fost întocmit sau înregistrat în mod
  formal
  ca act autentic
  într-un stat
  membru și a cărui autenticitate: |
| --- | --- |

(c)

„act autentic” înseamnă: un act
  în domeniul patrimonial
  care a fost întocmit sau înregistrat în mod
  formal
  ca act autentic
  într-un stat
  membru și a cărui autenticitate:

[Corespunde articolului 3 alineatul (1) litera (i) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | „hotărâre judecătorească” înseamnă orice hotărâre judecătorească în materia regimului matrimonial, pronunțată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, indiferent de denumirea hotărârii judecătorești,
  inclusiv termenii „sentință”, „decizie”, „ordonanță” sau „mandat de executare”,
  precum și stabilirea de către grefier a cheltuielilor de judecată; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

„hotărâre judecătorească” înseamnă orice hotărâre judecătorească în materia regimului matrimonial, pronunțată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, indiferent de denumirea hotărârii judecătorești,
  inclusiv termenii „sentință”, „decizie”, „ordonanță” sau „mandat de executare”,
  precum și stabilirea de către grefier a cheltuielilor de judecată;

| (d) | „hotărâre” înseamnă orice hotărâre în materia regimului matrimonial, pronunțată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, indiferent de denumirea acesteia, precum și stabilirea de către grefier a cheltuielilor de judecată; |
| --- | --- |

(d)

„hotărâre” înseamnă orice hotărâre în materia regimului matrimonial, pronunțată de o instanță judecătorească dintr-un stat membru, indiferent de denumirea acesteia, precum și stabilirea de către grefier a cheltuielilor de judecată;

[Corespunde articolului 3 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | „stat membru de origine” înseamnă statul membru în care, după caz, a fost pronunțată hotărârea judecătorească, a fost
  încheiată convenția matrimonială, a fost
  întocmit actul autentic, a fost încuviințată tranzacția judiciară
  sau a fost întocmit actul de lichidare a patrimoniului comun sau orice alt act efectuat de către sau în fața autorității judiciare sau a autorității delegate sau desemnate de aceasta
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

„stat membru de origine” înseamnă statul membru în care, după caz, a fost pronunțată hotărârea judecătorească, a fost
  încheiată convenția matrimonială, a fost
  întocmit actul autentic, a fost încuviințată tranzacția judiciară
  sau a fost întocmit actul de lichidare a patrimoniului comun sau orice alt act efectuat de către sau în fața autorității judiciare sau a autorității delegate sau desemnate de aceasta
  ;

| (e) | „stat membru de origine” înseamnă statul membru în care, după caz, a fost pronunțată hotărârea, a fost întocmit actul autentic
  sau
  a fost încuviințată
  sau încheiată
  tranzacția judiciară; |
| --- | --- |

(e)

„stat membru de origine” înseamnă statul membru în care, după caz, a fost pronunțată hotărârea, a fost întocmit actul autentic
  sau
  a fost încuviințată
  sau încheiată
  tranzacția judiciară;

[Corespunde articolului 3 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | „stat membru
  solicitat
  ” înseamnă statul membru în care se solicită
  recunoașterea și/sau
  executarea hotărârii judecătorești, a
  convenției matrimoniale,
  a actului autentic, a tranzacției judiciare
  , a actului de lichidare a patrimoniului comun sau a oricărui alt act efectuat de către sau în fața autorității judiciare sau a autorității delegate sau desemnate de aceasta
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(f)

„stat membru
  solicitat
  ” înseamnă statul membru în care se solicită
  recunoașterea și/sau
  executarea hotărârii judecătorești, a
  convenției matrimoniale,
  a actului autentic, a tranzacției judiciare
  , a actului de lichidare a patrimoniului comun sau a oricărui alt act efectuat de către sau în fața autorității judiciare sau a autorității delegate sau desemnate de aceasta
  ;

| (f) | „stat membru
  de executare
  ” înseamnă statul membru în care se solicită
  încuviințarea executării sau
  executarea hotărârii judecătorești,
  a tranzacției judiciare sau
  a actului autentic; |
| --- | --- |

(f)

„stat membru
  de executare
  ” înseamnă statul membru în care se solicită
  încuviințarea executării sau
  executarea hotărârii judecătorești,
  a tranzacției judiciare sau
  a actului autentic;

[Corespunde articolului 3 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | „instanță judecătorească” înseamnă orice autoritate judiciară competentă a statelor membre care exercită o funcție jurisdicțională în materia regimului matrimonial, precum și orice altă autoritate nejudiciară sau persoană care exercită, prin delegare sau desemnare de către o autoritate judiciară a statelor membre, atribuții ce țin de competențele instanțelor judecătorești, astfel cum acestea sunt prevăzute în prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(g)

„instanță judecătorească” înseamnă orice autoritate judiciară competentă a statelor membre care exercită o funcție jurisdicțională în materia regimului matrimonial, precum și orice altă autoritate nejudiciară sau persoană care exercită, prin delegare sau desemnare de către o autoritate judiciară a statelor membre, atribuții ce țin de competențele instanțelor judecătorești, astfel cum acestea sunt prevăzute în prezentul regulament;

eliminat

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  În sensul prezentului regulament, termenul „instanță judecătorească” include orice autoritate judiciară și toate celelalte autorități și profesioniști din domeniul juridic competenți în materia regimului matrimonial, care exercită atribuții judiciare sau acționează în baza delegării de competențe de către o autoritate judiciară sau acționează sub controlul unei autorități judiciare, cu condiția ca aceste autorități și profesioniști din domeniul juridic să ofere garanții în ceea ce privește imparțialitatea și dreptul tuturor părților de a fi audiate și cu condiția ca hotărârile pronunțate de aceștia în temeiul legii statului membru în care își exercită activitatea: |
| | (a) | să poată face obiectul unei căi de atac sau al unui control de către o autoritate judiciară; și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  În sensul prezentului regulament, termenul „instanță judecătorească” include orice autoritate judiciară și toate celelalte autorități și profesioniști din domeniul juridic competenți în materia regimului matrimonial, care exercită atribuții judiciare sau acționează în baza delegării de competențe de către o autoritate judiciară sau acționează sub controlul unei autorități judiciare, cu condiția ca aceste autorități și profesioniști din domeniul juridic să ofere garanții în ceea ce privește imparțialitatea și dreptul tuturor părților de a fi audiate și cu condiția ca hotărârile pronunțate de aceștia în temeiul legii statului membru în care își exercită activitatea:

(a)

să poată face obiectul unei căi de atac sau al unui control de către o autoritate judiciară; și

| (b) | să aibă o forță și un efect similare cu cele ale unei hotărâri a unei autorități judiciare privind aceleași aspecte. |
| --- | --- |

(b)

să aibă o forță și un efect similare cu cele ale unei hotărâri a unei autorități judiciare privind aceleași aspecte.

Statele membre notifică Comisiei care sunt celelalte autorități și profesioniști din domeniul juridic menționați la primul paragraf în conformitate cu articolul 37a.

(Prezenta dispoziție corespunde articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.)

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul - 3 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul - 3 |
| | Competențele în materia regimului matrimonial în cadrul statelor membre |
| | Prezentul regulament nu aduce atingere competenței autorităților statelor membre în materia regimului matrimonial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul - 3

Competențele în materia regimului matrimonial în cadrul statelor membre

Prezentul regulament nu aduce atingere competenței autorităților statelor membre în materia regimului matrimonial.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate
  cu o cerere privind succesiunea
  unuia dintre soți, în aplicarea Regulamentul (UE) nr.
  .../.... [al Parlamentului European și al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în materie de succesiuni, precum și privind crearea unui certificat european de moștenitor],
  sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul matrimonial care au legătură cu
  cererea
  . | Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate
  în cauzele de succesiune a
  unuia dintre soți, în aplicarea Regulamentul (UE) nr.
  650/2012
  sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul matrimonial care au legătură cu
  cauza de succesiune
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate
  cu o cerere privind succesiunea
  unuia dintre soți, în aplicarea Regulamentul (UE) nr.
  .../.... [al Parlamentului European și al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în materie de succesiuni, precum și privind crearea unui certificat european de moștenitor],
  sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul matrimonial care au legătură cu
  cererea
  .

Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate
  în cauzele de succesiune a
  unuia dintre soți, în aplicarea Regulamentul (UE) nr.
  650/2012
  sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul matrimonial care au legătură cu
  cauza de succesiune
  .

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate cu o cerere de divorț, de separare de drept sau de anulare a căsătoriei, în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2201/2003, sunt, de asemenea, competente
  , în cazul unui astfel de acord între soți,
  să statueze cu privire la aspectele privind regimul matrimonial care au legătură cu cererea. | Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate cu o cerere de divorț, de separare de drept sau de anulare a căsătoriei în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2201/2003, sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul matrimonial care au legătură cu cererea
  , atunci când competența instanțelor a fost recunoscută expres sau în orice alt mod neechivoc de către soți
  . |
| Acest acord poate fi încheiat în orice moment, inclusiv în cursul procedurii. În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de ambele părți. | |
| În absența
  acordului soților
  , competența se stabilește conform articolului 5 și următoarele. | În absența
  recunoașterii competenței instanței menționate la alineatul (1)
  , competența se stabilește conform articolului 5 și următoarele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate cu o cerere de divorț, de separare de drept sau de anulare a căsătoriei, în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2201/2003, sunt, de asemenea, competente
  , în cazul unui astfel de acord între soți,
  să statueze cu privire la aspectele privind regimul matrimonial care au legătură cu cererea.

Instanțele judecătorești ale unui stat membru sesizate cu o cerere de divorț, de separare de drept sau de anulare a căsătoriei în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2201/2003, sunt, de asemenea, competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul matrimonial care au legătură cu cererea
  , atunci când competența instanțelor a fost recunoscută expres sau în orice alt mod neechivoc de către soți
  .

Acest acord poate fi încheiat în orice moment, inclusiv în cursul procedurii. În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de ambele părți.

În absența
  acordului soților
  , competența se stabilește conform articolului 5 și următoarele.

În absența
  recunoașterii competenței instanței menționate la alineatul (1)
  , competența se stabilește conform articolului 5 și următoarele.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 4a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a |
| | Acordul de alegere a forului |
| | (1)
     
  Soții pot conveni ca instanțele judecătorești ale statului membru a cărui lege a fost aleasă ca lege aplicabilă regimului lor matrimonial în conformitate cu articolul 16, trebuie să fie competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul lor matrimonial. Această competență este exclusivă. |
| | Fără a aduce atingere celui de-al treilea paragraf un acord de alegere a forului poate fi încheiat sau modificat oricând, însă nu mai târziu de momentul sesizării instanței. |
| | În cazul în care această posibilitate este prevăzută de legea forului, soții pot efectua alegerea forului și după sesizarea instanței judecătorești. În acest caz, instanța judecătorească ia act de acordul soților, în conformitate cu legea forului. |
| | În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de soți. Orice comunicare sub formă electronică care permite consemnarea durabilă a convenției este considerată ca fiind „în scris”. |
| | (2)
     
  Soții pot conveni, de asemenea, ca instanțele statului membru a cărui lege se aplică regimului lor matrimonial în conformitate cu articolul 17 să aibă, în absența alegerii, competență judiciară de a se pronunța. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 4a

Acordul de alegere a forului

(1)
     
  Soții pot conveni ca instanțele judecătorești ale statului membru a cărui lege a fost aleasă ca lege aplicabilă regimului lor matrimonial în conformitate cu articolul 16, trebuie să fie competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul lor matrimonial. Această competență este exclusivă.

Fără a aduce atingere celui de-al treilea paragraf un acord de alegere a forului poate fi încheiat sau modificat oricând, însă nu mai târziu de momentul sesizării instanței.

În cazul în care această posibilitate este prevăzută de legea forului, soții pot efectua alegerea forului și după sesizarea instanței judecătorești. În acest caz, instanța judecătorească ia act de acordul soților, în conformitate cu legea forului.

În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de soți. Orice comunicare sub formă electronică care permite consemnarea durabilă a convenției este considerată ca fiind „în scris”.

(2)
     
  Soții pot conveni, de asemenea, ca instanțele statului membru a cărui lege se aplică regimului lor matrimonial în conformitate cu articolul 17 să aibă, în absența alegerii, competență judiciară de a se pronunța.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 4b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4b |
| | Competență întemeiată pe înfățișarea pârâtului |
| | (1)
     
  Cu excepția cazurilor în care competența este determinată de alte dispoziții ale prezentului regulament, instanța din statul membru a cărui lege a fost aleasă în temeiul articolului 16 sau a cărui lege este aplicabilă în temeiul articolului 17 și în fața căreia se înfățișează pârâtul este competentă. Această regulă nu se aplică atunci când înfățișarea a avut loc pentru a contesta competența sau atunci când o altă instanță este competentă în temeiul articolului 3, articolului 4 sau al articolului 4a. |
| | (2)
     
  Înainte de a își asuma competența în temeiul alineatului (1), instanța se asigură că pârâtul este informat cu privire la dreptul său de a contesta competența și cu privire la consecințele înfățișării sau neînfățișării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 4b

Competență întemeiată pe înfățișarea pârâtului

(1)
     
  Cu excepția cazurilor în care competența este determinată de alte dispoziții ale prezentului regulament, instanța din statul membru a cărui lege a fost aleasă în temeiul articolului 16 sau a cărui lege este aplicabilă în temeiul articolului 17 și în fața căreia se înfățișează pârâtul este competentă. Această regulă nu se aplică atunci când înfățișarea a avut loc pentru a contesta competența sau atunci când o altă instanță este competentă în temeiul articolului 3, articolului 4 sau al articolului 4a.

(2)
     
  Înainte de a își asuma competența în temeiul alineatului (1), instanța se asigură că pârâtul este informat cu privire la dreptul său de a contesta competența și cu privire la consecințele înfățișării sau neînfățișării.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)
     
  În afara cazurilor prevăzute la articolele
  3 și
  4, sunt competente
  să statueze asupra
  unui
  proceduri privind regimul matrimonial al soților, instanțele judecătorești ale statului membru: | În cazul în care nicio instanță nu este competentă în temeiul articolelor
  3
  , 4
  și
  4a
  să statueze asupra
  unei
  proceduri privind regimul matrimonial al soților,
  sunt competente
  instanțele judecătorești ale statului membru: |
| (a) | unde se află
  reședința obișnuită
  comună a soților, sau
  în lipsa acesteia |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)
     
  În afara cazurilor prevăzute la articolele
  3 și
  4, sunt competente
  să statueze asupra
  unui
  proceduri privind regimul matrimonial al soților, instanțele judecătorești ale statului membru:

În cazul în care nicio instanță nu este competentă în temeiul articolelor
  3
  , 4
  și
  4a
  să statueze asupra
  unei
  proceduri privind regimul matrimonial al soților,
  sunt competente
  instanțele judecătorești ale statului membru:

(a)

unde se află
  reședința obișnuită
  comună a soților, sau
  în lipsa acesteia

| (a) | pe teritoriul căruia soții își au
  reședința obișnuită în
  momentul sesizării instanței judecătorești sau, în
  lipsa acesteia, |
| --- | --- |

(a)

pe teritoriul căruia soții își au
  reședința obișnuită în
  momentul sesizării instanței judecătorești sau, în
  lipsa acesteia,

| (b) | unde se află
  ultima reședință obișnuită
  comună a soților în condițiile în care
  unul dintre ei
  încă locuiește acolo
  sau, în lipsa acesteia |
| --- | --- |

(b)

unde se află
  ultima reședință obișnuită
  comună a soților în condițiile în care
  unul dintre ei
  încă locuiește acolo
  sau, în lipsa acesteia

| (b) | pe teritoriul căruia soții își aveau
  ultima reședință obișnuită
  , cu condiția ca
  unul dintre ei
  să păstreze respectiva reședință în momentul sesizării instanței judecătorești
  sau, în lipsa acesteia, |
| --- | --- |

(b)

pe teritoriul căruia soții își aveau
  ultima reședință obișnuită
  , cu condiția ca
  unul dintre ei
  să păstreze respectiva reședință în momentul sesizării instanței judecătorești
  sau, în lipsa acesteia,

| (c) | unde se află
  reședința obișnuită
  a pârâtului, sau
  în lipsa acesteia |
| --- | --- |

(c)

unde se află
  reședința obișnuită
  a pârâtului, sau
  în lipsa acesteia

| (c) | pe teritoriul căruia pârâtul își are
  reședința obișnuită în
  momentul sesizării instanței judecătorești sau, în
  lipsa acesteia, |
| --- | --- |

(c)

pe teritoriul căruia pârâtul își are
  reședința obișnuită în
  momentul sesizării instanței judecătorești sau, în
  lipsa acesteia,

| (d) | a cărui cetățenie o dețin cei doi soți sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, unde se află domiciliului comun al acestora. |
| --- | --- |

(d)

a cărui cetățenie o dețin cei doi soți sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, unde se află domiciliului comun al acestora.

| (d) | a cărui cetățenie o dețin cei doi soți
  în momentul sesizării instanței judecătorești,
  sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, unde se află domiciliul comun al acestora
  , sau, în lipsa acestuia |
| --- | --- |

(d)

a cărui cetățenie o dețin cei doi soți
  în momentul sesizării instanței judecătorești,
  sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, unde se află domiciliul comun al acestora
  , sau, în lipsa acestuia

(2)
     
  Cele două părți pot conveni, de asemenea, ca instanțele judecătorești ale statului membru a cărui lege a fost aleasă ca lege aplicabilă regimului lor matrimonial, conform articolelor 16 și 18, să fie competente să statueze cu privire la aspectele privind regimul lor matrimonial.

| (da) | a cărui cetățenie o deține pârâtul sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, locul unde se află domiciliul persoanei respective. |
| --- | --- |

(da)

a cărui cetățenie o deține pârâtul sau, în cazul Regatului Unit și al Irlandei, locul unde se află domiciliul persoanei respective.

Acest acord poate fi încheiat în orice moment, inclusiv în cursul procedurii. În cazul în care acordul este încheiat înaintea procedurii, acesta trebuie formulat în scris, datat și semnat de ambele părți.

[A se vedea amendamentul la articolul 4a (nou) în legătură cu alineatul (2); textul a fost modificat]

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care nicio instanță nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4 și 5, sunt competente instanțele din statul membru pe teritoriul căruia sunt situate
  bunul
  sau bunurile unuia sau ambilor soți,
  caz în care
  instanța sesizată nu se va pronunța decât asupra aspectelor legate de
  acest bun sau aceste
  bunuri. | În cazul în care nicio instanță
  a unui stat membru
  nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4
  , 4a
  și 5, sunt competente instanțele din statul membru pe teritoriul căruia sunt situate
  bunurile imobile
  sau bunurile
  înregistrate ale
  unuia sau ambilor soți
  . În acest caz
  , instanța sesizată nu se va pronunța decât asupra aspectelor legate de
  respectivele
  bunuri
  imobile sau bunuri înregistrate
  . |
| | În astfel de cazuri, instanțele dintr-un stat membru nu sunt competente decât pentru hotărârile privind bunurile imobile sau bunurile înregistrate care se găsesc pe teritoriul său. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care nicio instanță nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4 și 5, sunt competente instanțele din statul membru pe teritoriul căruia sunt situate
  bunul
  sau bunurile unuia sau ambilor soți,
  caz în care
  instanța sesizată nu se va pronunța decât asupra aspectelor legate de
  acest bun sau aceste
  bunuri.

În cazul în care nicio instanță
  a unui stat membru
  nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4
  , 4a
  și 5, sunt competente instanțele din statul membru pe teritoriul căruia sunt situate
  bunurile imobile
  sau bunurile
  înregistrate ale
  unuia sau ambilor soți
  . În acest caz
  , instanța sesizată nu se va pronunța decât asupra aspectelor legate de
  respectivele
  bunuri
  imobile sau bunuri înregistrate
  .

În astfel de cazuri, instanțele dintr-un stat membru nu sunt competente decât pentru hotărârile privind bunurile imobile sau bunurile înregistrate care se găsesc pe teritoriul său.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care nicio instanță a
  unui
  stat membru nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4, 5 și 6, instanțele
  dintr-un
  stat membru, în
  circumstanțe
  excepționale
  și cu condiția ca această cauză să prezinte o legătură suficient de strânsă cu acest stat membru, pot statua cu privire la regimul matrimonial dacă procedura se dovedește imposibilă sau aceasta
  nu poate fi inițiată sau nu se poate desfășura în mod rezonabil într-un stat terț. | În cazul în care nicio instanță
  judecătorească
  a
  vreunui
  stat membru nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4,
  4a,
  5 și 6, instanțele
  judecătorești ale unui
  stat membru
  se pot pronunța
  , în
  cazuri
  excepționale
  , asupra efectelor patrimoniale în situația în care acțiunea
  nu poate fi inițiată sau nu se poate desfășura în mod rezonabil
  sau este imposibilă
  într-un stat terț
  de care cauza este strâns legată
  . |
| | Cauza trebuie să prezinte o legătură suficientă cu statul membru al instanței judecătorești sesizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care nicio instanță a
  unui
  stat membru nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4, 5 și 6, instanțele
  dintr-un
  stat membru, în
  circumstanțe
  excepționale
  și cu condiția ca această cauză să prezinte o legătură suficient de strânsă cu acest stat membru, pot statua cu privire la regimul matrimonial dacă procedura se dovedește imposibilă sau aceasta
  nu poate fi inițiată sau nu se poate desfășura în mod rezonabil într-un stat terț.

În cazul în care nicio instanță
  judecătorească
  a
  vreunui
  stat membru nu este competentă în temeiul articolelor 3, 4,
  4a,
  5 și 6, instanțele
  judecătorești ale unui
  stat membru
  se pot pronunța
  , în
  cazuri
  excepționale
  , asupra efectelor patrimoniale în situația în care acțiunea
  nu poate fi inițiată sau nu se poate desfășura în mod rezonabil
  sau este imposibilă
  într-un stat terț
  de care cauza este strâns legată
  .

Cauza trebuie să prezinte o legătură suficientă cu statul membru al instanței judecătorești sesizate.

[Corespunde articolului 11 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Instanța judecătorească sesizată în temeiul articolelor 3, 4, 5, 6 sau 7 în fața căreia procedura este în curs, este deopotrivă competentă să examineze cererea reconvențională, în măsura în care aceasta se înscrie în domeniul de aplicare a prezentului regulament. | Instanța judecătorească sesizată în temeiul articolelor 3, 4,
  4a,
  5, 6 sau 7 în fața căreia procedura este în curs, este deopotrivă competentă să examineze cererea reconvențională, în măsura în care aceasta se înscrie în domeniul de aplicare a prezentului regulament. |
| | În cazul în care instanța a fost sesizată în temeiul articolului 6, competența acesteia de a se pronunța cu privire la o cerere reconvențională se limitează la bunurile imobile sau bunurile înregistrate care constituie obiectul acțiunii principale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Instanța judecătorească sesizată în temeiul articolelor 3, 4, 5, 6 sau 7 în fața căreia procedura este în curs, este deopotrivă competentă să examineze cererea reconvențională, în măsura în care aceasta se înscrie în domeniul de aplicare a prezentului regulament.

Instanța judecătorească sesizată în temeiul articolelor 3, 4,
  4a,
  5, 6 sau 7 în fața căreia procedura este în curs, este deopotrivă competentă să examineze cererea reconvențională, în măsura în care aceasta se înscrie în domeniul de aplicare a prezentului regulament.

În cazul în care instanța a fost sesizată în temeiul articolului 6, competența acesteia de a se pronunța cu privire la o cerere reconvențională se limitează la bunurile imobile sau bunurile înregistrate care constituie obiectul acțiunii principale.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O instanță judecătorească
  se consideră
  sesizată: | În sensul prezentului capitol, se consideră că
  o instanță judecătorească
  este
  sesizată: |
| (a) | la data la care actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent a fost depus la instanță, cu condiția ca reclamantul să nu fi
  neglijat în continuare
  să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie notificat sau comunicat pârâtului
  sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

O instanță judecătorească
  se consideră
  sesizată:

În sensul prezentului capitol, se consideră că
  o instanță judecătorească
  este
  sesizată:

(a)

la data la care actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent a fost depus la instanță, cu condiția ca reclamantul să nu fi
  neglijat în continuare
  să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie notificat sau comunicat pârâtului
  sau

| (a) | la data la care actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent a fost depus la instanță, cu condiția ca reclamantul să nu fi
  omis ulterior
  să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie notificat sau comunicat pârâtului; |
| --- | --- |

(a)

la data la care actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent a fost depus la instanță, cu condiția ca reclamantul să nu fi
  omis ulterior
  să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie notificat sau comunicat pârâtului;

| (b) | în cazul în care actul trebuie notificat
  sau comunicat
  înainte de fi depus la instanță, la data primirii acestuia de către autoritatea responsabilă pentru notificare sau comunicare, cu condiția ca reclamantul să nu fi
  neglijat în continuare
  să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie depus la instanță. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care actul trebuie notificat
  sau comunicat
  înainte de fi depus la instanță, la data primirii acestuia de către autoritatea responsabilă pentru notificare sau comunicare, cu condiția ca reclamantul să nu fi
  neglijat în continuare
  să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie depus la instanță.

| (b) | în cazul în care actul trebuie notificat înainte de fi depus la instanță, la data primirii acestuia de către autoritatea responsabilă pentru notificare sau comunicare, cu condiția ca reclamantul să nu fi
  omis ulterior
  să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie depus la instanță
  ; sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care actul trebuie notificat înainte de fi depus la instanță, la data primirii acestuia de către autoritatea responsabilă pentru notificare sau comunicare, cu condiția ca reclamantul să nu fi
  omis ulterior
  să ia măsurile pe care era obligat să le ia pentru ca actul să fie depus la instanță
  ; sau

| (ba) | dacă procedurile sunt inițiate de instanța judecătorească din oficiu, la data adoptării deciziei de inițiere a procedurilor de către instanță sau, în cazul în care o astfel de decizie nu este necesară, la data înregistrării dosarului de către instanță. |
| --- | --- |

(ba)

dacă procedurile sunt inițiate de instanța judecătorească din oficiu, la data adoptării deciziei de inițiere a procedurilor de către instanță sau, în cazul în care o astfel de decizie nu este necesară, la data înregistrării dosarului de către instanță.

[Corespunde articolului 14 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   În cazul în care acțiuni având același obiect și
  aceeași cauză sunt introduse între
  aceleași părți
  înaintea unor
  instanțe judecătorești din state membre diferite, instanța sesizată ulterior suspendă din oficiu judecata până
  când
  se stabilește competența primei instanțe sesizate. | (1)   În cazul în care
  sunt introduse
  acțiuni având același obiect și aceleași părți
  în
  instanțe judecătorești din state membre diferite, instanța sesizată ulterior
  își
  suspendă din oficiu judecata până
  în momentul în care
  se stabilește competența primei instanțe sesizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   În cazul în care acțiuni având același obiect și
  aceeași cauză sunt introduse între
  aceleași părți
  înaintea unor
  instanțe judecătorești din state membre diferite, instanța sesizată ulterior suspendă din oficiu judecata până
  când
  se stabilește competența primei instanțe sesizate.

(1)   În cazul în care
  sunt introduse
  acțiuni având același obiect și aceleași părți
  în
  instanțe judecătorești din state membre diferite, instanța sesizată ulterior
  își
  suspendă din oficiu judecata până
  în momentul în care
  se stabilește competența primei instanțe sesizate.

[Corespunde articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul în care
  aceste
  acțiuni sunt
  pendinte în fața instanțelor de prim grad de jurisdicție
  , orice instanță
  judecătorească sesizată ulterior
  poate, de asemenea, la cererea
  uneia
  dintre
  părți
  , să-și decline competența, cu condiția ca
  respectivele acțiuni
  să fie de competența primei instanțe sesizate și ca legea
  pe care aceasta o aplică
  să permită conexarea acțiunilor. | (2)   În cazul în care
  respectivele
  acțiuni sunt
  pe rol înaintea primei instanțe
  , orice instanță
  , cu excepția primei instanțe sesizate,
  poate, de asemenea, la cererea
  unuia
  dintre
  soți
  , să-și decline competența, cu condiția ca
  acțiunile
  să fie de competența primei instanțe sesizate și ca legea
  acesteia
  să permită conexarea acțiunilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   În cazul în care
  aceste
  acțiuni sunt
  pendinte în fața instanțelor de prim grad de jurisdicție
  , orice instanță
  judecătorească sesizată ulterior
  poate, de asemenea, la cererea
  uneia
  dintre
  părți
  , să-și decline competența, cu condiția ca
  respectivele acțiuni
  să fie de competența primei instanțe sesizate și ca legea
  pe care aceasta o aplică
  să permită conexarea acțiunilor.

(2)   În cazul în care
  respectivele
  acțiuni sunt
  pe rol înaintea primei instanțe
  , orice instanță
  , cu excepția primei instanțe sesizate,
  poate, de asemenea, la cererea
  unuia
  dintre
  soți
  , să-și decline competența, cu condiția ca
  acțiunile
  să fie de competența primei instanțe sesizate și ca legea
  acesteia
  să permită conexarea acțiunilor.

[Corespunde articolului 18 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 13a |
| | Furnizarea de informații către soți |
| | Autoritatea competentă este obligată să informeze soțul/soții într-o perioadă rezonabilă de timp despre orice acțiune privind regimul matrimonial pornită împotriva lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 13a

Furnizarea de informații către soți

Autoritatea competentă este obligată să informeze soțul/soții într-o perioadă rezonabilă de timp despre orice acțiune privind regimul matrimonial pornită împotriva lor.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Măsurile provizorii sau asigurătorii prevăzute de legea unui
  stat membru pot fi solicitate
  instanțelor judecătorești ale acestui stat
  chiar
  în cazul în care
  , în temeiul prezentului regulament,
  instanțele judecătorești
  dintr-un alt stat membru
  sunt competente să judece cauza pe fond
  . | Instanțelor judecătorești dintr-un
  stat membru
  le
  pot fi solicitate
  măsuri provizorii, inclusiv măsuri asigurătorii, prevăzute în legislația statului în cauză,
  chiar
  dacă
  , în temeiul prezentului regulament,
  judecarea cauzei pe fond ține de competența instanțelor
  dintr-un alt stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Măsurile provizorii sau asigurătorii prevăzute de legea unui
  stat membru pot fi solicitate
  instanțelor judecătorești ale acestui stat
  chiar
  în cazul în care
  , în temeiul prezentului regulament,
  instanțele judecătorești
  dintr-un alt stat membru
  sunt competente să judece cauza pe fond
  .

Instanțelor judecătorești dintr-un
  stat membru
  le
  pot fi solicitate
  măsuri provizorii, inclusiv măsuri asigurătorii, prevăzute în legislația statului în cauză,
  chiar
  dacă
  , în temeiul prezentului regulament,
  judecarea cauzei pe fond ține de competența instanțelor
  dintr-un alt stat membru.

[Corespunde articolului 19 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Legea aplicabilă
  regimului
  matrimonial în temeiul articolelor 16, 17
  și 18
  se aplică tuturor bunurilor
  soților
  . | (1)
     Legea aplicabilă
  unui regim
  matrimonial în temeiul articolelor 16
  și
  17 se aplică tuturor bunurilor
  care intră sub incidența respectivului regim, indiferent de situarea acestora
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Legea aplicabilă
  regimului
  matrimonial în temeiul articolelor 16, 17
  și 18
  se aplică tuturor bunurilor
  soților
  .

(1)
     Legea aplicabilă
  unui regim
  matrimonial în temeiul articolelor 16
  și
  17 se aplică tuturor bunurilor
  care intră sub incidența respectivului regim, indiferent de situarea acestora
  .

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Legea aplicabilă regimului matrimonial stabilește, fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 1 alineatul (3) literele (f) și (fa), printre altele: |
| | (a) | împărțirea bunurilor soților în diferite categorii înainte și după căsătorie; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Legea aplicabilă regimului matrimonial stabilește, fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 1 alineatul (3) literele (f) și (fa), printre altele:

(a)

împărțirea bunurilor soților în diferite categorii înainte și după căsătorie;

| (b) | transferul bunurilor dintr-o categorie în alta; |
| --- | --- |

(b)

transferul bunurilor dintr-o categorie în alta;

| (c) | răspunderea, după caz, pentru datoriile celuilalt partener; |
| --- | --- |

(c)

răspunderea, după caz, pentru datoriile celuilalt partener;

| (d) | puterile de administrare ale partenerilor pe durata căsătoriei; |
| --- | --- |

(d)

puterile de administrare ale partenerilor pe durata căsătoriei;

| (e) | dizolvarea și lichidarea regimului matrimonial și la împărțirea bunurilor în cazul desfacerii căsătoriei; |
| --- | --- |

(e)

dizolvarea și lichidarea regimului matrimonial și la împărțirea bunurilor în cazul desfacerii căsătoriei;

| (f) | efectele regimului matrimonial asupra unui raport juridic dintre unul dintre soți și un terț, în conformitate cu articolul 35; |
| --- | --- |

(f)

efectele regimului matrimonial asupra unui raport juridic dintre unul dintre soți și un terț, în conformitate cu articolul 35;

| (g) | valabilitatea de fond a regimului matrimonial. |
| --- | --- |

(g)

valabilitatea de fond a regimului matrimonial.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 15a |
| | Aplicare universală |
| | Orice lege aplicabilă menționată în textul prezentului regulament se aplică indiferent dacă este sau nu legea unui stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 15a

Aplicare universală

Orice lege aplicabilă menționată în textul prezentului regulament se aplică indiferent dacă este sau nu legea unui stat membru.

(A se vedea amendamentul la articolul 21; textul a fost modificat)

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Soții sau viitorii soți pot
  alege legea aplicabilă
  regimului lor matrimonial, sub rezerva ca aceasta să fie una din următoarele legi: | (1)
     Soții sau viitorii soți pot
  conveni asupra desemnării sau modificării legii aplicabile
  regimului lor matrimonial, sub rezerva ca aceasta să fie una din următoarele legi: |
| (a) | legea statului în care soții sau viitorii soți își au reședința obișnuită comună sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Soții sau viitorii soți pot
  alege legea aplicabilă
  regimului lor matrimonial, sub rezerva ca aceasta să fie una din următoarele legi:

(1)
     Soții sau viitorii soți pot
  conveni asupra desemnării sau modificării legii aplicabile
  regimului lor matrimonial, sub rezerva ca aceasta să fie una din următoarele legi:

(a)

legea statului în care soții sau viitorii soți își au reședința obișnuită comună sau

| (
  b
  ) | legea statului în care
  unul din
  soți sau unul
  din viitorii soți își are
  reședința obișnuită în momentul
  efectuării acestei alegeri
  sau |
| --- | --- |

(
  b
  )

legea statului în care
  unul din
  soți sau unul
  din viitorii soți își are
  reședința obișnuită în momentul
  efectuării acestei alegeri
  sau

| (
  a
  ) | legea statului în care
  soții sau viitorii
  soți, sau unul
  dintre ei, își are/au
  reședința obișnuită în momentul
  încheierii acordului
  sau |
| --- | --- |

(
  a
  )

legea statului în care
  soții sau viitorii
  soți, sau unul
  dintre ei, își are/au
  reședința obișnuită în momentul
  încheierii acordului
  sau

| (
  c
  ) | legea statului a cărui cetățenie este deținută de unul din soți sau de unul din viitori soți în momentul
  efectuării acestei alegeri
  . |
| --- | --- |

(
  c
  )

legea statului a cărui cetățenie este deținută de unul din soți sau de unul din viitori soți în momentul
  efectuării acestei alegeri
  .

| (
  b
  ) | legea statului a cărui cetățenie este deținută de unul din soți sau de unul din viitori soți în momentul
  încheierii acordului
  . |
| --- | --- |

(
  b
  )

legea statului a cărui cetățenie este deținută de unul din soți sau de unul din viitori soți în momentul
  încheierii acordului
  .

(2)
     
  În absența situației în care soții convin altfel, schimbarea legii aplicabile regimului matrimonial realizată în timpul căsătoriei produce efecte numai pentru viitor.

(3)
     
  În cazul în care soții aleg să confere acestei schimbări a legii aplicabile un efect retroactiv, acest efect retroactiv nu aduce atingere validității actelor anterioare încheiate în temeiul legii aplicabile până în acel moment sau drepturilor terților rezultate din legea aplicabilă anterior.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  În absența alegerii efectuate de soți
  , legea aplicabilă regimului matrimonial este: | (1)   
  Dacă nu se încheie un acord privind alegerea legii aplicabile în temeiul articolului 16
  , legea aplicabilă regimului matrimonial este: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   
  În absența alegerii efectuate de soți
  , legea aplicabilă regimului matrimonial este:

(1)   
  Dacă nu se încheie un acord privind alegerea legii aplicabile în temeiul articolului 16
  , legea aplicabilă regimului matrimonial este:

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | legea statului în care soții își
  au
  prima
  reședința
  obișnuită comună după căsătorie, sau în
  lipsă |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

legea statului în care soții își
  au
  prima
  reședința
  obișnuită comună după căsătorie, sau în
  lipsă

| (a) | legea statului în care
  se află reședința obișnuită comună a soților în momentul încheierii căsătoriei, respectiv în care
  soții își
  aleg
  prima
  reședință
  obișnuită comună după căsătorie, sau în
  lipsa acesteia |
| --- | --- |

(a)

legea statului în care
  se află reședința obișnuită comună a soților în momentul încheierii căsătoriei, respectiv în care
  soții își
  aleg
  prima
  reședință
  obișnuită comună după căsătorie, sau în
  lipsa acesteia

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | legea statului cu care soții au împreună cele mai strânse legături, ținându-se cont de toate circumstanțele
  și în special
  , de locul încheierii căsătoriei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

legea statului cu care soții au împreună cele mai strânse legături, ținându-se cont de toate circumstanțele
  și în special
  , de locul încheierii căsătoriei.

| (c) | legea statului cu care soții au împreună cele mai strânse legături
  în momentul încheierii căsătoriei
  , ținându-se cont de toate circumstanțele,
  indiferent
  de locul încheierii căsătoriei. |
| --- | --- |

(c)

legea statului cu care soții au împreună cele mai strânse legături
  în momentul încheierii căsătoriei
  , ținându-se cont de toate circumstanțele,
  indiferent
  de locul încheierii căsătoriei.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 18 | eliminat |
| Schimbarea legii aplicabile | |
| Oricând pe parcursul căsătoriei, soții pot să supună regimul lor matrimonial unei alte legi decât cea aplicabilă până în acel moment. Aceștia nu pot desemna decât una din următoarele legi: | |
| (a) | legea statului în care soții își au reședința obișnuită în momentul efectuării acestei alegeri; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 18

eliminat

Schimbarea legii aplicabile

Oricând pe parcursul căsătoriei, soții pot să supună regimul lor matrimonial unei alte legi decât cea aplicabilă până în acel moment. Aceștia nu pot desemna decât una din următoarele legi:

(a)

legea statului în care soții își au reședința obișnuită în momentul efectuării acestei alegeri;

| (b) | legea unui stat a cărui cetățenie este deținută de unul din soți în momentul efectuării acestei alegeri. |
| --- | --- |

(b)

legea unui stat a cărui cetățenie este deținută de unul din soți în momentul efectuării acestei alegeri.

În absența manifestării de voință contrare din partea părților, schimbarea legii aplicabile regimului matrimonial nu produce efecte decât pentru viitor.

În cazul în care soții aleg să confere acestei schimbări a legii aplicabile un efect retroactiv, această retroactivitate nu aduce atingere validității actelor anterioare încheiate sub imperiul legii aplicabile până în acel moment sau drepturilor terților rezultate din legea aplicabilă anterior.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Alegerea legii aplicabile
  îmbracă forma prevăzută pentru convenția matrimonială, fie de legea aplicabilă a statului ales, fie de legea statului în care
  este
  întocmit actul
  . | (1)   
  Acordul privind
  alegerea legii aplicabile
  menționat la articolul 16
  este
  încheiat în scris, datat și semnat de ambii soți
  .
  Orice comunicare sub formă electronică care permite consemnarea durabilă a acordului este considerată echivalentă formei scrise. |
| (2)   
  Fără a se aduce atingere alineatului (1), alegerea trebuie să fie cel puțin expresă și formulată printr-un act scris, datat și semnat de ambii soți
  . | (2)   
  Respectivul acord respectă condițiile de formă ale legii aplicabile regimului matrimonial sau ale legii statului în care a fost încheiat acordul
  . |
| (3)   
  De asemenea
  , în cazul în care legea statului
  membru
  în care ambii soți își au reședința obișnuită
  comună
  în momentul
  alegerii prevăzute la aliniatul (1)
  prevede
  , în cazul convenției matrimoniale,
  condiții suplimentare de formă,
  acestea trebuie respectate
  . | (3)   
  Totuși
  , în cazul în care legea statului în care ambii soți își au reședința obișnuită în momentul
  încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile
  prevede condiții suplimentare de formă
  pentru acest tip de acorduri sau în lipsa acestora
  ,
  pentru convenția matrimonială, se aplică respectivele cerințe
  . |
| | (4)
     
  Dacă, la data încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile, soții își au reședința obișnuită în state diferite și dacă legile din aceste state prevăd condiții de formă diferite, acordul este valabil din punct de vedere al formei dacă satisface cerințele prevăzute de legile unuia dintre aceste state. |
| | (5)
     
  Dacă în momentul încheierii acordului, numai unul dintre soți are reședința obișnuită într-un stat membru care prevede condiții de formă suplimentare pentru acest tip de acord, se aplică respectivele norme. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Alegerea legii aplicabile
  îmbracă forma prevăzută pentru convenția matrimonială, fie de legea aplicabilă a statului ales, fie de legea statului în care
  este
  întocmit actul
  .

(1)   
  Acordul privind
  alegerea legii aplicabile
  menționat la articolul 16
  este
  încheiat în scris, datat și semnat de ambii soți
  .
  Orice comunicare sub formă electronică care permite consemnarea durabilă a acordului este considerată echivalentă formei scrise.

(2)   
  Fără a se aduce atingere alineatului (1), alegerea trebuie să fie cel puțin expresă și formulată printr-un act scris, datat și semnat de ambii soți
  .

(2)   
  Respectivul acord respectă condițiile de formă ale legii aplicabile regimului matrimonial sau ale legii statului în care a fost încheiat acordul
  .

(3)   
  De asemenea
  , în cazul în care legea statului
  membru
  în care ambii soți își au reședința obișnuită
  comună
  în momentul
  alegerii prevăzute la aliniatul (1)
  prevede
  , în cazul convenției matrimoniale,
  condiții suplimentare de formă,
  acestea trebuie respectate
  .

(3)   
  Totuși
  , în cazul în care legea statului în care ambii soți își au reședința obișnuită în momentul
  încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile
  prevede condiții suplimentare de formă
  pentru acest tip de acorduri sau în lipsa acestora
  ,
  pentru convenția matrimonială, se aplică respectivele cerințe
  .

(4)
     
  Dacă, la data încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile, soții își au reședința obișnuită în state diferite și dacă legile din aceste state prevăd condiții de formă diferite, acordul este valabil din punct de vedere al formei dacă satisface cerințele prevăzute de legile unuia dintre aceste state.

(5)
     
  Dacă în momentul încheierii acordului, numai unul dintre soți are reședința obișnuită într-un stat membru care prevede condiții de formă suplimentare pentru acest tip de acord, se aplică respectivele norme.

[Similar articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Legea aplicabilă condițiilor
  de formă
  ale convenției matrimoniale | Condiții
  de formă
  pentru o convenție matrimonială |
| (
  1)
     
  Forma convenției matrimoniale este cea prevăzută fie de legea aplicabilă regimului matrimonial, fie de legea statului în care se redactează
  convenția. | Condițiile de formă ale unei convenții matrimoniale sunt reglementate mutatis mutandis de articolul 19. În conformitate cu prezentul articol, condițiile suplimentare de formă în sensul articolului 19 alineatul
  (
  3) se referă numai la
  convenția
  matrimonială
  . |
| (2)
     
  Fără a se aduce atingere alineatului (1), convenția matrimonială trebuie să facă cel puțin obiectul unui înscris datat și semnat de ambii soți. | |
| (3)
     
  De asemenea, în cazul în care legea statului membru în care ambii soți își au reședința obișnuită comună în momentul încheierii convenției matrimoniale prevede, pentru această convenție, condiții suplimentare de formă, acestea trebuie respectate. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Legea aplicabilă condițiilor
  de formă
  ale convenției matrimoniale

Condiții
  de formă
  pentru o convenție matrimonială

(
  1)
     
  Forma convenției matrimoniale este cea prevăzută fie de legea aplicabilă regimului matrimonial, fie de legea statului în care se redactează
  convenția.

Condițiile de formă ale unei convenții matrimoniale sunt reglementate mutatis mutandis de articolul 19. În conformitate cu prezentul articol, condițiile suplimentare de formă în sensul articolului 19 alineatul
  (
  3) se referă numai la
  convenția
  matrimonială
  .

(2)
     
  Fără a se aduce atingere alineatului (1), convenția matrimonială trebuie să facă cel puțin obiectul unui înscris datat și semnat de ambii soți.

(3)
     
  De asemenea, în cazul în care legea statului membru în care ambii soți își au reședința obișnuită comună în momentul încheierii convenției matrimoniale prevede, pentru această convenție, condiții suplimentare de formă, acestea trebuie respectate.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 20a |
| | Adaptarea drepturilor reale |
| | În situația în care o persoană invocă un drept real la care este îndrituită în temeiul legii aplicabile regimului matrimonial, iar în legislația statului membru unde este invocat dreptul real nu este prevăzut dreptul real în cauză, respectivul drept se adaptează, dacă este necesar și în măsura în care acest lucru este posibil, la cel mai apropiat drept real echivalent în temeiul legislației statului respectiv, luând în considerare obiectivele și interesele urmărite de dreptul real specific și efectele acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 20a

Adaptarea drepturilor reale

În situația în care o persoană invocă un drept real la care este îndrituită în temeiul legii aplicabile regimului matrimonial, iar în legislația statului membru unde este invocat dreptul real nu este prevăzut dreptul real în cauză, respectivul drept se adaptează, dacă este necesar și în măsura în care acest lucru este posibil, la cel mai apropiat drept real echivalent în temeiul legislației statului respectiv, luând în considerare obiectivele și interesele urmărite de dreptul real specific și efectele acestuia.

[Corespunde articolului 31 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 21 | eliminat |
| Caracterul universal al normei privind conflictul de legi | |
| Legea stabilită în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol se aplică indiferent dacă aceasta este sau nu legea unui stat membru. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 21

eliminat

Caracterul universal al normei privind conflictul de legi

Legea stabilită în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol se aplică indiferent dacă aceasta este sau nu legea unui stat membru.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dispozițiile prezentului regulament nu pot aduce atingere aplicării dispozițiilor imperative a căror respectare este privită drept esențială de către un anumit stat membru pentru salvgardarea intereselor sale publice, precum organizarea politică, socială sau economică, astfel încât să solicite aplicarea acestora întregii situații care intră în domeniul lor de aplicare, indiferent de legea aplicabilă regimului matrimonial în temeiul prezentului regulament. | (1)
     
  Dispozițiile imperative derogatorii sunt dispoziții a căror ignorare ar fi în mod vădit incompatibilă cu ordinea publică („ordre public”) a statului membru în cauză. Autoritățile competente nu ar trebui să interpreteze excepția de la ordine publică într-un mod care contrazice Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în special articolul 21, care interzice orice formă de discriminare. |
| | (2)
     
  Prezentul regulament nu limitează aplicarea dispozițiilor imperative derogatorii referitoare la legea forului, fără a aduce atingere dispozițiilor de protecție a tranzacțiilor aplicabile în conformitate cu articolul 35. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Dispozițiile prezentului regulament nu pot aduce atingere aplicării dispozițiilor imperative a căror respectare este privită drept esențială de către un anumit stat membru pentru salvgardarea intereselor sale publice, precum organizarea politică, socială sau economică, astfel încât să solicite aplicarea acestora întregii situații care intră în domeniul lor de aplicare, indiferent de legea aplicabilă regimului matrimonial în temeiul prezentului regulament.

(1)
     
  Dispozițiile imperative derogatorii sunt dispoziții a căror ignorare ar fi în mod vădit incompatibilă cu ordinea publică („ordre public”) a statului membru în cauză. Autoritățile competente nu ar trebui să interpreteze excepția de la ordine publică într-un mod care contrazice Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în special articolul 21, care interzice orice formă de discriminare.

(2)
     
  Prezentul regulament nu limitează aplicarea dispozițiilor imperative derogatorii referitoare la legea forului, fără a aduce atingere dispozițiilor de protecție a tranzacțiilor aplicabile în conformitate cu articolul 35.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Aplicarea unei dispoziții din legea
  desemnată în temeiul prezentului
  regulament nu poate fi refuzată decât dacă o astfel de aplicare este vădit incompatibilă cu ordinea publică a instanței judecătorești sesizate. | Aplicarea unei dispoziții din legea
  oricărui stat specificată în prezentul
  regulament nu poate fi refuzată decât dacă o astfel de aplicare este vădit incompatibilă cu ordinea publică a instanței judecătorești sesizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Aplicarea unei dispoziții din legea
  desemnată în temeiul prezentului
  regulament nu poate fi refuzată decât dacă o astfel de aplicare este vădit incompatibilă cu ordinea publică a instanței judecătorești sesizate.

Aplicarea unei dispoziții din legea
  oricărui stat specificată în prezentul
  regulament nu poate fi refuzată decât dacă o astfel de aplicare este vădit incompatibilă cu ordinea publică a instanței judecătorești sesizate.

[Corespunde articolului 35 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care prin prezentul regulament se prevede aplicarea legislației unui stat, noțiunea de legislație cuprinde normele de drept
  material
  în vigoare în acest stat, cu
  excluderea
  normelor de drept internațional privat. | În cazul în care prin prezentul regulament se prevede aplicarea legislației unui stat, noțiunea de legislație cuprinde normele de drept în vigoare în acest stat, cu
  excepția
  normelor de drept internațional privat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care prin prezentul regulament se prevede aplicarea legislației unui stat, noțiunea de legislație cuprinde normele de drept
  material
  în vigoare în acest stat, cu
  excluderea
  normelor de drept internațional privat.

În cazul în care prin prezentul regulament se prevede aplicarea legislației unui stat, noțiunea de legislație cuprinde normele de drept în vigoare în acest stat, cu
  excepția
  normelor de drept internațional privat.

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| State cu
  două sau
  mai multe sisteme
  de drept –
  conflicte
  teritoriale
  de legi | State cu mai multe sisteme
  juridice -
  conflicte de legi
  teritoriale |
| | (1)
     
  În cazul în care legea specificată în prezentul regulament este aceea a unui stat care cuprinde
  mai multe unități teritoriale, fiecare
  având propriile sale norme
  de drept
  privind regimul matrimonial, normele interne privind conflictele de legi ale statului respectiv stabilesc unitatea teritorială relevantă ale cărei norme de drept se aplică. |
| În cazul în care un stat se compune din
  mai multe unități teritoriale, fiecare
  dintre acestea având propriul său sistem
  de drept
  sau propriul său set de norme ce au legătură cu problemele reglementate prin prezentul regulament
  : | (1a)
     
  În absența unor astfel de norme interne privind conflictele de legi: |
| (a) | orice referire la legea acestui stat se interpretează, în scopul stabilirii legii aplicabile în temeiul prezentului regulament, ca privind legea în vigoare în unitatea teritorială în cauză
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

State cu
  două sau
  mai multe sisteme
  de drept –
  conflicte
  teritoriale
  de legi

State cu mai multe sisteme
  juridice -
  conflicte de legi
  teritoriale

(1)
     
  În cazul în care legea specificată în prezentul regulament este aceea a unui stat care cuprinde
  mai multe unități teritoriale, fiecare
  având propriile sale norme
  de drept
  privind regimul matrimonial, normele interne privind conflictele de legi ale statului respectiv stabilesc unitatea teritorială relevantă ale cărei norme de drept se aplică.

În cazul în care un stat se compune din
  mai multe unități teritoriale, fiecare
  dintre acestea având propriul său sistem
  de drept
  sau propriul său set de norme ce au legătură cu problemele reglementate prin prezentul regulament
  :

(1a)
     
  În absența unor astfel de norme interne privind conflictele de legi:

(a)

orice referire la legea acestui stat se interpretează, în scopul stabilirii legii aplicabile în temeiul prezentului regulament, ca privind legea în vigoare în unitatea teritorială în cauză
  ;

| (a) | orice trimitere la legea statului menționată la alineatul (1) se interpretează, în sensul stabilirii legii aplicabile în temeiul dispozițiilor privind reședința obișnuită a soților, ca făcând trimitere la legea unității teritoriale în care își au reședința obișnuită soții; |
| --- | --- |

(a)

orice trimitere la legea statului menționată la alineatul (1) se interpretează, în sensul stabilirii legii aplicabile în temeiul dispozițiilor privind reședința obișnuită a soților, ca făcând trimitere la legea unității teritoriale în care își au reședința obișnuită soții;

| (b) | orice
  referire la reședința obișnuită în acel stat
  se interpretează ca
  privind reședința obișnuită într-o unitate teritorială
  ; |
| --- | --- |

(b)

orice
  referire la reședința obișnuită în acel stat
  se interpretează ca
  privind reședința obișnuită într-o unitate teritorială
  ;

| (b) | orice
  trimitere la legea statului menționată la alineatul (1)
  se interpretează
  , în sensul stabilirii legii aplicabile în temeiul dispozițiilor privind cetățenia soților,
  ca
  făcând trimitere la legea unității teritoriale cu care soții au cea mai strânsă legătură
  ; |
| --- | --- |

(b)

orice
  trimitere la legea statului menționată la alineatul (1)
  se interpretează
  , în sensul stabilirii legii aplicabile în temeiul dispozițiilor privind cetățenia soților,
  ca
  făcând trimitere la legea unității teritoriale cu care soții au cea mai strânsă legătură
  ;

| (c) | orice
  referire la cetățenie privește unitatea teritorială stabilită prin
  legea
  acestui stat sau
  , în
  absența unor norme
  aplicabile,
  unitatea teritorială aleasă de părți, sau, în absența unei astfel de alegeri, unitatea teritorială cu
  care
  soțul sau soții au legăturile cele mai strânse
  . |
| --- | --- |

(c)

orice
  referire la cetățenie privește unitatea teritorială stabilită prin
  legea
  acestui stat sau
  , în
  absența unor norme
  aplicabile,
  unitatea teritorială aleasă de părți, sau, în absența unei astfel de alegeri, unitatea teritorială cu
  care
  soțul sau soții au legăturile cele mai strânse
  .

| (c) | orice
  trimitere la
  legea
  statului menționată la alineatul (1) se interpretează
  , în
  sensul stabilirii legii
  aplicabile
  în temeiul oricăror altor dispoziții privind alte elemente ca factori de legătură
  ,
  ca făcând trimitere la legea unității teritoriale în
  care
  se situează elementul relevant
  . |
| --- | --- |

(c)

orice
  trimitere la
  legea
  statului menționată la alineatul (1) se interpretează
  , în
  sensul stabilirii legii
  aplicabile
  în temeiul oricăror altor dispoziții privind alte elemente ca factori de legătură
  ,
  ca făcând trimitere la legea unității teritoriale în
  care
  se situează elementul relevant
  .

[Corespunde articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 25 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 25a |
| | State cu două sau mai multe sisteme juridice – conflicte de legi interpersonale |
| | În privința unui stat care are două sau mai multe sisteme de drept sau ansambluri de norme aplicabile diferitelor categorii de persoane în ceea ce privește regimurile matrimoniale, orice trimitere la legea unui astfel de stat se interpretează ca făcând trimitere la sistemul de drept sau la ansamblul de norme determinate de normele în vigoare în acel stat. În lipsa unor astfel de norme, se aplică sistemul de drept sau ansamblul de norme cu care soții au cea mai strânsă legătură. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 25a

State cu două sau mai multe sisteme juridice – conflicte de legi interpersonale

În privința unui stat care are două sau mai multe sisteme de drept sau ansambluri de norme aplicabile diferitelor categorii de persoane în ceea ce privește regimurile matrimoniale, orice trimitere la legea unui astfel de stat se interpretează ca făcând trimitere la sistemul de drept sau la ansamblul de norme determinate de normele în vigoare în acel stat. În lipsa unor astfel de norme, se aplică sistemul de drept sau ansamblul de norme cu care soții au cea mai strânsă legătură.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 25 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 25b |
| | Neaplicarea prezentului regulament la conflictele de legi interne |
| | Un stat membru care conține mai multe unități teritoriale care au, fiecare în parte, propriile lor norme de drept în materie de regimuri matrimoniale nu este obligat să aplice prezentul regulament în cazul conflictelor de legi care privesc exclusiv aceste unități teritoriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 25b

Neaplicarea prezentului regulament la conflictele de legi interne

Un stat membru care conține mai multe unități teritoriale care au, fiecare în parte, propriile lor norme de drept în materie de regimuri matrimoniale nu este obligat să aplice prezentul regulament în cazul conflictelor de legi care privesc exclusiv aceste unități teritoriale.

[Corespunde articolului 38 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul unei contestații, orice parte interesată care invocă pe cale principală recunoașterea unei hotărâri
  judecătorești
  poate solicita, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolele
  [38-56] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  , ca
  hotărârea
  să fie recunoscută. | (2)   În cazul unei contestații, orice parte interesată care invocă pe cale principală recunoașterea unei hotărâri poate solicita, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolele
  31b-31o
  , ca
  respectiva hotărâre
  să fie recunoscută. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   În cazul unei contestații, orice parte interesată care invocă pe cale principală recunoașterea unei hotărâri
  judecătorești
  poate solicita, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolele
  [38-56] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  , ca
  hotărârea
  să fie recunoscută.

(2)   În cazul unei contestații, orice parte interesată care invocă pe cale principală recunoașterea unei hotărâri poate solicita, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolele
  31b-31o
  , ca
  respectiva hotărâre
  să fie recunoscută.

[Corespunde articolului 39 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 27 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru
  solicitat
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru
  solicitat
  ;

| (a) | recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru
  în care este solicitată recunoașterea
  ; |
| --- | --- |

(a)

recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru
  în care este solicitată recunoașterea
  ;

[Corespunde articolului 40 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 27 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | hotărârea
  este
  ireconciliabilă
  cu o hotărâre pronunțată
  într-o cauză
  între aceleași părți în statul membru
  solicitat
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

hotărârea
  este
  ireconciliabilă
  cu o hotărâre pronunțată
  într-o cauză
  între aceleași părți în statul membru
  solicitat
  ;

| (c) | este
  contradictorie
  cu o hotărâre pronunțată
  în cadrul unor proceduri
  între aceleași părți în statul membru
  în care se solicită recunoașterea
  ; |
| --- | --- |

(c)

este
  contradictorie
  cu o hotărâre pronunțată
  în cadrul unor proceduri
  între aceleași părți în statul membru
  în care se solicită recunoașterea
  ;

[Corespunde articolului 40 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 27 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | hotărârea
  este
  ireconciliabilă
  cu o hotărâre
  judecătorească
  pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț între aceleași părți
  într-un litigiu
  având același obiect
  și aceeași cauză, cu condiția ca
  hotărârea pronunțată anterior
  să întrunească
  condițiile necesare pentru
  a fi recunoscută
  în statul membru
  solicitat
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

hotărârea
  este
  ireconciliabilă
  cu o hotărâre
  judecătorească
  pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț între aceleași părți
  într-un litigiu
  având același obiect
  și aceeași cauză, cu condiția ca
  hotărârea pronunțată anterior
  să întrunească
  condițiile necesare pentru
  a fi recunoscută
  în statul membru
  solicitat
  .

| (d) | este
  contradictorie
  cu o hotărâre pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț
  în cadrul unor proceduri
  între aceleași părți
  și
  având același obiect
  , atunci când
  hotărârea pronunțată anterior
  întrunește
  condițiile necesare pentru
  recunoașterea sa
  în statul membru
  în care se solicită recunoașterea
  . |
| --- | --- |

(d)

este
  contradictorie
  cu o hotărâre pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț
  în cadrul unor proceduri
  între aceleași părți
  și
  având același obiect
  , atunci când
  hotărârea pronunțată anterior
  întrunește
  condițiile necesare pentru
  recunoașterea sa
  în statul membru
  în care se solicită recunoașterea
  .

[Corespunde articolului 40 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În
  nicio situație nu se poate revizui fondul hotărârii judecătorești pronunțate în străinătate
  . | O hotărâre pronunțată într-un stat membru nu poate face,
  în
  niciun caz, obiectul unei revizuiri pe fond
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În
  nicio situație nu se poate revizui fondul hotărârii judecătorești pronunțate în străinătate
  .

O hotărâre pronunțată într-un stat membru nu poate face,
  în
  niciun caz, obiectul unei revizuiri pe fond
  .

[Corespunde articolului 41 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Articolul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Instanța judecătorească dintr-un stat membru sesizată cu o cerere de recunoaștere a unei hotărâri judecătorești pronunțate într-un alt stat membru poate suspenda procedura în cazul în care aceasta face obiectul unei căi de atac ordinare. | Instanța judecătorească dintr-un stat membru sesizată cu o cerere de recunoaștere a unei hotărâri judecătorești pronunțate într-un alt stat membru poate suspenda procedura în cazul în care aceasta face obiectul unei căi de atac ordinare
  în statul membru de origine
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Instanța judecătorească dintr-un stat membru sesizată cu o cerere de recunoaștere a unei hotărâri judecătorești pronunțate într-un alt stat membru poate suspenda procedura în cazul în care aceasta face obiectul unei căi de atac ordinare.

Instanța judecătorească dintr-un stat membru sesizată cu o cerere de recunoaștere a unei hotărâri judecătorești pronunțate într-un alt stat membru poate suspenda procedura în cazul în care aceasta face obiectul unei căi de atac ordinare
  în statul membru de origine
  .

[Corespunde articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Articolul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Hotărârile
  judecătorești
  pronunțate într-un stat membru și
  care sunt
  executorii în
  acest
  stat membru
  sunt puse în executare în celelalte
  state membre în conformitate cu articolele
  [38-56 și 58] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001. | Hotărârile pronunțate într-un stat membru și executorii în
  acel
  stat membru
  au forță executorie în alte
  state membre
  atunci când, la cererea oricăreia dintre părțile interesate, a fost încuviințată executarea acestora
  în
  statele respective în
  conformitate cu
  procedura prevăzută la
  articolele 
  31b-31o. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Hotărârile
  judecătorești
  pronunțate într-un stat membru și
  care sunt
  executorii în
  acest
  stat membru
  sunt puse în executare în celelalte
  state membre în conformitate cu articolele
  [38-56 și 58] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001.

Hotărârile pronunțate într-un stat membru și executorii în
  acel
  stat membru
  au forță executorie în alte
  state membre
  atunci când, la cererea oricăreia dintre părțile interesate, a fost încuviințată executarea acestora
  în
  statele respective în
  conformitate cu
  procedura prevăzută la
  articolele 
  31b-31o.

[Corespunde articolului 43 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 31 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31a |
| | Stabilirea domiciliului |
| | Pentru a stabili dacă, în sensul procedurii prevăzute la articolele 31b-31o, o parte își are domiciliul în statul membru de executare, instanța judecătorească sesizată aplică legea internă a statului membru respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31a

Stabilirea domiciliului

Pentru a stabili dacă, în sensul procedurii prevăzute la articolele 31b-31o, o parte își are domiciliul în statul membru de executare, instanța judecătorească sesizată aplică legea internă a statului membru respectiv.

[Corespunde articolului 44 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 31 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31b |
| | Competența instanțelor locului |
| | (1)
     
  Cererea de încuviințare a executării se prezintă instanței judecătorești sau autorității competente din statul membru de executare, comunicată Comisiei de către statul membru respectiv în conformitate cu articolul 37. |
| | (2)
     
  Competența teritorială este determinată de locul de domiciliu al părții împotriva căreia se solicită executarea sau de locul de executare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31b

Competența instanțelor locului

(1)
     
  Cererea de încuviințare a executării se prezintă instanței judecătorești sau autorității competente din statul membru de executare, comunicată Comisiei de către statul membru respectiv în conformitate cu articolul 37.

(2)
     
  Competența teritorială este determinată de locul de domiciliu al părții împotriva căreia se solicită executarea sau de locul de executare.

[Corespunde articolului 45 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Articolul 31 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31c |
| | Procedura |
| | (1)
     
  Procedura de depunere a cererii este reglementată de legislația statului membru de executare. |
| | (2)
     
  Reclamantul nu are obligația de a avea o adresă poștală sau un reprezentant autorizat în statul membru de executare. |
| | (3)
     
  Cererea este însoțită de următoarele documente: |
| | (a) | o copie a hotărârii care să întrunească toate condițiile necesare în vederea stabilirii autenticității sale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31c

Procedura

(1)
     
  Procedura de depunere a cererii este reglementată de legislația statului membru de executare.

(2)
     
  Reclamantul nu are obligația de a avea o adresă poștală sau un reprezentant autorizat în statul membru de executare.

(3)
     
  Cererea este însoțită de următoarele documente:

(a)

o copie a hotărârii care să întrunească toate condițiile necesare în vederea stabilirii autenticității sale;

| (b) | atestatul eliberat de instanța judecătorească sau autoritatea competentă din statul membru de origine în forma stabilită în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 37c alineatul (2), fără a aduce atingere articolului 31d. |
| --- | --- |

(b)

atestatul eliberat de instanța judecătorească sau autoritatea competentă din statul membru de origine în forma stabilită în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 37c alineatul (2), fără a aduce atingere articolului 31d.

[Corespunde articolului 46 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Articolul 31 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31d |
| | Neprezentarea atestatului |
| | (1)
     
  În cazul neprezentării atestatului prevăzut la articolul 31c alineatul (3) litera (b), instanța sau autoritatea competentă poate să fixeze un termen pentru prezentarea acestuia sau să accepte un document echivalent sau, în cazul în care consideră că dispune de suficiente informații, să se dispenseze de prezentarea acestui document. |
| | (2)
     
  La cererea instanței judecătorești sau a autorității competente, se prezintă traducerea documentelor. Traducerea se efectuează de către o persoană autorizată în acest scop în unul dintre statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31d

Neprezentarea atestatului

(1)
     
  În cazul neprezentării atestatului prevăzut la articolul 31c alineatul (3) litera (b), instanța sau autoritatea competentă poate să fixeze un termen pentru prezentarea acestuia sau să accepte un document echivalent sau, în cazul în care consideră că dispune de suficiente informații, să se dispenseze de prezentarea acestui document.

(2)
     
  La cererea instanței judecătorești sau a autorității competente, se prezintă traducerea documentelor. Traducerea se efectuează de către o persoană autorizată în acest scop în unul dintre statele membre.

[Corespunde articolului 47 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Articolul 31 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31e |
| | Încuviințarea executării |
| | Hotărârea este declarată ca executorie imediat după îndeplinirea formalităților prevăzute la articolul 31c, fără a fi revizuită în conformitate cu articolul 27. Partea împotriva căreia se solicită executarea nu poate formula apărări în această etapă a procedurii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31e

Încuviințarea executării

Hotărârea este declarată ca executorie imediat după îndeplinirea formalităților prevăzute la articolul 31c, fără a fi revizuită în conformitate cu articolul 27. Partea împotriva căreia se solicită executarea nu poate formula apărări în această etapă a procedurii.

[Corespunde articolului 48 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Articolul 31 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31f |
| | Comunicarea hotărârii privind cererea de încuviințare a executării |
| | (1)
     
  Hotărârea privind cererea de încuviințare a executării este adusă de îndată la cunoștința reclamantului, în conformitate cu procedura prevăzută de legea statului membru de executare. |
| | (2)
     
  Hotărârea de încuviințare a executării este comunicată părții împotriva căreia se solicită executarea, însoțită de hotărârea pentru care s-a solicitat executarea, în cazul în care aceasta nu a fost deja comunicată părții în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31f

Comunicarea hotărârii privind cererea de încuviințare a executării

(1)
     
  Hotărârea privind cererea de încuviințare a executării este adusă de îndată la cunoștința reclamantului, în conformitate cu procedura prevăzută de legea statului membru de executare.

(2)
     
  Hotărârea de încuviințare a executării este comunicată părții împotriva căreia se solicită executarea, însoțită de hotărârea pentru care s-a solicitat executarea, în cazul în care aceasta nu a fost deja comunicată părții în cauză.

[Corespunde articolului 49 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Articolul 31 g (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31 g |
| | Calea de atac împotriva hotărârii privind cererea de încuviințare a executării |
| | (1)
     
  Oricare dintre părți poate exercita o cale de atac împotriva hotărârii privind cererea de încuviințare a executării. |
| | (2)
     
  Acțiunea se introduce la instanța judecătorească comunicată Comisiei de către statul membru respectiv, în conformitate cu articolul 37. |
| | (3)
     
  Acțiunea se soluționează în conformitate cu normele care reglementează procedura contradictorie. |
| | (4)
     
  Dacă partea împotriva căreia se solicită executarea nu se înfățișează în fața instanței judecătorești sesizate cu calea de atac declarată de reclamant, se aplică dispozițiile articolului 11 chiar și în cazul în care partea împotriva căreia se solicită executarea nu își are domiciliul într-unul dintre statele membre. |
| | (5)
     
  Acțiunea împotriva hotărârii de încuviințare a executării se introduce în termen de 30 de zile de la data notificării sau a comunicării acesteia. Dacă partea împotriva căreia se solicită executarea are domiciliul pe teritoriul unui stat membru, altul decât cel în care s-a pronunțat hotărârea de încuviințare a executării, termenul pentru exercitarea căii de atac este de 60 de zile și începe să curgă de la data notificării sau a comunicării care a fost fie înmânată direct persoanei respective, fie trimisă la reședința acesteia. Acest termen nu poate fi prelungit pe motiv de distanță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31 g

Calea de atac împotriva hotărârii privind cererea de încuviințare a executării

(1)
     
  Oricare dintre părți poate exercita o cale de atac împotriva hotărârii privind cererea de încuviințare a executării.

(2)
     
  Acțiunea se introduce la instanța judecătorească comunicată Comisiei de către statul membru respectiv, în conformitate cu articolul 37.

(3)
     
  Acțiunea se soluționează în conformitate cu normele care reglementează procedura contradictorie.

(4)
     
  Dacă partea împotriva căreia se solicită executarea nu se înfățișează în fața instanței judecătorești sesizate cu calea de atac declarată de reclamant, se aplică dispozițiile articolului 11 chiar și în cazul în care partea împotriva căreia se solicită executarea nu își are domiciliul într-unul dintre statele membre.

(5)
     
  Acțiunea împotriva hotărârii de încuviințare a executării se introduce în termen de 30 de zile de la data notificării sau a comunicării acesteia. Dacă partea împotriva căreia se solicită executarea are domiciliul pe teritoriul unui stat membru, altul decât cel în care s-a pronunțat hotărârea de încuviințare a executării, termenul pentru exercitarea căii de atac este de 60 de zile și începe să curgă de la data notificării sau a comunicării care a fost fie înmânată direct persoanei respective, fie trimisă la reședința acesteia. Acest termen nu poate fi prelungit pe motiv de distanță.

[Corespunde articolului 50 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Articolul 31 h (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31h |
| | Procedura de contestare a hotărârii pronunțate ca urmare a exercitării căii de atac |
| | Hotărârea pronunțată ca urmare a exercitării căii de atac poate fi contestată numai prin procedura comunicată Comisiei de către statul membru respectiv, în conformitate cu articolul 37. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31h

Procedura de contestare a hotărârii pronunțate ca urmare a exercitării căii de atac

Hotărârea pronunțată ca urmare a exercitării căii de atac poate fi contestată numai prin procedura comunicată Comisiei de către statul membru respectiv, în conformitate cu articolul 37.

[Corespunde articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Articolul 31 i (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31i |
| | Refuzul sau revocarea unei hotărâri de încuviințare a executării |
| | Instanța sesizată cu calea de atac prevăzută la articolul 31 g sau 31h nu poate refuza sau revoca o hotărâre de încuviințare a executării decât pentru unul dintre motivele prevăzute la articolul 27. Instanța se pronunță fără întârziere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31i

Refuzul sau revocarea unei hotărâri de încuviințare a executării

Instanța sesizată cu calea de atac prevăzută la articolul 31 g sau 31h nu poate refuza sau revoca o hotărâre de încuviințare a executării decât pentru unul dintre motivele prevăzute la articolul 27. Instanța se pronunță fără întârziere.

[Corespunde articolului 52 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Articolul 31 j (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31j |
| | Suspendarea procedurilor |
| | Instanța sesizată cu calea de atac prevăzută la articolul 31 g sau 31h suspendă procedurile la cererea părții împotriva căreia se solicită executarea, dacă se suspendă încuviințarea executării hotărârii judecătorești în statul membru de origine ca urmare a exercitării unei căi de atac. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31j

Suspendarea procedurilor

Instanța sesizată cu calea de atac prevăzută la articolul 31 g sau 31h suspendă procedurile la cererea părții împotriva căreia se solicită executarea, dacă se suspendă încuviințarea executării hotărârii judecătorești în statul membru de origine ca urmare a exercitării unei căi de atac.

[Corespunde articolului 53 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Articolul 31 k (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31k |
| | Măsuri provizorii, inclusiv măsuri asigurătorii |
| | (1)
     
  În cazul în care o hotărâre trebuie să fie recunoscută în conformitate cu prezenta secțiune, nimic nu îl împiedică pe reclamant să solicite aplicarea de măsuri provizorii, inclusiv de măsuri asigurătorii, prevăzute de legea statului membru de executare fără să fie necesară încuviințarea executării hotărârii respective în temeiul articolului 31e. |
| | (2)
     
  Hotărârea de încuviințare a executării determină de drept autorizarea luării oricăror măsuri asigurătorii. |
| | (3)
     
  Pe durata termenului prevăzut pentru introducerea unei căi de atac împotriva hotărârii de încuviințare a executării în conformitate cu articolul 31 g alineatul (5) și până la pronunțarea unei hotărâri nu se pot lua decât măsuri asigurătorii privind bunurile părții împotriva căreia se solicită executarea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31k

Măsuri provizorii, inclusiv măsuri asigurătorii

(1)
     
  În cazul în care o hotărâre trebuie să fie recunoscută în conformitate cu prezenta secțiune, nimic nu îl împiedică pe reclamant să solicite aplicarea de măsuri provizorii, inclusiv de măsuri asigurătorii, prevăzute de legea statului membru de executare fără să fie necesară încuviințarea executării hotărârii respective în temeiul articolului 31e.

(2)
     
  Hotărârea de încuviințare a executării determină de drept autorizarea luării oricăror măsuri asigurătorii.

(3)
     
  Pe durata termenului prevăzut pentru introducerea unei căi de atac împotriva hotărârii de încuviințare a executării în conformitate cu articolul 31 g alineatul (5) și până la pronunțarea unei hotărâri nu se pot lua decât măsuri asigurătorii privind bunurile părții împotriva căreia se solicită executarea.

[Corespunde articolului 54 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Articolul 31 l (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31l |
| | Forță executorie parțială |
| | (1)
     
  Dacă o hotărâre statuează asupra mai multor capete de cerere și hotărârea de încuviințare a executării nu poate fi pronunțată în cazul tuturor acestora, instanța judecătorească sau autoritatea competentă se pronunță în cazul unuia sau al mai multora dintre aceste capete de cerere. |
| | (2)
     
  Reclamantul poate solicita ca hotărârea de încuviințare a executării să se limiteze la anumite părți din hotărâre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31l

Forță executorie parțială

(1)
     
  Dacă o hotărâre statuează asupra mai multor capete de cerere și hotărârea de încuviințare a executării nu poate fi pronunțată în cazul tuturor acestora, instanța judecătorească sau autoritatea competentă se pronunță în cazul unuia sau al mai multora dintre aceste capete de cerere.

(2)
     
  Reclamantul poate solicita ca hotărârea de încuviințare a executării să se limiteze la anumite părți din hotărâre.

[Corespunde articolului 55 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Articolul 31 m (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31m |
| | Asistența juridică |
| | Reclamantul care a beneficiat, integral sau parțial, de asistență juridică sau de o scutire de taxe sau cheltuieli de judecată în statul membru de origine este îndreptățit să beneficieze, în cadrul oricărei acțiuni introduse pentru încuviințarea executării hotărârii, la asistența juridică cea mai favorabilă sau de scutirea de taxe și cheltuieli de judecată cea mai extinsă prevăzută de legea statului membru de executare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31m

Asistența juridică

Reclamantul care a beneficiat, integral sau parțial, de asistență juridică sau de o scutire de taxe sau cheltuieli de judecată în statul membru de origine este îndreptățit să beneficieze, în cadrul oricărei acțiuni introduse pentru încuviințarea executării hotărârii, la asistența juridică cea mai favorabilă sau de scutirea de taxe și cheltuieli de judecată cea mai extinsă prevăzută de legea statului membru de executare.

[Corespunde articolului 56 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Articolul 31 n (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31n |
| | Lipsa cauțiunii sau a garanției |
| | Nicio cauțiune sau garanție, indiferent de denumire, nu poate fi impusă unei părți care, într-un stat membru, solicită recunoașterea, încuviințarea executării sau executarea unei hotărâri pronunțate într-un alt stat membru pe motiv că este resortisant străin sau că nu își are domiciliul sau reședința în statul membru de executare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31n

Lipsa cauțiunii sau a garanției

Nicio cauțiune sau garanție, indiferent de denumire, nu poate fi impusă unei părți care, într-un stat membru, solicită recunoașterea, încuviințarea executării sau executarea unei hotărâri pronunțate într-un alt stat membru pe motiv că este resortisant străin sau că nu își are domiciliul sau reședința în statul membru de executare.

[Corespunde articolului 57 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Articolul 31 o (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 31o |
| | Scutirea de impozite, prelevări sau taxe |
| | În cadrul acțiunii introduse pentru încuviințarea executării hotărârii, în statul membru de executare nu pot fi percepute niciun fel de impozite, prelevări sau taxe calculate proporțional cu valoarea litigiului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 31o

Scutirea de impozite, prelevări sau taxe

În cadrul acțiunii introduse pentru încuviințarea executării hotărârii, în statul membru de executare nu pot fi percepute niciun fel de impozite, prelevări sau taxe calculate proporțional cu valoarea litigiului.

[Corespunde articolului 58 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Articolul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Recunoașterea
  actelor autentice | Acceptarea actelor autentice |
| (1)   
  Actele autentice întocmite
  într-un stat membru
  sunt recunoscute în celelalte state membre
  , cu
  excepția cazului în care se contestă validitatea acestor acte în conformitate cu legea aplicabilă și cu
  condiția
  ca o astfel de recunoaștere
  să nu
  fie
  vădit
  contrară
  ordinii publice
  a statului
  membru
  solicitat
  . | (1)   
  Un act autentic întocmit
  într-un stat membru
  are aceleași efecte probatorii în alt stat membru pe care le are în statul membru de origine sau efectele cele mai apropiate
  , cu condiția să nu
  contravină în mod
  vădit ordinii publice
  din statul
  membru
  în cauză
  . |
| | Persoana care dorește să utilizeze un act autentic într-un alt stat membru poate solicita autorității care întocmește actul autentic în statul membru de origine să completeze formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 37c alineatul (2), care descrie efectele probatorii pe care actul autentic le produce în statul membru de origine. |
| | (1a)
     
  Orice contestare a caracterului autentic al unui act autentic se face în fața instanțelor judecătorești din statul membru de origine și se soluționează în temeiul dreptului statului respectiv. Actul autentic contestat nu produce efecte probatorii într-un alt stat membru atât timp cât acțiunea de contestare se află pe rolul instanței judecătorești competente. |
| | (1b)
     
  Orice contestare a actelor juridice sau a rapoartelor juridice înregistrate de un act autentic se face în fața instanțelor judecătorești competente în temeiul prezentului regulament și se soluționează în temeiul legii aplicabile în conformitate cu capitolul III sau în temeiul dreptului menționat la articolul 36. Actul autentic contestat nu produce efecte probatorii într-un stat membru, altul decât statul membru de origine, în ceea ce privește chestiunea contestată, atât timp cât acțiunea de contestare se află pe rolul instanței judecătorești competente. |
| | (1c)
     
  Dacă actele juridice sau raporturile juridice înregistrate într-un act autentic în materie de regim patrimonial sunt invocate pe cale accesorie înaintea unei instanțe judecătorești a unui stat membru, aceasta din urmă este competentă în materie. |
| (2)
     
  Recunoașterea actelor autentice are ca efect de a conferi acestora forță probantă în ceea ce privește conținutul și o prezumție relativă de validitate. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Recunoașterea
  actelor autentice

Acceptarea actelor autentice

(1)   
  Actele autentice întocmite
  într-un stat membru
  sunt recunoscute în celelalte state membre
  , cu
  excepția cazului în care se contestă validitatea acestor acte în conformitate cu legea aplicabilă și cu
  condiția
  ca o astfel de recunoaștere
  să nu
  fie
  vădit
  contrară
  ordinii publice
  a statului
  membru
  solicitat
  .

(1)   
  Un act autentic întocmit
  într-un stat membru
  are aceleași efecte probatorii în alt stat membru pe care le are în statul membru de origine sau efectele cele mai apropiate
  , cu condiția să nu
  contravină în mod
  vădit ordinii publice
  din statul
  membru
  în cauză
  .

Persoana care dorește să utilizeze un act autentic într-un alt stat membru poate solicita autorității care întocmește actul autentic în statul membru de origine să completeze formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 37c alineatul (2), care descrie efectele probatorii pe care actul autentic le produce în statul membru de origine.

(1a)
     
  Orice contestare a caracterului autentic al unui act autentic se face în fața instanțelor judecătorești din statul membru de origine și se soluționează în temeiul dreptului statului respectiv. Actul autentic contestat nu produce efecte probatorii într-un alt stat membru atât timp cât acțiunea de contestare se află pe rolul instanței judecătorești competente.

(1b)
     
  Orice contestare a actelor juridice sau a rapoartelor juridice înregistrate de un act autentic se face în fața instanțelor judecătorești competente în temeiul prezentului regulament și se soluționează în temeiul legii aplicabile în conformitate cu capitolul III sau în temeiul dreptului menționat la articolul 36. Actul autentic contestat nu produce efecte probatorii într-un stat membru, altul decât statul membru de origine, în ceea ce privește chestiunea contestată, atât timp cât acțiunea de contestare se află pe rolul instanței judecătorești competente.

(1c)
     
  Dacă actele juridice sau raporturile juridice înregistrate într-un act autentic în materie de regim patrimonial sunt invocate pe cale accesorie înaintea unei instanțe judecătorești a unui stat membru, aceasta din urmă este competentă în materie.

(2)
     
  Recunoașterea actelor autentice are ca efect de a conferi acestora forță probantă în ceea ce privește conținutul și o prezumție relativă de validitate.

[Corespunde articolului 59 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Articolul 33

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  Actele autentice întocmite și executorii într-un stat
  membru
  sunt, la cerere, declarate executorii într-un
  alt stat membru, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele
  [38-57] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001. | (1)   
  Executarea unui act autentic care este executoriu în statul
  membru
  de origine este încuviințată în
  alt stat membru
  la cererea oricărei părți interesate
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele
  31b-31o. |
| | (1a)
     
  În sensul articolului 31c alineatul (3) litera (b), la cererea oricărei părți interesate, autoritatea care a întocmit actul autentic eliberează un atestat folosind formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 37c alineatul (2). |
| (2)   Instanța
  la care se introduce o acțiune
  în temeiul
  articolelor [43 și 44] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001 respinge cererea de încuviințare a executării
  sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea actului autentic este vădit contrară ordinii publice din statul membru
  solicitat
  . | (2)   Instanța
  judecătorească sesizată cu un recurs
  în temeiul
  articolului 31 g
  sau
  31h refuză sau
  revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea actului autentic este vădit contrară ordinii publice din statul membru
  de executare
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   
  Actele autentice întocmite și executorii într-un stat
  membru
  sunt, la cerere, declarate executorii într-un
  alt stat membru, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele
  [38-57] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001.

(1)   
  Executarea unui act autentic care este executoriu în statul
  membru
  de origine este încuviințată în
  alt stat membru
  la cererea oricărei părți interesate
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele
  31b-31o.

(1a)
     
  În sensul articolului 31c alineatul (3) litera (b), la cererea oricărei părți interesate, autoritatea care a întocmit actul autentic eliberează un atestat folosind formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 37c alineatul (2).

(2)   Instanța
  la care se introduce o acțiune
  în temeiul
  articolelor [43 și 44] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001 respinge cererea de încuviințare a executării
  sau revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea actului autentic este vădit contrară ordinii publice din statul membru
  solicitat
  .

(2)   Instanța
  judecătorească sesizată cu un recurs
  în temeiul
  articolului 31 g
  sau
  31h refuză sau
  revocă hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea actului autentic este vădit contrară ordinii publice din statul membru
  de executare
  .

[Corespunde articolului 60 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Articolul 34

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Recunoașterea și
  forța executorie a tranzacțiilor judiciare | Forța executorie a tranzacțiilor judiciare |
| Tranzacțiile judiciare executorii în statul membru de origine sunt
  recunoscute și
  declarate executorii
  într-un
  alt stat membru, la cererea
  oricăreia din părțile
  interesate
  , în aceleași condiții ca și actele autentice
  . Instanța judecătorească sesizată
  cu acțiunea prevăzută la articolul [43 sau 44] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  refuză
  cererea
  de încuviințare a executării
  sau revocă
  hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea
  tranzacției judiciare
  este vădit contrară ordinii publice din statul membru de executare. | (1)
     Tranzacțiile judiciare
  care sunt
  executorii în statul membru de origine sunt declarate executorii
  în
  alt stat membru la cererea
  oricărei părți
  interesate
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 31b-31o
  . |
| | (1a)
     
  În sensul articolului 31c alineatul (3) litera (b), la cererea oricărei părți interesate, instanța judecătorească care a aprobat tranzacția judiciară sau în fața căreia aceasta a fost încheiată eliberează un atestat folosind formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 37c alineatul (2). |
| | (1b)
     Instanța judecătorească sesizată
  cu un recurs în temeiul articolului 31 g sau 31h
  refuză
  sau revocă
  hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea
  actului autentic
  este vădit contrară ordinii publice din statul membru de executare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Recunoașterea și
  forța executorie a tranzacțiilor judiciare

Forța executorie a tranzacțiilor judiciare

Tranzacțiile judiciare executorii în statul membru de origine sunt
  recunoscute și
  declarate executorii
  într-un
  alt stat membru, la cererea
  oricăreia din părțile
  interesate
  , în aceleași condiții ca și actele autentice
  . Instanța judecătorească sesizată
  cu acțiunea prevăzută la articolul [43 sau 44] din Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  refuză
  cererea
  de încuviințare a executării
  sau revocă
  hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea
  tranzacției judiciare
  este vădit contrară ordinii publice din statul membru de executare.

(1)
     Tranzacțiile judiciare
  care sunt
  executorii în statul membru de origine sunt declarate executorii
  în
  alt stat membru la cererea
  oricărei părți
  interesate
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 31b-31o
  .

(1a)
     
  În sensul articolului 31c alineatul (3) litera (b), la cererea oricărei părți interesate, instanța judecătorească care a aprobat tranzacția judiciară sau în fața căreia aceasta a fost încheiată eliberează un atestat folosind formularul elaborat în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 37c alineatul (2).

(1b)
     Instanța judecătorească sesizată
  cu un recurs în temeiul articolului 31 g sau 31h
  refuză
  sau revocă
  hotărârea de încuviințare a executării numai dacă executarea
  actului autentic
  este vădit contrară ordinii publice din statul membru de executare.

[Corespunde articolului 61 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Articolul 35 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Opozabilitate față de terți | Protecția terților |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Opozabilitate față de terți

Protecția terților

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Cu toate acestea,
  dreptul unui stat membru poate să prevadă că
  un
  soț nu poate invoca opozabilitatea față de un
  terț
  a legii aplicabile regimului matrimonial în cazul în care unul
  dintre
  aceștia are reședința obișnuită pe teritoriul acestui stat membru și formalitățile de publicitate sau de înregistrare prevăzute de dreptul acestui stat membru nu au fost îndeplinite, cu excepția cazului în care terțul cunoștea sau ar fi trebuit să cunoască
  legea aplicabilă regimului matrimonial. | (2)   Cu toate acestea,
  în raportul juridic dintre unul dintre soți și
  un terț
  , niciunul
  dintre
  soți nu se poate baza pe
  legea aplicabilă regimului matrimonial
  , dacă soțul aflat într-un raport juridic cu un terț și acesta din urmă își au reședința obișnuită în același stat, altul decât statul a cărui lege este aplicabilă regimului matrimonial
  .
  În astfel de cazuri, legea statului membru în care își au reședința obișnuită respectivul soț și terțul se aplică efectelor regimului matrimonial asupra terțului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Cu toate acestea,
  dreptul unui stat membru poate să prevadă că
  un
  soț nu poate invoca opozabilitatea față de un
  terț
  a legii aplicabile regimului matrimonial în cazul în care unul
  dintre
  aceștia are reședința obișnuită pe teritoriul acestui stat membru și formalitățile de publicitate sau de înregistrare prevăzute de dreptul acestui stat membru nu au fost îndeplinite, cu excepția cazului în care terțul cunoștea sau ar fi trebuit să cunoască
  legea aplicabilă regimului matrimonial.

(2)   Cu toate acestea,
  în raportul juridic dintre unul dintre soți și
  un terț
  , niciunul
  dintre
  soți nu se poate baza pe
  legea aplicabilă regimului matrimonial
  , dacă soțul aflat într-un raport juridic cu un terț și acesta din urmă își au reședința obișnuită în același stat, altul decât statul a cărui lege este aplicabilă regimului matrimonial
  .
  În astfel de cazuri, legea statului membru în care își au reședința obișnuită respectivul soț și terțul se aplică efectelor regimului matrimonial asupra terțului.

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   
  Dreptul statului membru unde este situat un bun imobil poate să prevadă o normă similară cu cea de la alineatul (2) pentru raporturile juridice dintre un soț și un terț cu privire la acest bun imobil. | (3)   
  Alineatul (2) nu se aplică dacă: |
| | (a) | terțul cunoștea sau ar fi trebuit să cunoască legea aplicabilă regimului matrimonial sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   
  Dreptul statului membru unde este situat un bun imobil poate să prevadă o normă similară cu cea de la alineatul (2) pentru raporturile juridice dintre un soț și un terț cu privire la acest bun imobil.

(3)   
  Alineatul (2) nu se aplică dacă:

(a)

terțul cunoștea sau ar fi trebuit să cunoască legea aplicabilă regimului matrimonial sau

| (b) | au fost îndeplinite condițiile privind formalitățile de publicitate sau de înregistrare ale regimului matrimonial în conformitate cu legea statului în care își au reședința obișnuită terțul și soțul care este parte la raportul juridic cu terțul sau |
| --- | --- |

(b)

au fost îndeplinite condițiile privind formalitățile de publicitate sau de înregistrare ale regimului matrimonial în conformitate cu legea statului în care își au reședința obișnuită terțul și soțul care este parte la raportul juridic cu terțul sau

| (c) | în raporturile privind bunurile imobile, au fost îndeplinite condițiile privind formalitățile de publicitate sau de înregistrare ale regimului matrimonial în ceea ce privește bunurile imobile, în conformitate cu legea statului în care sunt situate bunurile imobile. |
| --- | --- |

(c)

în raporturile privind bunurile imobile, au fost îndeplinite condițiile privind formalitățile de publicitate sau de înregistrare ale regimului matrimonial în ceea ce privește bunurile imobile, în conformitate cu legea statului în care sunt situate bunurile imobile.

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Articolul - 36 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul - 36 |
| | Reședința obișnuită |
| | (1)
     
  În înțelesul prezentului regulament, reședința obișnuită a societăților și a altor organisme, constituite sau nu ca persoane juridice, este situată la sediul administrației lor centrale. |
| | Reședința obișnuită a unei persoane fizice acționând în exercitarea activității sale profesionale este locul unde această persoană își are sediul principal de activitate. |
| | (2)
     
  În cazul în care raportul juridic este încheiat în cadrul activității unei sucursale, a unei agenții sau a oricărei alte unități, sau în cazul în care, conform contractului, executarea acestuia incumbă unei astfel de sucursale, agenții sau unități, locul unde se află sucursala, agenția sau oricare altă unitate este considerat reședința obișnuită. |
| | (3)
     
  În scopul determinării locului unde se află reședința obișnuită, momentul relevant îl constituie data încheierii raportului juridic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul - 36

Reședința obișnuită

(1)
     
  În înțelesul prezentului regulament, reședința obișnuită a societăților și a altor organisme, constituite sau nu ca persoane juridice, este situată la sediul administrației lor centrale.

Reședința obișnuită a unei persoane fizice acționând în exercitarea activității sale profesionale este locul unde această persoană își are sediul principal de activitate.

(2)
     
  În cazul în care raportul juridic este încheiat în cadrul activității unei sucursale, a unei agenții sau a oricărei alte unități, sau în cazul în care, conform contractului, executarea acestuia incumbă unei astfel de sucursale, agenții sau unități, locul unde se află sucursala, agenția sau oricare altă unitate este considerat reședința obișnuită.

(3)
     
  În scopul determinării locului unde se află reședința obișnuită, momentul relevant îl constituie data încheierii raportului juridic.

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | denumirea și coordonatele instanțelor judecătorești competente sau ale autorităților competente în ceea ce privește cererile de încuviințare a executării în conformitate cu articolul 31b alineatul (1) și în ceea ce privește căile de atac exercitate împotriva hotărârilor cu privire la aceste cereri în conformitate cu articolul 31 g alineatul (2); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

denumirea și coordonatele instanțelor judecătorești competente sau ale autorităților competente în ceea ce privește cererile de încuviințare a executării în conformitate cu articolul 31b alineatul (1) și în ceea ce privește căile de atac exercitate împotriva hotărârilor cu privire la aceste cereri în conformitate cu articolul 31 g alineatul (2);

[Corespunde articolului 78 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 1 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | procedura menționată la articolul 31h de contestare a hotărârii pronunțate ca urmare a exercitării căii de atac; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(bb)

procedura menționată la articolul 31h de contestare a hotărârii pronunțate ca urmare a exercitării căii de atac;

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   
  Informațiile
  comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2)
  sunt puse la dispoziția publicului de către Comisie
  prin mijloacele corespunzătoare, în special prin intermediul site-ului multilingv al Rețelei Judiciare Europene în materie civilă si comercială. | (3)   
  Comisia pune la dispoziția publicului toate informațiile
  comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2)
  în mod simplu și
  prin mijloacele corespunzătoare, în special prin intermediul site-ului multilingv al Rețelei Judiciare Europene în materie civilă si comercială. |
| | Statele membre se asigură că informațiile de pe respectivul site internet multilingv sunt disponibile și prin intermediul oricărui site internet oficial pe care îl creează, în special prin furnizarea unui link către site-ul Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   
  Informațiile
  comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2)
  sunt puse la dispoziția publicului de către Comisie
  prin mijloacele corespunzătoare, în special prin intermediul site-ului multilingv al Rețelei Judiciare Europene în materie civilă si comercială.

(3)   
  Comisia pune la dispoziția publicului toate informațiile
  comunicate în conformitate cu alineatele (1) și (2)
  în mod simplu și
  prin mijloacele corespunzătoare, în special prin intermediul site-ului multilingv al Rețelei Judiciare Europene în materie civilă si comercială.

Statele membre se asigură că informațiile de pe respectivul site internet multilingv sunt disponibile și prin intermediul oricărui site internet oficial pe care îl creează, în special prin furnizarea unui link către site-ul Comisiei.

[Corespunde articolului 78 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Comisia introduce un instrument de informare și instruire a autorităților judiciare competente și a juriștilor în cauză, prin crearea unui portal web interactiv în toate limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii și prin instituirea unui sistem de schimb de experiență și de practici profesionale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Comisia introduce un instrument de informare și instruire a autorităților judiciare competente și a juriștilor în cauză, prin crearea unui portal web interactiv în toate limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii și prin instituirea unui sistem de schimb de experiență și de practici profesionale.

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Articolul 37 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 37a |
| | Stabilirea și modificarea ulterioară a listei cuprinzând informațiile menționate la articolul 2 alineatul (1a) |
| | (1)
     
  Pe baza notificărilor din partea statelor membre, Comisia stabilește lista celorlalte autorități și celorlalți profesioniști din domeniul juridic menționați la articolul 2 alineatul (1a). |
| | (2)
     
  Statele membre notifică Comisiei orice modificare ulterioară a informațiilor conținute în lista respectivă. Comisia modifică lista în consecință. |
| | (3)
     
  Comisia publică lista și orice modificări ulterioare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| | (4)
     
  Comisia pune la dispoziția publicului toate informațiile notificate în conformitate cu alineatele (1) și (2) prin orice alte mijloace adecvate, în special prin Rețeaua Judiciară Europeană în materie civilă și comercială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 37a

Stabilirea și modificarea ulterioară a listei cuprinzând informațiile menționate la articolul 2 alineatul (1a)

(1)
     
  Pe baza notificărilor din partea statelor membre, Comisia stabilește lista celorlalte autorități și celorlalți profesioniști din domeniul juridic menționați la articolul 2 alineatul (1a).

(2)
     
  Statele membre notifică Comisiei orice modificare ulterioară a informațiilor conținute în lista respectivă. Comisia modifică lista în consecință.

(3)
     
  Comisia publică lista și orice modificări ulterioare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(4)
     
  Comisia pune la dispoziția publicului toate informațiile notificate în conformitate cu alineatele (1) și (2) prin orice alte mijloace adecvate, în special prin Rețeaua Judiciară Europeană în materie civilă și comercială.

[Corespunde articolului 79 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Articolul 37 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 37b |
| | Stabilirea și modificarea ulterioară a atestatelor și a formularelor menționate la articolele 31c, 32, 33 și 34 |
| | Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind stabilirea și modificarea ulterioară a atestatelor și a formularelor menționate la articolele 31c, 32, 33 și 34. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 37c alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 37b

Stabilirea și modificarea ulterioară a atestatelor și a formularelor menționate la articolele 31c, 32, 33 și 34

Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind stabilirea și modificarea ulterioară a atestatelor și a formularelor menționate la articolele 31c, 32, 33 și 34. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 37c alineatul (2).

[Corespunde articolului 80 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Articolul 37 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 37c |
| | Procedura comitetului |
| | (1)
     
  Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. |
| | (2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 37c

Procedura comitetului

(1)
     
  Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

[Corespunde articolului 81 din Regulamentul (UE) nr. 650/2012.]

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   
  Dispozițiile capitolului III nu
  se aplică
  decât în cazul
  soților care
  s-au căsătorit sau care au desemnat legea aplicabilă regimului lor matrimonial
  ulterior datei de punere în aplicare a prezentului regulament. | (3)   
  Capitolul III
  se aplică
  exclusiv
  soților care, ulterior datei de punere în aplicare a prezentului regulament: |
| | (a) | s-au căsătorit sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   
  Dispozițiile capitolului III nu
  se aplică
  decât în cazul
  soților care
  s-au căsătorit sau care au desemnat legea aplicabilă regimului lor matrimonial
  ulterior datei de punere în aplicare a prezentului regulament.

(3)   
  Capitolul III
  se aplică
  exclusiv
  soților care, ulterior datei de punere în aplicare a prezentului regulament:

(a)

s-au căsătorit sau

| (b) | au desemnat legea aplicabilă regimului lor matrimonial. |
| --- | --- |

(b)

au desemnat legea aplicabilă regimului lor matrimonial.

Un acord privind alegerea legii aplicabile care a fost încheiat înainte de [data de punere în aplicare a prezentului regulament] este, de asemenea, valabil dacă au fost întrunite condițiile de la capitolul III sau este valabil în temeiul normelor de drept privat internațional aflate în vigoare la momentul încheierii acordului privind alegerea legii aplicabile.

---

(1)  

  JO L 201, 27.7.2012, p. 107.

(2)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/294 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/294

---

P7_TA(2013)0340

Dreptul de a fi asistat de un avocat în cadrul procedurilor penale și dreptul de a comunica după arestare ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de a fi asistat de un avocat în cadrul procedurilor penale și dreptul de a comunica după arestare (COM(2011)0326 – C7-0157/2011 – 2011/0154(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0326), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0326),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 82 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0157/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 82 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0157/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere contribuțiile prezentate de parlamentul bulgar, de senatul italian și de parlamentul portughez cu privire la proiectul de act legislativ, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile prezentate de parlamentul bulgar, de senatul italian și de parlamentul portughez cu privire la proiectul de act legislativ,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 4 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 4 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0228/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0228/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 43, 15.2.2012, p. 51.

---

P7_TC1-COD(2011)0154

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/48/UE.)

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/295 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/295

---

P7_TA(2013)0341

Contractele de credit pentru proprietăți rezidențiale ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de credit pentru proprietăți rezidențiale (COM(2011)0142 – C7-0085/2011 – 2011/0062(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/35)

[Amendamentul nr. 117]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0202/2012).

(*)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

---

DIRECTIVA 2013/.../UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind contractele de credit oferite consumatorilor pentru bunuri imobile rezidențiale și de modificare a Directivei 2008/48/CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

▌

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară ,

întrucât:

| 1) | În martie 2003, Comisia a lansat un proces de identificare și evaluare a impactului obstacolelor existente pe piața internă a contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. La 18 decembrie 2007, Comisia a adoptat o Carte albă privind integrarea piețelor creditului ipotecar din Uniunea Europeană. În această carte albă, Comisia și-a anunțat intenția de a evalua, printre altele, impactul opțiunilor strategice în materie de informații precontractuale, baze de date privind creditele, bonitate, dobânda anuală efectivă (DAE) și consiliere
  privind contractele de credit
  . Comisia a instituit totodată un grup de experți în domeniul istoricului creditelor care să o asiste la elaborarea măsurilor pentru îmbunătățirea accesibilității, a comparabilității și a exhaustivității datelor privind creditele. Au fost lansate totodată studii privind rolul și funcționarea intermediarilor de credite și ale instituțiilor non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. |
| --- | --- |

1)

În martie 2003, Comisia a lansat un proces de identificare și evaluare a impactului obstacolelor existente pe piața internă a contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. La 18 decembrie 2007, Comisia a adoptat o Carte albă privind integrarea piețelor creditului ipotecar din Uniunea Europeană. În această carte albă, Comisia și-a anunțat intenția de a evalua, printre altele, impactul opțiunilor strategice în materie de informații precontractuale, baze de date privind creditele, bonitate, dobânda anuală efectivă (DAE) și consiliere
  privind contractele de credit
  . Comisia a instituit totodată un grup de experți în domeniul istoricului creditelor care să o asiste la elaborarea măsurilor pentru îmbunătățirea accesibilității, a comparabilității și a exhaustivității datelor privind creditele. Au fost lansate totodată studii privind rolul și funcționarea intermediarilor de credite și ale instituțiilor non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile rezidențiale.

| (2) | În conformitate cu dispozițiile
  Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  , piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne în care este asigurată libera circulație a mărfurilor și a serviciilor, precum și libertatea de stabilire. Dezvoltarea unei piețe a creditelor mai transparentă și mai eficientă în acest spațiu este vitală pentru promovarea activității transfrontaliere și pentru crearea unei piețe interne
  a
  contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidenţiale. Există diferențe substanțiale la nivelul legislațiilor statelor membre privind desfășurarea activității de afaceri pentru acordarea contractelor de credit pentru bunuri imobile și la nivelul reglementării și supravegherii intermediarilor de credite și a instituțiilor non-bancare care oferă contracte de acest tip. Aceste diferențe creează obstacole care limitează nivelul activității transfrontaliere, atât pe partea ofertei, cât și a cererii, reducând astfel concurența și posibilitatea de alegere de pe piață, crescând costurile acordării de împrumuturi și chiar împiedicându-i pe creditori să își desfășoare activitatea. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu dispozițiile
  Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)
  , piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne în care este asigurată libera circulație a mărfurilor și a serviciilor, precum și libertatea de stabilire. Dezvoltarea unei piețe a creditelor mai transparentă și mai eficientă în acest spațiu este vitală pentru promovarea activității transfrontaliere și pentru crearea unei piețe interne
  a
  contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidenţiale. Există diferențe substanțiale la nivelul legislațiilor statelor membre privind desfășurarea activității de afaceri pentru acordarea contractelor de credit pentru bunuri imobile și la nivelul reglementării și supravegherii intermediarilor de credite și a instituțiilor non-bancare care oferă contracte de acest tip. Aceste diferențe creează obstacole care limitează nivelul activității transfrontaliere, atât pe partea ofertei, cât și a cererii, reducând astfel concurența și posibilitatea de alegere de pe piață, crescând costurile acordării de împrumuturi și chiar împiedicându-i pe creditori să își desfășoare activitatea.

| (3) | Criza financiară a arătat că un comportament iresponsabil al participanților la piață poate compromite bazele sistemului financiar, ceea ce duce la pierderea încrederii tuturor părților, în special a consumatorilor, și poate avea consecințe sociale și economice grave. Numeroși consumatori și-au pierdut încrederea în sectorul financiar, iar unii împrumutați s-au aflat în situația de a nu-și mai putea rambursa împrumuturile,
  astfel că
  numărul cazurilor de neplată și de executări silite a crescut.
  Drept urmare, grupul G20 a solicitat Consiliului pentru Stabilitate Financiară să stabilească principii pentru standarde solide de subscriere în ceea ce privește bunurile imobile rezidenţiale. Deși unele dintre cele mai mari probleme legate de criza financiară s-au produs în afara Uniunii, nivelul datoriilor consumatorilor din Uniune este semnificativ și este concentrat în mare măsură în credite legate de


  bunuri imobile rezidențiale. Prin urmare, ar trebui să se asigure un cadru de reglementare al Uniunii în acest domeniu care să fie solid și în concordanță cu principiile internaționale și care să utilizeze în mod corespunzător gama de instrumente disponibile, inclusiv raporturile loan-to-value (împrumut/valoarea garanției), loan-to-income (împrumut/venit), debt-to-income (datorie/venit) sau alte raporturi similare, valorile minime sub care niciun credită nu ar fi considerat acceptabil sau alte măsuri compensatorii pentru situațiile în care riscurile subiacente sunt mai mari pentru consumatori sau în care este necesară prevenirea unei îndatorări excesive a gospodăriei.
  Având în vedere problemele scoase la iveală de criza financiară și
  în scopul asigurării
  unei piețe interne eficiente și competitive,
  care contribuie la stabilitatea financiară
  , Comisia a propus,
  în comunicarea sa din 4 martie 2009, intitulată „Stimularea redresării economice europene”
  , măsuri legate de contractele de credit pentru bunuri imobile, printre care un cadru fiabil aplicabil intermedierii de credite, în contextul creării unor piețe responsabile și fiabile și al restabilirii încrederii consumatorilor.
  Comisia și-a reafirmat angajamentul pentru o piață internă eficientă și competitivă în comunicarea sa din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică: Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii”. |
| --- | --- |

(3)

Criza financiară a arătat că un comportament iresponsabil al participanților la piață poate compromite bazele sistemului financiar, ceea ce duce la pierderea încrederii tuturor părților, în special a consumatorilor, și poate avea consecințe sociale și economice grave. Numeroși consumatori și-au pierdut încrederea în sectorul financiar, iar unii împrumutați s-au aflat în situația de a nu-și mai putea rambursa împrumuturile,
  astfel că
  numărul cazurilor de neplată și de executări silite a crescut.
  Drept urmare, grupul G20 a solicitat Consiliului pentru Stabilitate Financiară să stabilească principii pentru standarde solide de subscriere în ceea ce privește bunurile imobile rezidenţiale. Deși unele dintre cele mai mari probleme legate de criza financiară s-au produs în afara Uniunii, nivelul datoriilor consumatorilor din Uniune este semnificativ și este concentrat în mare măsură în credite legate de


  bunuri imobile rezidențiale. Prin urmare, ar trebui să se asigure un cadru de reglementare al Uniunii în acest domeniu care să fie solid și în concordanță cu principiile internaționale și care să utilizeze în mod corespunzător gama de instrumente disponibile, inclusiv raporturile loan-to-value (împrumut/valoarea garanției), loan-to-income (împrumut/venit), debt-to-income (datorie/venit) sau alte raporturi similare, valorile minime sub care niciun credită nu ar fi considerat acceptabil sau alte măsuri compensatorii pentru situațiile în care riscurile subiacente sunt mai mari pentru consumatori sau în care este necesară prevenirea unei îndatorări excesive a gospodăriei.
  Având în vedere problemele scoase la iveală de criza financiară și
  în scopul asigurării
  unei piețe interne eficiente și competitive,
  care contribuie la stabilitatea financiară
  , Comisia a propus,
  în comunicarea sa din 4 martie 2009, intitulată „Stimularea redresării economice europene”
  , măsuri legate de contractele de credit pentru bunuri imobile, printre care un cadru fiabil aplicabil intermedierii de credite, în contextul creării unor piețe responsabile și fiabile și al restabilirii încrederii consumatorilor.
  Comisia și-a reafirmat angajamentul pentru o piață internă eficientă și competitivă în comunicarea sa din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică: Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii”.

| (4) | S-au identificat
  o serie de probleme pe ▌piețele ipotecare
  din Uniune legate de
  practicile iresponsabile de împrumut ▌și de posibilitățile
  participanților la piață, inclusiv
  ale intermediarilor de credite și ale instituțiilor non-bancare ▌de a avea un comportament iresponsabil. Printre acestea se numără probleme legate de credite într-o monedă străină, pe care consumatorii le-au contractat în acea monedă pentru a profita de rata dobânzii avantajoasă oferită, însă fără să dețină ▌
  informații
  adecvate
  despre
  riscul ratei de schimb valutar pe care îl implică aceste împrumuturi
  sau
  o înțelegere a acestuia.
  Respectivele
  probleme sunt determinate de deficiențele pieței și ale reglementărilor, dar și de alți factori, de exemplu climatul economic general și nivelul scăzut de cultură financiară. Alte probleme includ ineficiența, neconcordanța sau inexistența regimurilor ▌pentru intermediarii de credite și instituțiile non-bancare care oferă credite pentru bunuri imobile rezidențiale. Problemele identificate pot avea efecte colaterale semnificative la nivel macroeconomic, pot fi în detrimentul consumatorilor, pot constitui obstacole economice sau juridice în calea activității transfrontaliere și pot crea condiții de concurență inegale între actorii de pe piață. |
| --- | --- |

(4)

S-au identificat
  o serie de probleme pe ▌piețele ipotecare
  din Uniune legate de
  practicile iresponsabile de împrumut ▌și de posibilitățile
  participanților la piață, inclusiv
  ale intermediarilor de credite și ale instituțiilor non-bancare ▌de a avea un comportament iresponsabil. Printre acestea se numără probleme legate de credite într-o monedă străină, pe care consumatorii le-au contractat în acea monedă pentru a profita de rata dobânzii avantajoasă oferită, însă fără să dețină ▌
  informații
  adecvate
  despre
  riscul ratei de schimb valutar pe care îl implică aceste împrumuturi
  sau
  o înțelegere a acestuia.
  Respectivele
  probleme sunt determinate de deficiențele pieței și ale reglementărilor, dar și de alți factori, de exemplu climatul economic general și nivelul scăzut de cultură financiară. Alte probleme includ ineficiența, neconcordanța sau inexistența regimurilor ▌pentru intermediarii de credite și instituțiile non-bancare care oferă credite pentru bunuri imobile rezidențiale. Problemele identificate pot avea efecte colaterale semnificative la nivel macroeconomic, pot fi în detrimentul consumatorilor, pot constitui obstacole economice sau juridice în calea activității transfrontaliere și pot crea condiții de concurență inegale între actorii de pe piață.

| (5) | Pentru a facilita crearea unei piețe interne a contractelor de credit pentru ▌bunuri imobile care ▌să ofere un grad ridicat de protecție a consumatorilor
  și
  pentru a asigura faptul că consumatorii care doresc să încheie
  asemenea
  contracte ▌pot face acest lucru având siguranța că instituțiile cu care au relații acționează în mod profesionist și responsabil,
  este nevoie de crearea unui cadru armonizat în mod corespunzător la nivelul Uniunii în mai multe domenii, ținându-se seama de diferențele dintre contractele de credit generate, în special, de diferențele naționale și regionale de pe piața bunurilor imobile rezidențiale
  . |
| --- | --- |

(5)

Pentru a facilita crearea unei piețe interne a contractelor de credit pentru ▌bunuri imobile care ▌să ofere un grad ridicat de protecție a consumatorilor
  și
  pentru a asigura faptul că consumatorii care doresc să încheie
  asemenea
  contracte ▌pot face acest lucru având siguranța că instituțiile cu care au relații acționează în mod profesionist și responsabil,
  este nevoie de crearea unui cadru armonizat în mod corespunzător la nivelul Uniunii în mai multe domenii, ținându-se seama de diferențele dintre contractele de credit generate, în special, de diferențele naționale și regionale de pe piața bunurilor imobile rezidențiale
  .

| (6) | Prezenta directivă ar trebui, prin urmare, să dezvolte o piață internă mai transparentă, eficientă și competitivă, prin contracte de credit coerente, flexibile și echitabile pentru bunuri imobile, promovând totodată practici sustenabile de împrumut și incluziunea financiară și asigurând astfel un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta directivă ar trebui, prin urmare, să dezvolte o piață internă mai transparentă, eficientă și competitivă, prin contracte de credit coerente, flexibile și echitabile pentru bunuri imobile, promovând totodată practici sustenabile de împrumut și incluziunea financiară și asigurând astfel un nivel ridicat de protecție a consumatorilor.

| (7) | Pentru a crea o piață internă reală, cu un grad înalt și echivalent de protecție a intereselor consumatorilor, prezenta directivă stabilește dispoziții care fac obiectul unei armonizări maxime în ceea ce privește furnizarea informațiilor precontractuale cu ajutorul unei fișe europene de informații standardizate (FEIS) și în ceea ce privește calculul DAE. Cu toate acestea, ținând seama de caracterul specific al contractelor de credit pentru bunuri imobile și de diferențele la nivelul evoluțiilor și condițiilor pieței în statele membre, în special în ceea ce privește structura pieței și participanții de pe piață, categoriile de produse disponibile și procedurile utilizate în procesul de acordare a creditelor, ar trebui să li se permită statelor membre să mențină sau să introducă dispoziții mai stricte decât cele prevăzute în prezenta directivă în acele domenii despre care nu se precizează clar că fac obiectul unei armonizări maxime. O astfel de abordare specifică este necesară pentru a nu produce un efect advers asupra gradului de protecție a consumatorilor referitoare la contracte de credit care fac obiectul prezentei directive. De exemplu, statelor membre li se permite să păstreze sau să introducă prevederi mai stricte în ceea ce privește cerințele în materie de cunoștințe și competență ale personalului și instrucțiunile pentru completarea FEIS. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a crea o piață internă reală, cu un grad înalt și echivalent de protecție a intereselor consumatorilor, prezenta directivă stabilește dispoziții care fac obiectul unei armonizări maxime în ceea ce privește furnizarea informațiilor precontractuale cu ajutorul unei fișe europene de informații standardizate (FEIS) și în ceea ce privește calculul DAE. Cu toate acestea, ținând seama de caracterul specific al contractelor de credit pentru bunuri imobile și de diferențele la nivelul evoluțiilor și condițiilor pieței în statele membre, în special în ceea ce privește structura pieței și participanții de pe piață, categoriile de produse disponibile și procedurile utilizate în procesul de acordare a creditelor, ar trebui să li se permită statelor membre să mențină sau să introducă dispoziții mai stricte decât cele prevăzute în prezenta directivă în acele domenii despre care nu se precizează clar că fac obiectul unei armonizări maxime. O astfel de abordare specifică este necesară pentru a nu produce un efect advers asupra gradului de protecție a consumatorilor referitoare la contracte de credit care fac obiectul prezentei directive. De exemplu, statelor membre li se permite să păstreze sau să introducă prevederi mai stricte în ceea ce privește cerințele în materie de cunoștințe și competență ale personalului și instrucțiunile pentru completarea FEIS.

| (8) | Prezenta directivă ar trebui să îmbunătățească condițiile pentru crearea și funcționarea pieței interne prin apropierea legislațiilor statelor membre și stabilirea unor standarde de calitate pentru anumite servicii, în special în ceea ce privește distribuirea și furnizarea creditelor de către creditori și intermediarii de credite,
  precum și prin promovarea bunelor practici
  . Stabilirea unor standarde de calitate pentru furnizarea de credite presupune în mod necesar introducerea
  anumitor
  prevederi referitoare la cerințele de
  admitere, supraveghere
  și prudențiale. |
| --- | --- |

(8)

Prezenta directivă ar trebui să îmbunătățească condițiile pentru crearea și funcționarea pieței interne prin apropierea legislațiilor statelor membre și stabilirea unor standarde de calitate pentru anumite servicii, în special în ceea ce privește distribuirea și furnizarea creditelor de către creditori și intermediarii de credite,
  precum și prin promovarea bunelor practici
  . Stabilirea unor standarde de calitate pentru furnizarea de credite presupune în mod necesar introducerea
  anumitor
  prevederi referitoare la cerințele de
  admitere, supraveghere
  și prudențiale.

| (9) | În domeniile care nu intră sub incidența prezentei directive, statele membre au libertatea de a introduce legislație națională sau de a o menține pe cea existentă.
  În special
  , statele membre pot menține sau pot introduce dispoziții naționale în domenii precum dreptul contractual în ceea ce privește validitatea contractelor de credit,
  dreptul
  proprietății, cadastrul, informațiile contractuale
  și, în măsura în care acestea nu sunt reglementate de prezenta directivă
  , aspectele postcontractuale.
  Statele membre pot prevedea ca evaluatorul ori societatea de evaluare sau notarii să fie aleși cu acordul reciproc al părților. Din cauza diferențelor existente la nivelul procesului de cumpărare sau vânzare a unui bun imobil rezidențial în statele membre, există posibilitatea pentru creditori sau intermediarii de credit de a căuta să obțină plăți în avans de la consumatori, pe baza argumentului că astfel de plăți ar putea contribui la garantarea încheierii unui contract de credit sau cumpărării ori vânzării unui bun imobil și ca asemenea practici să fie utilizate abuziv, în special în cazul în care consumatorii nu sunt familiarizați cu cerințele și practica uzuală din statul membru respectiv. Prin urmare, este oportun ca statelor membre să li se permită să impună restricții cu privire la astfel de plăți. |
| --- | --- |

(9)

În domeniile care nu intră sub incidența prezentei directive, statele membre au libertatea de a introduce legislație națională sau de a o menține pe cea existentă.
  În special
  , statele membre pot menține sau pot introduce dispoziții naționale în domenii precum dreptul contractual în ceea ce privește validitatea contractelor de credit,
  dreptul
  proprietății, cadastrul, informațiile contractuale
  și, în măsura în care acestea nu sunt reglementate de prezenta directivă
  , aspectele postcontractuale.
  Statele membre pot prevedea ca evaluatorul ori societatea de evaluare sau notarii să fie aleși cu acordul reciproc al părților. Din cauza diferențelor existente la nivelul procesului de cumpărare sau vânzare a unui bun imobil rezidențial în statele membre, există posibilitatea pentru creditori sau intermediarii de credit de a căuta să obțină plăți în avans de la consumatori, pe baza argumentului că astfel de plăți ar putea contribui la garantarea încheierii unui contract de credit sau cumpărării ori vânzării unui bun imobil și ca asemenea practici să fie utilizate abuziv, în special în cazul în care consumatorii nu sunt familiarizați cu cerințele și practica uzuală din statul membru respectiv. Prin urmare, este oportun ca statelor membre să li se permită să impună restricții cu privire la astfel de plăți.

| (10) | Prezenta directivă ar trebui să se aplice indiferent dacă creditorul sau intermediarul de credite este o persoană juridică sau fizică. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere dreptului statelor membre de a limita, în conformitate cu dreptul Uniunii, rolul creditorilor sau al intermediarilor de credite în temeiul prezentei directive doar la persoane juridice sau la anumite categorii de persoane juridice. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta directivă ar trebui să se aplice indiferent dacă creditorul sau intermediarul de credite este o persoană juridică sau fizică. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere dreptului statelor membre de a limita, în conformitate cu dreptul Uniunii, rolul creditorilor sau al intermediarilor de credite în temeiul prezentei directive doar la persoane juridice sau la anumite categorii de persoane juridice.

| (11) | Deoarece
  consumatorii și întreprinderile nu se află pe aceeași poziție, ei nu necesită același nivel de protecție. Deși este important să se garanteze
  drepturile
  consumatorilor ▌
  prin
  dispoziții de la care să nu existe derogare prin contract, este rezonabil să se permită întreprinderilor și organizațiilor să încheie și alte contracte. ▌ |
| --- | --- |

(11)

Deoarece
  consumatorii și întreprinderile nu se află pe aceeași poziție, ei nu necesită același nivel de protecție. Deși este important să se garanteze
  drepturile
  consumatorilor ▌
  prin
  dispoziții de la care să nu existe derogare prin contract, este rezonabil să se permită întreprinderilor și organizațiilor să încheie și alte contracte. ▌

| (12) | Definiția consumatorului ar trebui să includă persoanele fizice care acționează în afara activității lor comerciale, afacerii sau profesiei lor. Cu toate acestea, în cazul contractelor cu dublu scop, când contractul este încheiat în scopuri parțial circumscrise și parțial în afara activității comerciale, afacerii sau profesiei, iar scopul comercial, de afaceri sau profesional este într-atât de limitat, încât nu are o pondere predominantă în contextul general al contractului, respectiva persoană ar trebui să fie considerată și consumator. |
| --- | --- |

(12)

Definiția consumatorului ar trebui să includă persoanele fizice care acționează în afara activității lor comerciale, afacerii sau profesiei lor. Cu toate acestea, în cazul contractelor cu dublu scop, când contractul este încheiat în scopuri parțial circumscrise și parțial în afara activității comerciale, afacerii sau profesiei, iar scopul comercial, de afaceri sau profesional este într-atât de limitat, încât nu are o pondere predominantă în contextul general al contractului, respectiva persoană ar trebui să fie considerată și consumator.

| (13) | Deși prezenta directivă reglementează contractele de credit referitoare exclusiv sau predominant la bunuri imobile rezidențiale, acest lucru nu împiedică statele membre să extindă măsurile luate în conformitate cu prezenta directivă pentru a proteja consumatorii în legătură cu contractele de credit referitoare la alte tipuri de bunuri imobile sau să reglementeze în alt mod asemenea contracte de credit. |
| --- | --- |

(13)

Deși prezenta directivă reglementează contractele de credit referitoare exclusiv sau predominant la bunuri imobile rezidențiale, acest lucru nu împiedică statele membre să extindă măsurile luate în conformitate cu prezenta directivă pentru a proteja consumatorii în legătură cu contractele de credit referitoare la alte tipuri de bunuri imobile sau să reglementeze în alt mod asemenea contracte de credit.

| (14) | Definițiile prevăzute în prezenta directivă stabilesc domeniul de aplicare a armonizării.
  În consecință,
  obligațiile impuse statelor membre de a transpune prezenta
  directivă ar trebui
  să fie limitate la domeniul de aplicare a acesteia, conform definițiilor menționate. De exemplu, obligațiile impuse statelor membre de a transpune prezenta directivă sunt limitate la contractele de credit încheiate cu consumatori, adică cu persoane fizice care, în ceea ce privește tranzacțiile care fac obiectul prezentei directive, acționează în afara activității lor comerciale, a afacerii sau a profesiei lor. În mod similar, statele membre sunt obligate să transpună dispozițiile prezentei directive care reglementează activitatea persoanelor care acționează în calitate de intermediari de credite, conform definiției incluse în directivă. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere transpunerii de către statele membre, în conformitate cu dreptul Uniunii, a prezentei directive în domenii care nu intră în sfera de aplicare a acesteia. În plus, definițiile incluse în prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere posibilității pe care o au statele membre de a adopta definiții pentru subcategorii în temeiul dreptului intern în scopuri specifice, cu condiția ca acestea să fie în continuare conforme cu definițiile prevăzute în prezenta directivă. De exemplu, statelor membre ar trebui să li se permită să stabilească în temeiul dreptului intern subcategoriile de intermediari de credite care nu sunt precizate în prezenta directivă, în cazul în care asemenea subcategorii sunt necesare la nivel național, spre exemplu, pentru a diferenția cerințele în materie nivel de cunoștințe și competență care trebuie îndeplinite de diferiți intermediari de credite. |
| --- | --- |

(14)

Definițiile prevăzute în prezenta directivă stabilesc domeniul de aplicare a armonizării.
  În consecință,
  obligațiile impuse statelor membre de a transpune prezenta
  directivă ar trebui
  să fie limitate la domeniul de aplicare a acesteia, conform definițiilor menționate. De exemplu, obligațiile impuse statelor membre de a transpune prezenta directivă sunt limitate la contractele de credit încheiate cu consumatori, adică cu persoane fizice care, în ceea ce privește tranzacțiile care fac obiectul prezentei directive, acționează în afara activității lor comerciale, a afacerii sau a profesiei lor. În mod similar, statele membre sunt obligate să transpună dispozițiile prezentei directive care reglementează activitatea persoanelor care acționează în calitate de intermediari de credite, conform definiției incluse în directivă. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere transpunerii de către statele membre, în conformitate cu dreptul Uniunii, a prezentei directive în domenii care nu intră în sfera de aplicare a acesteia. În plus, definițiile incluse în prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere posibilității pe care o au statele membre de a adopta definiții pentru subcategorii în temeiul dreptului intern în scopuri specifice, cu condiția ca acestea să fie în continuare conforme cu definițiile prevăzute în prezenta directivă. De exemplu, statelor membre ar trebui să li se permită să stabilească în temeiul dreptului intern subcategoriile de intermediari de credite care nu sunt precizate în prezenta directivă, în cazul în care asemenea subcategorii sunt necesare la nivel național, spre exemplu, pentru a diferenția cerințele în materie nivel de cunoștințe și competență care trebuie îndeplinite de diferiți intermediari de credite.

| (15) | Obiectivul prezentei directive este de a asigura un nivel ridicat de protecție pentru consumatorii care încheie
  contracte de credit pentru bunuri imobile
  . Prin urmare, directiva ar trebui să se aplice creditelor garantate cu un bun imobil,
  indiferent de scopul creditului, contractelor de refinanțare sau altor contracte de credit care ar ajuta un proprietar sau un proprietar parțial să își păstreze dreptul de proprietate asupra unui bun imobil sau teren
  ,
  precum și
  creditelor al căror scop este achiziționarea unui bun imobil în unele state membre,
  inclusiv creditelor care nu presupun rambursarea capitalului sau, cu excepția cazului în care statele membre au în vigoare un cadru legislativ alternativ adecvat, celor al căror scop este furnizarea unei finanțări temporare între vânzarea unui bun imobil și achiziționarea altuia, precum și creditelor garantate pentru
  renovarea bunurilor imobile rezidențiale ▌. |
| --- | --- |

(15)

Obiectivul prezentei directive este de a asigura un nivel ridicat de protecție pentru consumatorii care încheie
  contracte de credit pentru bunuri imobile
  . Prin urmare, directiva ar trebui să se aplice creditelor garantate cu un bun imobil,
  indiferent de scopul creditului, contractelor de refinanțare sau altor contracte de credit care ar ajuta un proprietar sau un proprietar parțial să își păstreze dreptul de proprietate asupra unui bun imobil sau teren
  ,
  precum și
  creditelor al căror scop este achiziționarea unui bun imobil în unele state membre,
  inclusiv creditelor care nu presupun rambursarea capitalului sau, cu excepția cazului în care statele membre au în vigoare un cadru legislativ alternativ adecvat, celor al căror scop este furnizarea unei finanțări temporare între vânzarea unui bun imobil și achiziționarea altuia, precum și creditelor garantate pentru
  renovarea bunurilor imobile rezidențiale ▌.

| (16) | Prezenta directivă ar trebui să se nu aplice anumitor contracte de credit
  în cadrul cărora creditorul contribuie cu o sumă forfetară, plăți periodice sau alte modalități de plată a creditului în schimbul unei sume obținute în urma vânzării
  unui bun imobil și al căror principal obiectiv este facilitarea consumului, cum sunt produsele de tip equity release sau alte produse specializate echivalente. Contractele de credit de acest tip au caracteristici specifice care depășesc domeniul de aplicare al prezentei directive. O evaluare a bonității consumatorului, de exemplu, este nerelevantă din moment ce plățile se efectuează de la creditor către consumator, și nu invers. O asemenea tranzacție impune printre altele, prezentarea unor informații precontractuale cu totul diferite. Totodată, alte produse, de exemplu rentele viagere („home reversions”), care au funcții comparabile cu ipotecile inverse („reverse mortgages” sau „lifetime mortgages”), nu implică acordarea unui credit și, așadar, nu intră sub incidența prezentei directive. ▌ |
| --- | --- |

(16)

Prezenta directivă ar trebui să se nu aplice anumitor contracte de credit
  în cadrul cărora creditorul contribuie cu o sumă forfetară, plăți periodice sau alte modalități de plată a creditului în schimbul unei sume obținute în urma vânzării
  unui bun imobil și al căror principal obiectiv este facilitarea consumului, cum sunt produsele de tip equity release sau alte produse specializate echivalente. Contractele de credit de acest tip au caracteristici specifice care depășesc domeniul de aplicare al prezentei directive. O evaluare a bonității consumatorului, de exemplu, este nerelevantă din moment ce plățile se efectuează de la creditor către consumator, și nu invers. O asemenea tranzacție impune printre altele, prezentarea unor informații precontractuale cu totul diferite. Totodată, alte produse, de exemplu rentele viagere („home reversions”), care au funcții comparabile cu ipotecile inverse („reverse mortgages” sau „lifetime mortgages”), nu implică acordarea unui credit și, așadar, nu intră sub incidența prezentei directive. ▌

| (17) | De asemenea, nu ar trebui să facă obiectul prezentei directive alte tipuri de contracte de credit de nișă, enumerate în mod explicit, care diferă prin natura lor și prin riscurile pe care le implică de creditele ipotecare standard și, prin urmare, necesită o abordare adaptată, în special contractele de credit care sunt rezultatul unei
  tranzacții aprobate
  de o instanță sau de o altă autoritate oficială şi anumite tipuri de contracte de credit în temeiul cărora angajatorul acordă credite angajaților în anumite circumstanțe, conform prevederilor din Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori

   (3)

  . Este oportun să li se permită statelor membre să excludă anumite alte contracte de credit, cum ar fi cele acordate unui public restrâns în condiții avantajoase sau cele oferite de cooperativele de credit, cu condiția să existe modalități alternative adecvate pentru a asigura faptul că pot fi îndeplinite obiectivele de politică referitoare la stabilitatea financiară și piața internă fără a aduce atingere incluziunii financiare și accesului la credite. Contractele de credit în care bunul imobil nu urmează să fie ocupat în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință de către consumator sau un membru al familiei acestuia, ci este ocupat în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință pe baza unui contract de închiriere, prezintă riscuri și caracteristici diferite față de contractele de credit standard și, prin urmare, pot necesita un cadru mai bine adaptat. În consecință, statele membre ar trebui să poată exclude asemenea contracte de credit de la aplicarea directivei în cazul în care este în vigoare un cadru național adecvat pentru acestea. |
| --- | --- |

(17)

De asemenea, nu ar trebui să facă obiectul prezentei directive alte tipuri de contracte de credit de nișă, enumerate în mod explicit, care diferă prin natura lor și prin riscurile pe care le implică de creditele ipotecare standard și, prin urmare, necesită o abordare adaptată, în special contractele de credit care sunt rezultatul unei
  tranzacții aprobate
  de o instanță sau de o altă autoritate oficială şi anumite tipuri de contracte de credit în temeiul cărora angajatorul acordă credite angajaților în anumite circumstanțe, conform prevederilor din Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori

   (3)

  . Este oportun să li se permită statelor membre să excludă anumite alte contracte de credit, cum ar fi cele acordate unui public restrâns în condiții avantajoase sau cele oferite de cooperativele de credit, cu condiția să existe modalități alternative adecvate pentru a asigura faptul că pot fi îndeplinite obiectivele de politică referitoare la stabilitatea financiară și piața internă fără a aduce atingere incluziunii financiare și accesului la credite. Contractele de credit în care bunul imobil nu urmează să fie ocupat în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință de către consumator sau un membru al familiei acestuia, ci este ocupat în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință pe baza unui contract de închiriere, prezintă riscuri și caracteristici diferite față de contractele de credit standard și, prin urmare, pot necesita un cadru mai bine adaptat. În consecință, statele membre ar trebui să poată exclude asemenea contracte de credit de la aplicarea directivei în cazul în care este în vigoare un cadru național adecvat pentru acestea.

| (18) | Contractele de credit fără garanții al căror scop este renovarea unui
  bun imobil rezidențial care implică un nivel total al creditului mai mare de 
  75 000 EUR ar trebui să facă obiectul Directivei 2008/48/CE pentru a asigura un nivel echivalent de protecție pentru acei consumatori şi pentru a evita orice diferență de reglementare între respectiva directivă şi prezenta directivă. Directiva 2008/48/CE ar trebui prin urmare să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(18)

Contractele de credit fără garanții al căror scop este renovarea unui
  bun imobil rezidențial care implică un nivel total al creditului mai mare de 
  75 000 EUR ar trebui să facă obiectul Directivei 2008/48/CE pentru a asigura un nivel echivalent de protecție pentru acei consumatori şi pentru a evita orice diferență de reglementare între respectiva directivă şi prezenta directivă. Directiva 2008/48/CE ar trebui prin urmare să fie modificată în consecință.

| (19) | Din rațiuni de securitate juridică, cadrul
  legislativ
  al Uniunii în domeniul contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale ar trebui să fie coerent cu alte acte ale Uniunii, în special în domeniul protecției consumatorului și în cel al supravegherii prudențiale, și să le completeze.
  Anumite
  definiții
  esențiale
  ,
  inclusiv definițiile
  termenilor ▌„consumator” ▌și „suport durabil”, precum și conceptele cheie utilizate în informațiile standard pentru desemnarea caracteristicilor financiare ale creditului,
  inclusiv
  „costul total al creditului pentru consumator” și ▌„rata dobânzi” ▌, ar trebui să corespundă celor prevăzute în Directiva 2008/48/CE, pentru ca elementele concrete de același tip să fie exprimate prin termeni identici, indiferent dacă este vorba de un credit de consum sau de un credit pentru un bun imobil rezidențial. La transpunerea prezentei directive, statele membre ar trebui să asigure, așadar, o aplicare și o interpretare coerente ▌
  în ceea ce privește respectivele definiții esențiale și concepte-cheie
  . |
| --- | --- |

(19)

Din rațiuni de securitate juridică, cadrul
  legislativ
  al Uniunii în domeniul contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale ar trebui să fie coerent cu alte acte ale Uniunii, în special în domeniul protecției consumatorului și în cel al supravegherii prudențiale, și să le completeze.
  Anumite
  definiții
  esențiale
  ,
  inclusiv definițiile
  termenilor ▌„consumator” ▌și „suport durabil”, precum și conceptele cheie utilizate în informațiile standard pentru desemnarea caracteristicilor financiare ale creditului,
  inclusiv
  „costul total al creditului pentru consumator” și ▌„rata dobânzi” ▌, ar trebui să corespundă celor prevăzute în Directiva 2008/48/CE, pentru ca elementele concrete de același tip să fie exprimate prin termeni identici, indiferent dacă este vorba de un credit de consum sau de un credit pentru un bun imobil rezidențial. La transpunerea prezentei directive, statele membre ar trebui să asigure, așadar, o aplicare și o interpretare coerente ▌
  în ceea ce privește respectivele definiții esențiale și concepte-cheie
  .

| (20) | Pentru a le asigura consumatorilor un cadru coerent în domeniul creditelor și pentru a minimiza sarcina administrativă pentru creditori și intermediarii de credite, cadrul central al prezentei directive ar trebui să urmeze structura Directivei 2008/48/CE
  în măsura în care este posibil
  , în principal să precizeze că informațiile incluse în materialele publicitare referitoare la contractele de credit pentru bunuri imobile rezidențiale ▌sunt furnizate consumatorului prin intermediul unui exemplu reprezentativ, că îi ▌sunt furnizate consumatorului informații precontractuale detaliate ▌prin intermediul unei fișe de informații standardizate, precum și faptul că
  i se furnizează
  consumatorului explicații adecvate înainte
  de încheierea
  contractului de credit,
  că se stabilește o bază comună pentru calcularea DAE excluzând onorariile notariale
  , și că înainte de
  a oferi un
  credit, creditorii ▌evaluează bonitatea consumatorului. În mod similar, creditorii ar trebui să aibă acces nediscriminatoriu la bazele de date relevante privind creditele, pentru asigurarea unor condiții echivalente celor prevăzute în Directiva 2008/48/CE. Prezenta directivă ar trebui să asigure, la fel ca Directiva 2008/48/CE,
  procedura de admitere
  și supravegherea corespunzătoare a tuturor creditorilor care oferă contracte de credit pentru ▌bunuri imobile și ar trebui să prevadă cerințe pentru crearea unor mecanisme extrajudiciare de soluționare a disputelor și pentru accesul la acestea. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a le asigura consumatorilor un cadru coerent în domeniul creditelor și pentru a minimiza sarcina administrativă pentru creditori și intermediarii de credite, cadrul central al prezentei directive ar trebui să urmeze structura Directivei 2008/48/CE
  în măsura în care este posibil
  , în principal să precizeze că informațiile incluse în materialele publicitare referitoare la contractele de credit pentru bunuri imobile rezidențiale ▌sunt furnizate consumatorului prin intermediul unui exemplu reprezentativ, că îi ▌sunt furnizate consumatorului informații precontractuale detaliate ▌prin intermediul unei fișe de informații standardizate, precum și faptul că
  i se furnizează
  consumatorului explicații adecvate înainte
  de încheierea
  contractului de credit,
  că se stabilește o bază comună pentru calcularea DAE excluzând onorariile notariale
  , și că înainte de
  a oferi un
  credit, creditorii ▌evaluează bonitatea consumatorului. În mod similar, creditorii ar trebui să aibă acces nediscriminatoriu la bazele de date relevante privind creditele, pentru asigurarea unor condiții echivalente celor prevăzute în Directiva 2008/48/CE. Prezenta directivă ar trebui să asigure, la fel ca Directiva 2008/48/CE,
  procedura de admitere
  și supravegherea corespunzătoare a tuturor creditorilor care oferă contracte de credit pentru ▌bunuri imobile și ar trebui să prevadă cerințe pentru crearea unor mecanisme extrajudiciare de soluționare a disputelor și pentru accesul la acestea.

| (21) | Prezenta directivă ar trebui să completeze Directiva 2002/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum (4), care prevede,
  în cazul vânzării la distanță
  , dreptul de retragere și obligativitatea informării consumatorului cu privire la existența sau absența unui astfel de drept. Cu toate acestea, deși Directiva 2002/65/CE prevede posibilitatea ca furnizorul să furnizeze informații precontractuale după încheierea contractului, acest lucru nu ar fi oportun în cazul contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale, dată fiind importanța angajamentului financiar pentru consumator.
  Prezenta directivă nu ar trebui să afecteze dreptul intern general al contractelor, precum normele privind valabilitatea, formarea sau efectele unui contract, în măsura în care prezenta directivă nu reglementează aspecte ale dreptului general al contractelor.
  ▌ |
| --- | --- |

(21)

Prezenta directivă ar trebui să completeze Directiva 2002/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum (4), care prevede,
  în cazul vânzării la distanță
  , dreptul de retragere și obligativitatea informării consumatorului cu privire la existența sau absența unui astfel de drept. Cu toate acestea, deși Directiva 2002/65/CE prevede posibilitatea ca furnizorul să furnizeze informații precontractuale după încheierea contractului, acest lucru nu ar fi oportun în cazul contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale, dată fiind importanța angajamentului financiar pentru consumator.
  Prezenta directivă nu ar trebui să afecteze dreptul intern general al contractelor, precum normele privind valabilitatea, formarea sau efectele unui contract, în măsura în care prezenta directivă nu reglementează aspecte ale dreptului general al contractelor.
  ▌

| (22) | În același timp, este important
  să
  fie luate în considerare particularitățile contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale, care justifică o abordare diferențiată. Date fiind natura și consecințele potențiale pentru consumator ale unui contract pentru un bun imobil rezidențial, materialele publicitare și informațiile precontractuale personalizate ar trebui să includă avertismente specifice
  corespunzătoare
  cu privire la riscuri, de exemplu
  în legătură cu impactul potențial al fluctuațiilor cursului de schimb valutar asupra sumei pe care trebuie să o ramburseze consumatorul și, dacă statele membre evaluează că este necesar
  , în legătură cu natura și implicațiile garanțiilor. În concordanță cu abordarea voluntară deja existentă în cadrul sectorului în ceea ce privește împrumuturile locative, pe lângă informațiile precontractuale personalizate, ar trebui puse la dispoziție, în orice moment, informații precontractuale generale. În plus, o abordare diferențiată este
  justificată
  pentru a lua în considerare concluziile trase în urma crizei financiare şi astfel încât să se asigure faptul că acordarea creditelor se face în mod corect. În acest sens, prevederile privind evaluarea bonității ar trebui să fie mai stricte decât cele aplicabile creditului de consum, intermediarii de credite ar trebui să furnizeze informații mai exacte despre statutul lor și despre relația cu creditorii pentru a permite identificarea potențialelor conflicte de interese și toți actorii implicați în inițierea contractelor de credit pentru bunuri imobile ar trebui să fie admiși și supravegheați în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(22)

În același timp, este important
  să
  fie luate în considerare particularitățile contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale, care justifică o abordare diferențiată. Date fiind natura și consecințele potențiale pentru consumator ale unui contract pentru un bun imobil rezidențial, materialele publicitare și informațiile precontractuale personalizate ar trebui să includă avertismente specifice
  corespunzătoare
  cu privire la riscuri, de exemplu
  în legătură cu impactul potențial al fluctuațiilor cursului de schimb valutar asupra sumei pe care trebuie să o ramburseze consumatorul și, dacă statele membre evaluează că este necesar
  , în legătură cu natura și implicațiile garanțiilor. În concordanță cu abordarea voluntară deja existentă în cadrul sectorului în ceea ce privește împrumuturile locative, pe lângă informațiile precontractuale personalizate, ar trebui puse la dispoziție, în orice moment, informații precontractuale generale. În plus, o abordare diferențiată este
  justificată
  pentru a lua în considerare concluziile trase în urma crizei financiare şi astfel încât să se asigure faptul că acordarea creditelor se face în mod corect. În acest sens, prevederile privind evaluarea bonității ar trebui să fie mai stricte decât cele aplicabile creditului de consum, intermediarii de credite ar trebui să furnizeze informații mai exacte despre statutul lor și despre relația cu creditorii pentru a permite identificarea potențialelor conflicte de interese și toți actorii implicați în inițierea contractelor de credit pentru bunuri imobile ar trebui să fie admiși și supravegheați în mod corespunzător.

| (23) | Este necesar să se reglementeze și alte aspecte pentru a reflecta caracterul specific al creditelor pentru bunuri imobile rezidențiale. Având în vedere importanța tranzacției, este necesar să se asigure că se pune la dispoziția consumatorilor o perioadă de timp suficientă, de cel puțin șapte zile, pentru a analiza implicațiile acesteia. Statelor membre ar trebui să li se acorde flexibilitate pentru a oferi această perioadă de timp suficientă, fie ca perioadă de reflecție înainte de încheierea contractului de credit, fie ca termen de retragere după încheierea contractului de credit sau ca o combinație între cele două. Statelor membre ar trebui să li se acorde flexibilitatea de a impune consumatorului o perioadă de reflecție obligatorie de maxim zece zile, dar ca, în alte cazuri, consumatorilor care doresc să acționeze pe parcursul perioadei de reflecție să li se dea această posibilitate și, în scopul asigurării securității juridice în contextul tranzacțiilor cu bunuri, statele membre ar trebui să poată prevedea ca perioada de reflecție sau termenul de retragere să se încheie în cazul în care consumatorul întreprinde orice acțiune care, în temeiul dreptului intern, conduce la crearea unui transfer al unui drept de proprietate care este legat de fonduri obținute în urma contractului de credit sau utilizează asemenea fonduri sau, după caz, transferă fondurile unei părți terțe. |
| --- | --- |

(23)

Este necesar să se reglementeze și alte aspecte pentru a reflecta caracterul specific al creditelor pentru bunuri imobile rezidențiale. Având în vedere importanța tranzacției, este necesar să se asigure că se pune la dispoziția consumatorilor o perioadă de timp suficientă, de cel puțin șapte zile, pentru a analiza implicațiile acesteia. Statelor membre ar trebui să li se acorde flexibilitate pentru a oferi această perioadă de timp suficientă, fie ca perioadă de reflecție înainte de încheierea contractului de credit, fie ca termen de retragere după încheierea contractului de credit sau ca o combinație între cele două. Statelor membre ar trebui să li se acorde flexibilitatea de a impune consumatorului o perioadă de reflecție obligatorie de maxim zece zile, dar ca, în alte cazuri, consumatorilor care doresc să acționeze pe parcursul perioadei de reflecție să li se dea această posibilitate și, în scopul asigurării securității juridice în contextul tranzacțiilor cu bunuri, statele membre ar trebui să poată prevedea ca perioada de reflecție sau termenul de retragere să se încheie în cazul în care consumatorul întreprinde orice acțiune care, în temeiul dreptului intern, conduce la crearea unui transfer al unui drept de proprietate care este legat de fonduri obținute în urma contractului de credit sau utilizează asemenea fonduri sau, după caz, transferă fondurile unei părți terțe.

| (24) | Având în vedere caracteristicile contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale, este o practică obișnuită ca creditorii să ofere consumatorilor un set de produse sau servicii care pot fi achiziționate împreună cu contractul de credit. Prin urmare, având în vedere importanța acestor contracte pentru consumatori, este oportun să se prevadă norme specifice privind practicile de legare. Combinarea unui contract de credit cu unul sau mai multe alte servicii sau produse financiare în cadrul unor pachete este pentru creditori un mijloc de diversificare a ofertei și de concurență între ei, cu condiția ca componentele pachetului să poată fi cumpărate și separat. Deși combinarea unui contract de credit cu unul sau mai multe alte servicii sau produse financiare în cadrul unor pachete poate fi în beneficiul consumatorilor, ea poate, de asemenea, să afecteze negativ mobilitatea consumatorilor și capacitatea acestora de a lua decizii în cunoștință de cauză, în afară de cazul în care componentele pachetului pot fi cumpărate separat. Este important să se prevină practicile de tipul celor de legare a anumitor produse, care pot determina consumatorii să încheie un contract de credit care nu este în interesul lor, fără a restricționa, totuși, gruparea de produse care poate fi în avantajul consumatorilor. Statele membre ar trebui, în orice caz, să monitorizeze îndeaproape piețele de servicii financiare cu amănuntul pentru a se asigura că practicile de grupare nu denaturează alegerea consumatorului și concurența pe piață. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere caracteristicile contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale, este o practică obișnuită ca creditorii să ofere consumatorilor un set de produse sau servicii care pot fi achiziționate împreună cu contractul de credit. Prin urmare, având în vedere importanța acestor contracte pentru consumatori, este oportun să se prevadă norme specifice privind practicile de legare. Combinarea unui contract de credit cu unul sau mai multe alte servicii sau produse financiare în cadrul unor pachete este pentru creditori un mijloc de diversificare a ofertei și de concurență între ei, cu condiția ca componentele pachetului să poată fi cumpărate și separat. Deși combinarea unui contract de credit cu unul sau mai multe alte servicii sau produse financiare în cadrul unor pachete poate fi în beneficiul consumatorilor, ea poate, de asemenea, să afecteze negativ mobilitatea consumatorilor și capacitatea acestora de a lua decizii în cunoștință de cauză, în afară de cazul în care componentele pachetului pot fi cumpărate separat. Este important să se prevină practicile de tipul celor de legare a anumitor produse, care pot determina consumatorii să încheie un contract de credit care nu este în interesul lor, fără a restricționa, totuși, gruparea de produse care poate fi în avantajul consumatorilor. Statele membre ar trebui, în orice caz, să monitorizeze îndeaproape piețele de servicii financiare cu amănuntul pentru a se asigura că practicile de grupare nu denaturează alegerea consumatorului și concurența pe piață.

| (25) | Ca regulă generală, practicile de legare nu ar trebui permise, cu excepția cazului în care serviciul sau produsul financiar oferit împreună cu contractul de credit nu ar putea fi oferit separat, fiind o parte integrantă a creditului, de exemplu în cazul unei descoperiri de cont garantate. În alte situații, se poate justifica totuși faptul că creditorii oferă sau vând un contract de credit în cadrul unui pachet împreună cu un cont de plăți, un cont de economii, un produs de investiții sau de pensie, de exemplu în cazul în care capitalul din cont este utilizat pentru rambursarea creditului sau reprezintă o condiție prealabilă pentru acumularea de resurse în vederea obținerii creditului sau, de exemplu, în situații în care un produs de investiții sau o pensie privată au drept scop furnizarea unei garanții suplimentare pentru creditor în caz de neplată. Deși se justifică faptul ca creditorii să poată solicita consumatorului să dețină o poliță de asigurare relevantă pentru a garanta rambursarea creditului sau pentru a asigura valoarea garanției, consumatorul ar trebui să aibă posibilitatea de își alege propriul furnizor de asigurări, cu condiția ca polița de asigurare să aibă un nivel de garantare echivalent cu polița de asigurare propusă sau oferită de creditor. În plus, statele membre pot standardiza, integral sau parțial, acoperirea oferită de contractele de asigurări pentru a facilita comparația între diverse oferte pentru consumatorii care doresc să compare produse înainte de a cumpăra. |
| --- | --- |

(25)

Ca regulă generală, practicile de legare nu ar trebui permise, cu excepția cazului în care serviciul sau produsul financiar oferit împreună cu contractul de credit nu ar putea fi oferit separat, fiind o parte integrantă a creditului, de exemplu în cazul unei descoperiri de cont garantate. În alte situații, se poate justifica totuși faptul că creditorii oferă sau vând un contract de credit în cadrul unui pachet împreună cu un cont de plăți, un cont de economii, un produs de investiții sau de pensie, de exemplu în cazul în care capitalul din cont este utilizat pentru rambursarea creditului sau reprezintă o condiție prealabilă pentru acumularea de resurse în vederea obținerii creditului sau, de exemplu, în situații în care un produs de investiții sau o pensie privată au drept scop furnizarea unei garanții suplimentare pentru creditor în caz de neplată. Deși se justifică faptul ca creditorii să poată solicita consumatorului să dețină o poliță de asigurare relevantă pentru a garanta rambursarea creditului sau pentru a asigura valoarea garanției, consumatorul ar trebui să aibă posibilitatea de își alege propriul furnizor de asigurări, cu condiția ca polița de asigurare să aibă un nivel de garantare echivalent cu polița de asigurare propusă sau oferită de creditor. În plus, statele membre pot standardiza, integral sau parțial, acoperirea oferită de contractele de asigurări pentru a facilita comparația între diverse oferte pentru consumatorii care doresc să compare produse înainte de a cumpăra.

| (26) | Este important ca bunul imobil rezidențial să fie evaluat corect înainte de încheierea contractului de credit și, mai ales atunci când evaluarea afectează obligația reziduală a consumatorului, în caz de neplată. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că sunt în vigoare standarde de evaluare fiabile. Pentru a fi considerate fiabile, standardele de evaluare ar trebui să țină seama de standarde de evaluare recunoscute la nivel internațional, în special cele elaborate de Comitetul internațional pentru standarde de evaluare, de Grupul european al asociațiilor de evaluatori sau de Institutul regal al experților – supraveghetori („Royal Institution of Chartered Surveyors”). Respectivele standarde de evaluare recunoscute la nivel internațional conțin principii la nivel înalt ce impun creditorilor, printre altele, să adopte și să respecte procese adecvate de gestionare a riscurilor interne și de gestionare a garanției, care includ procese solide de evaluare, să adopte standarde și metode de evaluare care generează evaluări realiste și justificate pentru a asigura faptul că toate evaluările sunt pregătite cu competențele și diligența profesionale cuvenite și că evaluatorii îndeplinesc anumite cerințe în materie de calificare, precum și să păstreze o documentație corespunzătoare cu privire la garanții, care să fie cuprinzătoare și plauzibilă. În acest sens, este de dorit să se asigure o monitorizare adecvată a bunurilor imobile rezidențiale și ca mecanismele din cadrul acestor prevederi să fie în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții

   (5)

  . Prevederile acestei directive, referitoare la standardele de evaluare a bunurilor, pot fi respectate, de exemplu, prin intermediul legii sau al autoreglementării. |
| --- | --- |

(26)

Este important ca bunul imobil rezidențial să fie evaluat corect înainte de încheierea contractului de credit și, mai ales atunci când evaluarea afectează obligația reziduală a consumatorului, în caz de neplată. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că sunt în vigoare standarde de evaluare fiabile. Pentru a fi considerate fiabile, standardele de evaluare ar trebui să țină seama de standarde de evaluare recunoscute la nivel internațional, în special cele elaborate de Comitetul internațional pentru standarde de evaluare, de Grupul european al asociațiilor de evaluatori sau de Institutul regal al experților – supraveghetori („Royal Institution of Chartered Surveyors”). Respectivele standarde de evaluare recunoscute la nivel internațional conțin principii la nivel înalt ce impun creditorilor, printre altele, să adopte și să respecte procese adecvate de gestionare a riscurilor interne și de gestionare a garanției, care includ procese solide de evaluare, să adopte standarde și metode de evaluare care generează evaluări realiste și justificate pentru a asigura faptul că toate evaluările sunt pregătite cu competențele și diligența profesionale cuvenite și că evaluatorii îndeplinesc anumite cerințe în materie de calificare, precum și să păstreze o documentație corespunzătoare cu privire la garanții, care să fie cuprinzătoare și plauzibilă. În acest sens, este de dorit să se asigure o monitorizare adecvată a bunurilor imobile rezidențiale și ca mecanismele din cadrul acestor prevederi să fie în conformitate cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții

   (5)

  . Prevederile acestei directive, referitoare la standardele de evaluare a bunurilor, pot fi respectate, de exemplu, prin intermediul legii sau al autoreglementării.

| (27) | Având în vedere consecințele importante pentru creditori, consumatori și, eventual, pentru stabilitatea financiară a executării silite, este oportun să se încurajeze creditorii să gestioneze în mod proactiv riscul de credit emergent încă dintr-un stadiu incipient și să fie în vigoare măsurile necesare pentru a asigura faptul că creditorii exercită indulgență rezonabilă și fac încercări rezonabile de a soluționa situația prin alte mijloace înainte de inițierea procedurii de executare silită. Atunci când este posibil, ar trebui găsite soluții care țin seama de circumstanțele practice și de nevoile rezonabile aferente traiului zilnic al consumatorului. În cazul în care, după procedurile de executare silită, rămân datorii neachitate, statele membre ar trebui să asigure protecția unor condiții minime de trai și să instituie măsuri pentru a facilita rambursarea, evitând îndatorarea excesivă pe termen lung. Cel puțin în cazul în care prețul obținut pentru bunul imobil afectează suma datorată de consumator, statele membre ar trebui să încurajeze creditorii să ia măsuri rezonabile pentru a obține cel mai bun preț pe bunul imobil executat, în contextul condițiilor pieței. Statele membre nu ar trebui să împiedice părțile la un contract de credit să convină în mod expres că transferul garanției către creditor este suficient pentru a rambursa creditul. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere consecințele importante pentru creditori, consumatori și, eventual, pentru stabilitatea financiară a executării silite, este oportun să se încurajeze creditorii să gestioneze în mod proactiv riscul de credit emergent încă dintr-un stadiu incipient și să fie în vigoare măsurile necesare pentru a asigura faptul că creditorii exercită indulgență rezonabilă și fac încercări rezonabile de a soluționa situația prin alte mijloace înainte de inițierea procedurii de executare silită. Atunci când este posibil, ar trebui găsite soluții care țin seama de circumstanțele practice și de nevoile rezonabile aferente traiului zilnic al consumatorului. În cazul în care, după procedurile de executare silită, rămân datorii neachitate, statele membre ar trebui să asigure protecția unor condiții minime de trai și să instituie măsuri pentru a facilita rambursarea, evitând îndatorarea excesivă pe termen lung. Cel puțin în cazul în care prețul obținut pentru bunul imobil afectează suma datorată de consumator, statele membre ar trebui să încurajeze creditorii să ia măsuri rezonabile pentru a obține cel mai bun preț pe bunul imobil executat, în contextul condițiilor pieței. Statele membre nu ar trebui să împiedice părțile la un contract de credit să convină în mod expres că transferul garanției către creditor este suficient pentru a rambursa creditul.

| (28) | Intermediarii desfășoară adesea și alte activități
  pe lângă
  intermedierea de credite, și anume intermedierea de asigurări sau prestarea de servicii de investiții. Prezenta directivă ar trebui, așadar, să fie coerentă și cu Directiva 2002/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 decembrie 2002 privind intermedierea de asigurări (6) și cu Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (7).
  În special, instituțiilor de credit autorizate în conformitate cu Directiva 2013/36/UE și altor instituții financiare care fac obiectul unui regim de admitere echivalent în temeiul dreptului intern nu ar trebui să li se impună o admitere separată pentru a funcționa ca intermediari de credite
  , pentru a simplifica procesul de înființare a intermediarilor de credite și desfășurarea de activități transfrontaliere de către aceștia.
  Responsabilitatea deplină și necondiționată care le revine creditorilor și intermediarilor de credite pentru activitățile intermediarilor de credite legați sau ale reprezentanților desemnați ar trebui să includă doar activități care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive, cu excepția cazului în care statele membre decid să extindă respectiva responsabilitate în alte domenii. |
| --- | --- |

(28)

Intermediarii desfășoară adesea și alte activități
  pe lângă
  intermedierea de credite, și anume intermedierea de asigurări sau prestarea de servicii de investiții. Prezenta directivă ar trebui, așadar, să fie coerentă și cu Directiva 2002/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 decembrie 2002 privind intermedierea de asigurări (6) și cu Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (7).
  În special, instituțiilor de credit autorizate în conformitate cu Directiva 2013/36/UE și altor instituții financiare care fac obiectul unui regim de admitere echivalent în temeiul dreptului intern nu ar trebui să li se impună o admitere separată pentru a funcționa ca intermediari de credite
  , pentru a simplifica procesul de înființare a intermediarilor de credite și desfășurarea de activități transfrontaliere de către aceștia.
  Responsabilitatea deplină și necondiționată care le revine creditorilor și intermediarilor de credite pentru activitățile intermediarilor de credite legați sau ale reprezentanților desemnați ar trebui să includă doar activități care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive, cu excepția cazului în care statele membre decid să extindă respectiva responsabilitate în alte domenii.

| (29) | Pentru a îmbunătăți capacitatea consumatorilor de a lua decizii în cunoștință de cauză cu privire la împrumuturi și la gestionarea responsabilă a datoriilor, statele membre ar trebui să promoveze măsuri care sprijină educarea consumatorilor în legătură cu împrumutul responsabil și cu gestionarea datoriilor, în special referitor la contractele de credit ipotecar. Este în mod special important să se ofere orientare pentru consumatorii care beneficiază de un credit ipotecar pentru prima oară. În acest sens, Comisia ar trebui să identifice exemple de bune practici pentru a facilita dezvoltarea viitoare de măsuri destinate să crească nivelul de conștientizare a consumatorilor în domeniul financiar. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a îmbunătăți capacitatea consumatorilor de a lua decizii în cunoștință de cauză cu privire la împrumuturi și la gestionarea responsabilă a datoriilor, statele membre ar trebui să promoveze măsuri care sprijină educarea consumatorilor în legătură cu împrumutul responsabil și cu gestionarea datoriilor, în special referitor la contractele de credit ipotecar. Este în mod special important să se ofere orientare pentru consumatorii care beneficiază de un credit ipotecar pentru prima oară. În acest sens, Comisia ar trebui să identifice exemple de bune practici pentru a facilita dezvoltarea viitoare de măsuri destinate să crească nivelul de conștientizare a consumatorilor în domeniul financiar.

| (30) | Ca urmare a riscurilor semnificative aferente împrumuturilor în valută străină, este necesar să se prevadă măsuri pentru a asigura faptul că consumatorii sunt conștienți de riscul pe care și-l asumă și că consumatorul are posibilitatea de a își limita expunerea la riscul ratei de schimb valutar pe durata creditului. Riscul ar putea fi limitat fie acordând consumatorului dreptul de a converti moneda creditului, fie prin alte măsuri, cum ar fi plafoane sau, dacă acestea sunt suficiente pentru a limita riscul ratei de schimb valutar, avertismente. |
| --- | --- |

(30)

Ca urmare a riscurilor semnificative aferente împrumuturilor în valută străină, este necesar să se prevadă măsuri pentru a asigura faptul că consumatorii sunt conștienți de riscul pe care și-l asumă și că consumatorul are posibilitatea de a își limita expunerea la riscul ratei de schimb valutar pe durata creditului. Riscul ar putea fi limitat fie acordând consumatorului dreptul de a converti moneda creditului, fie prin alte măsuri, cum ar fi plafoane sau, dacă acestea sunt suficiente pentru a limita riscul ratei de schimb valutar, avertismente.

| (31) | Cadrul juridic aplicabil ar trebui să le ofere consumatorilor încrederea că atât creditorii, cât și intermediarii de credite
  și reprezentanții desemnați iau în considerare
  interesul consumatorilor,
  ținând seama de informațiile disponibile creditorului, intermediarului de credite și reprezentantului desemnat la momentul respectiv și pe baza unor ipoteze rezonabile privind riscul aferent situației consumatorului pe durata contractului de credit propus
  .
  Acest lucru ar putea însemna, printre altele, că creditorul nu ar trebui să facă marketing creditului într-un mod care să afecteze semnificativ sau care este posibil să afecteze capacitatea consumatorului de a evalua cu atenție acceptarea creditului; sau că creditorul nu ar trebui să utilizeze acordarea creditului drept principala metodă de marketing atunci când comercializează mărfuri, servicii sau bunuri imobile consumatorilor
  . Un element esențial pentru dobândirea încrederii consumatorilor îl constituie cerința de a asigura un nivel ridicat de corectitudine, onestitate și profesionalism în cadrul sectorului,
  o gestionare corespunzătoare a conflictelor de interese, inclusiv a celor cauzate de remunerare, precum și de a impune acordarea de consiliere în interesul superior al consumatorului
  . ▌ |
| --- | --- |

(31)

Cadrul juridic aplicabil ar trebui să le ofere consumatorilor încrederea că atât creditorii, cât și intermediarii de credite
  și reprezentanții desemnați iau în considerare
  interesul consumatorilor,
  ținând seama de informațiile disponibile creditorului, intermediarului de credite și reprezentantului desemnat la momentul respectiv și pe baza unor ipoteze rezonabile privind riscul aferent situației consumatorului pe durata contractului de credit propus
  .
  Acest lucru ar putea însemna, printre altele, că creditorul nu ar trebui să facă marketing creditului într-un mod care să afecteze semnificativ sau care este posibil să afecteze capacitatea consumatorului de a evalua cu atenție acceptarea creditului; sau că creditorul nu ar trebui să utilizeze acordarea creditului drept principala metodă de marketing atunci când comercializează mărfuri, servicii sau bunuri imobile consumatorilor
  . Un element esențial pentru dobândirea încrederii consumatorilor îl constituie cerința de a asigura un nivel ridicat de corectitudine, onestitate și profesionalism în cadrul sectorului,
  o gestionare corespunzătoare a conflictelor de interese, inclusiv a celor cauzate de remunerare, precum și de a impune acordarea de consiliere în interesul superior al consumatorului
  . ▌

| (32) | Este oportun să se asigure faptul că personalul relevant al creditorilor, intermediarilor de credite și al reprezentanților desemnați deține un nivel adecvat de cunoștințe și competență pentru a asigura un nivel ridicat de profesionalism. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui
  să prevadă obligația demonstrării cunoștințelor și a competenței relevante la nivel de societate comercială,
  pe baza cerințelor minime în materie de cunoștințe și competență prevăzute în prezenta directivă
  . Statele membre ar trebui să aibă libertatea de a introduce sau de a menține astfel de cerințe și în cazul persoanelor fizice.
  Statele membre ar trebui să poată permite creditorilor, intermediarilor de credite și reprezentanților desemnați să facă o diferențiere între nivelurile minime ale cerințelor în materie de cunoștințe în funcție de implicarea în desfășurarea unor anumite servicii sau procese. În acest context, personalul include personalul extern, care lucrează pentru sau în cadrul creditorului, al intermediarului de credit sau al reprezentantului desemnat, precum și angajații acestora. În sensul prezentei directive, personalul implicat direct în activități care fac obiectul prezentei directive ar trebui să includă atât personalul care interacționează cu clienții (front-office) cât și personalul administrativ (back-office), inclusiv personalul de conducere, care îndeplinește un rol important în procesul de încheiere a contractului de credit. Persoanele care îndeplinesc funcții de sprijin care nu sunt legate de procesul de încheiere a contractului de credit (de exemplu personalul din domeniul resurselor umane sau din domeniul informației și tehnologiei de comunicare) nu ar trebui considerate personal în temeiul prezentei directive. |
| --- | --- |

(32)

Este oportun să se asigure faptul că personalul relevant al creditorilor, intermediarilor de credite și al reprezentanților desemnați deține un nivel adecvat de cunoștințe și competență pentru a asigura un nivel ridicat de profesionalism. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui
  să prevadă obligația demonstrării cunoștințelor și a competenței relevante la nivel de societate comercială,
  pe baza cerințelor minime în materie de cunoștințe și competență prevăzute în prezenta directivă
  . Statele membre ar trebui să aibă libertatea de a introduce sau de a menține astfel de cerințe și în cazul persoanelor fizice.
  Statele membre ar trebui să poată permite creditorilor, intermediarilor de credite și reprezentanților desemnați să facă o diferențiere între nivelurile minime ale cerințelor în materie de cunoștințe în funcție de implicarea în desfășurarea unor anumite servicii sau procese. În acest context, personalul include personalul extern, care lucrează pentru sau în cadrul creditorului, al intermediarului de credit sau al reprezentantului desemnat, precum și angajații acestora. În sensul prezentei directive, personalul implicat direct în activități care fac obiectul prezentei directive ar trebui să includă atât personalul care interacționează cu clienții (front-office) cât și personalul administrativ (back-office), inclusiv personalul de conducere, care îndeplinește un rol important în procesul de încheiere a contractului de credit. Persoanele care îndeplinesc funcții de sprijin care nu sunt legate de procesul de încheiere a contractului de credit (de exemplu personalul din domeniul resurselor umane sau din domeniul informației și tehnologiei de comunicare) nu ar trebui considerate personal în temeiul prezentei directive.

| (33) | Atunci când un creditor sau intermediar de credite prestează servicii pe teritoriul unui alt stat membru în temeiul libertății de a presta servicii, statului membru de origine ar trebui să îi revină responsabilitatea de a stabili cerințele minime în materie de cunoștințe și competență aplicabile personalului. Totuși, statele membre gazdă care consideră necesar ar trebui să își poată stabili propriile cerințe în materie de competență în anumite domenii specificate aplicabile creditorilor și intermediarilor de credite care prestează servicii pe teritoriul statului membru respectiv în temeiul libertății de a presta servicii. |
| --- | --- |

(33)

Atunci când un creditor sau intermediar de credite prestează servicii pe teritoriul unui alt stat membru în temeiul libertății de a presta servicii, statului membru de origine ar trebui să îi revină responsabilitatea de a stabili cerințele minime în materie de cunoștințe și competență aplicabile personalului. Totuși, statele membre gazdă care consideră necesar ar trebui să își poată stabili propriile cerințe în materie de competență în anumite domenii specificate aplicabile creditorilor și intermediarilor de credite care prestează servicii pe teritoriul statului membru respectiv în temeiul libertății de a presta servicii.

| (34) | Având în vedere importanța asigurării faptului că cerințele în materie de cunoștințe și competențe sunt aplicate în practică, statele membre ar trebui să le impună autorităților competente să supravegheze creditorii, intermediarii de credite și reprezentanții desemnați și să le confere competența de a obține dovezile de care au nevoie pentru a evalua în mod fiabil respectarea cerințelor respective. |
| --- | --- |

(34)

Având în vedere importanța asigurării faptului că cerințele în materie de cunoștințe și competențe sunt aplicate în practică, statele membre ar trebui să le impună autorităților competente să supravegheze creditorii, intermediarii de credite și reprezentanții desemnați și să le confere competența de a obține dovezile de care au nevoie pentru a evalua în mod fiabil respectarea cerințelor respective.

| (35) | Modul în care creditorii, intermediarii de credite și reprezentanții desemnați își remunerează personalul ar trebui să constituie unul dintre aspectele-cheie în asigurarea încrederii consumatorilor în sectorul financiar. Prezenta directivă prevede norme pentru remunerarea personalului, cu scopul de a limita practicile de vânzare neconforme și de a asigura faptul că modul în care este remunerat personalul nu împiedică îndeplinirea obligației de a lua în considerare interesele consumatorului. În speță, creditorii, intermediarii de credite și reprezentanții desemnați nu ar trebui să își elaboreze politicile de remunerare într-un mod care ar stimula personalul lor să încheie un anumit număr sau tip de contracte de credit sau să ofere anumite servicii auxiliare consumatorilor fără a lua în considerare în mod explicit interesele și nevoile consumatorului. În acest context, statele membre pot considera necesar să decidă că o anumită practică, de exemplu perceperea unor tarife de către intermediarii legați, contravine intereselor unui consumator. De asemenea, statele membre ar trebui să poată specifica faptul că remunerația primită de personal nu ar trebui să depindă de rata nominală a dobânzii sau de tipul contractului de credit încheiat cu consumatorul. |
| --- | --- |

(35)

Modul în care creditorii, intermediarii de credite și reprezentanții desemnați își remunerează personalul ar trebui să constituie unul dintre aspectele-cheie în asigurarea încrederii consumatorilor în sectorul financiar. Prezenta directivă prevede norme pentru remunerarea personalului, cu scopul de a limita practicile de vânzare neconforme și de a asigura faptul că modul în care este remunerat personalul nu împiedică îndeplinirea obligației de a lua în considerare interesele consumatorului. În speță, creditorii, intermediarii de credite și reprezentanții desemnați nu ar trebui să își elaboreze politicile de remunerare într-un mod care ar stimula personalul lor să încheie un anumit număr sau tip de contracte de credit sau să ofere anumite servicii auxiliare consumatorilor fără a lua în considerare în mod explicit interesele și nevoile consumatorului. În acest context, statele membre pot considera necesar să decidă că o anumită practică, de exemplu perceperea unor tarife de către intermediarii legați, contravine intereselor unui consumator. De asemenea, statele membre ar trebui să poată specifica faptul că remunerația primită de personal nu ar trebui să depindă de rata nominală a dobânzii sau de tipul contractului de credit încheiat cu consumatorul.

| (36) | Prezenta directivă prevede norme armonizate în ceea ce privește domeniile de cunoștințe și competență pe care personalul creditorilor, intermediarilor de credite și al reprezentanților desemnați ar trebui să le dețină în legătură cu elaborarea, oferirea, acordarea și intermedierea unui contract de credit. Prezenta directivă nu prevede dispoziții specifice direct legate de recunoașterea calificărilor profesionale obținute de un individ într-un stat membru pentru a îndeplini cerințele în materie de cunoștințe și competență în alt stat membru. Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale

   (8)

  ar trebui, prin urmare, să se aplice în continuare cu privire la condițiile pentru recunoaștere și măsurile de compensare pe care un stat membru gazdă le poate solicita unui individ a cărui calificare nu a fost obținută pe teritoriul său. |
| --- | --- |

(36)

Prezenta directivă prevede norme armonizate în ceea ce privește domeniile de cunoștințe și competență pe care personalul creditorilor, intermediarilor de credite și al reprezentanților desemnați ar trebui să le dețină în legătură cu elaborarea, oferirea, acordarea și intermedierea unui contract de credit. Prezenta directivă nu prevede dispoziții specifice direct legate de recunoașterea calificărilor profesionale obținute de un individ într-un stat membru pentru a îndeplini cerințele în materie de cunoștințe și competență în alt stat membru. Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale

   (8)

  ar trebui, prin urmare, să se aplice în continuare cu privire la condițiile pentru recunoaștere și măsurile de compensare pe care un stat membru gazdă le poate solicita unui individ a cărui calificare nu a fost obținută pe teritoriul său.

| (37) | Creditorii și intermediarii de credite utilizează frecvent anunțurile publicitare, care conțin adesea termeni și condiții speciale, pentru a atrage consumatorii către un anumit produs. De aceea, consumatorii ar trebui protejați împotriva publicității necinstite sau care poate induce în eroare și ar trebui să poată compara anunțurile publicitare. Pentru ca ofertele să poată fi comparate de către consumatori, sunt necesare dispoziții specifice privind publicitatea contractelor de credit ▌și o listă a elementelor care urmează a fi incluse în anunțurile publicitare și în materialele de marketing destinate consumatorilor,
  în cazul în care în cadrul materialului publicitar se precizează dobânzile sau orice cifre referitoare la costul creditului
  . ▌Statele membre ar trebui să dispună de libertatea de a introduce sau a menține în legislația națională obligații de informare privind materialele publicitare care nu
  indică o rată a dobânzii sau nu conțin nicio cifră referitoare la costul creditului
  .
  Orice asemenea dispoziții ar trebui să ia în calcul particularitățile contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. În orice caz, ar trebui să se asigure, în conformitate cu Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumator

   (9)

  , faptul că publicitatea contractelor de credit nu creează o impresie eronată asupra produsului. |
| --- | --- |

(37)

Creditorii și intermediarii de credite utilizează frecvent anunțurile publicitare, care conțin adesea termeni și condiții speciale, pentru a atrage consumatorii către un anumit produs. De aceea, consumatorii ar trebui protejați împotriva publicității necinstite sau care poate induce în eroare și ar trebui să poată compara anunțurile publicitare. Pentru ca ofertele să poată fi comparate de către consumatori, sunt necesare dispoziții specifice privind publicitatea contractelor de credit ▌și o listă a elementelor care urmează a fi incluse în anunțurile publicitare și în materialele de marketing destinate consumatorilor,
  în cazul în care în cadrul materialului publicitar se precizează dobânzile sau orice cifre referitoare la costul creditului
  . ▌Statele membre ar trebui să dispună de libertatea de a introduce sau a menține în legislația națională obligații de informare privind materialele publicitare care nu
  indică o rată a dobânzii sau nu conțin nicio cifră referitoare la costul creditului
  .
  Orice asemenea dispoziții ar trebui să ia în calcul particularitățile contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. În orice caz, ar trebui să se asigure, în conformitate cu Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumator

   (9)

  , faptul că publicitatea contractelor de credit nu creează o impresie eronată asupra produsului.

| (38) | Anunțurile publicitare tind să se axeze cu precădere asupra unuia sau mai multor produse, însă consumatorii ar trebui să poată lua deciziile cunoscând întreaga gamă de produse de credit oferite. În sensul
  respectiv
  , informațiile generale joacă un rol important în educarea consumatorului
  cu privire la
  gama variată de produse și servicii disponibile ▌și la principalele caracteristici ale acestora. Prin urmare, consumatorii ar trebui să aibă în orice moment acces la informațiile generale ▌referitoare la produsele de credit disponibile.
  Atunci când această cerință nu se aplică intermediarilor de credite care nu sunt legați, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere obligației acestora de a furniza consumatorilor informații precontractuale personalizate. |
| --- | --- |

(38)

Anunțurile publicitare tind să se axeze cu precădere asupra unuia sau mai multor produse, însă consumatorii ar trebui să poată lua deciziile cunoscând întreaga gamă de produse de credit oferite. În sensul
  respectiv
  , informațiile generale joacă un rol important în educarea consumatorului
  cu privire la
  gama variată de produse și servicii disponibile ▌și la principalele caracteristici ale acestora. Prin urmare, consumatorii ar trebui să aibă în orice moment acces la informațiile generale ▌referitoare la produsele de credit disponibile.
  Atunci când această cerință nu se aplică intermediarilor de credite care nu sunt legați, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere obligației acestora de a furniza consumatorilor informații precontractuale personalizate.

| (39) | Pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile și pentru ca decizia consumatorului să se bazeze cu precădere pe detaliile produselor de credit oferite, și nu pe canalul de distribuție prin care are acces la aceste produse, consumatorul ar trebui să primească informații despre credite indiferent dacă interacționează direct cu creditorul sau cu un intermediar de credite. |
| --- | --- |

(39)

Pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile și pentru ca decizia consumatorului să se bazeze cu precădere pe detaliile produselor de credit oferite, și nu pe canalul de distribuție prin care are acces la aceste produse, consumatorul ar trebui să primească informații despre credite indiferent dacă interacționează direct cu creditorul sau cu un intermediar de credite.

| (40) | Consumatorii ar trebui totodată să primească informații personalizate în timp util înainte de încheierea contractului de credit, care să le permită să compare și să analizeze caracteristicile produselor de credit. În temeiul
  Recomandării 2001/193/CE a Comisiei din 1 martie 2001 privind informațiile precontractuale care trebuie furnizate consumatorilor de către împrumutătorii care oferă împrumuturi pentru locuințe (10),
  Comisia s-a angajat să monitorizeze respectarea
  Codului de conduită voluntar al informațiilor precontractuale pentru împrumuturile pentru locuințe, care conține FEIS,
  care
  oferă informații personalizate pentru consumator despre contractul de credit oferit. ▌Dovezile colectate de Comisie ▌au scos în evidență nevoia modificării conținutului și a prezentării FEIS pentru ca aceasta să fie clară, inteligibilă și să conțină toate informațiile care s-au dovedit relevante pentru consumatori. Conținutul și formatul FEIS ar trebui să încorporeze îmbunătățirile necesare identificate în cursul testării în rândul consumatorilor din toate statele membre. Structura FEIS, ▌în special ordinea elementelor de informare, ▌ar trebui revizuită, formularea ar trebui să fie mai ușor accesibilă pentru utilizatori, iar unele secțiuni, cum ar fi „rata nominală a dobânzii” și „dobânda anuală efectivă” ar trebui comasate; de asemenea, ar trebui adăugate noi secțiuni, cum ar fi „
  funcții flexibile
  ”.
  Ar trebui prezentat consumatorilor un tablou de amortizare ilustrativ, în cadrul FEIS, în cazul în care creditul este un credit cu dobândă amânată, pentru care rambursarea principalului este amânată într-o perioadă inițială sau în cazul în care rata dobânzii este fixă pe durata contractului de credit. Statele membre ar trebui să poată prevedea ca un astfel de tablou de amortizare ilustrativ conținut în FEIS să nu fie obligatoriu pentru alte tipuri de contracte de credit. |
| --- | --- |

(40)

Consumatorii ar trebui totodată să primească informații personalizate în timp util înainte de încheierea contractului de credit, care să le permită să compare și să analizeze caracteristicile produselor de credit. În temeiul
  Recomandării 2001/193/CE a Comisiei din 1 martie 2001 privind informațiile precontractuale care trebuie furnizate consumatorilor de către împrumutătorii care oferă împrumuturi pentru locuințe (10),
  Comisia s-a angajat să monitorizeze respectarea
  Codului de conduită voluntar al informațiilor precontractuale pentru împrumuturile pentru locuințe, care conține FEIS,
  care
  oferă informații personalizate pentru consumator despre contractul de credit oferit. ▌Dovezile colectate de Comisie ▌au scos în evidență nevoia modificării conținutului și a prezentării FEIS pentru ca aceasta să fie clară, inteligibilă și să conțină toate informațiile care s-au dovedit relevante pentru consumatori. Conținutul și formatul FEIS ar trebui să încorporeze îmbunătățirile necesare identificate în cursul testării în rândul consumatorilor din toate statele membre. Structura FEIS, ▌în special ordinea elementelor de informare, ▌ar trebui revizuită, formularea ar trebui să fie mai ușor accesibilă pentru utilizatori, iar unele secțiuni, cum ar fi „rata nominală a dobânzii” și „dobânda anuală efectivă” ar trebui comasate; de asemenea, ar trebui adăugate noi secțiuni, cum ar fi „
  funcții flexibile
  ”.
  Ar trebui prezentat consumatorilor un tablou de amortizare ilustrativ, în cadrul FEIS, în cazul în care creditul este un credit cu dobândă amânată, pentru care rambursarea principalului este amânată într-o perioadă inițială sau în cazul în care rata dobânzii este fixă pe durata contractului de credit. Statele membre ar trebui să poată prevedea ca un astfel de tablou de amortizare ilustrativ conținut în FEIS să nu fie obligatoriu pentru alte tipuri de contracte de credit.

| (41) | Cercetările în domeniul comportamentului consumatorului au subliniat importanța utilizării unui limbaj simplu și ușor de înțeles în informările oferite consumatorilor. Din acest motiv, termenii utilizați în FEIS nu sunt neapărat identici cu termenii juridici definiți în prezenta directivă, dar au același înțeles. |
| --- | --- |

(41)

Cercetările în domeniul comportamentului consumatorului au subliniat importanța utilizării unui limbaj simplu și ușor de înțeles în informările oferite consumatorilor. Din acest motiv, termenii utilizați în FEIS nu sunt neapărat identici cu termenii juridici definiți în prezenta directivă, dar au același înțeles.

| (42) | Cerințele referitoare la informațiile privind contractele de credit incluse în FEIS nu ar trebui să aducă atingere cerințelor Uniunii sau cele naționale referitoare la informații privind alte produse sau servicii care ar putea fi oferite împreună cu contractul de credit, drept condiții pentru obținerea contractului de credit pentru bunuri imobile, sau oferite pentru obținerea unei rate a dobânzii mai scăzute pentru contractul respectiv, precum asigurările de incendiu sau de viață, ori produsele de investiții. Statelor membre ar trebui să li se acorde libertatea de a menține sau de a introduce legislație națională în cazurile în care nu există dispoziții armonizate, de exemplu cerințe referitoare la informații privind nivelul ratelor dobânzii în etapa precontractuală sau informații care ar putea fi utile în scopul educației financiare sau al soluționării extrajudiciare a conflictelor. Cu toate acestea, orice informații suplimentare ar trebui furnizate într-un document separat care poate fi anexat la FEIS. Statele membre ar trebui să poată utiliza în cadrul FEIS un vocabular diferit, în limba lor națională, fără a modifica conținutul acesteia și ordinea în care sunt prezentate informațiile, atunci când acest lucru este necesar pentru a utiliza un limbaj care ar putea fi mai ușor de înțeles pentru consumatori. |
| --- | --- |

(42)

Cerințele referitoare la informațiile privind contractele de credit incluse în FEIS nu ar trebui să aducă atingere cerințelor Uniunii sau cele naționale referitoare la informații privind alte produse sau servicii care ar putea fi oferite împreună cu contractul de credit, drept condiții pentru obținerea contractului de credit pentru bunuri imobile, sau oferite pentru obținerea unei rate a dobânzii mai scăzute pentru contractul respectiv, precum asigurările de incendiu sau de viață, ori produsele de investiții. Statelor membre ar trebui să li se acorde libertatea de a menține sau de a introduce legislație națională în cazurile în care nu există dispoziții armonizate, de exemplu cerințe referitoare la informații privind nivelul ratelor dobânzii în etapa precontractuală sau informații care ar putea fi utile în scopul educației financiare sau al soluționării extrajudiciare a conflictelor. Cu toate acestea, orice informații suplimentare ar trebui furnizate într-un document separat care poate fi anexat la FEIS. Statele membre ar trebui să poată utiliza în cadrul FEIS un vocabular diferit, în limba lor națională, fără a modifica conținutul acesteia și ordinea în care sunt prezentate informațiile, atunci când acest lucru este necesar pentru a utiliza un limbaj care ar putea fi mai ușor de înțeles pentru consumatori.

| (43) | Pentru a asigura faptul că FEIS oferă consumatorului toate informațiile relevante pentru ca acesta să poată face o alegere în cunoștință de cauză, creditorul ar trebui să urmeze instrucțiunile prevăzute în prezenta directivă la completarea FEIS. Statele membre ar trebui să poată elabora sau detalia suplimentar instrucțiunile pentru completarea FEIS pe baza instrucțiunilor prevăzute în prezenta directivă. De exemplu, statele membre pot indica mai în detaliu informațiile care trebuie oferite pentru a descrie „tipul de rată a dobânzii” astfel încât să țină cont de aspectele specifice ale produselor și pieței naționale. Totuși, asemenea indicații suplimentare nu ar trebui să contravină instrucțiunilor incluse în prezenta directivă și nici să implice vreo modificare a textului modelului de FEIS, care ar trebui reprodus exact de către creditor. Statele membre ar trebui să poată indica, de asemenea, și alte avertismente privind contractele de credit, adaptate pieței și practicilor naționale, în cazul în care asemenea avertismente nu sunt deja acoperite de FEIS. Statele membre ar trebui să poată prevedea că creditorul este obligat de informațiile furnizate în FEIS, în situația în care creditorul decide să acorde creditul. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a asigura faptul că FEIS oferă consumatorului toate informațiile relevante pentru ca acesta să poată face o alegere în cunoștință de cauză, creditorul ar trebui să urmeze instrucțiunile prevăzute în prezenta directivă la completarea FEIS. Statele membre ar trebui să poată elabora sau detalia suplimentar instrucțiunile pentru completarea FEIS pe baza instrucțiunilor prevăzute în prezenta directivă. De exemplu, statele membre pot indica mai în detaliu informațiile care trebuie oferite pentru a descrie „tipul de rată a dobânzii” astfel încât să țină cont de aspectele specifice ale produselor și pieței naționale. Totuși, asemenea indicații suplimentare nu ar trebui să contravină instrucțiunilor incluse în prezenta directivă și nici să implice vreo modificare a textului modelului de FEIS, care ar trebui reprodus exact de către creditor. Statele membre ar trebui să poată indica, de asemenea, și alte avertismente privind contractele de credit, adaptate pieței și practicilor naționale, în cazul în care asemenea avertismente nu sunt deja acoperite de FEIS. Statele membre ar trebui să poată prevedea că creditorul este obligat de informațiile furnizate în FEIS, în situația în care creditorul decide să acorde creditul.

| (44) | Consumatorul ar trebui să primească informații prin intermediul FEIS fără întârzieri nejustificate după ce a prezentat informațiile necesare referitoare la nevoile sale, la situația sa financiară și preferințe și în timp util înainte ca acesta să fie legat prin orice contract de credit sau ofertă, pentru a i se permite să compare și să reflecteze la caracteristicile produselor de credit și să obțină consiliere din partea unui terț, dacă este necesar. În particular, atunci când o ofertă fermă este prezentată consumatorului, aceasta ar trebui să fie însoțită de FEIS, cu excepția cazului în care FEIS a fost deja transmisă consumatorului și caracteristicile ofertei sunt consecvente cu informațiile prezentate în prealabil. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să poată dispune furnizarea obligatorie a FEIS atât înainte de prezentarea oricărei oferte ferme, cât și împreună cu oferta fermă, în cazul în care nu a fost furnizată în prealabil o FEIS care să conțină aceleași informații. Deși FEIS ar trebui să fie personalizată și să reflecte preferințele consumatorului, furnizarea de astfel de informații personalizate nu ar trebui să implice o obligație de a oferi consiliere. Contractele de credit ar trebui să fie încheiate numai în cazul în care consumatorul a avut suficient timp pentru a compara oferte, a evalua implicațiile acestora, a obține consiliere din partea unui terț dacă este necesar și a lua o decizie în cunoștință de cauză dacă să accepte o ofertă. |
| --- | --- |

(44)

Consumatorul ar trebui să primească informații prin intermediul FEIS fără întârzieri nejustificate după ce a prezentat informațiile necesare referitoare la nevoile sale, la situația sa financiară și preferințe și în timp util înainte ca acesta să fie legat prin orice contract de credit sau ofertă, pentru a i se permite să compare și să reflecteze la caracteristicile produselor de credit și să obțină consiliere din partea unui terț, dacă este necesar. În particular, atunci când o ofertă fermă este prezentată consumatorului, aceasta ar trebui să fie însoțită de FEIS, cu excepția cazului în care FEIS a fost deja transmisă consumatorului și caracteristicile ofertei sunt consecvente cu informațiile prezentate în prealabil. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să poată dispune furnizarea obligatorie a FEIS atât înainte de prezentarea oricărei oferte ferme, cât și împreună cu oferta fermă, în cazul în care nu a fost furnizată în prealabil o FEIS care să conțină aceleași informații. Deși FEIS ar trebui să fie personalizată și să reflecte preferințele consumatorului, furnizarea de astfel de informații personalizate nu ar trebui să implice o obligație de a oferi consiliere. Contractele de credit ar trebui să fie încheiate numai în cazul în care consumatorul a avut suficient timp pentru a compara oferte, a evalua implicațiile acestora, a obține consiliere din partea unui terț dacă este necesar și a lua o decizie în cunoștință de cauză dacă să accepte o ofertă.

| (45) | În cazul în care consumatorul are un contract de credit garantat pentru cumpărarea unui bun imobil sau a unui teren și durata garanției este mai mare decât cea a contractului de credit și dacă consumatorul poate decide să retragă capitalul rambursat, din nou cu condiția semnării unui nou contract de credit, o nouă FEIS care prezintă noua DAE și se bazează pe caracteristicile specifice ale noului contract de credit ar trebui furnizată consumatorului înainte de semnarea noului contract de credit. |
| --- | --- |

(45)

În cazul în care consumatorul are un contract de credit garantat pentru cumpărarea unui bun imobil sau a unui teren și durata garanției este mai mare decât cea a contractului de credit și dacă consumatorul poate decide să retragă capitalul rambursat, din nou cu condiția semnării unui nou contract de credit, o nouă FEIS care prezintă noua DAE și se bazează pe caracteristicile specifice ale noului contract de credit ar trebui furnizată consumatorului înainte de semnarea noului contract de credit.

| (46) | Cel puțin în cazul în care nu există drept de retragere, creditorul sau, după caz, intermediarul de credite sau reprezentantul desemnat ar trebui să ofere consumatorului o copie a proiectului de contract de credit, în momentul prezentării unei oferte ferme. În alte cazuri, consumatorului ar trebui să i se ofere o copie a proiectului de contract de credit cel puțin în momentul în care se prezintă oferta fermă. |
| --- | --- |

(46)

Cel puțin în cazul în care nu există drept de retragere, creditorul sau, după caz, intermediarul de credite sau reprezentantul desemnat ar trebui să ofere consumatorului o copie a proiectului de contract de credit, în momentul prezentării unei oferte ferme. În alte cazuri, consumatorului ar trebui să i se ofere o copie a proiectului de contract de credit cel puțin în momentul în care se prezintă oferta fermă.

| (47) | Pentru a asigura un nivel cât mai ridicat de transparență și a preveni abuzurile care pot decurge din eventuale conflicte de interese atunci când consumatorii utilizează serviciile intermediarilor de credite, aceștia din urmă ar trebui să aibă anumite obligații de informare prealabile prestării serviciilor. Aceste obligații ar trebui să includă informații cu privire la identitatea lor și la legăturile cu creditorii, de exemplu să precizeze dacă iau în considerare produse de la o gamă largă de creditori sau numai de la un număr redus de creditori.
  Existența eventualelor comisioane sau a altor stimulente plătibile de către creditor sau de către părți terțe intermediarului de credite pentru serviciile prestate de acesta în legătură cu contractul de credit ar trebui adusă la cunoștința consumatorilor înainte de prestarea oricăror activități de intermediere de credite și consumatorii ar trebui informați în această etapă fie cu privire la suma aferentă unor astfel de plăți, dacă aceasta este cunoscută, fie cu privire la faptul că suma va fi adusă la cunoștință într-o etapă precontractuală ulterioară în cadrul FEIS, precum și cu privire la dreptul consumatorilor de a primi informații privind nivelul unor astfel de plăți în această etapă. Consumatorii ar trebui, de asemenea, informați cu privire la orice taxe pe care ar trebui să le plătească către intermediarii de credite în legătură cu serviciile acestora. Fără a aduce atingere legislației din domeniul concurenței, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a introduce sau de a menține prevederi prin care se interzice plata unor tarife de către consumatori către anumite categorii sau către toate categoriile de intermediari de credite. |
| --- | --- |

(47)

Pentru a asigura un nivel cât mai ridicat de transparență și a preveni abuzurile care pot decurge din eventuale conflicte de interese atunci când consumatorii utilizează serviciile intermediarilor de credite, aceștia din urmă ar trebui să aibă anumite obligații de informare prealabile prestării serviciilor. Aceste obligații ar trebui să includă informații cu privire la identitatea lor și la legăturile cu creditorii, de exemplu să precizeze dacă iau în considerare produse de la o gamă largă de creditori sau numai de la un număr redus de creditori.
  Existența eventualelor comisioane sau a altor stimulente plătibile de către creditor sau de către părți terțe intermediarului de credite pentru serviciile prestate de acesta în legătură cu contractul de credit ar trebui adusă la cunoștința consumatorilor înainte de prestarea oricăror activități de intermediere de credite și consumatorii ar trebui informați în această etapă fie cu privire la suma aferentă unor astfel de plăți, dacă aceasta este cunoscută, fie cu privire la faptul că suma va fi adusă la cunoștință într-o etapă precontractuală ulterioară în cadrul FEIS, precum și cu privire la dreptul consumatorilor de a primi informații privind nivelul unor astfel de plăți în această etapă. Consumatorii ar trebui, de asemenea, informați cu privire la orice taxe pe care ar trebui să le plătească către intermediarii de credite în legătură cu serviciile acestora. Fără a aduce atingere legislației din domeniul concurenței, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a introduce sau de a menține prevederi prin care se interzice plata unor tarife de către consumatori către anumite categorii sau către toate categoriile de intermediari de credite.

| (48) | Un consumator poate să aibă nevoie totuși de asistență suplimentară pentru a decide care este contractul de credit, din gama de produse propuse, care se potrivește cel mai bine nevoilor și situației sale financiare. Creditorii și, după caz, intermediarii de credite ar trebui să ofere această asistență în legătură cu produsele de credit pe care le oferă consumatorilor,
  explicând
  informațiile relevante,
  inclusiv și în special
  caracteristicile esențiale ale produselor propuse ▌, într-o manieră personalizată, astfel încât consumatorul să poată înțelege efectele pe care acestea le pot avea asupra situației sale economice.
  Creditorii și, după caz, intermediarii de credite ar trebui să adapteze modul
  în care sunt ▌oferite astfel de explicații la ▌circumstanțele în care se oferă creditul și la nevoia
  consumatorului
  de asistență,
  ținând seama de cunoștințele și experiența consumatorului în materie de credite
  și de natura fiecărui produs de credit.
  Aceste explicații nu ar trebui să constituie, în sine, o recomandare personală. |
| --- | --- |

(48)

Un consumator poate să aibă nevoie totuși de asistență suplimentară pentru a decide care este contractul de credit, din gama de produse propuse, care se potrivește cel mai bine nevoilor și situației sale financiare. Creditorii și, după caz, intermediarii de credite ar trebui să ofere această asistență în legătură cu produsele de credit pe care le oferă consumatorilor,
  explicând
  informațiile relevante,
  inclusiv și în special
  caracteristicile esențiale ale produselor propuse ▌, într-o manieră personalizată, astfel încât consumatorul să poată înțelege efectele pe care acestea le pot avea asupra situației sale economice.
  Creditorii și, după caz, intermediarii de credite ar trebui să adapteze modul
  în care sunt ▌oferite astfel de explicații la ▌circumstanțele în care se oferă creditul și la nevoia
  consumatorului
  de asistență,
  ținând seama de cunoștințele și experiența consumatorului în materie de credite
  și de natura fiecărui produs de credit.
  Aceste explicații nu ar trebui să constituie, în sine, o recomandare personală.

| (49) | Pentru promovarea instituirii și a funcționării pieței interne și asigurarea unui nivel înalt de protecție a consumatorilor în întreaga Uniune, este necesar să se asigure
  în mod uniform
  comparabilitatea informațiilor referitoare la DAE în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(49)

Pentru promovarea instituirii și a funcționării pieței interne și asigurarea unui nivel înalt de protecție a consumatorilor în întreaga Uniune, este necesar să se asigure
  în mod uniform
  comparabilitatea informațiilor referitoare la DAE în întreaga Uniune.

| (50) | Costul total al creditului pentru consumator ar trebui să includă toate costurile pe care acesta trebuie să le plătească în legătură cu contractul de credit
  și care sunt cunoscute de către creditor
  . Prin urmare, acest cost ar trebui să includă dobânda, comisioanele, taxele, tarifele pentru intermediarii de credite,
  costul evaluării bunului pentru ipotecă și orice alte taxe, cu excepția onorariilor notariale, necesare
  pentru obținerea creditului,
  de exemplu asigurarea de viață
  ,
  sau pentru obținerea creditului
  în termenii și condițiile din ofertă,
  de exemplu asigurarea de incendiu
  .
  Dispozițiile prezentei directive în ceea ce privește produsele și serviciile auxiliare (de exemplu, privind costul deschiderii și menținerii unui cont bancar) nu ar trebui să aducă atingere Directivei 2005/29/CE și Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii

   (11)

  . Costul total al creditului pentru consumator ar trebui să excludă costurile pe care le plătește consumatorul în legătură cu cumpărarea bunului imobil sau a terenului, cum ar fi taxele asociate cumpărării și costurile notariale sau costurile legate de înregistrarea în registrul funciar. Cunoștințele reale ale creditorului cu privire la costuri ar trebui evaluate obiectiv, avându-se în vedere cerințele de diligență profesională. În acest sens, ar trebui să se pornească de la prezumția că creditorul are cunoștință de costurile serviciilor auxiliare pe care le oferă consumatorului, el însuși sau în numele unui terț, cu excepția cazului în care prețul acestora depinde de caracteristicile sau de situația specifică a consumatorului. |
| --- | --- |

(50)

Costul total al creditului pentru consumator ar trebui să includă toate costurile pe care acesta trebuie să le plătească în legătură cu contractul de credit
  și care sunt cunoscute de către creditor
  . Prin urmare, acest cost ar trebui să includă dobânda, comisioanele, taxele, tarifele pentru intermediarii de credite,
  costul evaluării bunului pentru ipotecă și orice alte taxe, cu excepția onorariilor notariale, necesare
  pentru obținerea creditului,
  de exemplu asigurarea de viață
  ,
  sau pentru obținerea creditului
  în termenii și condițiile din ofertă,
  de exemplu asigurarea de incendiu
  .
  Dispozițiile prezentei directive în ceea ce privește produsele și serviciile auxiliare (de exemplu, privind costul deschiderii și menținerii unui cont bancar) nu ar trebui să aducă atingere Directivei 2005/29/CE și Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii

   (11)

  . Costul total al creditului pentru consumator ar trebui să excludă costurile pe care le plătește consumatorul în legătură cu cumpărarea bunului imobil sau a terenului, cum ar fi taxele asociate cumpărării și costurile notariale sau costurile legate de înregistrarea în registrul funciar. Cunoștințele reale ale creditorului cu privire la costuri ar trebui evaluate obiectiv, avându-se în vedere cerințele de diligență profesională. În acest sens, ar trebui să se pornească de la prezumția că creditorul are cunoștință de costurile serviciilor auxiliare pe care le oferă consumatorului, el însuși sau în numele unui terț, cu excepția cazului în care prețul acestora depinde de caracteristicile sau de situația specifică a consumatorului.

| (51) | În cazul în care se utilizează informații estimative, consumatorului ar trebui să i se aducă la cunoștință acest lucru, precum și faptul că este preconizat ca informațiile respective să fie reprezentative pentru tipul de contract sau practicile avute în vedere. Ipotezele suplimentare pentru calcularea DAE au drept scop să asigure faptul că DAE este calculată în mod consecvent și să asigure comparabilitatea. Pentru tipuri specifice de contracte de credit, precum cele în cazul cărora valoarea, durata sau costul creditului sunt nesigure sau variază în funcție de modul în care este aplicat contractul, sunt necesare ipoteze suplimentare. În cazul în care dispozițiile ca atare nu sunt suficiente pentru a calcula DAE, creditorul ar trebui să utilizeze ipotezele suplimentare prevăzute în Anexa I. Cu toate acestea, având în vedere că calcularea DAE va depinde de termenii contractului individual de credit, ar trebui utilizate doar acele ipoteze necesare și relevante pentru situația unui anumit credit. |
| --- | --- |

(51)

În cazul în care se utilizează informații estimative, consumatorului ar trebui să i se aducă la cunoștință acest lucru, precum și faptul că este preconizat ca informațiile respective să fie reprezentative pentru tipul de contract sau practicile avute în vedere. Ipotezele suplimentare pentru calcularea DAE au drept scop să asigure faptul că DAE este calculată în mod consecvent și să asigure comparabilitatea. Pentru tipuri specifice de contracte de credit, precum cele în cazul cărora valoarea, durata sau costul creditului sunt nesigure sau variază în funcție de modul în care este aplicat contractul, sunt necesare ipoteze suplimentare. În cazul în care dispozițiile ca atare nu sunt suficiente pentru a calcula DAE, creditorul ar trebui să utilizeze ipotezele suplimentare prevăzute în Anexa I. Cu toate acestea, având în vedere că calcularea DAE va depinde de termenii contractului individual de credit, ar trebui utilizate doar acele ipoteze necesare și relevante pentru situația unui anumit credit.

| (52) | Pentru a asigura un grad încă și mai mare de comparabilitate a DAE între oferte provenind de la diferiți creditori, intervalele dintre datele utilizate la calcul nu ar trebui exprimate în zile atunci când pot fi exprimate într-un număr total de ani, luni sau săptămâni. Este implicit în acest context că, dacă în formula DAE sunt utilizate anumite intervale de timp, respectivele intervale ar trebui să se utilizează de asemenea pentru determinarea valorilor dobânzii și a altor costuri utilizate în formulă. Din acest motiv, creditorii ar trebui să utilizeze metoda măsurării intervalelor de timp descrisă în anexa I pentru obținerea cifrelor referitoare la plata costurilor. Cu toate acestea, această metodă este aplicabilă doar în scopul calculării DAE și nu influențează sumele percepute în realitate de către creditor în temeiul contractului de credit. În cazul în care valorile respective sunt diferite, poate fi necesară explicarea acestora consumatorului pentru a se evita inducerea în eroare a consumatorului. Acest lucru implică că, în absența unor costuri în afara dobânzii și pornind de la prezumția unei metode de calcul identice, DAE va fi egală cu rata efectivă a dobânzii. |
| --- | --- |

(52)

Pentru a asigura un grad încă și mai mare de comparabilitate a DAE între oferte provenind de la diferiți creditori, intervalele dintre datele utilizate la calcul nu ar trebui exprimate în zile atunci când pot fi exprimate într-un număr total de ani, luni sau săptămâni. Este implicit în acest context că, dacă în formula DAE sunt utilizate anumite intervale de timp, respectivele intervale ar trebui să se utilizează de asemenea pentru determinarea valorilor dobânzii și a altor costuri utilizate în formulă. Din acest motiv, creditorii ar trebui să utilizeze metoda măsurării intervalelor de timp descrisă în anexa I pentru obținerea cifrelor referitoare la plata costurilor. Cu toate acestea, această metodă este aplicabilă doar în scopul calculării DAE și nu influențează sumele percepute în realitate de către creditor în temeiul contractului de credit. În cazul în care valorile respective sunt diferite, poate fi necesară explicarea acestora consumatorului pentru a se evita inducerea în eroare a consumatorului. Acest lucru implică că, în absența unor costuri în afara dobânzii și pornind de la prezumția unei metode de calcul identice, DAE va fi egală cu rata efectivă a dobânzii.

| (53) | Dat fiind faptul că DAE nu poate fi indicată în etapa de
  publicitate
  decât printr-un exemplu, acest exemplu ar trebui să fie reprezentativ. Prin urmare, aceasta ar trebui să corespundă, de exemplu, duratei medii și valorii totale a creditului acordat pentru tipul de contract de credit în cauză.
  La stabilirea exemplului reprezentativ ar trebui să se ia în considerare, de asemenea, preponderența anumitor tipuri de contracte de credit pe o anumită piață. Poate fi de preferat ca fiecare creditor să aibă un exemplu reprezentativ bazat pe o sumă a creditului care este reprezentativă pentru întreaga gamă de produse a creditorului respectiv și pentru baza de clienți preconizată, întrucât acestea pot varia în mod semnificativ de la un creditor la altul. Cu privire la DAE comunicată în FEIS, ar trebui luate în considerare, în măsura în care este posibil, preferințele și informațiile furnizate de consumator, iar creditorul și intermediarul de credite ar trebui să precizeze clar dacă informațiile oferite sunt ilustrative sau reflectă preferințele și informațiile furnizate. În orice caz, exemplele reprezentative nu ar trebui să contravină cerințelor din Directiva 2005/29/CE. Este important ca în FEIS să se indice clar consumatorului, după caz, faptul că DAE se bazează pe ipoteze și s-ar putea modifica, astfel încât consumatorii să poată ține seama de acest lucru la compararea mai multor produse. Este important ca DAE să țină seama de toate tragerile în temeiul contractului de credit, plătite fie direct consumatorului, fie unei părți terțe în numele consumatorului. |
| --- | --- |

(53)

Dat fiind faptul că DAE nu poate fi indicată în etapa de
  publicitate
  decât printr-un exemplu, acest exemplu ar trebui să fie reprezentativ. Prin urmare, aceasta ar trebui să corespundă, de exemplu, duratei medii și valorii totale a creditului acordat pentru tipul de contract de credit în cauză.
  La stabilirea exemplului reprezentativ ar trebui să se ia în considerare, de asemenea, preponderența anumitor tipuri de contracte de credit pe o anumită piață. Poate fi de preferat ca fiecare creditor să aibă un exemplu reprezentativ bazat pe o sumă a creditului care este reprezentativă pentru întreaga gamă de produse a creditorului respectiv și pentru baza de clienți preconizată, întrucât acestea pot varia în mod semnificativ de la un creditor la altul. Cu privire la DAE comunicată în FEIS, ar trebui luate în considerare, în măsura în care este posibil, preferințele și informațiile furnizate de consumator, iar creditorul și intermediarul de credite ar trebui să precizeze clar dacă informațiile oferite sunt ilustrative sau reflectă preferințele și informațiile furnizate. În orice caz, exemplele reprezentative nu ar trebui să contravină cerințelor din Directiva 2005/29/CE. Este important ca în FEIS să se indice clar consumatorului, după caz, faptul că DAE se bazează pe ipoteze și s-ar putea modifica, astfel încât consumatorii să poată ține seama de acest lucru la compararea mai multor produse. Este important ca DAE să țină seama de toate tragerile în temeiul contractului de credit, plătite fie direct consumatorului, fie unei părți terțe în numele consumatorului.

| (54) | Pentru asigurarea consecvenței între calcularea DAE pentru diferite tipuri de contracte de credit, ipotezele utilizate pentru calcularea unor tipuri similare de contracte de credit ar trebui să fie, în general, consecvente. În acest sens, ar trebui încorporate ipotezele prevăzute în Directiva 2011/90/UE a Comisiei din 14 noiembrie 2011 de modificare a anexei I partea II la Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului care prezintă ipotezele suplimentare pentru calculul dobânzii anuale efective

   (12)

  , care modifică ipotezele pentru calculul DAE
  .
  Deși nu toate ipotezele se vor aplica neapărat contractelor de credit disponibile în prezent, acest sector este activ în ceea ce privește produsele inovatoare și, prin urmare, este necesar să existe ipoteze. Mai mult, pentru calculul DAE, identificarea celui mai obișnuit mecanism de tragere ar trebui să se bazeze pe previziuni rezonabile privind mecanismul de tragere cel mai frecvent utilizat de consumatori pentru tipul de produs oferit de respectivul creditor. Pentru produsele existente, previziunea ar trebui să se bazeze pe perioada celor 12 luni precedente. |
| --- | --- |

(54)

Pentru asigurarea consecvenței între calcularea DAE pentru diferite tipuri de contracte de credit, ipotezele utilizate pentru calcularea unor tipuri similare de contracte de credit ar trebui să fie, în general, consecvente. În acest sens, ar trebui încorporate ipotezele prevăzute în Directiva 2011/90/UE a Comisiei din 14 noiembrie 2011 de modificare a anexei I partea II la Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului care prezintă ipotezele suplimentare pentru calculul dobânzii anuale efective

   (12)

  , care modifică ipotezele pentru calculul DAE
  .
  Deși nu toate ipotezele se vor aplica neapărat contractelor de credit disponibile în prezent, acest sector este activ în ceea ce privește produsele inovatoare și, prin urmare, este necesar să existe ipoteze. Mai mult, pentru calculul DAE, identificarea celui mai obișnuit mecanism de tragere ar trebui să se bazeze pe previziuni rezonabile privind mecanismul de tragere cel mai frecvent utilizat de consumatori pentru tipul de produs oferit de respectivul creditor. Pentru produsele existente, previziunea ar trebui să se bazeze pe perioada celor 12 luni precedente.

| (55) | Este esențial să se evalueze și să se verifice, înainte de încheierea contractului de credit, capacitatea și predispoziția consumatorului de a rambursa creditul. Această
  evaluare a bonității ar trebui să ia în considerare toți factorii necesari
  și relevanți
  care ar putea influența capacitatea consumatorului de a rambursa
  creditul pe durata acestuia
  .
  În special, capacitatea consumatorului de a plăti dobânzile și de a rambursa în întregime creditul ar trebui evaluată luându-se în calcul și plățile viitoare sau creșterea valorii plăților necesare din cauza amortizării negative sau a amânării plăților capitalului sau dobânzii, și ar trebui evaluată în contextul altor cheltuieli obișnuite, datorii și altor angajamente financiare, precum și al venitului, economilor și activelor. Ar trebui, de asemenea, să se prevadă marje rezonabile pentru evenimente viitoare pe parcursul duratei contractului de credit propus, cum ar fi o reducere a venitului atunci când termenul de rambursare a creditului se extinde după momentul pensionării sau, dacă este cazul, majorarea ratei dobânzii sau evoluția negativă a cursului de schimb. Deși valoarea bunului imobil este un element important în determinarea valorii creditului care poate fi acordat unui consumator în cadrul unui contract de credit garantat, evaluarea bonității ar trebui să se concentreze pe capacitatea consumatorului de a își îndeplini obligațiile în temeiul contractului de credit. În consecință, eventualitatea că valoarea bunului imobil ar putea fi superioară valorii creditului sau ar putea crește în viitor nu ar trebui, în general, să fie o condiție suficientă pentru acordarea creditului în cauză. Cu toate acestea, în cazul în care scopul contractului de credit este de a construi sau de a renova un bun imobil existent, creditorul ar trebui să poată lua în considerare această posibilitate.
  Statele membre ar trebui să poată emite îndrumări
  suplimentare
  cu privire
  la aceste
  criterii sau la criterii
  suplimentare și cu privire la metodele
  de evaluare a bonității unui consumator, de exemplu stabilind limite pentru raportul loan-to-value (valoarea împrumutului raportată la valoarea garanției) sau loan-to-income (împrumut/venit)
  și ar trebui încurajate să pună în aplicare principiile Consiliului pentru Stabilitate Financiară privind bunele practici pentru subscrierea ipotecilor rezidențiale
  . |
| --- | --- |

(55)

Este esențial să se evalueze și să se verifice, înainte de încheierea contractului de credit, capacitatea și predispoziția consumatorului de a rambursa creditul. Această
  evaluare a bonității ar trebui să ia în considerare toți factorii necesari
  și relevanți
  care ar putea influența capacitatea consumatorului de a rambursa
  creditul pe durata acestuia
  .
  În special, capacitatea consumatorului de a plăti dobânzile și de a rambursa în întregime creditul ar trebui evaluată luându-se în calcul și plățile viitoare sau creșterea valorii plăților necesare din cauza amortizării negative sau a amânării plăților capitalului sau dobânzii, și ar trebui evaluată în contextul altor cheltuieli obișnuite, datorii și altor angajamente financiare, precum și al venitului, economilor și activelor. Ar trebui, de asemenea, să se prevadă marje rezonabile pentru evenimente viitoare pe parcursul duratei contractului de credit propus, cum ar fi o reducere a venitului atunci când termenul de rambursare a creditului se extinde după momentul pensionării sau, dacă este cazul, majorarea ratei dobânzii sau evoluția negativă a cursului de schimb. Deși valoarea bunului imobil este un element important în determinarea valorii creditului care poate fi acordat unui consumator în cadrul unui contract de credit garantat, evaluarea bonității ar trebui să se concentreze pe capacitatea consumatorului de a își îndeplini obligațiile în temeiul contractului de credit. În consecință, eventualitatea că valoarea bunului imobil ar putea fi superioară valorii creditului sau ar putea crește în viitor nu ar trebui, în general, să fie o condiție suficientă pentru acordarea creditului în cauză. Cu toate acestea, în cazul în care scopul contractului de credit este de a construi sau de a renova un bun imobil existent, creditorul ar trebui să poată lua în considerare această posibilitate.
  Statele membre ar trebui să poată emite îndrumări
  suplimentare
  cu privire
  la aceste
  criterii sau la criterii
  suplimentare și cu privire la metodele
  de evaluare a bonității unui consumator, de exemplu stabilind limite pentru raportul loan-to-value (valoarea împrumutului raportată la valoarea garanției) sau loan-to-income (împrumut/venit)
  și ar trebui încurajate să pună în aplicare principiile Consiliului pentru Stabilitate Financiară privind bunele practici pentru subscrierea ipotecilor rezidențiale
  .

| (56) | Pot fi necesare dispoziții specifice pentru diferitele elemente care pot fi luate în considerare la evaluarea bonității în cazul anumitor tipuri de contracte de credit. De exemplu, în cazul contractelor de credit referitoare la un bun imobil care precizează în mod explicit că bunul imobil nu urmează să fie ocupat în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință de către consumator sau un membru de familie al acestuia (contracte privind cumpărarea de bunuri în vederea închirierii – „buy-to-let agreements”), statele membre ar trebui să poată specifica că viitorul venit din chirie este luat în considerare la evaluarea capacității consumatorului de a rambursa creditul. În acele state membre în care o asemenea precizare nu este stabilită în prevederile naționale, creditorii pot, de asemenea, să decidă includerea unei evaluări prudente a viitorului venit din chirie. Evaluarea bonității nu ar trebui să implice transferul de responsabilitate către creditor pentru nicio nerespectare viitoare de către consumator a obligațiilor care îi revin în temeiul contractului de credit. |
| --- | --- |

(56)

Pot fi necesare dispoziții specifice pentru diferitele elemente care pot fi luate în considerare la evaluarea bonității în cazul anumitor tipuri de contracte de credit. De exemplu, în cazul contractelor de credit referitoare la un bun imobil care precizează în mod explicit că bunul imobil nu urmează să fie ocupat în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință de către consumator sau un membru de familie al acestuia (contracte privind cumpărarea de bunuri în vederea închirierii – „buy-to-let agreements”), statele membre ar trebui să poată specifica că viitorul venit din chirie este luat în considerare la evaluarea capacității consumatorului de a rambursa creditul. În acele state membre în care o asemenea precizare nu este stabilită în prevederile naționale, creditorii pot, de asemenea, să decidă includerea unei evaluări prudente a viitorului venit din chirie. Evaluarea bonității nu ar trebui să implice transferul de responsabilitate către creditor pentru nicio nerespectare viitoare de către consumator a obligațiilor care îi revin în temeiul contractului de credit.

| (57) | Decizia creditorului de a acorda sau nu creditul ar trebui să fie în concordanță cu rezultatul evaluării bonității. De exemplu, capacitatea creditorului de a transfera o parte din riscul de credit către un terț nu ar trebui să îl conducă la ignorarea concluziilor evaluării bonității prin punerea unui contract de credit la dispoziția unui consumator care probabil nu este capabil să îl ramburseze. Statele membre ar trebui să poată transpune acest principiu, solicitând autorităților competente să întreprindă acțiunile relevante în cadrul activităților de supraveghere și să monitorizeze respectarea procedurilor de evaluare a bonității de către creditor. Totuși, o
  evaluare pozitivă a bonității nu ar trebui să ducă la obligația creditorului de a acorda creditul. |
| --- | --- |

(57)

Decizia creditorului de a acorda sau nu creditul ar trebui să fie în concordanță cu rezultatul evaluării bonității. De exemplu, capacitatea creditorului de a transfera o parte din riscul de credit către un terț nu ar trebui să îl conducă la ignorarea concluziilor evaluării bonității prin punerea unui contract de credit la dispoziția unui consumator care probabil nu este capabil să îl ramburseze. Statele membre ar trebui să poată transpune acest principiu, solicitând autorităților competente să întreprindă acțiunile relevante în cadrul activităților de supraveghere și să monitorizeze respectarea procedurilor de evaluare a bonității de către creditor. Totuși, o
  evaluare pozitivă a bonității nu ar trebui să ducă la obligația creditorului de a acorda creditul.

| (58) | În conformitate cu recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară, evaluarea bonității ar trebui să se bazeze pe informații privind situația financiară și economică a consumatorului, inclusiv venitul și cheltuielile acestuia. Aceste informații pot fi obținute din diverse surse, inclusiv de la consumator, iar creditorul ar trebui să verifice în mod adecvat asemenea informații înainte de a acorda creditul. În acest sens, consumatorii ar trebui să furnizeze informații
  pentru a facilita evaluarea bonității,
  întrucât nefurnizarea acestor informații are drept rezultat probabil refuzarea creditului pe care doresc să-l obțină, în afară de cazul în care informațiile pot fi obținute din altă parte
  .
  Fără a aduce atingere dreptului contractual privat, statele membre ar trebui să se asigure că creditorii nu pot rezilia un contract de credit pe motiv că au realizat, după semnarea contractului de credit, că evaluarea bonității a fost efectuată defectuos din cauză că informațiile disponibile la momentul evaluării au fost incomplete. Totuși, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere posibilității ca statele membre să permită creditorilor să rezilieze contractul de credit în cazul în care se poate stabili că consumatorul a furnizat în mod deliberat informații neconforme sau falsificate la momentul efectuării evaluării bonității sau că nu a furnizat intenționat unele informații care ar fi avut drept rezultat o evaluare a bonității negativă sau în cazul în care există alte motive întemeiate, compatibile cu dreptul Uniunii. Deși nu ar fi oportun să se aplice sancțiuni consumatorului pe motiv că nu este
  în măsură să ofere anumite informații sau evaluări
  sau că decide să întrerupă procesul de solicitare a acordării unui credit, statele membre ar trebui să poată prevedea sancțiuni
  în cazul în care consumatorii furnizează, în cunoștință de cauză,
  informații
  incomplete sau
  incorecte pentru a obține o evaluare a bonității pozitivă, în special în cazul în care informațiile complete și corecte ar fi condus la o evaluare a bonității negativă și, ulterior, consumatorul nu ar fi în măsură să respecte condițiile contractului
  . |
| --- | --- |

(58)

În conformitate cu recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară, evaluarea bonității ar trebui să se bazeze pe informații privind situația financiară și economică a consumatorului, inclusiv venitul și cheltuielile acestuia. Aceste informații pot fi obținute din diverse surse, inclusiv de la consumator, iar creditorul ar trebui să verifice în mod adecvat asemenea informații înainte de a acorda creditul. În acest sens, consumatorii ar trebui să furnizeze informații
  pentru a facilita evaluarea bonității,
  întrucât nefurnizarea acestor informații are drept rezultat probabil refuzarea creditului pe care doresc să-l obțină, în afară de cazul în care informațiile pot fi obținute din altă parte
  .
  Fără a aduce atingere dreptului contractual privat, statele membre ar trebui să se asigure că creditorii nu pot rezilia un contract de credit pe motiv că au realizat, după semnarea contractului de credit, că evaluarea bonității a fost efectuată defectuos din cauză că informațiile disponibile la momentul evaluării au fost incomplete. Totuși, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere posibilității ca statele membre să permită creditorilor să rezilieze contractul de credit în cazul în care se poate stabili că consumatorul a furnizat în mod deliberat informații neconforme sau falsificate la momentul efectuării evaluării bonității sau că nu a furnizat intenționat unele informații care ar fi avut drept rezultat o evaluare a bonității negativă sau în cazul în care există alte motive întemeiate, compatibile cu dreptul Uniunii. Deși nu ar fi oportun să se aplice sancțiuni consumatorului pe motiv că nu este
  în măsură să ofere anumite informații sau evaluări
  sau că decide să întrerupă procesul de solicitare a acordării unui credit, statele membre ar trebui să poată prevedea sancțiuni
  în cazul în care consumatorii furnizează, în cunoștință de cauză,
  informații
  incomplete sau
  incorecte pentru a obține o evaluare a bonității pozitivă, în special în cazul în care informațiile complete și corecte ar fi condus la o evaluare a bonității negativă și, ulterior, consumatorul nu ar fi în măsură să respecte condițiile contractului
  .

| (59) | Consultarea unei baze de date privind creditele este un instrument util pentru evaluarea bonității. Unele state membre prevăd obligația evaluării bonității consumatorilor de către creditori pe baza consultării bazei de date relevante. Creditorii ar trebui totodată să poată consulta baza de date privind creditele pe durata creditului,
  exclusiv
  pentru a identifica și evalua probabilitatea de neplată.
  O astfel de
  consultare a bazei de date privind creditele
  ar trebui să facă obiectul unor garanții adecvate pentru a asigura faptul că este utilizat pentru identificarea și soluționarea timpurie a riscului de credit în interesul consumatorului și nu pentru furnizarea de informații în cadrul negocierilor comerciale.
  În temeiul Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (13), consumatorii ar trebui să fie informați în prealabil de către creditori în legătură cu consultarea bazei de date privind creditele și să aibă dreptul de acces la informațiile care îi privesc aflate în baza de date respectivă pentru a putea rectifica, șterge sau bloca, dacă este cazul, datele lor personale prelucrate de acea bază de date, atunci când ele sunt incorecte sau au fost prelucrate în mod ilegal. |
| --- | --- |

(59)

Consultarea unei baze de date privind creditele este un instrument util pentru evaluarea bonității. Unele state membre prevăd obligația evaluării bonității consumatorilor de către creditori pe baza consultării bazei de date relevante. Creditorii ar trebui totodată să poată consulta baza de date privind creditele pe durata creditului,
  exclusiv
  pentru a identifica și evalua probabilitatea de neplată.
  O astfel de
  consultare a bazei de date privind creditele
  ar trebui să facă obiectul unor garanții adecvate pentru a asigura faptul că este utilizat pentru identificarea și soluționarea timpurie a riscului de credit în interesul consumatorului și nu pentru furnizarea de informații în cadrul negocierilor comerciale.
  În temeiul Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (13), consumatorii ar trebui să fie informați în prealabil de către creditori în legătură cu consultarea bazei de date privind creditele și să aibă dreptul de acces la informațiile care îi privesc aflate în baza de date respectivă pentru a putea rectifica, șterge sau bloca, dacă este cazul, datele lor personale prelucrate de acea bază de date, atunci când ele sunt incorecte sau au fost prelucrate în mod ilegal.

| (60) | Pentru a evita denaturarea concurenței între creditori, ar trebui asigurat faptul că toți creditorii, ▌
  inclusiv
  instituții de credit și instituții non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile, au acces la toate bazele de date de credit publice și private în condiții nediscriminatorii. Astfel de condiții nu ar trebui, prin urmare, să includă o cerință
  ca creditorii
  să fie înregistrați ca instituție de credit. Condițiile de acces, cum ar fi costurile
  de accesare a bazei de date
  sau cerințele de
  a oferi
  informații
  bazei de date pe bază de reciprocitate ar trebui
  să se aplice în continuare. Statele membre ar trebui să aibă libertatea de a decide dacă, în jurisdicțiile lor, intermediarii de credite pot avea la rândul lor acces la aceste baze de date. |
| --- | --- |

(60)

Pentru a evita denaturarea concurenței între creditori, ar trebui asigurat faptul că toți creditorii, ▌
  inclusiv
  instituții de credit și instituții non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile, au acces la toate bazele de date de credit publice și private în condiții nediscriminatorii. Astfel de condiții nu ar trebui, prin urmare, să includă o cerință
  ca creditorii
  să fie înregistrați ca instituție de credit. Condițiile de acces, cum ar fi costurile
  de accesare a bazei de date
  sau cerințele de
  a oferi
  informații
  bazei de date pe bază de reciprocitate ar trebui
  să se aplice în continuare. Statele membre ar trebui să aibă libertatea de a decide dacă, în jurisdicțiile lor, intermediarii de credite pot avea la rândul lor acces la aceste baze de date.

| (61) | În cazul în care o decizie de respingere a unei cereri de credit este bazată pe date obținute prin consultarea unei baze de date sau pe lipsa de date din aceasta, creditorul ar trebui să-l informeze pe consumator cu privire la acest lucru,
  să-i comunice
  numele bazei de date consultate și orice alte elemente prevăzute în Directiva 95/46/CE pentru a-i permite consumatorului să își exercite dreptul de a accesa și, dacă
  acest lucru este justificat
  , de a rectifica, șterge sau bloca datele sale personale prelucrate de acea bază de date. Dacă o decizie de a refuza o cerere de credit
  decurge dintr-un rezultat negativ al evaluării bonității
  , creditorul ar trebui să informeze consumatorul
  cu privire la respingere fără întârziere nejustificată
  .
  Statele membre ar trebui să aibă libertatea de a decide dacă solicită creditorilor să ofere explicații suplimentare cu privire la motivele respingerii
  . Cu toate acestea, creditorul nu ar trebui să fie obligat să furnizeze aceste informații în cazul în care acest lucru este interzis prin alte acte ale Uniunii, ca de exemplu cele privind spălarea banilor sau finanțarea terorismului.
  Astfel
  de informații
  nu ar trebui
  furnizate în cazul în care divulgarea lor ar fi contrară obiectivelor de ordine publică sau de siguranță publică, de exemplu prevenirea, cercetarea, depistarea sau urmărirea în justiție a infracțiunilor. |
| --- | --- |

(61)

În cazul în care o decizie de respingere a unei cereri de credit este bazată pe date obținute prin consultarea unei baze de date sau pe lipsa de date din aceasta, creditorul ar trebui să-l informeze pe consumator cu privire la acest lucru,
  să-i comunice
  numele bazei de date consultate și orice alte elemente prevăzute în Directiva 95/46/CE pentru a-i permite consumatorului să își exercite dreptul de a accesa și, dacă
  acest lucru este justificat
  , de a rectifica, șterge sau bloca datele sale personale prelucrate de acea bază de date. Dacă o decizie de a refuza o cerere de credit
  decurge dintr-un rezultat negativ al evaluării bonității
  , creditorul ar trebui să informeze consumatorul
  cu privire la respingere fără întârziere nejustificată
  .
  Statele membre ar trebui să aibă libertatea de a decide dacă solicită creditorilor să ofere explicații suplimentare cu privire la motivele respingerii
  . Cu toate acestea, creditorul nu ar trebui să fie obligat să furnizeze aceste informații în cazul în care acest lucru este interzis prin alte acte ale Uniunii, ca de exemplu cele privind spălarea banilor sau finanțarea terorismului.
  Astfel
  de informații
  nu ar trebui
  furnizate în cazul în care divulgarea lor ar fi contrară obiectivelor de ordine publică sau de siguranță publică, de exemplu prevenirea, cercetarea, depistarea sau urmărirea în justiție a infracțiunilor.

| (62) | Prezenta directivă prevede utilizarea datelor cu caracter personal în contextul evaluării bonității
  unui
  consumator. Pentru a garanta protecția datelor cu caracter personal, activitățile de prelucrare a datelor efectuate în contextul acestor evaluări ar trebui să intre sub incidența Directivei 95/46/CE. ▌ |
| --- | --- |

(62)

Prezenta directivă prevede utilizarea datelor cu caracter personal în contextul evaluării bonității
  unui
  consumator. Pentru a garanta protecția datelor cu caracter personal, activitățile de prelucrare a datelor efectuate în contextul acestor evaluări ar trebui să intre sub incidența Directivei 95/46/CE. ▌

| (63) | Oferirea de consiliere sub forma unei recomandări personalizate reprezintă o activitate distinctă, care poate, dar nu trebuie neapărat, să fie combinată cu alte aspecte legate de acordarea sau intermedierea de credite. Prin urmare, pentru
  a putea înțelege natura
  serviciilor care le sunt oferite
  , consumatorilor ar trebui să li se aducă la cunoștință
  dacă li se oferă sau li se pot oferi servicii de consiliere, cazurile în care acestea nu li se oferă, precum și în ce constă serviciile de consiliere
  .
  Ținând seama de importanța pe care consumatorii o acordă termenilor „consiliere” și „consilieri”, este oportun ca statelor membre să li se permită să interzică utilizarea termenilor respectivi sau a unor termeni similari, în cazul în care se oferă servicii de consiliere consumatorilor. Este de asemenea oportun ca statele membre să impună garanții în cazul în care consilierea este descrisă ca fiind independentă, pentru a se asigura că gama de produse analizate și aranjamentele de remunerare corespund așteptărilor consumatorilor cu privire la consilierea respectivă. |
| --- | --- |

(63)

Oferirea de consiliere sub forma unei recomandări personalizate reprezintă o activitate distinctă, care poate, dar nu trebuie neapărat, să fie combinată cu alte aspecte legate de acordarea sau intermedierea de credite. Prin urmare, pentru
  a putea înțelege natura
  serviciilor care le sunt oferite
  , consumatorilor ar trebui să li se aducă la cunoștință
  dacă li se oferă sau li se pot oferi servicii de consiliere, cazurile în care acestea nu li se oferă, precum și în ce constă serviciile de consiliere
  .
  Ținând seama de importanța pe care consumatorii o acordă termenilor „consiliere” și „consilieri”, este oportun ca statelor membre să li se permită să interzică utilizarea termenilor respectivi sau a unor termeni similari, în cazul în care se oferă servicii de consiliere consumatorilor. Este de asemenea oportun ca statele membre să impună garanții în cazul în care consilierea este descrisă ca fiind independentă, pentru a se asigura că gama de produse analizate și aranjamentele de remunerare corespund așteptărilor consumatorilor cu privire la consilierea respectivă.

| (64) | Persoanele care oferă
  servicii de consiliere
  ar trebui să respecte
  anumite
  standarde pentru a exista certitudinea că i se prezintă consumatorului ▌produse adecvate pentru nevoile și situația sa.
  Serviciile de consiliere
  ar trebui să se bazeze pe o analiză corectă și suficient de extinsă a produselor oferite,
  în cazul în care serviciile de consiliere sunt prestate de creditori și intermediari de credite legați, sau pe o analiză a produselor existente pe piață, în cazul în care serviciile de consiliere sunt prestate de intermediari de credite nelegați
  .
  Persoanele care prestează servicii de consiliere ar trebui să fie în măsură să se specializeze în anumite produse „de nișă”, cum ar fi creditele-punte, cu condiția ca acestea să analizeze o gamă de produse din cadrul „nișei” în cauză și ca specializarea acestora în produsele de „nișă” respective să fie precizată în mod clar consumatorului. În orice caz, creditorii și intermediarii de credite ar trebui să dezvăluie consumatorului dacă oferă consiliere numai cu privire la propria gamă de produse sau la o gamă largă din cadrul întregii piețe, pentru a se asigura că consumatorul înțelege pe ce bază se face o recomandare. |
| --- | --- |

(64)

Persoanele care oferă
  servicii de consiliere
  ar trebui să respecte
  anumite
  standarde pentru a exista certitudinea că i se prezintă consumatorului ▌produse adecvate pentru nevoile și situația sa.
  Serviciile de consiliere
  ar trebui să se bazeze pe o analiză corectă și suficient de extinsă a produselor oferite,
  în cazul în care serviciile de consiliere sunt prestate de creditori și intermediari de credite legați, sau pe o analiză a produselor existente pe piață, în cazul în care serviciile de consiliere sunt prestate de intermediari de credite nelegați
  .
  Persoanele care prestează servicii de consiliere ar trebui să fie în măsură să se specializeze în anumite produse „de nișă”, cum ar fi creditele-punte, cu condiția ca acestea să analizeze o gamă de produse din cadrul „nișei” în cauză și ca specializarea acestora în produsele de „nișă” respective să fie precizată în mod clar consumatorului. În orice caz, creditorii și intermediarii de credite ar trebui să dezvăluie consumatorului dacă oferă consiliere numai cu privire la propria gamă de produse sau la o gamă largă din cadrul întregii piețe, pentru a se asigura că consumatorul înțelege pe ce bază se face o recomandare.

| (65) | Serviciile de consiliere ar trebui să se bazeze pe o înțelegere corespunzătoare a
  situației financiare, a preferințelor și a obiectivelor
  consumatorului
  , ▌care să aibă la bază informațiile
  necesare
  actualizate și ipoteze rezonabile
  despre riscurile pentru
  situația consumatorului pe durata acordului de credit. Statele membre ar trebui să poată clarifica modul în care urmează a fi evaluat caracterul adecvat al unui anumit produs în contextul oferirii de
  servicii de consiliere
  . |
| --- | --- |

(65)

Serviciile de consiliere ar trebui să se bazeze pe o înțelegere corespunzătoare a
  situației financiare, a preferințelor și a obiectivelor
  consumatorului
  , ▌care să aibă la bază informațiile
  necesare
  actualizate și ipoteze rezonabile
  despre riscurile pentru
  situația consumatorului pe durata acordului de credit. Statele membre ar trebui să poată clarifica modul în care urmează a fi evaluat caracterul adecvat al unui anumit produs în contextul oferirii de
  servicii de consiliere
  .

| (66) | Capacitatea unui consumator de a rambursa credit
  ul
  înainte de expirarea contract
  ului
  de credit poate juca un rol important în promovarea concurenței pe piața internă și a libertății de circulație a cetățenilor Uniunii,
  precum și în contribuirea la o flexibilitate pe durata contractului de credit, care este necesară pentru promovarea stabilității financiare în conformitate cu recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară.
  Cu toate acestea, există diferențe considerabile între principiile și condițiile naționale în baza cărora consumatorii au posibilitatea rambursării anticipate a
  creditului lor
  și condițiile în care rambursarea anticipată poate avea loc. Deși se recunoaște diversitatea mecanismelor de finanțare ipotecară și a gamei de produse disponibile, este esențial să existe norme la nivelul Uniunii cu privire la rambursarea anticipată a creditului, astfel încât consumatorii să aibă posibilitatea de a-și îndeplini obligațiile înainte de data convenită în contractul de credit și să aibă încredere în a compara ofertele pentru a alege produsele cele mai adaptate la nevoile lor. Statele membre ar trebui așadar să asigure,
  fie prin legislație
  ,
  fie
  prin
  alte
  mijloace
  cum ar fi
  clauzele contractuale, dreptul consumatorilor de rambursare anticipată.
  Cu toate acestea
  , statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a defini condițiile exercitării acestui drept. Aceste condiții pot include limitarea în timp a exercitării dreptului, tratamentul diferit în funcție de tipul de rată a dobânzii ▌sau ▌restricții cu privire la circumstanțele în care poate fi exercitat dreptul.
  În cazul în care
  rambursarea anticipată are loc într-o perioadă în care rata dobânzii este fixă, exercitarea dreptului poate fi condiționată de existența unui interes
  legitim
  din partea consumatorului,
  specificat de statul membru
  . Un asemenea interes
  legitim
  poate exista, de exemplu, în cazul divorțului sau al intrării în șomaj.
  În condițiile stabilite de statele membre se poate prevedea, de asemenea, că creditorul ar trebui să aibă dreptul la o compensație echitabilă și justificată obiectiv pentru costurile potențiale legate de rambursarea anticipată a creditului. În cazurile în care statele membre prevăd că creditorul are dreptul la compensație, aceasta ar trebui să fie o compensație echitabilă și justificată obiectiv pentru eventualele costuri legate în mod direct de rambursarea anticipată a creditului în conformitate cu normele naționale în materie de compensare. Compensația nu ar trebui să depășească pierderea economică suferită de creditor. |
| --- | --- |

(66)

Capacitatea unui consumator de a rambursa credit
  ul
  înainte de expirarea contract
  ului
  de credit poate juca un rol important în promovarea concurenței pe piața internă și a libertății de circulație a cetățenilor Uniunii,
  precum și în contribuirea la o flexibilitate pe durata contractului de credit, care este necesară pentru promovarea stabilității financiare în conformitate cu recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară.
  Cu toate acestea, există diferențe considerabile între principiile și condițiile naționale în baza cărora consumatorii au posibilitatea rambursării anticipate a
  creditului lor
  și condițiile în care rambursarea anticipată poate avea loc. Deși se recunoaște diversitatea mecanismelor de finanțare ipotecară și a gamei de produse disponibile, este esențial să existe norme la nivelul Uniunii cu privire la rambursarea anticipată a creditului, astfel încât consumatorii să aibă posibilitatea de a-și îndeplini obligațiile înainte de data convenită în contractul de credit și să aibă încredere în a compara ofertele pentru a alege produsele cele mai adaptate la nevoile lor. Statele membre ar trebui așadar să asigure,
  fie prin legislație
  ,
  fie
  prin
  alte
  mijloace
  cum ar fi
  clauzele contractuale, dreptul consumatorilor de rambursare anticipată.
  Cu toate acestea
  , statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a defini condițiile exercitării acestui drept. Aceste condiții pot include limitarea în timp a exercitării dreptului, tratamentul diferit în funcție de tipul de rată a dobânzii ▌sau ▌restricții cu privire la circumstanțele în care poate fi exercitat dreptul.
  În cazul în care
  rambursarea anticipată are loc într-o perioadă în care rata dobânzii este fixă, exercitarea dreptului poate fi condiționată de existența unui interes
  legitim
  din partea consumatorului,
  specificat de statul membru
  . Un asemenea interes
  legitim
  poate exista, de exemplu, în cazul divorțului sau al intrării în șomaj.
  În condițiile stabilite de statele membre se poate prevedea, de asemenea, că creditorul ar trebui să aibă dreptul la o compensație echitabilă și justificată obiectiv pentru costurile potențiale legate de rambursarea anticipată a creditului. În cazurile în care statele membre prevăd că creditorul are dreptul la compensație, aceasta ar trebui să fie o compensație echitabilă și justificată obiectiv pentru eventualele costuri legate în mod direct de rambursarea anticipată a creditului în conformitate cu normele naționale în materie de compensare. Compensația nu ar trebui să depășească pierderea economică suferită de creditor.

| (67) | De asemenea, este important să se asigure un grad suficient de transparență pentru a oferi claritate consumatorilor în ceea ce privește natura angajamentelor asumate în vederea menținerii stabilității financiare și în ceea ce privește flexibilitatea pe parcursul duratei contractului de credit. De asemenea, consumatorilor ar trebui să li se furnizeze informații cu privire la rata dobânzii, atât în stadiul contractual, cât și în stadiul precontractual. Statele membre ar trebui să poată să mențină sau să introducă restricții sau interdicții în ceea ce privește modificarea unilaterală a ratei dobânzii de către creditor. De asemenea, statele membre ar trebui să poată să prevadă că, în cazul modificării ratei dobânzii, consumatorul are dreptul să primească un tablou de amortizare actualizat. |
| --- | --- |

(67)

De asemenea, este important să se asigure un grad suficient de transparență pentru a oferi claritate consumatorilor în ceea ce privește natura angajamentelor asumate în vederea menținerii stabilității financiare și în ceea ce privește flexibilitatea pe parcursul duratei contractului de credit. De asemenea, consumatorilor ar trebui să li se furnizeze informații cu privire la rata dobânzii, atât în stadiul contractual, cât și în stadiul precontractual. Statele membre ar trebui să poată să mențină sau să introducă restricții sau interdicții în ceea ce privește modificarea unilaterală a ratei dobânzii de către creditor. De asemenea, statele membre ar trebui să poată să prevadă că, în cazul modificării ratei dobânzii, consumatorul are dreptul să primească un tablou de amortizare actualizat.

| (68) | Deși intermediarii de credite joacă un rol central în distribuția contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale în Uniune, există încă diferențe substanțiale între prevederile naționale în materie de desfășurare a activității de afaceri și de supraveghere a intermediarilor de credite, care creează obstacole în calea accesului la activitate și a desfășurării activității intermediarilor de credite pe piața internă. Incapacitatea intermediarilor de credite de a-și desfășura activitatea liber pe tot teritoriul Uniunii este un obstacol în calea bunei funcționări a pieței interne în domeniul contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. Deși se recunoaște diversitatea tipurilor de actori implicați în intermedierea de credite, este esențială existența unor standarde la nivelul Uniunii pentru a asigura un nivel ridicat al profesionalismului și al serviciilor. |
| --- | --- |

(68)

Deși intermediarii de credite joacă un rol central în distribuția contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale în Uniune, există încă diferențe substanțiale între prevederile naționale în materie de desfășurare a activității de afaceri și de supraveghere a intermediarilor de credite, care creează obstacole în calea accesului la activitate și a desfășurării activității intermediarilor de credite pe piața internă. Incapacitatea intermediarilor de credite de a-și desfășura activitatea liber pe tot teritoriul Uniunii este un obstacol în calea bunei funcționări a pieței interne în domeniul contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. Deși se recunoaște diversitatea tipurilor de actori implicați în intermedierea de credite, este esențială existența unor standarde la nivelul Uniunii pentru a asigura un nivel ridicat al profesionalismului și al serviciilor.

| (69) | Înainte de a-și putea desfășura activitățile
  , intermediarii
  de credite
  ar trebui
  să facă obiectul unui proces de admitere de către
  autoritatea competentă
  a statului lor membru de origine și să facă obiectul unei supravegheri permanente pentru a se asigura respectarea de către aceștia
  a unor cerințe profesionale stricte cel puțin în ceea ce privește competența, buna reputație ▌ și asigurarea de răspundere civilă profesională. ▌ Aceste cerințe ar trebui să se aplice cel puțin la nivel de instituție. Cu toate acestea, statele membre pot clarifica însă dacă aceste cerințe pentru
  admitere
  se aplică și personalului intermediarilor de credite.
  Statul membru de origine poate prevedea cerințe suplimentare, de exemplu ca acționarii intermediarului de credite să aibă o bună reputație sau ca un intermediar de credite care este legat să nu poată fi legat decât de un singur creditor, dacă aceste cerințe sunt proporționale și compatibile cu alte prevederi din dreptul Uniunii. Informațiile relevante referitoare la intermediarii de credite admiși ar trebui, de asemenea, înscrise într-un registru public. Intermediarii de credite legați care lucrează în exclusivitate cu un creditor sub responsabilitatea deplină și necondiționată a acestuia ar trebui să aibă posibilitatea de a fi admiși de către autoritatea competentă sub auspiciile creditorului în numele căruia acționează intermediarii de credite. Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a menține sau de a impune restricții referitoare la forma juridică a anumitor intermediari de credite și la posibilitatea acestora de a acționa exclusiv ca persoane juridice sau ca persoane fizice. Statele membre ar trebui, se asemenea, să aibă libertatea de a decide dacă toți intermediarii de credite sunt introduși într-un singur registru sau dacă sunt necesare registre diferite în situația în care intermediarul de credite este legat sau acționează ca intermediar de credite independent. Mai mult, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a menține sau de a impune restricții privind posibilitatea intermediarilor de credite legați de unul sau de mai mulți creditori de a percepe orice tarife din partea consumatorilor. |
| --- | --- |

(69)

Înainte de a-și putea desfășura activitățile
  , intermediarii
  de credite
  ar trebui
  să facă obiectul unui proces de admitere de către
  autoritatea competentă
  a statului lor membru de origine și să facă obiectul unei supravegheri permanente pentru a se asigura respectarea de către aceștia
  a unor cerințe profesionale stricte cel puțin în ceea ce privește competența, buna reputație ▌ și asigurarea de răspundere civilă profesională. ▌ Aceste cerințe ar trebui să se aplice cel puțin la nivel de instituție. Cu toate acestea, statele membre pot clarifica însă dacă aceste cerințe pentru
  admitere
  se aplică și personalului intermediarilor de credite.
  Statul membru de origine poate prevedea cerințe suplimentare, de exemplu ca acționarii intermediarului de credite să aibă o bună reputație sau ca un intermediar de credite care este legat să nu poată fi legat decât de un singur creditor, dacă aceste cerințe sunt proporționale și compatibile cu alte prevederi din dreptul Uniunii. Informațiile relevante referitoare la intermediarii de credite admiși ar trebui, de asemenea, înscrise într-un registru public. Intermediarii de credite legați care lucrează în exclusivitate cu un creditor sub responsabilitatea deplină și necondiționată a acestuia ar trebui să aibă posibilitatea de a fi admiși de către autoritatea competentă sub auspiciile creditorului în numele căruia acționează intermediarii de credite. Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a menține sau de a impune restricții referitoare la forma juridică a anumitor intermediari de credite și la posibilitatea acestora de a acționa exclusiv ca persoane juridice sau ca persoane fizice. Statele membre ar trebui, se asemenea, să aibă libertatea de a decide dacă toți intermediarii de credite sunt introduși într-un singur registru sau dacă sunt necesare registre diferite în situația în care intermediarul de credite este legat sau acționează ca intermediar de credite independent. Mai mult, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a menține sau de a impune restricții privind posibilitatea intermediarilor de credite legați de unul sau de mai mulți creditori de a percepe orice tarife din partea consumatorilor.

| (70) | În unele state membre, intermediarii de credite pot decide să utilizeze serviciile reprezentanților desemnați pentru desfășurarea de activități în numele lor. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica regimul specific prevăzut în prezenta directivă pentru reprezentanții desemnați. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a introduce un asemenea regim sau de a permite altor entități să îndeplinească un rol comparabil cu rolul reprezentanților desemnați, cu condiția ca aceste entități să facă obiectul aceluiași regim ca și intermediarii de credite. Normele privind reprezentanții desemnați prevăzute în prezenta directivă nu obligă statele membre să permită reprezentanților desemnați să funcționeze pe teritoriul lor dacă reprezentanții desemnați respectivi nu sunt considerați intermediari de credite în temeiul prezentei directive. |
| --- | --- |

(70)

În unele state membre, intermediarii de credite pot decide să utilizeze serviciile reprezentanților desemnați pentru desfășurarea de activități în numele lor. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a aplica regimul specific prevăzut în prezenta directivă pentru reprezentanții desemnați. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a introduce un asemenea regim sau de a permite altor entități să îndeplinească un rol comparabil cu rolul reprezentanților desemnați, cu condiția ca aceste entități să facă obiectul aceluiași regim ca și intermediarii de credite. Normele privind reprezentanții desemnați prevăzute în prezenta directivă nu obligă statele membre să permită reprezentanților desemnați să funcționeze pe teritoriul lor dacă reprezentanții desemnați respectivi nu sunt considerați intermediari de credite în temeiul prezentei directive.

| (71) | Pentru a asigura o supraveghere eficace a intermediarilor de credite de către autoritățile competente, un intermediar de credite care este o persoană juridică ar trebui admis în statul membru în care își are sediul social. Un intermediar de credite care nu este o persoană juridică ar trebui admis în statul membru în care își are sediul principal. De asemenea, statele membre ar trebui să solicite ca sediul principal al unui intermediar de credite să se afle întotdeauna în mod obligatoriu în statul membru de origine al acestuia și ca intermediarul de credite în cauză să desfășoare efectiv activități pe teritoriul statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(71)

Pentru a asigura o supraveghere eficace a intermediarilor de credite de către autoritățile competente, un intermediar de credite care este o persoană juridică ar trebui admis în statul membru în care își are sediul social. Un intermediar de credite care nu este o persoană juridică ar trebui admis în statul membru în care își are sediul principal. De asemenea, statele membre ar trebui să solicite ca sediul principal al unui intermediar de credite să se afle întotdeauna în mod obligatoriu în statul membru de origine al acestuia și ca intermediarul de credite în cauză să desfășoare efectiv activități pe teritoriul statului membru respectiv.

| (72) | Cerințele
  pentru
  admitere
  ar trebui să le permită intermediarilor de credite să funcționeze în alte state membre, în conformitate cu principiile libertății de stabilire și al libertății de a presta servicii, cu condiția respectării procedurii corespunzătoare de notificare între autoritățile competente. Chiar și în cazurile în care statele membre decid
  admiterea
  tuturor membrilor personalului intermediarului de credite, notificarea intenției de a presta servicii ar trebui efectuată la nivelul intermediarului de credite, și nu al fiecărui angajat.
  Cu toate acestea, deși prezenta directivă prevede cadrul pentru toți intermediarii de credite admiși, inclusiv pentru intermediarii de credite legați de un singur creditor, pentru a își desfășura activitatea pe tot teritoriul Uniunii, prezenta directivă nu prevede un astfel de cadru pentru reprezentanții desemnați. În astfel de cazuri, reprezentanții desemnați care doresc să își desfășoare activitatea în alt stat membru ar trebui să îndeplinească cerințele pentru admiterea intermediarilor de credite prevăzute în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(72)

Cerințele
  pentru
  admitere
  ar trebui să le permită intermediarilor de credite să funcționeze în alte state membre, în conformitate cu principiile libertății de stabilire și al libertății de a presta servicii, cu condiția respectării procedurii corespunzătoare de notificare între autoritățile competente. Chiar și în cazurile în care statele membre decid
  admiterea
  tuturor membrilor personalului intermediarului de credite, notificarea intenției de a presta servicii ar trebui efectuată la nivelul intermediarului de credite, și nu al fiecărui angajat.
  Cu toate acestea, deși prezenta directivă prevede cadrul pentru toți intermediarii de credite admiși, inclusiv pentru intermediarii de credite legați de un singur creditor, pentru a își desfășura activitatea pe tot teritoriul Uniunii, prezenta directivă nu prevede un astfel de cadru pentru reprezentanții desemnați. În astfel de cazuri, reprezentanții desemnați care doresc să își desfășoare activitatea în alt stat membru ar trebui să îndeplinească cerințele pentru admiterea intermediarilor de credite prevăzute în prezenta directivă.

| (73) | În unele state membre, intermediarii de credite își pot desfășura activitățile cu privire la contractele de credit oferite de instituțiile non-bancare și de instituțiile de credit. În principiu, intermediarilor de credite admiși ar trebui să li se permită să funcționeze pe tot teritoriul Uniunii. Totuși, admiterea din partea autorităților competente ale statelor membre de origine nu ar trebui să permită intermediarilor de credite să presteze servicii în legătură cu contractele de credit oferite de instituții non-bancare unui consumator dintr-un stat membru în care unor astfel de instituții non-bancare nu le este permis să își desfășoare activitatea. |
| --- | --- |

(73)

În unele state membre, intermediarii de credite își pot desfășura activitățile cu privire la contractele de credit oferite de instituțiile non-bancare și de instituțiile de credit. În principiu, intermediarilor de credite admiși ar trebui să li se permită să funcționeze pe tot teritoriul Uniunii. Totuși, admiterea din partea autorităților competente ale statelor membre de origine nu ar trebui să permită intermediarilor de credite să presteze servicii în legătură cu contractele de credit oferite de instituții non-bancare unui consumator dintr-un stat membru în care unor astfel de instituții non-bancare nu le este permis să își desfășoare activitatea.

| (74) | Statele membre ar trebui să poată dispune ca persoanele care desfășoară activități de intermediere a creditelor doar ocazional în cursul activității lor profesionale, cum ar fi avocații sau notarii, să nu facă obiectul procedurii de admitere prevăzute în prezenta directivă, cu condiția ca această activitate profesională să fie reglementată și ca normele relevante să nu interzică desfășurarea ocazională a unor activități de intermediere de credite. O astfel de derogare de la procedura de admitere prevăzută în prezenta directivă ar trebui totuși să însemne că aceste persoane nu pot beneficia de regimul de pașapoarte prevăzut în prezenta directivă. Persoanele care doar prezintă sau recomandă unui consumator un creditor sau un intermediar de credite în mod ocazional în cursul activității lor profesionale, de exemplu indicând existența unui anumit creditor sau intermediar de credite consumatorului sau un tip de produs al respectivului creditor sau intermediar de credite consumatorului fără a face altă publicitate sau a se angaja în prezentarea, ofertarea, lucrările pregătitoare sau încheierea contractului de credit, nu ar trebui considerate intermediari de credite în sensul prezentei directive. De asemenea, nu ar trebui considerați intermediari de credite în sensul prezentei directive împrumutații care doar transferă un contract de credit unui consumator printr-un proces de subrogare, fără a desfășura nicio altă activitate de intermediere de credite. |
| --- | --- |

(74)

Statele membre ar trebui să poată dispune ca persoanele care desfășoară activități de intermediere a creditelor doar ocazional în cursul activității lor profesionale, cum ar fi avocații sau notarii, să nu facă obiectul procedurii de admitere prevăzute în prezenta directivă, cu condiția ca această activitate profesională să fie reglementată și ca normele relevante să nu interzică desfășurarea ocazională a unor activități de intermediere de credite. O astfel de derogare de la procedura de admitere prevăzută în prezenta directivă ar trebui totuși să însemne că aceste persoane nu pot beneficia de regimul de pașapoarte prevăzut în prezenta directivă. Persoanele care doar prezintă sau recomandă unui consumator un creditor sau un intermediar de credite în mod ocazional în cursul activității lor profesionale, de exemplu indicând existența unui anumit creditor sau intermediar de credite consumatorului sau un tip de produs al respectivului creditor sau intermediar de credite consumatorului fără a face altă publicitate sau a se angaja în prezentarea, ofertarea, lucrările pregătitoare sau încheierea contractului de credit, nu ar trebui considerate intermediari de credite în sensul prezentei directive. De asemenea, nu ar trebui considerați intermediari de credite în sensul prezentei directive împrumutații care doar transferă un contract de credit unui consumator printr-un proces de subrogare, fără a desfășura nicio altă activitate de intermediere de credite.

| (75) | Pentru a asigura existența unor condiții de concurență echitabile între creditori și a promova stabilitatea financiară, până la o armonizare mai aprofundată, statele membre ar trebui să vegheze la adoptarea măsurilor corespunzătoare pentru
  admiterea
  și supravegherea instituțiilor non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile rezidențiale.
  În conformitate cu principiul proporționalității, prezenta directivă nu ar trebui să prevadă condiții detaliate de admitere
  sau supraveghere a creditorilor care oferă astfel de contracte de credit și care nu sunt instituții de credit conform definiției din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerinţele prudenţiale pentru instituţiile de credit şi societăţile de investiţii (14). Numărul instituțiilor de acest tip active în
  Uniune
  în prezent este limitat, la fel și cota lor de piață și numărul statelor membre în care își desfășoară activitatea, în special de la declanșarea crizei financiare. Din același motiv, nu este oportună nici introducerea unui „pașaport” pentru aceste instituții în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(75)

Pentru a asigura existența unor condiții de concurență echitabile între creditori și a promova stabilitatea financiară, până la o armonizare mai aprofundată, statele membre ar trebui să vegheze la adoptarea măsurilor corespunzătoare pentru
  admiterea
  și supravegherea instituțiilor non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile rezidențiale.
  În conformitate cu principiul proporționalității, prezenta directivă nu ar trebui să prevadă condiții detaliate de admitere
  sau supraveghere a creditorilor care oferă astfel de contracte de credit și care nu sunt instituții de credit conform definiției din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerinţele prudenţiale pentru instituţiile de credit şi societăţile de investiţii (14). Numărul instituțiilor de acest tip active în
  Uniune
  în prezent este limitat, la fel și cota lor de piață și numărul statelor membre în care își desfășoară activitatea, în special de la declanșarea crizei financiare. Din același motiv, nu este oportună nici introducerea unui „pașaport” pentru aceste instituții în prezenta directivă.

| (76) | Statele membre ar trebui să stabilească norme privind
  sancțiunile
  aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor de drept intern adoptate în temeiul prezentei directive și să se asigure că acestea sunt aplicate. Deși alegerea
  sancțiunilor
  rămâne la latitudinea statelor membre,
  sancțiunile
  prevăzute ar trebui să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare. |
| --- | --- |

(76)

Statele membre ar trebui să stabilească norme privind
  sancțiunile
  aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor de drept intern adoptate în temeiul prezentei directive și să se asigure că acestea sunt aplicate. Deși alegerea
  sancțiunilor
  rămâne la latitudinea statelor membre,
  sancțiunile
  prevăzute ar trebui să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare.

| (77) | Consumatorii ar trebui să aibă acces la proceduri extrajudiciare de plângere și reparație în cazul disputelor care decurg din drepturile și obligațiile prevăzute în prezenta directivă apărute între creditori și consumatori și între intermediarii de credite și consumatori.
  Statele membre ar trebui să se asigure că participarea la astfel de proceduri alternative de soluționare a litigiilor nu este opțională pentru creditori și intermediarii de credite. Pentru a asigura buna funcționare a procedurilor de soluționare alternativă a litigiilor în cazurile de activități transfrontaliere, statele membre ar trebui să solicite organismelor responsabile de soluționarea extrajudiciară a plângerilor și de reparație și să le încurajeze să coopereze. În acest context, organismele pentru plângeri și reparații extrajudiciare din statele membre ar trebui încurajate să participe la FIN-NET, o rețea de soluționare a disputelor financiare a sistemelor naționale extrajudiciare care sunt responsabile de rezolvarea disputelor dintre consumatori și furnizorii de servicii financiare. |
| --- | --- |

(77)

Consumatorii ar trebui să aibă acces la proceduri extrajudiciare de plângere și reparație în cazul disputelor care decurg din drepturile și obligațiile prevăzute în prezenta directivă apărute între creditori și consumatori și între intermediarii de credite și consumatori.
  Statele membre ar trebui să se asigure că participarea la astfel de proceduri alternative de soluționare a litigiilor nu este opțională pentru creditori și intermediarii de credite. Pentru a asigura buna funcționare a procedurilor de soluționare alternativă a litigiilor în cazurile de activități transfrontaliere, statele membre ar trebui să solicite organismelor responsabile de soluționarea extrajudiciară a plângerilor și de reparație și să le încurajeze să coopereze. În acest context, organismele pentru plângeri și reparații extrajudiciare din statele membre ar trebui încurajate să participe la FIN-NET, o rețea de soluționare a disputelor financiare a sistemelor naționale extrajudiciare care sunt responsabile de rezolvarea disputelor dintre consumatori și furnizorii de servicii financiare.

| (78) | Pentru
  a asigura o armonizare consecventă și pentru
  a ține cont de evoluția pieței
  contractelor
  de credit sau a produselor de credit
  sau a condițiilor
  economice, precum și pentru
  a oferi specificații suplimentare referitoare la anumite cerințe din cadrul prezentei directive
  ,
  ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta
  acte în conformitate cu articolul 290 din
  TFUE cu privire la modificarea formulelor standard sau instrucţiunilor pentru completarea FEIS şi modificarea comentariilor sau actualizarea presupunerilor folosite la calcularea DAE. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.


  ▌ |
| --- | --- |

(78)

Pentru
  a asigura o armonizare consecventă și pentru
  a ține cont de evoluția pieței
  contractelor
  de credit sau a produselor de credit
  sau a condițiilor
  economice, precum și pentru
  a oferi specificații suplimentare referitoare la anumite cerințe din cadrul prezentei directive
  ,
  ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta
  acte în conformitate cu articolul 290 din
  TFUE cu privire la modificarea formulelor standard sau instrucţiunilor pentru completarea FEIS şi modificarea comentariilor sau actualizarea presupunerilor folosite la calcularea DAE. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

▌

| (79) | Pentru a facilita capacitatea intermediarilor de credite de a furniza servicii la nivel transfrontalier, în
  scopul
  cooperării, al schimbului de informații și al soluționării litigiilor între autoritățile competente, autoritățile competente responsabile de
  admiterea
  intermediarilor de credite ar trebui să fie autoritățile care acționează sub auspiciile
  Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană) (ABE),
  în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (15)

  sau alte autorități naționale, cu condiția ca acestea să coopereze cu autoritățile care acționează sub auspiciile ABE pentru a își îndeplini sarcinile în temeiul prezentei directive
  . |
| --- | --- |

(79)

Pentru a facilita capacitatea intermediarilor de credite de a furniza servicii la nivel transfrontalier, în
  scopul
  cooperării, al schimbului de informații și al soluționării litigiilor între autoritățile competente, autoritățile competente responsabile de
  admiterea
  intermediarilor de credite ar trebui să fie autoritățile care acționează sub auspiciile
  Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană) (ABE),
  în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (15)

  sau alte autorități naționale, cu condiția ca acestea să coopereze cu autoritățile care acționează sub auspiciile ABE pentru a își îndeplini sarcinile în temeiul prezentei directive
  .

| (80) | Statele membre ar trebui să desemneze autoritățile competente abilitate să asigure aplicarea prezentei directive și să se asigure că acestea dispun de toate competențele de investigare și de asigurare a aplicării/respectării, precum și de resursele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile. Autoritățile competente ar putea acționa referitor la anumite aspecte ale prezentei directive cerând instanțelor judecătorești competente să pronunțe o hotărâre judecătorească, inclusiv, dacă este cazul, prin căi de atac. Acest lucru ar putea permite statelor membre, în special în cazul în care dispozițiile prezentei directive au fost transpuse în dreptul civil, să delege aplicarea respectivelor dispoziții organelor și instanțelor sus-menționate. Statele membre ar trebui să poată desemna mai multe autorități competente pentru aplicarea gamei variate de obligații prevăzute de prezenta directivă. De exemplu, în cazul unor dispoziții, statele membre ar putea desemna autoritățile competente responsabile de asigurarea respectării protecției consumatorilor, în timp ce în cazul altora, acestea ar putea decide să desemneze supraveghetori prudențiali. Opțiunea de a desemna diferite autorități competente nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor de supraveghere și de cooperare continuă între autoritățile competente, astfel cum este prevăzut în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(80)

Statele membre ar trebui să desemneze autoritățile competente abilitate să asigure aplicarea prezentei directive și să se asigure că acestea dispun de toate competențele de investigare și de asigurare a aplicării/respectării, precum și de resursele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile. Autoritățile competente ar putea acționa referitor la anumite aspecte ale prezentei directive cerând instanțelor judecătorești competente să pronunțe o hotărâre judecătorească, inclusiv, dacă este cazul, prin căi de atac. Acest lucru ar putea permite statelor membre, în special în cazul în care dispozițiile prezentei directive au fost transpuse în dreptul civil, să delege aplicarea respectivelor dispoziții organelor și instanțelor sus-menționate. Statele membre ar trebui să poată desemna mai multe autorități competente pentru aplicarea gamei variate de obligații prevăzute de prezenta directivă. De exemplu, în cazul unor dispoziții, statele membre ar putea desemna autoritățile competente responsabile de asigurarea respectării protecției consumatorilor, în timp ce în cazul altora, acestea ar putea decide să desemneze supraveghetori prudențiali. Opțiunea de a desemna diferite autorități competente nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor de supraveghere și de cooperare continuă între autoritățile competente, astfel cum este prevăzut în prezenta directivă.

| (81) | Funcționarea eficientă a prezentei directive va trebui să facă obiectul unei reexaminări, la fel ca progresele înregistrate în crearea unei piețe interne cu un nivel ridicat de protecție a consumatorilor pentru contractele de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. Reexaminarea ar trebui să includă, printre altele,
  o evaluare a respectării prezentei directive și a impactului acesteia, o evaluare a menținerii caracterului adecvat al domeniului de aplicare a prezentei directive, o analiză a acordării de credite de către instituțiile non-bancare,
  o evaluare a necesității unor noi măsuri, inclusiv a unui pașaport pentru instituții non-bancare,
  precum și
  o examinare a necesității de a introduce drepturi și obligații
  suplimentare
  în etapa postcontractuală a contractelor de credit ▌. |
| --- | --- |

(81)

Funcționarea eficientă a prezentei directive va trebui să facă obiectul unei reexaminări, la fel ca progresele înregistrate în crearea unei piețe interne cu un nivel ridicat de protecție a consumatorilor pentru contractele de credit pentru bunuri imobile rezidențiale. Reexaminarea ar trebui să includă, printre altele,
  o evaluare a respectării prezentei directive și a impactului acesteia, o evaluare a menținerii caracterului adecvat al domeniului de aplicare a prezentei directive, o analiză a acordării de credite de către instituțiile non-bancare,
  o evaluare a necesității unor noi măsuri, inclusiv a unui pașaport pentru instituții non-bancare,
  precum și
  o examinare a necesității de a introduce drepturi și obligații
  suplimentare
  în etapa postcontractuală a contractelor de credit ▌.

| (82) | Intervenția exclusiv la nivelul statelor membre poate genera seturi de norme diferite, care pot afecta buna funcționare a pieței interne sau pot crea noi obstacole. Deoarece obiectivul prezentei directive, şi anume crearea unei piețe interne a contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale care să fie eficientă și competitivă și care să ofere în acelaşi timp un nivel ridicat de protecție a consumatorilor nu poate fi realizată în mod satisfăcător de statele membre, iar în consecință, acțiunea la nivelul Uniunii ar fi mai eficace, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul
  privind Uniunea Europeană.
  În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunţat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(82)

Intervenția exclusiv la nivelul statelor membre poate genera seturi de norme diferite, care pot afecta buna funcționare a pieței interne sau pot crea noi obstacole. Deoarece obiectivul prezentei directive, şi anume crearea unei piețe interne a contractelor de credit pentru bunuri imobile rezidențiale care să fie eficientă și competitivă și care să ofere în acelaşi timp un nivel ridicat de protecție a consumatorilor nu poate fi realizată în mod satisfăcător de statele membre, iar în consecință, acțiunea la nivelul Uniunii ar fi mai eficace, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul
  privind Uniunea Europeană.
  În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunţat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv.

| (83) | Statele membre pot decide să transpună anumite aspecte reglementate de prezenta directivă în dreptul intern prin norme prudențiale, de exemplu evaluarea bonității consumatorului, în timp ce altele sunt transpuse în dreptul penal, de exemplu obligațiile referitoare la împrumutatul responsabil. |
| --- | --- |

(83)

Statele membre pot decide să transpună anumite aspecte reglementate de prezenta directivă în dreptul intern prin norme prudențiale, de exemplu evaluarea bonității consumatorului, în timp ce altele sunt transpuse în dreptul penal, de exemplu obligațiile referitoare la împrumutatul responsabil.

| (84) | În conformitate cu declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei cu privire la documentele explicative din 28 septembrie 2011

   (16)

  , statele membre s-au angajat să anexeze, în cazuri justificate, la notificarea măsurilor lor de transpunere, unul sau mai multe documente care explică relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, organul legislativ consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată. |
| --- | --- |

(84)

În conformitate cu declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei cu privire la documentele explicative din 28 septembrie 2011

   (16)

  , statele membre s-au angajat să anexeze, în cazuri justificate, la notificarea măsurilor lor de transpunere, unul sau mai multe documente care explică relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, organul legislativ consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată.

| (85) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a dat un aviz la 25 iulie 2011

   (17)

  în baza articolului 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și libera circulație a acestor date

   (18), |
| --- | --- |

(85)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a dat un aviz la 25 iulie 2011

   (17)

  în baza articolului 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și libera circulație a acestor date

   (18),

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Capitolul I

Obiect, domeniu de aplicare, definiții și autorități competente

Articolul 1

Obiectul

Prezenta
  directivă
  prevede
  un cadru
  comun
  pentru anumite aspecte ale actelor cu putere de lege și actelor administrative ale statelor membre referitoare la contractele ▌
  care acoperă credite pentru consumatori garantate prin ipotecă sau
  legate
  în alt mod
  de bunuri imobile rezidențiale,
  inclusiv obligația de a efectua o evaluare a bonității înainte de acordarea unui credit, ca bază pentru elaborarea unor standarde de subscriere eficace în legătură cu bunurile imobile rezidențiale în statele membre, precum și referitor la anumite
  cerințe prudențiale și de supraveghere,
  inclusiv pentru înființarea și supravegherea
  intermediarilor de credite, a
  reprezentanților desemnați și a instituțiilor non-bancare
  .

Articolul 2

Nivelul de armonizare

(1)
     
  Prezenta directivă nu împiedică statele membre să mențină sau să introducă dispoziții mai stricte în scopul de a proteja consumatorii, cu condiția ca dispozițiile respective să fie coerente cu obligațiile acestora în temeiul dreptului Uniunii.

(2)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (1), statele membre nu mențin și nu introduc în legislația lor națională dispoziții diferite de cele prevăzute la articolul 14 alineatul (2) și în anexa II partea A în ceea ce privește informațiile precontractuale standardizate prin intermediul unei fișe europene de informații standardizate (FEIS) și la articolul 17 alineatele (1) – (5), (7) și (8) și în anexa I cu privire la un standard al Uniunii comun, consecvent, pentru calcularea dobânzii anuale efective (DAE).

Articolul 3

Domeniul de aplicare

(1)   Prezenta
  directivă
  se aplică ▌:

| (a) | contractelor de credit garantate fie prin ipotecă, fie printr-o altă garanție comparabilă, utilizată în mod curent într-un stat membru asupra unui bun imobil rezidențial, fie printr-un drept legat de un bun imobil rezidențial; și |
| --- | --- |

(a)

contractelor de credit garantate fie prin ipotecă, fie printr-o altă garanție comparabilă, utilizată în mod curent într-un stat membru asupra unui bun imobil rezidențial, fie printr-un drept legat de un bun imobil rezidențial; și

| (b) | contractelor de credit al căror scop este dobândirea sau păstrarea drepturilor de proprietate asupra unui teren sau asupra unei clădiri existente sau proiectate ▌. |
| --- | --- |

(b)

contractelor de credit al căror scop este dobândirea sau păstrarea drepturilor de proprietate asupra unui teren sau asupra unei clădiri existente sau proiectate ▌.

▌

(2)
     Prezenta directivă nu se aplică:

| (a) | contractelor de credit
  „equity release” în care creditorul:










  (i) | contribuie cu o sumă forfetară, cu plăți periodice sau cu alte forme de plată a creditului în schimbul unei sume obținute din vânzarea viitoare a unui bun imobil rezidențial sau al unui drept cu privire la bunuri imobile rezidențiale; și |
| --- | --- | --- |

(a)

contractelor de credit
  „equity release” în care creditorul:

(i)

contribuie cu o sumă forfetară, cu plăți periodice sau cu alte forme de plată a creditului în schimbul unei sume obținute din vânzarea viitoare a unui bun imobil rezidențial sau al unui drept cu privire la bunuri imobile rezidențiale; și

| (ii) | nu va solicita rambursarea integrală a creditului până la producerea în viața consumatorului a unuia sau mai multor evenimente specificate, astfel cum sunt definite de către statele membre, cu excepția cazului în care consumatorul îşi încalcă obligațiile contractuale, ceea ce permite creditorului să rezilieze contractul de credit; |
| --- | --- |

(ii)

nu va solicita rambursarea integrală a creditului până la producerea în viața consumatorului a unuia sau mai multor evenimente specificate, astfel cum sunt definite de către statele membre, cu excepția cazului în care consumatorul îşi încalcă obligațiile contractuale, ceea ce permite creditorului să rezilieze contractul de credit;

| (b) | contractelor
  de credit
  acordate de către un angajator angajaților săi ca activitate secundară, atunci când aceste credite sunt acordate fără dobândă sau cu o DAE mai mică decât cea practicată în mod obișnuit pe piață și care nu sunt propuse în general publicului; |
| --- | --- |

(b)

contractelor
  de credit
  acordate de către un angajator angajaților săi ca activitate secundară, atunci când aceste credite sunt acordate fără dobândă sau cu o DAE mai mică decât cea practicată în mod obișnuit pe piață și care nu sunt propuse în general publicului;

| (c) | contractelor de credit în care creditul este acordat fără dobândă și fără alte taxe, cu excepția celor aplicate pentru recuperarea costurilor legate în mod direct de garantarea creditului; |
| --- | --- |

(c)

contractelor de credit în care creditul este acordat fără dobândă și fără alte taxe, cu excepția celor aplicate pentru recuperarea costurilor legate în mod direct de garantarea creditului;

| (d) | contractelor de credit sub forma unei facilități de tip „descoperit de cont” și în baza cărora creditul trebuie rambursat în termen de o lună; |
| --- | --- |

(d)

contractelor de credit sub forma unei facilități de tip „descoperit de cont” și în baza cărora creditul trebuie rambursat în termen de o lună;

| (e) | contractelor de credit care sunt rezultatul unei hotărâri pronunțate de o instanță sau de o altă autoritate oficială; |
| --- | --- |

(e)

contractelor de credit care sunt rezultatul unei hotărâri pronunțate de o instanță sau de o altă autoritate oficială;

| (f) | contractelor de credit privind amânarea, cu titlu gratuit, a plății unei datorii existente și care nu intră în domeniul de aplicare al alineatului (1) litera (a). |
| --- | --- |

(f)

contractelor de credit privind amânarea, cu titlu gratuit, a plății unei datorii existente și care nu intră în domeniul de aplicare al alineatului (1) litera (a).

(3)
     
  Statele membre pot decide să nu aplice:

| (a) | articolele 11 și 14 și anexa II în cazul contractelor de credit pentru consumatori, garantate fie prin ipotecă, fie printr-o altă garanție comparabilă, utilizată în mod curent într-un stat membru asupra unui bun imobil rezidențial, fie printr-un drept legat de un bun imobil rezidențial, al căror scop nu este dobândirea sau păstrarea dreptului de proprietate asupra unui bun imobil rezidențial, cu condiția ca statele membre să aplice în cazul unor asemenea contracte de credit articolele 4 și 5 şi anexele II și III la Directiva 2008/48/CE; |
| --- | --- |

(a)

articolele 11 și 14 și anexa II în cazul contractelor de credit pentru consumatori, garantate fie prin ipotecă, fie printr-o altă garanție comparabilă, utilizată în mod curent într-un stat membru asupra unui bun imobil rezidențial, fie printr-un drept legat de un bun imobil rezidențial, al căror scop nu este dobândirea sau păstrarea dreptului de proprietate asupra unui bun imobil rezidențial, cu condiția ca statele membre să aplice în cazul unor asemenea contracte de credit articolele 4 și 5 şi anexele II și III la Directiva 2008/48/CE;

| (b) | prezenta directivă în cazul contractelor de credit referitoare la un bun imobil în cazul în care contractul de credit prevede că bunul imobil nu poate fi ocupat în orice moment în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință de către consumator sau un membru de familie al acestuia și trebuie ocupat în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință în baza unui contract de închiriere; |
| --- | --- |

(b)

prezenta directivă în cazul contractelor de credit referitoare la un bun imobil în cazul în care contractul de credit prevede că bunul imobil nu poate fi ocupat în orice moment în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință de către consumator sau un membru de familie al acestuia și trebuie ocupat în calitate de casă, apartament sau alt loc de reședință în baza unui contract de închiriere;

| (c) | prezenta directivă în cazul contractelor de credit referitoare la credite acordate unui public restrâns în baza unei dispoziții legale de interes general, fără dobândă sau la rate ale dobânzii mai mici decât cele practicate în mod obișnuit pe piață ori în condiții care sunt mai avantajoase pentru consumator decât cele obișnuite de pe piață și cu rate ale dobânzii care să nu fie mai mari decât cele practicate în mod normal pe piață; |
| --- | --- |

(c)

prezenta directivă în cazul contractelor de credit referitoare la credite acordate unui public restrâns în baza unei dispoziții legale de interes general, fără dobândă sau la rate ale dobânzii mai mici decât cele practicate în mod obișnuit pe piață ori în condiții care sunt mai avantajoase pentru consumator decât cele obișnuite de pe piață și cu rate ale dobânzii care să nu fie mai mari decât cele practicate în mod normal pe piață;

| (d) | prezenta directivă în cazul creditelor-punte; |
| --- | --- |

(d)

prezenta directivă în cazul creditelor-punte;

| (e) | prezenta directivă în cazul contractelor de credit în care creditorul este o organizație care face obiectul articolului 2 alineatul (5) din Directiva 2008/48/CE. |
| --- | --- |

(e)

prezenta directivă în cazul contractelor de credit în care creditorul este o organizație care face obiectul articolului 2 alineatul (5) din Directiva 2008/48/CE.

(4)
     
  Statele membre care utilizează opțiunea menționată la litera (b) de la alineatul (3) asigură aplicarea unui cadru adecvat la nivel național în ceea ce privește acest tip de credit.

(5)
     
  Statele membre care utilizează opțiunea menționată la litera (c) sau la litera (e) de la alineatul (3) asigură aplicarea unor măsuri alternative adecvate prin care să se asigure faptul că consumatorii primesc în timp util informații cu privire la principalele caracteristici, riscuri și costuri aferente unor astfel de contracte de credit în etapa precontractuală și că informările publicitare privind aceste contracte de credit sunt corecte, clare și nu induc în eroare.

Articolul 4

Definiții

În înțelesul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „consumator” înseamnă un consumator în înțelesul definiției de la articolul 3 litera (a) din Directiva 2008/48/CE. |
| --- | --- |

1.

„consumator” înseamnă un consumator în înțelesul definiției de la articolul 3 litera (a) din Directiva 2008/48/CE.

| 2. | „creditor” înseamnă o persoană fizică sau juridică care acordă sau promite să acorde credite
  care se încadrează în domeniul de aplicare
  al articolului 3 în cursul exercitării activității sale comerciale sau profesionale. |
| --- | --- |

2.

„creditor” înseamnă o persoană fizică sau juridică care acordă sau promite să acorde credite
  care se încadrează în domeniul de aplicare
  al articolului 3 în cursul exercitării activității sale comerciale sau profesionale.

| 3. | „contract de credit” înseamnă un contract prin care un creditor ▌acordă sau promite să acorde unui consumator un credit în
  cadrul domeniului de aplicare al
  articolului 3 sub formă de amânare la plată, împrumut sau alte facilități financiare similare. |
| --- | --- |

3.

„contract de credit” înseamnă un contract prin care un creditor ▌acordă sau promite să acorde unui consumator un credit în
  cadrul domeniului de aplicare al
  articolului 3 sub formă de amânare la plată, împrumut sau alte facilități financiare similare.

| 4. | „serviciu auxiliar” înseamnă un serviciu ▌oferit consumatorului ▌în legătură cu contractul de credit. |
| --- | --- |

4.

„serviciu auxiliar” înseamnă un serviciu ▌oferit consumatorului ▌în legătură cu contractul de credit.

| 5. | „intermediar de credite” înseamnă o persoană fizică sau juridică care nu acționează în calitate de creditor
  sau notar și care nu doar face legătura, fie în mod direct fie indirect, unui consumator cu un creditor sau cu un intermediar de credite
  și care, în cursul exercitării activității sale comerciale, a afacerii sau a profesiei sale, în schimbul unui
  onorariu
  care poate lua formă pecuniară sau orice altă formă de plată convenită:






  (a) | prezintă sau
  oferă consumatorilor contracte de credit ▌; |
| --- | --- | --- |

5.

„intermediar de credite” înseamnă o persoană fizică sau juridică care nu acționează în calitate de creditor
  sau notar și care nu doar face legătura, fie în mod direct fie indirect, unui consumator cu un creditor sau cu un intermediar de credite
  și care, în cursul exercitării activității sale comerciale, a afacerii sau a profesiei sale, în schimbul unui
  onorariu
  care poate lua formă pecuniară sau orice altă formă de plată convenită:

(a)

prezintă sau
  oferă consumatorilor contracte de credit ▌;

| (b) | oferă asistență consumatorilor prin organizarea de activități pregătitoare
  sau alte activități administrative precontractuale
  privind contractele de credit ▌, altele decât cele menționate la punctul (a);
  sau |
| --- | --- |

(b)

oferă asistență consumatorilor prin organizarea de activități pregătitoare
  sau alte activități administrative precontractuale
  privind contractele de credit ▌, altele decât cele menționate la punctul (a);
  sau

| (c) | încheie contracte de credit ▌cu consumatorii în numele creditorului. |
| --- | --- |

(c)

încheie contracte de credit ▌cu consumatorii în numele creditorului.

| 6. | „grup” înseamnă
  un grup de
  creditori care
  urmează a fi consolidați
  în scopul
  întocmirii
  unor conturi consolidate, conform definiției
  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi

   (19). |
| --- | --- |

6.

„grup” înseamnă
  un grup de
  creditori care
  urmează a fi consolidați
  în scopul
  întocmirii
  unor conturi consolidate, conform definiției
  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi

   (19).

| 7. | „intermediar de credite legat” înseamnă un intermediar de credite care acționează în numele și sub răspunderea deplină
  și necondiționată
  :








  (a) | a unui singur creditor; |
| --- | --- | --- |

7.

„intermediar de credite legat” înseamnă un intermediar de credite care acționează în numele și sub răspunderea deplină
  și necondiționată
  :

(a)

a unui singur creditor;

| (b) | a unui
  singur
  grup
  ; sau |
| --- | --- |

(b)

a unui
  singur
  grup
  ; sau

| (c) | a unui număr de creditori sau de grupuri care nu reprezintă majoritatea pieței
  . |
| --- | --- |

(c)

a unui număr de creditori sau de grupuri care nu reprezintă majoritatea pieței
  .

| 8. | „reprezentant desemnat” înseamnă o persoană fizică sau juridică care desfășoară activități menționate la punctul 5, care acționează în numele sau sub responsabilitatea deplină și necondiționată a unui singur intermediar de credite. |
| --- | --- |

8.

„reprezentant desemnat” înseamnă o persoană fizică sau juridică care desfășoară activități menționate la punctul 5, care acționează în numele sau sub responsabilitatea deplină și necondiționată a unui singur intermediar de credite.

| 9. | „instituție de credit” înseamnă o instituție de credit conform definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

9.

„instituție de credit” înseamnă o instituție de credit conform definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

| 10. | „instituție non-bancară” înseamnă orice
  creditor care
  nu este instituție de credit. |
| --- | --- |

10.

„instituție non-bancară” înseamnă orice
  creditor care
  nu este instituție de credit.

| 11. | „personal” înseamnă:








  (a) | orice persoană fizică care lucrează pentru
  creditor sau intermediarul de credite și
  care este implicată direct
  în activitățile reglementate de prezenta directivă sau
  intră în contact cu consumatorii în cursul unor activități reglementate de prezenta directivă; |
| --- | --- | --- |

11.

„personal” înseamnă:

(a)

orice persoană fizică care lucrează pentru
  creditor sau intermediarul de credite și
  care este implicată direct
  în activitățile reglementate de prezenta directivă sau
  intră în contact cu consumatorii în cursul unor activități reglementate de prezenta directivă;

| (b) | orice persoană fizică care lucrează pentru un reprezentant desemnat și care intră în contact cu consumatorii în cadrul unor activități reglementate de prezenta directivă; |
| --- | --- |

(b)

orice persoană fizică care lucrează pentru un reprezentant desemnat și care intră în contact cu consumatorii în cadrul unor activități reglementate de prezenta directivă;

| (c) | orice persoană fizică care gestionează sau supraveghează în mod direct persoanele fizice menționate la punctele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

orice persoană fizică care gestionează sau supraveghează în mod direct persoanele fizice menționate la punctele (a) și (b).

| 12. | „valoarea totală a creditului” înseamnă valoarea totală a creditului astfel cum este definită la articolul 3 litera (l) din Directiva 2008/48/CE. |
| --- | --- |

12.

„valoarea totală a creditului” înseamnă valoarea totală a creditului astfel cum este definită la articolul 3 litera (l) din Directiva 2008/48/CE.

| 13. | „costul total al creditului pentru consumator” înseamnă costul total al creditului pentru consumator, conform definiției de la articolul 3 litera (g) din Directiva 2008/48/CE,
  incluzând costul evaluării bunului, în cazul în care o astfel de evaluare este necesară pentru obținerea creditului, dar excluzând taxele de înregistrare pentru transferul dreptului de proprietate asupra bunului imobil
  .
  Acesta exclude orice taxe plătibile de către consumator pentru nerespectarea angajamentelor prevăzute în contractul de credit. |
| --- | --- |

13.

„costul total al creditului pentru consumator” înseamnă costul total al creditului pentru consumator, conform definiției de la articolul 3 litera (g) din Directiva 2008/48/CE,
  incluzând costul evaluării bunului, în cazul în care o astfel de evaluare este necesară pentru obținerea creditului, dar excluzând taxele de înregistrare pentru transferul dreptului de proprietate asupra bunului imobil
  .
  Acesta exclude orice taxe plătibile de către consumator pentru nerespectarea angajamentelor prevăzute în contractul de credit.

| 14. | „suma totală plătibilă de către consumator” înseamnă valoarea totală plătibilă de către consumator, conform definiției de la
  articolul 3 litera
   (h)
  din
  Directiva 2008/48/CE. |
| --- | --- |

14.

„suma totală plătibilă de către consumator” înseamnă valoarea totală plătibilă de către consumator, conform definiției de la
  articolul 3 litera
   (h)
  din
  Directiva 2008/48/CE.

| 15. | „dobânda anuală efectivă” (DAE) înseamnă costul total al creditului pentru consumator, exprimat în procent anual din valoarea totală a creditului, după caz, inclusiv costurile menționate la articolul 17 alineatul (2)
  și este egală, pe o perioadă de un an, cu valoarea actuală a tuturor angajamentelor (trageri, rambursări și costuri), viitoare sau prezente, convenite de creditor și de consumator
  . |
| --- | --- |

15.

„dobânda anuală efectivă” (DAE) înseamnă costul total al creditului pentru consumator, exprimat în procent anual din valoarea totală a creditului, după caz, inclusiv costurile menționate la articolul 17 alineatul (2)
  și este egală, pe o perioadă de un an, cu valoarea actuală a tuturor angajamentelor (trageri, rambursări și costuri), viitoare sau prezente, convenite de creditor și de consumator
  .

| 16. | „rata dobânzii” înseamnă rata dobânzii în înțelesul definiției de la articolul 3
  litera (j)
  ▌din Directiva 2008/48/CE. |
| --- | --- |

16.

„rata dobânzii” înseamnă rata dobânzii în înțelesul definiției de la articolul 3
  litera (j)
  ▌din Directiva 2008/48/CE.

| 17. | „evaluarea bonității” înseamnă evaluarea
  probabilității ca datoria rezultată din contractul de credit să fie achitată
  . |
| --- | --- |

17.

„evaluarea bonității” înseamnă evaluarea
  probabilității ca datoria rezultată din contractul de credit să fie achitată
  .

| 18. | „suport durabil” înseamnă un suport durabil în înțelesul definiției de la articolul 3
  litera (m)
  ▌din Directiva 2008/48/CE. |
| --- | --- |

18.

„suport durabil” înseamnă un suport durabil în înțelesul definiției de la articolul 3
  litera (m)
  ▌din Directiva 2008/48/CE.

| 19. | „stat membru de origine” înseamnă:






  (a) | în cazul în care creditorul sau intermediarul de credite este o persoană fizică, statul membru în care este situat ▌
  sediul
  său
  principal
  ; |
| --- | --- | --- |

19.

„stat membru de origine” înseamnă:

(a)

în cazul în care creditorul sau intermediarul de credite este o persoană fizică, statul membru în care este situat ▌
  sediul
  său
  principal
  ;

| (b) | în cazul în care creditorul sau intermediarul de credite este o persoană juridică, statul membru în care se află sediul său social sau, dacă, potrivit dreptului său intern, acesta nu are sediu social, statul membru în care se află sediul său principal. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care creditorul sau intermediarul de credite este o persoană juridică, statul membru în care se află sediul său social sau, dacă, potrivit dreptului său intern, acesta nu are sediu social, statul membru în care se află sediul său principal.

| 20. | „stat membru gazdă” înseamnă statul membru,
  altul decât statul membru de origine
  , în care creditorul sau intermediarul de credite are o sucursală sau în care prestează servicii. |
| --- | --- |

20.

„stat membru gazdă” înseamnă statul membru,
  altul decât statul membru de origine
  , în care creditorul sau intermediarul de credite are o sucursală sau în care prestează servicii.

| 21. | „servicii de consiliere” înseamnă oferirea de recomandări personalizate unui consumator cu privire la una sau mai multe operațiuni legate de contracte de credit și constituie o activitate separată față de acordarea unui credit și față de activitățile de intermediere de credite menționate la punctul 5. |
| --- | --- |

21.

„servicii de consiliere” înseamnă oferirea de recomandări personalizate unui consumator cu privire la una sau mai multe operațiuni legate de contracte de credit și constituie o activitate separată față de acordarea unui credit și față de activitățile de intermediere de credite menționate la punctul 5.

| 22. | „autoritate competentă” înseamnă o autoritate desemnată drept competentă de către un stat membru în conformitate cu articolul 5. |
| --- | --- |

22.

„autoritate competentă” înseamnă o autoritate desemnată drept competentă de către un stat membru în conformitate cu articolul 5.

| 23. | „credit-punte” înseamnă un contract de credit, fie pe durată nelimitată, fie care trebuie rambursat în 12 luni, utilizat de consumator drept soluție de finanțare temporară în momentul tranzacționării unui alt contract financiar pentru bunul imobil respectiv. |
| --- | --- |

23.

„credit-punte” înseamnă un contract de credit, fie pe durată nelimitată, fie care trebuie rambursat în 12 luni, utilizat de consumator drept soluție de finanțare temporară în momentul tranzacționării unui alt contract financiar pentru bunul imobil respectiv.

| 24. | „datorie sau garanție contingentă” înseamnă un contract de credit care funcționează drept garanție pentru o altă tranzacție separată dar auxiliară, și în care capitalul garantat cu un bun imobil este tras numai în cazul în care se produce un eveniment sau se produc evenimente specificate în contract. |
| --- | --- |

24.

„datorie sau garanție contingentă” înseamnă un contract de credit care funcționează drept garanție pentru o altă tranzacție separată dar auxiliară, și în care capitalul garantat cu un bun imobil este tras numai în cazul în care se produce un eveniment sau se produc evenimente specificate în contract.

| 25. | „contract de credit cu partajare de proprietate” înseamnă un contract de credit în care capitalul de rambursat este bazat pe un procent stabilit contractual din valoarea bunului imobil la momentul rambursării sau rambursărilor capitalului. |
| --- | --- |

25.

„contract de credit cu partajare de proprietate” înseamnă un contract de credit în care capitalul de rambursat este bazat pe un procent stabilit contractual din valoarea bunului imobil la momentul rambursării sau rambursărilor capitalului.

| 26. | „practică de legare” înseamnă oferirea sau vânzarea contractului de credit în cadrul unui pachet împreună cu alte produse sau servicii financiare distincte, contractul de credit nefiind pus la dispoziția consumatorului în mod separat. |
| --- | --- |

26.

„practică de legare” înseamnă oferirea sau vânzarea contractului de credit în cadrul unui pachet împreună cu alte produse sau servicii financiare distincte, contractul de credit nefiind pus la dispoziția consumatorului în mod separat.

| 27. | „practică de grupare” înseamnă oferirea sau vânzarea contractului de credit în cadrul unui pachet împreună cu alte produse sau servicii financiare distincte, contractul de credit fiind de asemenea pus la dispoziția consumatorului în mod separat, dar nu neapărat în aceiași termeni sau în aceleași condiții ca atunci când este oferit grupat cu serviciile auxiliare. |
| --- | --- |

27.

„practică de grupare” înseamnă oferirea sau vânzarea contractului de credit în cadrul unui pachet împreună cu alte produse sau servicii financiare distincte, contractul de credit fiind de asemenea pus la dispoziția consumatorului în mod separat, dar nu neapărat în aceiași termeni sau în aceleași condiții ca atunci când este oferit grupat cu serviciile auxiliare.

| 28. | „împrumut în valută” înseamnă un contract de credit atunci când creditul este:










  (a) | în altă monedă decât cea în care consumatorul primește veniturile sau deține activele pe baza cărora urmează să fie rambursat creditul; sau |
| --- | --- | --- |

28.

„împrumut în valută” înseamnă un contract de credit atunci când creditul este:

(a)

în altă monedă decât cea în care consumatorul primește veniturile sau deține activele pe baza cărora urmează să fie rambursat creditul; sau

| (b) | în altă monedă decât moneda statului membru în care consumatorul își are reședința. |
| --- | --- |

(b)

în altă monedă decât moneda statului membru în care consumatorul își are reședința.

Articolul 5 ▌

Autorități competente

(1)   Statele membre desemnează autoritățile
  naționale
  competente abilitate să asigure
  aplicarea și respectarea
  prezentei directive și veghează ca acestea să dispună de toate prerogativele aferente
  investigării și executării și de resursele adecvate
  necesare pentru a-și îndeplini atribuțiile
  în mod eficient și eficace
  .

Autoritățile menționate la primul paragraf sunt fie autorități sau organe publice recunoscute în dreptul intern sau de către autorități publice abilitate în mod expres în acest sens prin legislația internă. Acestea nu sunt creditori, intermediari de credite sau reprezentanți desemnați.

(2)
     
  Statele membre se asigură că autoritățile competente, toate persoanele care exercită sau au exercitat activități pentru autoritățile competente, precum și auditorii și experții instruiți de autoritățile competente se supun obligației de a păstra secretul profesional. Nicio informație confidențială care ar putea fi primită pe parcursul desfășurării activității lor nu poate fi divulgată niciunei persoane sau autorități, decât într-o formă rezumată sau agregată, fără a se aduce atingere cazurilor reglementate de dreptul penal sau de prezenta directivă. Acest lucru nu împiedică, totuși, autoritățile competente să facă schimb de informații confidențiale sau să le transmită în conformitate cu dreptul național și cu dreptul Uniunii.

(3)
     Statele membre se asigură că autoritățile desemnate drept competente pentru asigurarea
  aplicării și respectării
  articolelor
  9, 29, 32, 33, 34 și 35
  din prezenta directivă sunt, fie alternativ fie ambele:

| (a) | autorități competente definite la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010; |
| --- | --- |

(a)

autorități competente definite la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010;

| (b) | autorități, altele decât autoritățile competente menționate la litera (a), cu condiția ca actele cu putere de lege şi actele administrative naţionale să impună respectivelor autorități să coopereze cu autoritățile competente menționate la litera (a) oricând acest lucru este necesar pentru a își îndeplini sarcinile în temeiul prezentei directive, inclusiv în vederea cooperării cu Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (ABE) în conformitate cu dispozițiile prezentei directive
  . |
| --- | --- |

(b)

autorități, altele decât autoritățile competente menționate la litera (a), cu condiția ca actele cu putere de lege şi actele administrative naţionale să impună respectivelor autorități să coopereze cu autoritățile competente menționate la litera (a) oricând acest lucru este necesar pentru a își îndeplini sarcinile în temeiul prezentei directive, inclusiv în vederea cooperării cu Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (ABE) în conformitate cu dispozițiile prezentei directive
  .

(4)
     Statele membre informează Comisia
  și ABE
  în legătură cu desemnarea autorităților competente
  și cu orice modificări aduse acestei desemnări
  , indicând eventualele repartizări ale atribuțiilor între mai multe autorități competente.
  Prima asemenea notificare se face cât mai curând posibil și nu mai târziu de ...

   (*).

(5)
     
  Autoritățile competente își exercită competențele în conformitate cu dreptul național fie:

| (a) | direct sub autoritatea lor proprie sau sub controlul autorităților judiciare; sau |
| --- | --- |

(a)

direct sub autoritatea lor proprie sau sub controlul autorităților judiciare; sau

| (b) | cerând instanțelor judecătorești care sunt competente, să pronunțe hotărârile necesare, inclusiv, după caz, prin formularea unei căi de atac, în cazul în care nu se dă curs cererii de pronunțare a deciziei necesare, cu excepția articolelor 9, 29, 32, 33, 34 și 35. |
| --- | --- |

(b)

cerând instanțelor judecătorești care sunt competente, să pronunțe hotărârile necesare, inclusiv, după caz, prin formularea unei căi de atac, în cazul în care nu se dă curs cererii de pronunțare a deciziei necesare, cu excepția articolelor 9, 29, 32, 33, 34 și 35.

(6)   Statele membre care au pe teritoriul lor mai mult de o autoritate competentă se asigură că
  respectivele sarcini ale acestora sunt clar definite și că
  autoritățile respective cooperează îndeaproape, astfel încât fiecare să își îndeplinească sarcinile în mod eficient.

(7)
     
  Comisia publică cel puțin o dată pe an în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene o listă cu autoritățile competente și o actualizează în mod continuu pe site-ul său internet.

Capitolul 2

Educația financiară

Articolul 6

Educația financiară a consumatorilor

(1)
     
  Statele membre promovează măsuri care sprijină educația consumatorilor cu privire la practicile responsabile de împrumut și de gestionare a datoriilor, îndeosebi cu privire la contractele de credit ipotecar. Sunt necesare informații clare și generale cu privire la procesul de acordare a creditelor pentru a oferi orientări consumatorilor, mai ales celor care contractează un credit ipotecar pentru prima oară. Sunt necesare de asemenea și informații privind orientarea care poate fi oferită consumatorilor de către organizațiile de consumatori și autoritățile naționale.

(2)
     
  Comisia publică o evaluare a educației financiare disponibile pentru consumatori în statele membre și identifică exemple de bune practici care ar putea fi dezvoltate în continuare pentru creșterea nivelului de cunoștințe financiare.

Capitolul 3

Condiții aplicabile creditorilor, intermediarilor de credite
  și reprezentanților desemnați

Articolul 7

Norme de conduită pentru acordarea de credite consumatorilor

(1)   Statele membre impun creditorilor și intermediarilor de credite
  sau reprezentanților desemnați
  obligația ca, în momentul ▌
  elaborării produselor de credit sau al
  acordării, intermedierii sau
  prestării serviciilor de consiliere privind
  creditele și, după caz, a serviciilor auxiliare către consumatori
  sau în momentul executării unui contract de credit
  , să acționeze cu onestitate, corectitudine,
  transparență
  și profesionalism,
  ținând seama de drepturile și interesele consumatorilor
  .
  În ceea ce privește) acordarea, intermedierea sau prestarea de servicii de consiliere privind creditul și, după caz, a serviciilor auxiliare, activitățile se bazează pe informații referitoare la situația specifică a consumatorului și la orice cerință specifică adusă la cunoștință de către acesta, precum și pe ipoteze rezonabile cu privire la riscurile aferente situației consumatorului pe durata contractului de credit. În ceea ce privește prestarea de servicii de consiliere, activitatea se bazează, de asemenea, pe informațiile impuse la articolul 22 alineatul (3) litera (a).

(2)   Statele membre veghează ca modul în care creditorii își remunerează personalul ▌și intermediarii de credite și modul în care aceștia din urmă își remunerează propriul personal și
  reprezentanții desemnați
  să nu afecteze respectarea obligației ▌
  prevăzute la alineatul (1).

(3)
     
  Statele membre se asigură că, la stabilirea și aplicarea politicilor de remunerare pentru personalul responsabil cu evaluarea bonității, creditorii respectă principiile de mai jos într-un mod și într-o măsură adecvate în raport cu dimensiunea lor, cu organizarea lor internă, precum și cu natura, sfera și complexitatea activităților lor:

| (a) | politica de remunerare promovează și este compatibilă cu o administrare a riscurilor solidă și eficientă și nu încurajează asumarea unor riscuri care depășesc nivelul de risc tolerat de creditor; |
| --- | --- |

(a)

politica de remunerare promovează și este compatibilă cu o administrare a riscurilor solidă și eficientă și nu încurajează asumarea unor riscuri care depășesc nivelul de risc tolerat de creditor;

| (b) | politica de remunerare este conformă cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele pe termen lung ale creditorului și cuprinde măsuri pentru evitarea conflictelor de interese, în special prevăzând ca remunerația să nu depindă de numărul sau ponderea cererilor acceptate. |
| --- | --- |

(b)

politica de remunerare este conformă cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele pe termen lung ale creditorului și cuprinde măsuri pentru evitarea conflictelor de interese, în special prevăzând ca remunerația să nu depindă de numărul sau ponderea cererilor acceptate.

(4)
     
  Statele membre se asigură că atunci când creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați oferă servicii de consiliere, sistemul de remunerare a personalului implicat nu aduce atingere capacității acestora de a acționa în interesul consumatorului și, în special, nu depinde de realizarea unor obiective de vânzări. Pentru a atinge acest obiectiv, statele membre pot, în plus, să interzică comisioanele plătite de către creditor intermediarului de credite.

(5)
     
  Statele membre pot interzice sau impune restricții asupra plăților din partea unui consumator către un creditor sau intermediar de credite înainte de încheierea unui contract de credit.

Articolul 8

Obligația de a furniza informații gratuit consumatorilor

Statele membre se asigură că atunci când sunt furnizate informații consumatorilor în conformitate cu cerințele stabilite în prezenta directivă, respectivele informații sunt oferite în mod gratuit.

Articolul 9

Cerințe în materie de cunoștințe și competență ale personalului

(1)
     ▌

  Statele membre se asigură că

  ▌creditorii, intermediarii de credite
  și reprezentanții desemnați impun personalului lor să
  dețină
  și să își actualizeze constant
  un nivel adecvat de cunoștințe și competență în raport cu
  elaborarea
  , oferirea sau acordarea contractelor de credit și cu
  efectuarea
  de activităților de intermediere de credite în sensul articolului 4 punctul 5
  sau furnizarea de servicii de consiliere
  . Atunci când încheierea unui contract de credit include un serviciu auxiliar legat de acesta, ▌
  se impun
  cerințe în materie de cunoștințe și competență referitoare la respectivul serviciu auxiliar.

(2)
     
  Cu excepția situațiilor prevăzute la alineatul (3), statele membre de origine stabilesc cerințele minime în materie de cunoștințe și competență pentru personalul creditorilor, al intermediarilor de credite și al reprezentanților desemnați în conformitate cu principiile prevăzute în anexa III.

(3)
     
  Atunci când un creditor sau un intermediar de credite își prestează serviciile pe teritoriul unuia sau mai multor alte state membre:

| (i) | printr-o sucursală, statului membru gazdă îi revine responsabilitatea de a stabili cerințele minime în materie de cunoștințe și competență aplicabile personalului unei sucursale; |
| --- | --- |

(i)

printr-o sucursală, statului membru gazdă îi revine responsabilitatea de a stabili cerințele minime în materie de cunoștințe și competență aplicabile personalului unei sucursale;

| (ii) | în temeiul libertății de a presta servicii, statul membru de origine este responsabil cu stabilirea cerințelor minime de cunoștințe și competență aplicabile personalului în conformitate cu anexa III; totuși, statele membre gazdă pot stabili cerințele minime în materie de cunoștințe și competență în cazul cerințelor menționate în anexa III punctul (1) literele (b), (c), (e) și (f). |
| --- | --- |

(ii)

în temeiul libertății de a presta servicii, statul membru de origine este responsabil cu stabilirea cerințelor minime de cunoștințe și competență aplicabile personalului în conformitate cu anexa III; totuși, statele membre gazdă pot stabili cerințele minime în materie de cunoștințe și competență în cazul cerințelor menționate în anexa III punctul (1) literele (b), (c), (e) și (f).

(4)
     
  Statele membre se asigură că autoritățile competente supraveghează respectarea cerințelor prevăzute la alineatul (1) și că au competența de a impune creditorilor, intermediarilor de credite și reprezentanților desemnați să furnizeze dovezile pe care autoritatea competentă le consideră necesare pentru a face posibilă respectiva supraveghere.

(5)
     
  În scopul supravegherii eficace a creditorilor și a intermediarilor de credite care prestează servicii pe teritoriul altui stat membru/altor state membre în temeiul libertății de a presta servicii, autoritățile competente ale statelor membre gazdă și de origine cooperează îndeaproape în vederea supravegherii și aplicării eficace a cerințelor minime în materie de cunoștințe și competență de către statul membru gazdă. În acest scop, acestea își pot delega reciproc sarcini și responsabilități.

Capitolul 4

Informații și practici ▌ preliminare încheierii contractului de credit

Articolul 10

Dispoziții generale aplicabile publicității și marketingului

Fără a aduce atingere Directivei 2005/29/CE,
  Statele membre solicită ca toate informările publicitare și de marketing privind contractele de credit ▌să fie corecte, clare și să nu inducă în eroare ▌. În special, trebuie interzise formulările care pot crea așteptări neîntemeiate din partea consumatorului în ceea ce privește disponibilitatea sau costul unui credit.

Articolul 11

Informații standard care trebuie incluse în materialele publicitare

(1)   Statele membre se asigură că orice formă de publicitate referitoare la contractele de credit ▌ care indică o rată a dobânzii sau orice cifre referitoare la costul creditului pentru consumator cuprinde informații standard în conformitate cu prezentul articol.

Statele membre pot prevedea că primul paragraf nu se aplică în situațiile în care dreptul intern prevede indicarea DAE în cazul publicității privind contractele de credit în care nu se menționează rata dobânzii și nici alte cifre referitoare la orice cost al creditului pentru consumator în sensul primului paragraf.

(2)   Informațiile standard indică ▌într-un mod clar, concis și vizibil ▌:

| (a) | identitatea creditorului sau, după caz, a intermediarului de credite
  sau a reprezentantului desemnat
  ; |
| --- | --- |

(a)

identitatea creditorului sau, după caz, a intermediarului de credite
  sau a reprezentantului desemnat
  ;

| (b) | dacă este cazul
  , faptul că ▌contractul de credit
  va fi
  ▌garantat fie prin ipotecă, fie printr-o altă garanție comparabilă, utilizată în mod curent într-un stat membru asupra unui bun imobil rezidențial, fie printr-un drept legat de un bun imobil rezidențial; |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul
  , faptul că ▌contractul de credit
  va fi
  ▌garantat fie prin ipotecă, fie printr-o altă garanție comparabilă, utilizată în mod curent într-un stat membru asupra unui bun imobil rezidențial, fie printr-un drept legat de un bun imobil rezidențial;

| (c) | rata dobânzii, indicând dacă este fixă sau variabilă sau o combinație a amândurora, împreună cu informații privind toate costurile incluse în costul total al creditului pentru consumator; |
| --- | --- |

(c)

rata dobânzii, indicând dacă este fixă sau variabilă sau o combinație a amândurora, împreună cu informații privind toate costurile incluse în costul total al creditului pentru consumator;

| (d) | valoarea totală a creditului; |
| --- | --- |

(d)

valoarea totală a creditului;

| (e) | DAE,
  care se include în materialul publicitar cel puțin la fel de vizibil ca orice rată a dobânzii; |
| --- | --- |

(e)

DAE,
  care se include în materialul publicitar cel puțin la fel de vizibil ca orice rată a dobânzii;

| (f) | dacă este cazul
  , durata contractului de credit; |
| --- | --- |

(f)

dacă este cazul
  , durata contractului de credit;

| (g) | dacă este cazul
  , valoarea ratelor; |
| --- | --- |

(g)

dacă este cazul
  , valoarea ratelor;

| (h) | dacă este cazul
  , suma totală plătibilă de către consumator; |
| --- | --- |

(h)

dacă este cazul
  , suma totală plătibilă de către consumator;

| (i) | dacă este cazul, numărul ratelor; |
| --- | --- |

(i)

dacă este cazul, numărul ratelor;

| (j) | dacă este cazul, un avertisment referitor la faptul că posibilele fluctuații ale ratei de schimb valutar ar putea afecta suma care trebuie plătită de consumator. |
| --- | --- |

(j)

dacă este cazul, un avertisment referitor la faptul că posibilele fluctuații ale ratei de schimb valutar ar putea afecta suma care trebuie plătită de consumator.

(3)
     
  Informațiile enumerate la alineatul (2), în afară de cele enumerate la literele (a), (b) sau (j) din acesta, sunt furnizate prin intermediul unui exemplu reprezentativ și sunt conforme cu respectivul exemplu reprezentativ de la început până la sfârșit. Statele membre adoptă criterii pentru determinarea unui exemplu reprezentativ.

(4)   În cazul în care încheierea unui contract referitor la un serviciu auxiliar ▌, în particular o asigurare, este obligatorie pentru obținerea creditului sau pentru obținerea creditului conform clauzelor și condițiilor prezentate în ofertă, iar costul acelui serviciu nu poate fi determinat în prealabil, obligația de a încheia un asemenea contract este, de asemenea, menționată în mod clar, concis și vizibil, împreună cu DAE.

▌

(5)
     
  Informațiile menționate la alineatele (2) și (4) sunt ușor de citit sau clar audibile, după caz, în funcție de suportul utilizat pentru publicitate.

(6)
     
  Statele membre pot solicita includerea unui avertisment concis și proporționat privind riscurile specifice asociate contractelor de credit. Statele membre notifică respectivele cerințe Comisiei fără întârziere.

(7)   Prezentul articol se aplică fără a aduce atingere Directivei 2005/29/CE.

Articolul 12

Practici de legare și de grupare

(1)
     
  Statele membre permit practicile de grupare, dar interzic practicile de legare.

(2)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (1), statele membre pot dispune că creditorii au posibilitatea să solicite consumatorului sau unui membru de familie al acestuia ori unei rude apropiate a acestuia:

| (a) | să deschidă sau să mențină un cont de plăți sau un cont de economii în cazul în care acesta are ca unic scop acumularea de capital destinat rambursării creditului, administrării acestuia, acumulării de resurse în vederea obținerii creditului sau furnizării unei garanții suplimentare pentru creditor în caz de neplată; |
| --- | --- |

(a)

să deschidă sau să mențină un cont de plăți sau un cont de economii în cazul în care acesta are ca unic scop acumularea de capital destinat rambursării creditului, administrării acestuia, acumulării de resurse în vederea obținerii creditului sau furnizării unei garanții suplimentare pentru creditor în caz de neplată;

| (b) | să achiziționeze sau să mențină un produs de investiții sau de pensii private, în cazul în care respectivul produs, care oferă investitorului în principal un venit pe perioada pensionării, are drept scop și furnizarea unei garanții suplimentare pentru creditor în caz de neplată sau acumularea de capital în vederea rambursării creditului, a administrării acestuia sau a acumulării de resurse în vederea obținerii creditului; |
| --- | --- |

(b)

să achiziționeze sau să mențină un produs de investiții sau de pensii private, în cazul în care respectivul produs, care oferă investitorului în principal un venit pe perioada pensionării, are drept scop și furnizarea unei garanții suplimentare pentru creditor în caz de neplată sau acumularea de capital în vederea rambursării creditului, a administrării acestuia sau a acumulării de resurse în vederea obținerii creditului;

| (c) | să încheie un contract de credit distinct, împreună cu un contract de credit cu partajare de proprietate, în vederea obținerii creditului. |
| --- | --- |

(c)

să încheie un contract de credit distinct, împreună cu un contract de credit cu partajare de proprietate, în vederea obținerii creditului.

(3)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (1), statele membre pot, de asemenea, să permită practicile de legare în cazul în care creditorul poate demonstra autorității sale competente că produsele legate sau categoriile de produse oferite, în termeni și condiții similare, care nu sunt disponibile separat, au drept rezultat un beneficiu clar pentru consumatori, ținând seama în mod adecvat de disponibilitatea și prețurile produselor relevante oferite pe piață. Prezentul alineat se aplică exclusiv produselor care urmează să fie comercializate după ...

   (**).

(4)
     
  Statele membre pot permite creditorilor să solicite consumatorului să dețină o poliță de asigurare relevantă în legătură cu contractul de credit. În astfel de cazuri, statele membre se asigură că creditorul acceptă polița de asigurare de la un furnizor diferit de furnizorul preferat de acesta, în cazul în care respectiva poliță are un nivel de garantare echivalent cu cel propus de creditor.

Articolul 13

Informații
  generale

(1)   Statele membre se asigură că creditorii sau, dacă este cazul, intermediarii de credite
  legați sau reprezentanții desemnați ai acestora
  pun în permanență la dispoziție informații generale
  clare și ușor de înțeles
  legate de contractele de credit,
  pe hârtie ori pe un alt
  suport durabil sau în formă electronică.
  În plus, statele membre pot dispune ca informațiile generale să fie puse la dispoziție de către intermediarii de credite care nu sunt legați.

Aceste
  informații generale includ cel puțin următoarele:

| (a) | identitatea și adresa fizică a
  sursei care emite informațiile
  ; |
| --- | --- |

(a)

identitatea și adresa fizică a
  sursei care emite informațiile
  ;

| (b) | scopurile în care poate fi utilizat creditul; |
| --- | --- |

(b)

scopurile în care poate fi utilizat creditul;

| (c) | formele garanției, inclusiv, dacă este cazul, posibilitatea ca aceasta să se afle într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

(c)

formele garanției, inclusiv, dacă este cazul, posibilitatea ca aceasta să se afle într-un alt stat membru;

| (d) | durata
  posibilă
  a contractelor de credit; |
| --- | --- |

(d)

durata
  posibilă
  a contractelor de credit;

| (e) | ▌tipurile de
  rată a dobânzii
  ▌disponibile,
  indicând dacă este fixă și/sau variabilă
  , împreună cu o scurtă descriere a caracteristicilor unei rate fixe și ale unei rate variabile, inclusiv a implicațiilor pentru consumator; |
| --- | --- |

(e)

▌tipurile de
  rată a dobânzii
  ▌disponibile,
  indicând dacă este fixă și/sau variabilă
  , împreună cu o scurtă descriere a caracteristicilor unei rate fixe și ale unei rate variabile, inclusiv a implicațiilor pentru consumator;

| (f) | în cazul în care împrumuturile într-o monedă străină sunt disponibile
  ,
  indicarea monedei (monedelor) străine
  , inclusiv o explicație a implicațiilor pentru consumator atunci când creditul este în valută; |
| --- | --- |

(f)

în cazul în care împrumuturile într-o monedă străină sunt disponibile
  ,
  indicarea monedei (monedelor) străine
  , inclusiv o explicație a implicațiilor pentru consumator atunci când creditul este în valută;

| (g) | un exemplu
  reprezentativ
  al
  valorii totale a creditului
  , al costului
  total
  al creditului
  pentru consumator, al sumei totale plătibile de către
  consumator și al DAE; |
| --- | --- |

(g)

un exemplu
  reprezentativ
  al
  valorii totale a creditului
  , al costului
  total
  al creditului
  pentru consumator, al sumei totale plătibile de către
  consumator și al DAE;

| (h) | o indicație privind posibile costuri suplimentare, care nu sunt incluse în costul total al unui credit pentru consumator, de plătit în legătură cu un contract de credit; |
| --- | --- |

(h)

o indicație privind posibile costuri suplimentare, care nu sunt incluse în costul total al unui credit pentru consumator, de plătit în legătură cu un contract de credit;

| (i) | gama de
  diferite modalități disponibile de rambursare a creditului (inclusiv numărul, frecvența și cuantumul ratelor periodice); |
| --- | --- |

(i)

gama de
  diferite modalități disponibile de rambursare a creditului (inclusiv numărul, frecvența și cuantumul ratelor periodice);

| (j) | dacă este cazul, o declarație clară și concisă conform căreia respectarea termenilor şi condiţiilor contractului de credit nu garantează rambursarea valorii totale a creditului în temeiul contractului de credit; |
| --- | --- |

(j)

dacă este cazul, o declarație clară și concisă conform căreia respectarea termenilor şi condiţiilor contractului de credit nu garantează rambursarea valorii totale a creditului în temeiul contractului de credit;

| (k) | ▌ o descriere a condițiilor
  direct legate
  de rambursarea anticipată; |
| --- | --- |

(k)

▌ o descriere a condițiilor
  direct legate
  de rambursarea anticipată;

| (l) | dacă este necesară o evaluare a bunului și, în caz afirmativ,
  cine este responsabil să asigure efectuarea evaluării și dacă aceasta implică eventuale costuri conexe pentru consumator
  ; |
| --- | --- |

(l)

dacă este necesară o evaluare a bunului și, în caz afirmativ,
  cine este responsabil să asigure efectuarea evaluării și dacă aceasta implică eventuale costuri conexe pentru consumator
  ;

| (m) | o indicație privind serviciile auxiliare pe care consumatorul este obligat să le achiziționeze pentru a obține creditul sau pentru a îl obține în conformitate cu termenii și condițiile prezentate și, după caz, o clarificare a serviciilor auxiliare care pot fi cumpărate de la un alt furnizor decât creditorul; și |
| --- | --- |

(m)

o indicație privind serviciile auxiliare pe care consumatorul este obligat să le achiziționeze pentru a obține creditul sau pentru a îl obține în conformitate cu termenii și condițiile prezentate și, după caz, o clarificare a serviciilor auxiliare care pot fi cumpărate de la un alt furnizor decât creditorul; și

| (n) | un avertisment general privind posibilele consecințe ale nerespectării angajamentelor legate de contractul de credit. |
| --- | --- |

(n)

un avertisment general privind posibilele consecințe ale nerespectării angajamentelor legate de contractul de credit.

(2)
     
  Statele membre pot impune creditorilor obligația de a include alte tipuri de avertismente care sunt relevante într-un anumit stat membru. Statele membre notifică respectivele cerințe Comisiei fără întârziere.

Articolul 14

Informații precontractuale

(1)
     Statele membre se asigură că creditorul și, dacă este cazul, intermediarul de credite
  sau reprezentantul desemnat
  îi oferă consumatorului informațiile personalizate de care acesta are nevoie pentru a compara produsele de credit disponibile pe piață, a evalua implicațiile lor și a decide în cunoștință de cauză dacă să încheie sau nu un contract de credit:

| (a) | fără întârzieri nejustificate, după ce consumatorul a furnizat informațiile necesare cu privire la nevoile sale, situația sa financiară și preferințe, în conformitate cu articolul 20; și |
| --- | --- |

(a)

fără întârzieri nejustificate, după ce consumatorul a furnizat informațiile necesare cu privire la nevoile sale, situația sa financiară și preferințe, în conformitate cu articolul 20; și

| (b) | în timp util înainte ca consumatorul să fie obligat printr-un contract de credit sau o ofertă
  . |
| --- | --- |

(b)

în timp util înainte ca consumatorul să fie obligat printr-un contract de credit sau o ofertă
  .

(2)
     Informațiile personalizate
  menționate la alineatul (1)
  se furnizează, pe hârtie sau pe alt suport durabil, prin intermediul FEIS, care figurează în anexa II.

(3)
     Statele membre se asigură că, atunci când creditorul îi prezintă consumatorului o ofertă fermă, aceasta
  este furnizată pe hârtie sau pe alt suport durabil și
  este însoțită de o FEIS,
  în cazul în care:

| (a) | consumatorului nu i-a fost transmisă nicio FEIS în prealabil; sau |
| --- | --- |

(a)

consumatorului nu i-a fost transmisă nicio FEIS în prealabil; sau

| (b) | caracteristicile ofertei sunt diferite față de informația cuprinsă în FEIS furnizată anterior. |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile ofertei sunt diferite față de informația cuprinsă în FEIS furnizată anterior.

(4)
     
  Statele membre pot prevedea furnizarea obligatorie a unei FEIS înainte de prezentarea unei oferte ferme pentru creditor. În cazul în care un stat membru dispune astfel, acesta solicită ca furnizarea FEIS să fie impusă din nou numai în cazul în care este îndeplinită condiția menționată la alineatul (3) litera (b).

(5)
     
  Statele membre care, înainte de ...

   (***),
  au implementat o fișă de informații care îndeplinește cerințe în materie de informații echivalente cu cele prevăzute în anexa II pot utiliza în continuare respectiva fișă în scopul respectării prezentului articol până la

  ...
   (****).

(6)
     
  Statele membre precizează o perioadă de cel puțin șapte zile în care consumatorul va avea
  suficient timp pentru a compara ofertele ▌, a evalua implicațiile acestora și
  a lua
  o decizie în cunoștință de cauză.

Statele membre precizează faptul că perioada menționată la primul paragraf este fie o perioadă de reflecție înainte de încheierea contractului de credit, fie o perioadă pentru exercitarea unui drept de retragere după încheierea contractului de credit sau o combinație între cele două.

În cazul în care un stat membru precizează o perioadă de reflecție înainte de încheierea unui contract de credit:

| (a) | oferta este fermă pentru creditor pe durata perioadei de reflecție și |
| --- | --- |

(a)

oferta este fermă pentru creditor pe durata perioadei de reflecție și

| (b) | consumatorul poate accepta oferta în orice moment pe parcursul perioadei de reflecție. |
| --- | --- |

(b)

consumatorul poate accepta oferta în orice moment pe parcursul perioadei de reflecție.

Statele membre pot prevedea ca consumatorii să nu poată accepta oferta înainte de încheierea unei perioade care nu depășește primele 10 zile din perioada de reflecție.

În cazul în care stabilirea ratei dobânzii sau a altor costuri aplicabile ofertei depinde de rezultatul vânzării obligațiunilor subiacente sau a altor instrumente de finanțare pe termen lung, statele membre pot prevedea ca rata dobânzii sau alte costuri să poată fi diferite față de cele menționate în ofertă în conformitate cu valoarea obligațiunii subiacente sau a altui instrument de finanțare pe termen lung.

În cazul în care consumatorul are un drept de retragere în conformitate al doilea paragraf de la prezentul alineat, articolul 6 din Directiva 2002/65/CE nu se aplică.

(7)
     Se consideră că creditorul și, după caz, intermediarul de credite
  sau reprezentantul desemnat care a furnizat FEIS consumatorului
  a îndeplinit cerințele
  privind
  furnizarea de informații consumatorului înainte de încheierea unui contract la distanță conform
  prevederilor
  de la articolul 3 alineatul 
  (1)
  din Directiva 2002/65/CE
  și că a îndeplinit cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) din respectiva directivă numai
  dacă aceștia au furnizat consumatorului
  cel puțin
  FEIS
  înainte de încheierea contractului
  .

(8)
     
  Statele membre nu modifică modelul FEIS în alt mod decât cel prevăzut în anexa II.
  Eventualele informații suplimentare pe care creditorul sau, după caz, intermediarul de credite
  sau reprezentantul desemnat
  le poate oferi consumatorului
  sau este obligat să le ofere consumatorului în temeiul dreptului intern
  trebuie furnizate într-un document separat care poate fi anexat la FEIS.

(9)   
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 40 pentru a modifica formularea standard prevăzută în partea A din anexa II sau instrucțiunile prevăzute în partea B din aceasta, pentru a răspunde necesității de a include informații sau avertismente referitoare la produse noi care nu se comercializau înainte de ...

   (*****)

  . Cu toate acestea, respectivele acte delegate nu modifică structura sau formatul FEIS
  .

(10)   În cazul comunicațiilor prin telefonie vocală, menționate la articolul 3 alineatul (3) din Directiva 2002/65/CE, descrierea principalelor caracteristici ale serviciului financiar care urmează să fie prestat, în temeiul articolului 3 alineatul (3)
  litera (b)
  a doua liniuță din directiva respectivă, include cel puțin elementele menționate în partea A, secțiunile
  (2) -(5) din
  anexa II la
  prezenta directivă.

(11)   Statele membre se asigură că,
  cel puțin în cazul în care nu există drept de retragere
  , creditorul sau,
  dacă este cazul,
  intermediarul de credite
  sau reprezentantul desemnat
  oferă consumatorului o copie a proiectului de contract de credit,
  în momentul prezentării unei oferte ferme pentru creditor
  .
  În cazul în care există un drept de retragere, statele membre se asigură că creditorul sau, dacă este cazul, intermediarul de credite sau reprezentantul desemnat oferă consumatorului o copie a proiectului de contract de credit, în momentul prezentării unei oferte ferme pentru creditor.

Articolul 15

Cerințe de informare aplicabile intermediarilor de credite
  și reprezentanților desemnați

(1)   
  Statele membre se asigură că, în timp util înainte de desfășurarea
  oricăreia dintre activitățile de intermediere a creditelor enumerate la articolul 
  4 punctul 5,
  intermediarul de credite
  sau reprezentantul desemnat
  îi furnizează consumatorului,
  pe hârtie sau pe alt suport durabil
  , cel puțin următoarele informații:

| (a) | identitatea și adresa fizică a intermediarului de credite; |
| --- | --- |

(a)

identitatea și adresa fizică a intermediarului de credite;

| (b) | registrul în care a fost înscris,
  numărul de înregistrare, dacă este cazul,
  și modalitățile prin care se poate verifica
  respectiva înregistrare
  ; |
| --- | --- |

(b)

registrul în care a fost înscris,
  numărul de înregistrare, dacă este cazul,
  și modalitățile prin care se poate verifica
  respectiva înregistrare
  ;

| (c) | dacă intermediarul de credite este legat sau lucrează exclusiv pentru unul sau mai mulți creditori. În cazul în care intermediarul de credite este legat sau lucrează exclusiv pentru unul sau mai mulți creditori, acesta furnizează
  numele creditorului/creditorilor în numele căruia/cărora
  acționează
  .
  Intermediarul de credite poate declara că este independent în cazul în care îndeplinește condițiile prevăzute în conformitate cu articolul 22 alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

dacă intermediarul de credite este legat sau lucrează exclusiv pentru unul sau mai mulți creditori. În cazul în care intermediarul de credite este legat sau lucrează exclusiv pentru unul sau mai mulți creditori, acesta furnizează
  numele creditorului/creditorilor în numele căruia/cărora
  acționează
  .
  Intermediarul de credite poate declara că este independent în cazul în care îndeplinește condițiile prevăzute în conformitate cu articolul 22 alineatul (4);

| (d) | dacă intermediarul de credite oferă servicii de consiliere; |
| --- | --- |

(d)

dacă intermediarul de credite oferă servicii de consiliere;

| (e) | dacă este cazul, onorariul pe care consumatorul trebuie să îl achite intermediarului de credite pentru serviciile prestate de acesta
  sau, dacă acest lucru nu este posibil, metoda utilizată pentru calculul onorariului; |
| --- | --- |

(e)

dacă este cazul, onorariul pe care consumatorul trebuie să îl achite intermediarului de credite pentru serviciile prestate de acesta
  sau, dacă acest lucru nu este posibil, metoda utilizată pentru calculul onorariului;

| (f) | procedurile pe care consumatorii
  sau
  alte părți interesate le au la dispoziție pentru a depune reclamații
  la nivel intern
  împotriva intermediarilor de credite și, dacă este cazul, modalitățile de acces la proceduri extrajudiciare de reclamație și soluționare; |
| --- | --- |

(f)

procedurile pe care consumatorii
  sau
  alte părți interesate le au la dispoziție pentru a depune reclamații
  la nivel intern
  împotriva intermediarilor de credite și, dacă este cazul, modalitățile de acces la proceduri extrajudiciare de reclamație și soluționare;

| (g) | dacă este cazul, existența
  și, dacă aceasta este cunoscută, valoarea
  eventualelor comisioane
  sau a altor stimulente
  plătibile de către creditor
  sau de către părți terțe
  intermediarului de credite
  pentru serviciile prestate de acesta în legătură cu contractul de credit. În cazul în care nu se cunoaște suma la momentul furnizării informațiilor, intermediarul de credite informează consumatorul că suma reală va fi furnizată la un moment ulterior în FEIS. |
| --- | --- |

(g)

dacă este cazul, existența
  și, dacă aceasta este cunoscută, valoarea
  eventualelor comisioane
  sau a altor stimulente
  plătibile de către creditor
  sau de către părți terțe
  intermediarului de credite
  pentru serviciile prestate de acesta în legătură cu contractul de credit. În cazul în care nu se cunoaște suma la momentul furnizării informațiilor, intermediarul de credite informează consumatorul că suma reală va fi furnizată la un moment ulterior în FEIS.

(2)   La cererea consumatorului, intermediarii de credite care nu sunt legați
  dar care primesc un comision de la unul sau mai mulți creditori
  furnizează informații despre variațiile nivelului comisioanelor plătibile de diferiții creditori care oferă contractele de credit propuse consumatorului. Consumatorul este informat că are dreptul de a cere aceste informații.

(3)
     
  În cazul în care intermediarul de credite percepe un onorariu de la consumator și primește, în plus, comisioane din partea creditorului sau de la o terță parte, intermediarul de credite explică consumatorului dacă comisionul va fi compensat de onorariu, parțial sau integral.

(4)
     
  Statele membre se asigură că eventualul comision pe care trebuie să îl achite consumatorul intermediarului de credite pentru serviciile prestate este adus la cunoștința creditorului de către intermediarul de credite în vederea calculării DAE.

(5)
     
  Statele membre cer intermediarilor de credite să se asigure că, pe lângă informările cerute la prezentul articol, reprezentanții desemnați ai acestora comunică consumatorului, atunci când îl contactează sau înainte de a interacționa cu acesta, capacitatea în care acționează și intermediarul de credite pe care îl reprezintă.

▌

Articolul 16

Explicații adecvate

(1)
     Statele membre se asigură că atât creditorii, cât și, atunci când este cazul, intermediarii de credite
  sau reprezentanții desemnați
  oferă consumatorului explicații adecvate cu privire la contratul sau contractele de credit propuse și la eventualele servicii auxiliare, pentru a-i permite acestuia să evalueze dacă contractele de credit
  și serviciile auxiliare
  propuse sunt adaptate la nevoile și la situația sa financiară. ▌

Explicațiile
  includ, dacă este cazul, în special următoarele
  :

| (a) | informațiile precontractuale furnizate în conformitate cu:








  (i) | articolul 14 în cazul creditorilor; |
| --- | --- | --- |

(a)

informațiile precontractuale furnizate în conformitate cu:

(i)

articolul 14 în cazul creditorilor;

| (ii) | articolele 14 și 15 în cazul intermediarilor de credite sau al reprezentanților desemnați; |
| --- | --- |

(ii)

articolele 14 și 15 în cazul intermediarilor de credite sau al reprezentanților desemnați;

| (b) | caracteristicile esențiale ale produselor propuse; |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile esențiale ale produselor propuse;

| (c) | efectele specifice pe care produsele propuse le pot avea
  asupra consumatorului, ▌inclusiv
  consecințele
  în eventualitatea neplății de către consumator;
  și |
| --- | --- |

(c)

efectele specifice pe care produsele propuse le pot avea
  asupra consumatorului, ▌inclusiv
  consecințele
  în eventualitatea neplății de către consumator;
  și

| (d) | în cazul în care există servicii auxiliare grupate cu un contract de credit, se precizează dacă componentele pot fi reziliate separat și implicațiile pentru consumator în cazul în care acesta procedează astfel
  . |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care există servicii auxiliare grupate cu un contract de credit, se precizează dacă componentele pot fi reziliate separat și implicațiile pentru consumator în cazul în care acesta procedează astfel
  .

(2)
     
  Statele membre pot adapta modul și măsura în care se prezintă explicațiile menționate la alineatul (1), precum și identitatea părții care o acordă, la circumstanțele situației în care este oferit contractul de credit, la persoana căreia îi este oferit și la tipul de credit oferit.

Capitolul 5

Dobânda anuală efectivă

Articolul 17

Calcularea DAE

(1)   DAE ▌ se calculează în conformitate cu formula matematică stabilită în anexa I.

(2)   
  Costurile deschiderii și menținerii unui anumit cont
  , costurile utilizării unui mijloc de plată ▌ atât pentru tranzacții, cât și pentru trageri din acel cont, ▌ precum și alte costuri legate de operațiunile de plată sunt incluse în costul total al creditului pentru consumator,
  ori de câte ori deschiderea unui cont sau menținerea acestuia este obligatorie pentru obținerea creditului sau pentru obținerea acestuia în conformitate cu termenii și condițiile oferite
  .

(3)   Calculul DAE se bazează pe ipoteza conform căreia contractul de credit urmează să rămână valabil pe perioada convenită, iar creditorul și consumatorul își vor îndeplini obligațiile în condițiile și în termenele convenite în contractul de credit.

(4)   În cazul contractelor de credit care cuprind clauze care permit variații ale ratei dobânzii și, după caz, ale cheltuielilor incluse în DAE, dar necuantificabile la momentul calculării, DAE se calculează pe baza ipotezei conform căreia rata dobânzii și celelalte costuri vor
  rămâne fixe în raport cu
  nivelul stabilit în momentul
  încheierii
  contractului.

▌

(5)
     
  Pentru contractele de credit în cadrul cărora s-a convenit o rată fixă a dobânzii pentru o perioadă inițială de cel puțin cinci ani, la sfârșitul căreia are loc o negociere în vederea stabilirii unei noi rate fixe a dobânzii pentru o perioadă suplimentară, calculul DAE suplimentare, cu caracter ilustrativ, menționate în FEIS, acoperă doar perioada inițială pe care se aplică rata fixă și se bazează pe ipoteza că, la sfârșitul perioadei cu rată fixă a dobânzii, capitalul rămas de rambursat este plătit.

(6)
     
  În cazul contractelor de credit care permit variații ale ratei dobânzii, statele membre se asigură că consumatorul este informat cu privire la posibilul impact al variațiilor asupra sumelor de plată și asupra DAE, cel puțin prin intermediul FEIS. Acest lucru se realizează prin furnizarea către consumator a unei DAE suplimentare care ilustrează eventualele riscuri aferente unei creșteri semnificative a ratei dobânzii. În cazul în care rata dobânzii nu este plafonată, această informație este însoțită de un avertisment care evidențiază faptul că costul total al creditului consumatorului, arătat de DAE, se poate schimba. Această dispoziție nu se aplică contractelor de credit în cadrul cărora rata dobânzii este fixată pentru o perioadă inițială de cel puțin cinci ani, la sfârșitul căreia are loc o negociere privind rata dobânzii, în vederea convenirii unei noi rate fixe a dobânzii pentru o perioadă suplimentară, pentru care se menționează în FEIS o DAE suplimentară, cu caracter ilustrativ.

(7)
     
  Dacă sunt aplicabile, ipotezele suplimentare prevăzute în anexa I trebuie utilizate la calcularea DAE.

(8)
     Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate
  în conformitate cu articolul 40 pentru
  a modifica ▌
  observațiile
  sau
  a actualiza
  ipotezele
  utilizate pentru calcularea DAE, astfel cum se prevede
  în anexa I, în special dacă
  observațiile sau
  ipotezele menționate în acest articol și în anexa I nu sunt suficiente pentru a calcula DAE în mod uniform sau nu
  mai
  sunt adaptate ▌ la situația comercială a pieței.

▌

Capitolul 6

Evaluarea bonității

Articolul 18

Obligația de a evalua bonitatea consumatorului

(1)   Statele membre se asigură că, înainte de
  încheierea
  unui contract de credit,
  creditorul efectuează
  o evaluare amănunțită a
  bonității
  consumatorului.
  Evaluarea respectivă ține seama în mod adecvat de factorii care sunt relevanți pentru a verifica probabilitatea îndeplinirii de către consumator a obligațiilor care îi revin în temeiul contractului de credit.

(2)
     Statele membre se asigură că
  sunt instituite, documentate
  și menținute
  procedurile și informațiile pe care se bazează evaluarea
  .

(3)
     
  Evaluarea bonității nu se bazează predominant pe faptul că valoarea bunului imobil rezidențial depășește valoarea creditului sau pe ipoteza potrivit căreia valoarea bunului imobil rezidențial va crește, cu excepția cazului în care scopul contractului de credit este de a construi sau renova bunul imobil rezidențial.

(4)
     
  Statele membre se asigură că, atunci când un creditor a încheiat un contract de credit cu un consumator, creditorul nu anulează sau modifică ulterior contractul de credit în detrimentul consumatorului pe motiv că evaluarea bonității a fost incorectă. Prezentul alineat nu se aplică în cazurile în care se demonstrează că consumatorul a furnizat cu bună știință informații incomplete sau false în sensul articolului 20.

(5)   Statele membre se asigură
  că
  :

▌

| (a) | creditorul pune creditul la dispoziția consumatorului numai în cazul în care rezultatul evaluării bonității evidențiază că este probabil ca obligațiile care rezultă în urma contractului de credit să fie îndeplinite în temeiul contractului respectiv; |
| --- | --- |

(a)

creditorul pune creditul la dispoziția consumatorului numai în cazul în care rezultatul evaluării bonității evidențiază că este probabil ca obligațiile care rezultă în urma contractului de credit să fie îndeplinite în temeiul contractului respectiv;

| (b) | în conformitate cu articolul 10 din Directiva 95/46/CE, creditorul îl informează în prealabil pe consumator că urmează să fie consultată o bază de date; |
| --- | --- |

(b)

în conformitate cu articolul 10 din Directiva 95/46/CE, creditorul îl informează în prealabil pe consumator că urmează să fie consultată o bază de date;

| (c) | atunci când cererea de credit este respinsă ▌, creditorul informează consumatorul
  fără întârziere în legătură cu respingerea și, după caz, îi comunică acestuia dacă decizia este bazată pe prelucrarea automatizată a datelor. În cazul în care respingerea cererii de credit se bazează pe consultarea unei baze de date, creditorul îl informează de asemenea pe consumator în legătură cu rezultatul acestei consultări și cu caracteristicile bazei de date consultate. |
| --- | --- |

(c)

atunci când cererea de credit este respinsă ▌, creditorul informează consumatorul
  fără întârziere în legătură cu respingerea și, după caz, îi comunică acestuia dacă decizia este bazată pe prelucrarea automatizată a datelor. În cazul în care respingerea cererii de credit se bazează pe consultarea unei baze de date, creditorul îl informează de asemenea pe consumator în legătură cu rezultatul acestei consultări și cu caracteristicile bazei de date consultate.

▌

(6)   Statele membre se asigură că ▌bonitatea consumatorului este reevaluată
  pe baza unor informații actualizate
  înainte de acordarea oricărei majorări semnificative a valorii totale a creditului
  ulterior încheierii contractului de credit, cu excepția cazului în care acest credit suplimentar a fost prevăzut și inclus în evaluarea inițială a bonității
  .

(7)
     
  Prezentul articol nu aduce atingere Directivei 95/46/CE.

Articolul 19

Evaluarea bunului

(1)
     
  Statele membre se asigură că, pe teritoriul lor, sunt elaborate standarde fiabile de evaluare a bunului imobil rezidenţial în vederea împrumuturilor ipotecare. Statele membre impun creditorilor să se asigure că respectivele standarde sunt utilizate atunci când evaluarea unui bun este realizată de către ei sau să ia măsurile necesare pentru a se asigura că respectivele standarde sunt aplicate atunci când evaluarea este efectuată de o parte terță. În cazul în care autoritățile naționale sunt responsabile de reglementarea evaluatorilor independenți care realizează evaluări ale bunurilor, acestea se asigură că respectivii evaluatori respectă normele naționale în vigoare.

(2)
     
  Statele membre se asigură că evaluatorii interni și externi care realizează evaluări ale bunurilor sunt competenți din punct de vedere profesional și suficient de independenți în raport cu procesul de subscriere a creditului pentru a efectua o evaluare imparțială și obiectivă, care să fie păstrată pe un suport durabil, iar o copie a acesteia să fie păstrată de creditor.

Articolul 20

Publicarea
  și verificarea informațiilor
  referitoare la consumator

(1)
     
  Evaluarea bonității menționată la articolul 18 se efectuează pe baza informațiilor referitoare la venitul și cheltuielile consumatorului și pe baza altor circumstanțe financiare și economice care sunt necesare, suficiente și proporționale. Informațiile se obțin de către creditor din surse interne sau externe relevante, inclusiv din partea consumatorului, și includ informații furnizate intermediarului de credit sau reprezentantului desemnat în cursul procesului de solicitare a creditului. Informațiile se verifică în mod corespunzător, inclusiv prin trimiteri la documente din surse care pot fi verificate independent, dacă este cazul.

(2)
     
  Statele membre se asigură că intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați transmit cu acuratețe informațiile necesare obținute de la consumator creditorului relevant, în scopul de a permite efectuarea evaluării bonității.

(3)   
  Statele membre se asigură că creditorii precizează în mod clar și ușor de înțeles
  , în etapa precontractuală, informațiile ▌
  necesare și
  documentele din surse care pot fi verificate independent, pe care consumatorul trebuie să le furnizeze,
  precum și termenul exact în care consumatorul trebuie să furnizeze informațiile respective
  .
  O astfel de solicitare de informații este proporțională și limitată la ceea ce este necesar în scopul efectuării unei evaluări corespunzătoare a bonității. Statele membre permit creditorilor să solicite, atunci când este necesar, clarificarea informațiilor primite ca răspuns la solicitarea respectivă, pentru a permite evaluarea bonității.

Statele membre nu permit creditorilor să rezilieze contracte de credit pe motiv că informațiile furnizate de consumator înainte de încheierea contractelor de credit respective au fost incomplete.

Al doilea paragraf nu trebuie să împiedice statele membre să permită rezilierea de contracte de credit de către creditori în cazurile în care se demonstrează că consumatorul a furnizat cu bună știință informații incomplete sau false.

(4)
     
  Statele membre instituie măsuri pentru a se asigura că consumatorii sunt conștienți de necesitatea de a furniza informații corecte ca răspuns la solicitarea menționată la alineatul (3) primul paragraf și ca informațiile respective să fie pe cât de complete se impune pentru a efectua o evaluare corespunzătoare a bonității. Creditorul, intermediarul de credite sau reprezentantul desemnat avertizează consumatorul că, în cazul în care creditorul nu este în măsură să efectueze o evaluarea a bonității din cauză că
  consumatorul decide să nu furnizeze informațiile
  sau verificarea
  necesare pentru evaluarea
  bonității, creditul nu poate
  fi acordat. Acest avertisment poate fi transmis într-un format standardizat.

(5)   Prezentul articol nu aduce atingere Directivei 95/46/CE, în special a articolului 6.

Capitolul 7

Accesul la baze de date

Articolul 21

Accesul la baze de date

(1)   Fiecare stat membru asigură ▌accesul tuturor creditorilor
  din toate statele membre
  la bazele de date utilizate în statul membru respectiv pentru evaluarea bonității consumatorilor și
  pentru scopul exclusiv de
  a monitoriza respectarea de către consumatori a obligațiilor legate de credit pe toată durata contractului de credit.
  Condițiile de acces sunt nediscriminatorii.

(2)
     
  Alineatul (1) se aplică atât bazelor de date care sunt
  administrate de birouri de credit private sau de agenții de informații privind creditele, cât și registrelor publice.

▌

(3)   Prezentul regulament nu aduce atingere Directivei 95/46/CE.

Capitolul 8

Servicii de consiliere

Articolul 22

Standarde pentru serviciile de consiliere

(1)   Statele membre se asigură că creditorul, intermediarul de credite
  sau reprezentantul desemnat
  îl informează
  în mod explicit
  pe consumator, în contextul unei anumite tranzacții, dacă
  i se oferă sau i se pot oferi servicii de consiliere consumatorului
  .

(2)
     
  Statele membre se asigură că, înainte de furnizarea de servicii de consiliere sau, după caz, înainte de încheierea unui contract de furnizare de servicii de consiliere, creditorul, intermediarul de credite sau reprezentantul desemnat pune următoarele informații la dispoziția consumatorului, pe hârtie sau pe un alt suport durabil:

| (a) | dacă recomandarea va fi făcută ținând seama doar de gama sa de produse în conformitate cu alineatul (3) litera (b) sau de o gamă largă de produse de pe întreaga piață în conformitate cu alineatul (3) litera (c), astfel încât consumatorul să poată înțelege pe ce bază se face recomandarea; |
| --- | --- |

(a)

dacă recomandarea va fi făcută ținând seama doar de gama sa de produse în conformitate cu alineatul (3) litera (b) sau de o gamă largă de produse de pe întreaga piață în conformitate cu alineatul (3) litera (c), astfel încât consumatorul să poată înțelege pe ce bază se face recomandarea;

| (b) | după caz, tariful datorat de consumator pentru furnizarea serviciilor de consiliere, sau, dacă suma nu poate fi determinată la momentul aducerii la cunoștință, metoda utilizată pentru calcularea acesteia. |
| --- | --- |

(b)

după caz, tariful datorat de consumator pentru furnizarea serviciilor de consiliere, sau, dacă suma nu poate fi determinată la momentul aducerii la cunoștință, metoda utilizată pentru calcularea acesteia.

Informațiile menționate la primul paragraf literele (a) și (b)pot fi puse la dispoziția consumatorului sub forma unor
  informații precontractuale suplimentare.

(3)
     În cazul în care se furnizează
  servicii de consiliere
  consumatorilor,
  statele membre se asigură că
  , pe lângă cerințele prevăzute la articolele 7
  și 9
  :

| (a) | creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați obțin
  informațiile necesare referitoare la situația personală și financiară a consumatorului, la preferințele și obiectivele acestuia, pentru a putea recomanda contracte de credit adecvate. O astfel de analiză se bazează pe informații actualizate la momentul respectiv și
  ține seama de
  ipoteze rezonabile cu privire
  la riscurile
  pentru situația consumatorului pe durata contractului de credit propus ▌; |
| --- | --- |

(a)

creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați obțin
  informațiile necesare referitoare la situația personală și financiară a consumatorului, la preferințele și obiectivele acestuia, pentru a putea recomanda contracte de credit adecvate. O astfel de analiză se bazează pe informații actualizate la momentul respectiv și
  ține seama de
  ipoteze rezonabile cu privire
  la riscurile
  pentru situația consumatorului pe durata contractului de credit propus ▌;

| (b) | creditorii, intermediarii de credite legați și reprezentanții desemnați ai intermediarilor de credite legați analizează un număr suficient de mare de contracte de credit din gama lor de produse și recomandă, din gama lor de produse, un contract de credit adecvat sau mai multe contracte de credit adecvate nevoilor, situației financiare și circumstanțelor personale ale consumatorului; |
| --- | --- |

(b)

creditorii, intermediarii de credite legați și reprezentanții desemnați ai intermediarilor de credite legați analizează un număr suficient de mare de contracte de credit din gama lor de produse și recomandă, din gama lor de produse, un contract de credit adecvat sau mai multe contracte de credit adecvate nevoilor, situației financiare și circumstanțelor personale ale consumatorului;

| (c) | intermediarii de credite nelegați sau reprezentanții desemnați ai intermediarilor de credite nelegați analizează un număr suficient de mare de contracte de credit disponibile pe piață și recomandă un contract de credit adecvat sau mai multe contracte de credit adecvate nevoilor, situației financiare și circumstanțelor personale ale consumatorului; |
| --- | --- |

(c)

intermediarii de credite nelegați sau reprezentanții desemnați ai intermediarilor de credite nelegați analizează un număr suficient de mare de contracte de credit disponibile pe piață și recomandă un contract de credit adecvat sau mai multe contracte de credit adecvate nevoilor, situației financiare și circumstanțelor personale ale consumatorului;

| (d) | creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați acționează în interesul superior al consumatorului:










  (i) | informându-se în legătură cu nevoile și circumstanțele consumatorului; și |
| --- | --- | --- |

(d)

creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați acționează în interesul superior al consumatorului:

(i)

informându-se în legătură cu nevoile și circumstanțele consumatorului; și

| (ii) | recomandând contracte de credit adecvate în conformitate cu literele (a), (b) și (c); și |
| --- | --- |

(ii)

recomandând contracte de credit adecvate în conformitate cu literele (a), (b) și (c); și

| (e) | creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați furnizează consumatorului o copie pe suport de hârtie sau pe alt suport durabil a recomandării oferite. |
| --- | --- |

(e)

creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați furnizează consumatorului o copie pe suport de hârtie sau pe alt suport durabil a recomandării oferite.

(4)
     
  Statele membre pot interzice utilizarea termenilor „consiliere” și „consilier” sau a termenilor similari în cazul în care serviciile de consiliere sunt prestate consumatorilor de către creditori, intermediari de credite legați sau reprezentanți desemnați ai intermediarilor de credite legați.

În cazul în care statele membre nu interzic utilizarea termenilor „consiliere” și „consilier”, acestea impun următoarele condiții asupra utilizării termenilor „consiliere independentă” și „consilier independent” de către creditori, intermediari de credite sau reprezentanți desemnați care prestează servicii de consiliere:

| (a) | creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați analizează un număr suficient de mare de contracte de credit disponibile pe piață; și |
| --- | --- |

(a)

creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați analizează un număr suficient de mare de contracte de credit disponibile pe piață; și

| (b) | creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați nu sunt remunerați pentru serviciile de consiliere respective de către unul sau mai mulți creditori. |
| --- | --- |

(b)

creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanții desemnați nu sunt remunerați pentru serviciile de consiliere respective de către unul sau mai mulți creditori.

Al doilea paragraf litera (b) se aplică numai în cazul în care numărul de creditori analizați reprezintă mai puțin de majoritatea pieței.

Statele membre pot impune cerințe mai stricte în legătură cu utilizarea termenilor „consiliere independentă” și „consilier independent” de către creditori, intermediari de credite sau reprezentanți desemnați, inclusiv o interdicție asupra primirii de remunerație din partea unui creditor.

(5)
     
  Statele membre pot impune creditorilor, intermediarilor de credite și reprezentanților desemnați obligația de a avertiza consumatorul atunci când, în contextul situației financiare a consumatorului, un contract de credit poate determina un anumit risc pentru consumator.

(6)
     
  Statele membre se asigură că serviciile de consiliere sunt prestate numai de creditori, intermediari de credite sau reprezentanți desemnați.

Statele membre pot decide să nu aplice primul paragraf în cazul persoanelor:

| (a) | care desfășoară activitățile menționate la articolul 4 punctul 5 sau care prestează servicii de consiliere, în cazul în care activitățile sunt desfășurate sau serviciile respective sunt prestate ocazional în cursul unei activități profesionale, iar activitatea respectivă este reglementată de acte cu putere de lege ori acte normative sau de un cod deontologic al profesiei care nu exclude desfășurarea activităţilor sau prestarea serviciilor respective; |
| --- | --- |

(a)

care desfășoară activitățile menționate la articolul 4 punctul 5 sau care prestează servicii de consiliere, în cazul în care activitățile sunt desfășurate sau serviciile respective sunt prestate ocazional în cursul unei activități profesionale, iar activitatea respectivă este reglementată de acte cu putere de lege ori acte normative sau de un cod deontologic al profesiei care nu exclude desfășurarea activităţilor sau prestarea serviciilor respective;

| (b) | care prestează servicii de consiliere în contextul gestionării datoriilor existente, care sunt practicieni în domeniul insolvenței, în cazul în care activitatea respectivă este reglementată prin acte cu putere de lege ori acte normative sau care prestează servicii voluntare de consiliere în domeniul îndatorării și care nu funcționează în regim comercial; sau |
| --- | --- |

(b)

care prestează servicii de consiliere în contextul gestionării datoriilor existente, care sunt practicieni în domeniul insolvenței, în cazul în care activitatea respectivă este reglementată prin acte cu putere de lege ori acte normative sau care prestează servicii voluntare de consiliere în domeniul îndatorării și care nu funcționează în regim comercial; sau

| (c) | care furnizează servicii de consiliere care nu sunt creditori, intermediari de credite sau reprezentanți desemnați, în cazul în care persoanele respective sunt admise și supravegheate de autoritățile competente, în conformitate cu cerințele pentru intermediarii de credite în temeiul prezentei directive. |
| --- | --- |

(c)

care furnizează servicii de consiliere care nu sunt creditori, intermediari de credite sau reprezentanți desemnați, în cazul în care persoanele respective sunt admise și supravegheate de autoritățile competente, în conformitate cu cerințele pentru intermediarii de credite în temeiul prezentei directive.

Persoanele care beneficiază de excepția de la al doilea paragraf nu beneficiază de dreptul menționat la articolul 32 alineatul (1) de a furniza servicii pentru întreg teritoriul Uniunii.

(7)
     
  Prezentul articol nu aduce atingere articolului 16 sau competenței statelor membre de a se asigura că se furnizează consumatorilor servicii care să îi ajute să își evalueze nevoile financiare și să înțeleagă ce tipuri de produse pot răspunde nevoilor respective.

Capitolul 9

Împrumuturi în monedă străină și împrumuturi cu rată variabilă a dobânzii

Articolul 23

Împrumuturile în monedă străină

(1)
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care un contract de credit se referă la un împrumut în monedă străină, un cadru de reglementare corespunzător este instituit la momentul în care contractul de credit este încheiat, pentru a asigura cel puțin că:

| (a) | consumatorul are dreptul de a converti contractul de credit într-o monedă alternativă, în condiții specificate; sau |
| --- | --- |

(a)

consumatorul are dreptul de a converti contractul de credit într-o monedă alternativă, în condiții specificate; sau

| (b) | sunt în vigoare alte aranjamente pentru a limita riscul ratei de schimb valutar căruia i se expune consumatorul în temeiul contractului de credit. |
| --- | --- |

(b)

sunt în vigoare alte aranjamente pentru a limita riscul ratei de schimb valutar căruia i se expune consumatorul în temeiul contractului de credit.

(2)
     
  Moneda alternativă menționată la alineatul (1) litera (a) este fie:

| (a) | moneda în care, în principal, consumatorul își primește venitul sau deține activele care finanțează plata creditului, astfel cum este indicat la momentul în care a fost realizată cea mai recentă evaluare a bonității în raport cu contractul de credit; sau |
| --- | --- |

(a)

moneda în care, în principal, consumatorul își primește venitul sau deține activele care finanțează plata creditului, astfel cum este indicat la momentul în care a fost realizată cea mai recentă evaluare a bonității în raport cu contractul de credit; sau

| (b) | moneda în care statul membru în care consumatorul fie și-a avut reședința la momentul la care a fost încheiat contractul de credit, fie își are reședința în prezent. |
| --- | --- |

(b)

moneda în care statul membru în care consumatorul fie și-a avut reședința la momentul la care a fost încheiat contractul de credit, fie își are reședința în prezent.

Statele membre pot specifica dacă amândouă ori numai una dintre variantele menționate la primul paragraf literele (a) și (b) sunt disponibile pentru consumator sau pot permite creditorilor să specifice dacă ambele posibilităţi menţionate la literele (a) și (b) din primul paragraf sunt disponibile pentru consumator sau doar una dintre ele.

(3)
     
  În cazul în care un consumator are dreptul să convertească un contract de credit într-o monedă alternativă în conformitate cu alineatul (1) litera (a), statul membru se asigură că cursul de schimb la care se efectuează conversia este rata de schimb a pieței aplicabilă în ziua aplicării conversiei, dacă contractul de credit nu specifică altfel.

(4)
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care un consumator deține un împrumut într-o monedă străină, creditorul avertizează consumatorul periodic, pe suport de hârtie sau pe alt suport durabil, cel puțin în cazurile în care valoarea cuantumului total plătibil de către consumator care rămâne de rambursat sau al ratelor periodice variază cu mai mult de 20 % în raport cu valoarea la care s-ar ridica dacă s-ar aplica cursul de schimb aplicabil la momentul încheierii contractului între moneda contractului de credit și moneda statului membru. Avertizarea îl informează pe consumator în legătură cu o creștere a cuantumului total plătibil de către consumator, prezintă, după caz, dreptul de conversie într-o monedă alternativă și condițiile în care se poate efectua acesta și explică orice alt mecanism aplicabil pentru limitarea riscului ratei de schimb valutar căruia i se expune consumatorul.

(5)
     
  Statele membre pot să reglementeze mai în detaliu împrumuturile în monedă străină, cu condiția ca o astfel de reglementare să nu fie aplicată cu efect retroactiv.

(6)
     
  Aranjamentele aplicabile în temeiul prezentului articol se aduc la cunoștința consumatorului în FEIS și în contractul de credit. În cazul în care în contractul de credit nu există dispoziții în vederea limitării riscului ratei de schimb valutar căruia i se expune consumatorul la o fluctuație a ratei de schimb valutar de sub 20 %, FEIS include un exemplu ilustrativ al impactului pe care îl are o fluctuație valutară de 20 %.

Articolul 24

Credite cu ratele variabile ale dobânzii

Atunci când contractul de credit este un credit cu dobândă variabilă, statele membre se asigură că:

| (a) | orice indicii sau rate de referință utilizate pentru calcularea ratei împrumutului sunt clare, accesibile, obiective și verificabile de către părțile la contractul de credit și de către autoritățile competente; și |
| --- | --- |

(a)

orice indicii sau rate de referință utilizate pentru calcularea ratei împrumutului sunt clare, accesibile, obiective și verificabile de către părțile la contractul de credit și de către autoritățile competente; și

| (b) | se păstrează înregistrări ale indicilor pentru calcularea ratei dobânzii fie de către furnizorii indicilor respectivi, fie de către creditori. |
| --- | --- |

(b)

se păstrează înregistrări ale indicilor pentru calcularea ratei dobânzii fie de către furnizorii indicilor respectivi, fie de către creditori.

Capitolul 10

Buna executare a contractelor de credit și buna exercitare a drepturilor aferente

Articolul 25

Rambursarea anticipată

(1)
     Statele membre se asigură că consumatorul are ▌dreptul de a-și îndeplini
  integral sau parțial
  obligațiile care îi revin în temeiul unui contract de credit înainte de expirarea acestuia. În aceste cazuri,
  consumatorul
  trebuie să aibă dreptul la o reducere a costului total al creditului pentru consumator ▌, care ▌constă în dobânda și în costurile aferente duratei restante a contractului.

(2)   Statele membre pot prevedea anumite condiții pentru exercitarea dreptului menționat la alineatul (1). Aceste condiții pot include limitarea în timp a exercitării dreptului,
  un
  tratament diferit în funcție de tipul de rată a dobânzii
  ori de momentul la care consumatorul își exercită dreptul
  sau restricții cu privire la circumstanțele în care poate fi exercitat dreptul.

(3)
     Statele membre pot ▌prevedea că creditorul
  are
  dreptul,
  atunci când este justificat
  , la o compensație echitabilă și
  obiectivă
  pentru
  eventualele
  costuri legate direct de rambursare
  a
  anticipată a creditului,
  dar nu impun o penalizare pentru consumator. În această privință, compensația nu depășește pierderea financiară suportată de creditor. În aceste condiții, statele membre pot prevedea că compensația nu poate depăși un anumit nivel sau poate fi permisă numai pentru o anumită perioadă.

(4)
     
  Atunci când un consumator urmărește să-și îndeplinească obligațiile în temeiul unui contract de credit înainte ca acesta să expire, creditorul furnizează consumatorului fără întârziere, după primirea solicitării, pe hârtie sau pe alt suport durabil, informațiile necesare pentru analizarea opțiunii respective. Aceste informații cuprind cel puțin cuantificarea implicațiilor pe care le are pentru consumator îndeplinirea obligațiilor înainte de expirarea contractului de credit și o evidențiere clară a oricăror ipoteze utilizate. Ipotezele utilizate sunt rezonabile și justificabile.

(5)
     
  În cazul în care
  rambursarea anticipată are loc într-o perioadă în care rata dobânzii este fixă,
  statele membre pot prevedea ca
  exercitarea dreptului
  menționat la alineatul (1) să fie
  condiționată de existența unui interes
  legitim
  din partea consumatorului.

▌

Articolul 26

Piețe flexibile și fiabile

(1)
     
  Statele membre instituie mecanisme corespunzătoare pentru a se asigura că pretențiile asupra garanției pot fi executate de către creditori sau în numele acestora. Statele membre se asigură de asemenea că creditorii țin evidențe corespunzătoare ale tipurilor de bunuri imobile acceptate ca garanție, precum și a polițelor aferente de subscriere a ipotecilor care sunt utilizate.

(2)
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura o monitorizare statistică corespunzătoare a pieței de bunuri imobile rezidențiale, inclusiv pentru scopuri de supraveghere a pieței, după caz prin încurajarea elaborării și utilizării de indici de prețuri specifici care pot fi publici sau privați sau ambele.

Articolul 27

Informații privind modificări ale ratei dobânzii

(1)
     
  Statele membre se asigură că creditorul îl informează pe consumator, pe hârtie sau pe alt suport durabil, în legătură cu orice modificare a ratei dobânzii înainte ca modificarea să intre în vigoare. Informațiile trebuie să conțină cel puțin cuantumul plăților de efectuat după ce noua rată a dobânzii produce efecte și, dacă numărul sau frecvența plăților se modifică, detalii în acest sens.

(2)
     
  Cu toate acestea, statele membre pot permite părților să convină în contractul de credit ca informațiile la care se face referire la alineatul (1) să fie transmise periodic consumatorului, atunci când modificarea ratei dobânzii este corelată cu o modificare a unei rate de referință și noua rată de referință este făcută publică prin mijloace corespunzătoare, iar informațiile privind noua rată de referință sunt puse la dispoziție la sediul creditorului și comunicate personal consumatorului, împreună cu valoarea noilor rate periodice.

(3)
     
  Creditorii pot continua să informeze consumatorii periodic atunci când modificarea ratei dobânzii nu este corelată cu o modificare a ratei de referință, în cazul în care acest lucru a fost permis în temeiul dreptului intern înainte de ...

   (******).

(4)
     
  Atunci când modificările ratei dobânzii se fac prin licitații pe piețele de capital, fiind, prin urmare, practic imposibil pentru creditor să-l informeze pe consumator în legătură cu orice modificare înainte ca aceasta să producă efecte, creditorul informează consumatorul pe suport de hârtie sau pe un alt suport durabil, cu suficient timp înainte de licitație, despre procedura ce urmează a fi aplicată și despre nivelul estimat al viitoarei rate a dobânzii.

Articolul 28

Arierate și executare silită

(1)
     
  Statele membre adoptă măsuri de încurajare a creditorilor să exercite indulgență rezonabilă înainte de inițierea procedurii de executare silită.

(2)
     
  Statele membre pot impune ca, în cazurile în care se permite creditorului să stabilească și să impună costuri asupra consumatorului în temeiul nerespectării obligației de plată, costurile respective să nu depășească cuantumul necesar pentru a compensa creditorul pentru costurile suportate în urma nerambursării.

(3)
     
  Statele membre pot permite creditorilor să impună costuri suplimentare asupra consumatorului în caz de nerespectare a obligației de plată. În astfel de cazuri, statele membre pot stabili un plafon pentru costurile respective.

(4)
     
  Statele membre nu împiedică părțile la un contract de credit să convină în mod explicit că returnarea sau transferul către creditor al garanției sau al veniturilor obținute din vânzarea garanţiei este suficient pentru a rambursa creditul.

(5)
     
  În cazul în care prețul obținut pentru bun imobil afectează suma datorată de către consumator, statele membre instituie proceduri sau măsuri pentru a se permite depunerea tuturor eforturilor în vederea obținerii celui mai bun preț pentru bunul imobil care face obiectul executării silite.

În cazul în care rămâne datorie de rambursat în urma procedurii de executare silită, statele membre asigură instituirea de măsuri în vederea facilitării rambursării, cu scopul de a proteja consumatorii.

Capitolul 11

Cerințe în materie de înființare și supraveghere a intermediarilor de credite și a reprezentanților desemnați

Articolul 29

Admiterea
  intermediarilor de credite

(1)   Pentru a desfășura integral sau parţial activitățile de intermediere a creditelor prevăzute la articolul 4 punctul 5
  sau pentru a presta servicii de consiliere
  din partea unei autorități competente ▌din statul membru de origine, intermediarii de credite
  primesc admiterea
  corespunzătoare.
  Dacă un stat membru permite desemnarea de reprezentanți în temeiul articolului 31, nu este necesar ca un astfel de reprezentant desemnat să primească admiterea pentru calitatea de intermediar de credite în temeiul prezentului articol.

▌

(2)
     Statele membre se asigură că
  admiterea intermediarilor de credite este condiționată, pe lângă condițiile prevăzute la articolul 9, și de îndeplinirea cel puțin a următoarelor condiții profesionale
  :

| (a) | intermediarii de credite dețin o asigurare de răspundere civilă profesională care acoperă teritoriile în care oferă servicii sau o altă garanție comparabilă pentru răspunderea care decurge din neglijența profesională. Cu toate acestea, în cazul intermediarilor de credite legați, statele membre de origine pot prevedea ca această asigurare sau garanție comparabilă să poată fi furnizată de un creditor în numele căruia intermediarul de credite este împuternicit să acționeze.



  Comisiei îi este delegată competența de a adopta și, dacă este necesar, de a modifica standardele tehnice de reglementare pentru a prevedea suma minimă a asigurării de răspundere civilă profesională sau a garanției comparabile menționate la primul paragraf din prezentul punct. Respectivele standarde tehnice de reglementare se adoptă în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010.


  ABE elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a prevedea suma minimă a asigurării de răspundere civilă profesională sau a garanției comparabile menționate la primul paragraf din prezentul punct și le înaintează Comisiei în termen de ...

   (*******)

  . ABE revizuiește și, dacă este necesar, elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a modifica suma minimă a asigurării de răspundere civilă profesională sau a garanției comparabile menționate la primul paragraf din prezentul punct și le înaintează Comisiei pentru prima dată în termen de ...

   (********)

  și în continuare din doi în doi ani. |
| --- | --- |

(a)

intermediarii de credite dețin o asigurare de răspundere civilă profesională care acoperă teritoriile în care oferă servicii sau o altă garanție comparabilă pentru răspunderea care decurge din neglijența profesională. Cu toate acestea, în cazul intermediarilor de credite legați, statele membre de origine pot prevedea ca această asigurare sau garanție comparabilă să poată fi furnizată de un creditor în numele căruia intermediarul de credite este împuternicit să acționeze.

| (b) | o persoană fizică care a înființat un intermediar de credite, membrii consiliului unui intermediar de credite înființat ca persoană juridică și persoanele fizice care efectuează sarcini echivalente în cadrul unui intermediar de credite care este o persoană juridică, dar nu are un consiliu trebuie să aibă o bună reputație. Aceștia trebuie cel puțin să nu aibă cazier judiciar sau un alt document național echivalent pentru infracțiuni grave în legătură cu infracţiuni împotriva proprietății sau alte infracțiuni în domeniul financiar și nu trebuie să fi fost declarați anterior în faliment, cu excepția cazului în care au fost reabilitați în conformitate cu legislația internă. |
| --- | --- |

(b)

o persoană fizică care a înființat un intermediar de credite, membrii consiliului unui intermediar de credite înființat ca persoană juridică și persoanele fizice care efectuează sarcini echivalente în cadrul unui intermediar de credite care este o persoană juridică, dar nu are un consiliu trebuie să aibă o bună reputație. Aceștia trebuie cel puțin să nu aibă cazier judiciar sau un alt document național echivalent pentru infracțiuni grave în legătură cu infracţiuni împotriva proprietății sau alte infracțiuni în domeniul financiar și nu trebuie să fi fost declarați anterior în faliment, cu excepția cazului în care au fost reabilitați în conformitate cu legislația internă.

| (c) | o persoană fizică care a înființat un intermediar de credite, membrii consiliului unui intermediar de credite înființat ca persoană juridică și persoanele fizice care efectuează sarcini echivalente în cadrul unui intermediar de credite care este o persoană juridică, dar nu are un consiliu trebuie să dispună de un nivel corespunzător de cunoștințe și competență în materie de contracte de credit. Statul membru de origine stabilește nivelul corespunzător de cunoștințe și competență în conformitate cu principiile prevăzute în anexa III. |
| --- | --- |

(c)

o persoană fizică care a înființat un intermediar de credite, membrii consiliului unui intermediar de credite înființat ca persoană juridică și persoanele fizice care efectuează sarcini echivalente în cadrul unui intermediar de credite care este o persoană juridică, dar nu are un consiliu trebuie să dispună de un nivel corespunzător de cunoștințe și competență în materie de contracte de credit. Statul membru de origine stabilește nivelul corespunzător de cunoștințe și competență în conformitate cu principiile prevăzute în anexa III.

(3)
     
  Statele membre se asigură că criteriile stabilite pentru a evalua dacă personalul creditorilor sau al intermediarilor de credite îndeplinește cerințele profesionale sunt făcute publice.

(4)
     Statele membre se asigură că toți intermediarii de credite
  care au primit admiterea
  , fie că au fost înființați ca persoane fizice sau ca persoane juridice, sunt
  introduși într-un registru menținut de o autoritate competentă
  din statul membru de origine.
  Statele membre se asigură că registrul intermediarilor de credite este actualizat și este disponibil publicului online.

Registrul intermediarilor de credite conține cel puțin următoarele informații:

| (a) | numele persoanelor din conducerea acestora care sunt responsabile de activitatea de intermediere. Statele membre pot cere de asemenea înregistrarea tuturor persoanelor fizice care
  exercită
  o activitate care presupune interacțiune directă cu clienții în cadrul unei întreprinderi care desfășoară activitatea de intermediere de credite; |
| --- | --- |

(a)

numele persoanelor din conducerea acestora care sunt responsabile de activitatea de intermediere. Statele membre pot cere de asemenea înregistrarea tuturor persoanelor fizice care
  exercită
  o activitate care presupune interacțiune directă cu clienții în cadrul unei întreprinderi care desfășoară activitatea de intermediere de credite;

| (b) | statul membru sau statele membre
  în care
  intermediarul
  de credite
  își
  desfășoară
  activitatea în conformitate cu normele privind libertatea de stabilire sau libertatea de a presta servicii
  și despre care intermediarul de credite
  a informat
  autoritatea competentă a
  statului membru de origine,
  în conformitate cu articolul 32 alineatul (3)
  ; |
| --- | --- |

(b)

statul membru sau statele membre
  în care
  intermediarul
  de credite
  își
  desfășoară
  activitatea în conformitate cu normele privind libertatea de stabilire sau libertatea de a presta servicii
  și despre care intermediarul de credite
  a informat
  autoritatea competentă a
  statului membru de origine,
  în conformitate cu articolul 32 alineatul (3)
  ;

| (c) | dacă intermediarul de credite este legat sau nu. |
| --- | --- |

(c)

dacă intermediarul de credite este legat sau nu.

Statele membre care decid să recurgă la opțiunea menționată la articolul 30 se asigură că registrul indică creditorul în numele căruia acționează intermediarul de credite legat.

Statele membre care decid să recurgă la opțiunea menționată la articolul 31 se asigură că registrul indică intermediarul de credite sau, în cazul unui reprezentant desemnat al unui intermediar de credite legat, creditorul în numele căruia acționează reprezentantul desemnat.

(5)
     
  Statele membre se asigură că:

| (a) | orice intermediar de credite care este persoană juridică își are sediul central în același stat membru ca cel în care are sediul social, dacă acesta are un sediu social în temeiul dreptului intern aplicabil și |
| --- | --- |

(a)

orice intermediar de credite care este persoană juridică își are sediul central în același stat membru ca cel în care are sediul social, dacă acesta are un sediu social în temeiul dreptului intern aplicabil și

| (b) | orice intermediar de credite care nu este persoană juridică sau orice intermediar de credite care este persoană juridică, dar care, în conformitate cu dreptul intern aplicabil, nu are sediu social, are sediul principal în statul membru în care își exercită efectiv activitatea principală. |
| --- | --- |

(b)

orice intermediar de credite care nu este persoană juridică sau orice intermediar de credite care este persoană juridică, dar care, în conformitate cu dreptul intern aplicabil, nu are sediu social, are sediul principal în statul membru în care își exercită efectiv activitatea principală.

(6)
     
  Fiecare
  stat membru înființează un punct unic de informare, care să permită un acces public ușor și rapid la informațiile provenind din registrul național, informații care sunt compilate electronic și actualizate în permanență. Aceste puncte de informare oferă totodată elementele de identificare ale autorităților competente din fiecare stat membru.

ABE publică pe site-ul său internet trimiteri sau legături către punctul de informare respectiv.

(7)
     
  Statele membre de origine se asigură că toți intermediarii de credite și reprezentanții desemnați admiși respectă în permanență cerinţele stabilite la alineatul (2). Prezentul alineat nu aduce atingere prevederilor de la articolele 30 și 31.

(8)
     
  Statele membre pot decide să nu aplice prezentul articol în cazul persoanelor care desfășoară activitățile de intermediere de credite menționate la articolul 4 punctul 5, în cazul în care activitățile sunt desfășurate ocazional în cursul unei activități profesionale, iar activitatea respectivă este reglementată de acte cu putere de lege ori acte administrative sau de un cod deontologic al profesiei care nu exclude desfășurarea activităților respective.

(9)
     
  Prezentul articol nu se aplică instituțiilor de credit autorizate în conformitate cu Directiva 2013/36/UE sau altor instituții financiare care, în temeiul dreptului intern, fac obiectul unei admiteri și al unui regim de supraveghere echivalente.

Articolul 30

Intermediarii de credite legați de un singur creditor

(1)
     
  Fără a aduce atingere articolului 31 alineatul (1), statele membre pot permite intermediarilor de credite legați menționați la articolul 4 punctul 7 litera (a) să fie admise de către autoritățile competente prin intermediul creditorului
  în numele căreia intermediarii de credite
  legați acționează în mod exclusiv
  .

În astfel de cazuri, creditorului îi revine responsabilitatea deplină și necondiționată pentru orice acțiune sau omisiune din partea intermediarului de credite legat care acționează în numele creditorului în domenii reglementate prin prezenta directivă. Statele membre impun creditorului să se asigure că intermediarii de credite legați respectă cel puțin cerințele profesionale prevăzute la articolul 29 alineatul (2).

(2)
     
  Fără a aduce atingere articolului 34, creditorii monitorizează activitățile intermediarilor de credite legați menţionaţi la articolul 4 punctul 7 subpunctul (i), cu scopul de a se asigura că aceștia continuă să respecte prevederile prezentei directive. În special, creditorul este responsabil de monitorizarea respectării cerințelor în materie de cunoștințe și competență ale intermediarului de credite legat și ale personalului acestuia.

Articolul 31

Reprezentanți desemnați

(1)
     
  Statele membre pot decide să permită unui intermediar de credite să desemneze reprezentanți desemnați.

În cazul în care reprezentantul desemnat este desemnat de un intermediar de credite legat menționat la articolul 4 punctul 7 litera (a), creditorului să îi revină responsabilitatea deplină și necondiționată pentru orice acțiune sau omisiune din partea reprezentantului desemnat care acționează în numele intermediarului de credite legat în domenii reglementate prin prezenta directivă. În alte cazuri, intermediarului de credite îi revine responsabilitatea deplină și necondiționată pentru orice acțiune sau omisiune din partea reprezentantului desemnat care acționează în numele intermediarului de credite în domenii reglementate prin prezenta directivă.

(2)
     
  Intermediarii de credite se asigură că reprezentanții lor desemnați respectă cel puțin cerințele prevăzute la articolul 29 alineatul (2). Cu toate acestea, statul membru de origine poate prevedea că asigurarea de răspundere civilă profesională sau o garanție comparabilă poate fi furnizată de către un intermediar de credite în numele căruia reprezentantul desemnat este împuternicit să acționeze.

(3)
     
  Fără a se aduce atingere articolului 34, intermediarii de credite monitorizează activitățile reprezentanților lor desemnați, cu scopul de a asigura respectarea deplină a prevederilor prezentei directive. În special, intermediarii de credite sunt responsabili de monitorizarea respectării cerințelor în materie de cunoștințe și competență ale reprezentantului desemnat și ale personalului lor.

(4)
     
  Statele membre care decid să permită unui intermediar de credite să desemneze reprezentanți desemnați, instituie un registru public care conține cel puțin informațiile menționate la articolul 29 alineatul (4). Reprezentanții desemnați sunt înregistrați în registrul public din statul membru în care sunt stabiliți. Registrul se actualizează periodic. Acesta este disponibil publicului pentru consultare online.

Articolul 32

Libertatea de stabilire ▌și ▌libertatea de a presta ▌servicii
  de către intermediarii de credite

(1)   
  Admiterea unui intermediar
  de credite
  de către autoritatea competentă din
  statul
  său
  membru de origine,
  astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1),
  produce efecte pe întreg teritoriul Uniunii, fără ▌
  a fi necesară
  altă
  admitere
  din partea autorităților competente din statele membre gazdă
  pentru desfășurarea activităților și prestarea serviciilor la care se referă admisia, cu condiția ca activitățile pe care un intermediar de credite intenționează să le desfășoare în statele membre gazdă să fie acoperite de admitere. Cu toate acestea, intermediarilor de credite le este interzis să-și presteze serviciile în legătură cu contracte de credit oferite de o instituție non-bancară consumatorilor într-un stat membru în care astfel de instituții non-bancare au interdicție de a funcționa.

(2)
     
  Reprezentanților desemnați care au fost desemnați în state membre care recurg la opțiunea disponibilă în temeiul articolului 31 le este interzis să desfășoare, în parte sau în totalitate, activitățile de intermediere de credite menționate la articolul 4 punctul 5 sau să presteze servicii de consiliere în statele membre în care astfel de reprezentanți desemnați au interdicție de a funcționa.

(3)   Orice intermediar de credite
  admis
  care intenționează să își
  desfășoare
  pentru prima dată activitatea într-unul sau mai multe state membre, în baza libertății de a presta servicii
  sau care înființează o sucursală
  , informează autoritățile competente din statul membru de origine.

În termen de o lună de la această informare, autoritățile competente respective notifică autoritățile competente ale statului sau statelor membre gazdă în cauză în legătură cu intenția intermediarului de credite, informându-l totodată pe acesta din urmă cu privire la respectiva notificare.
  De asemenea, acestea notifică autoritățile competente ale statului membru sau ale statelor membre gazdă în cauză cu privire la creditorii de care intermediarul de credite este legat, precum și dacă creditorii respectivi își asumă responsabilitatea deplină și necondiționată pentru activitățile intermediarului de credite. Statul membru gazdă utilizează informarea primită de la statul membru de origine pentru a introduce informațiile necesare în registrul său.

Intermediarul de credite își poate începe activitatea la o lună de la data la care a fost informat de autoritățile competente din statul membru de origine cu privire la notificarea menționată la al doilea paragraf.

(4)   
  Înainte ca
  o
  sucursală a intermediarului de credite să își înceapă activitatea sau în termen de două luni de la primirea notificării menționate la alineatul (3) al doilea paragraf, autoritățile competente din statul membru gazdă se pregătesc pentru supravegherea intermediarului de credite în conformitate cu articolul 34 și, dacă este cazul, îi indică intermediarului de credite condițiile în care, în domeniile care nu sunt armonizate cu legislația Uniunii, activitățile respective pot fi desfășurate în statul membru gazdă.

Articolul 33

Retragerea admiterii
  intermediarilor de credite

(1)
     
  Autoritatea competentă a statului membru gazdă poate retrage admiterea acordată unui intermediar de credite în conformitate cu articolul 29, în cazul în care intermediarul de credite respectiv:

| (a) | renunță în mod explicit la admitere sau nici nu a desfășurat activități de intermediere de credite menționate la articolul 4 punctul 5 ,nici nu a prestat servicii de consiliere în cele șase luni precedente, cu excepția cazului în care statul membru în cauză a prevăzut că admiterea își pierde valabilitatea în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

(a)

renunță în mod explicit la admitere sau nici nu a desfășurat activități de intermediere de credite menționate la articolul 4 punctul 5 ,nici nu a prestat servicii de consiliere în cele șase luni precedente, cu excepția cazului în care statul membru în cauză a prevăzut că admiterea își pierde valabilitatea în astfel de cazuri;

| (b) | a obținut admiterea prin declarații false sau înșelătoare sau prin orice alte mijloace nelegitime; |
| --- | --- |

(b)

a obținut admiterea prin declarații false sau înșelătoare sau prin orice alte mijloace nelegitime;

| (c) | nu mai îndeplinește cerințele în temeiul cărora i-a fost acordată admiterea; |
| --- | --- |

(c)

nu mai îndeplinește cerințele în temeiul cărora i-a fost acordată admiterea;

| (d) | se încadrează în oricare dintre cazurile în care dreptul intern prevede retragerea admiterii pentru aspecte care nu intră în domeniul de aplicare al prezentei directive; |
| --- | --- |

(d)

se încadrează în oricare dintre cazurile în care dreptul intern prevede retragerea admiterii pentru aspecte care nu intră în domeniul de aplicare al prezentei directive;

| (e) | a încălcat grav sau sistematic dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive, care reglementează condițiile de funcționare aplicabile intermediarilor de credite. |
| --- | --- |

(e)

a încălcat grav sau sistematic dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive, care reglementează condițiile de funcționare aplicabile intermediarilor de credite.

(2)
     
  În cazul în care admiterea unui intermediar de credite
  este retrasă de
  autoritatea competentă a
  statului membru de origine,
  acesta din urmă
  notifică
  autoritățile competente din
  statul membru sau statele membre gazdă cu privire la retragere cât mai curând posibil și cel târziu în termen de
  14 zile
  , prin orice mijloace corespunzătoare.

(3)
     
  Statele membre se asigură că intermediarii de credite a căror admitere a fost retrasă sunt radiați din registru fără întârzieri nejustificate.

Articolul 34

Supravegherea intermediarilor de credite și a reprezentanților desemnați

(1)
     
  Statele membre se asigură că intermediarii de credite fac obiectul supravegherii activităților lor de către autoritățile competente din statul membru gazdă.

Statele membre de origine pot prevedea că intermediarii de credite legați fac obiectul supravegherii în mod direct sau în cadrul supravegherii creditorului în numele căruia acționează, dacă acesta este o instituție de credit autorizată în conformitate cu Directiva 2013/36/UE sau o altă instituție financiară care, în temeiul dreptului intern, face obiectul unei admiteri și al unui regim de supraveghere echivalente. Cu toate acestea, dacă intermediarul de credite legat prestează servicii într-un alt stat membru decât statul membru de origine, intermediarul de credite face în mod direct obiectul supravegherii.

Statele membre de origine care permit intermediarilor de credite să desemneze reprezentanți în conformitate cu articolul 31 se asigură că reprezentanții desemnați respectivi fac obiectul supravegherii fie direct, fie în cadrul supravegherii intermediarului de credite în numele căruia acționează.

(2)
     
  Autoritățile competente ale statelor membre în care un intermediar de credite deține o sucursală sunt responsabile de asigurarea conformității serviciilor prestate de intermediarul de credite pe teritoriul său cu obligațiile prevăzute la articolul 7 alineatul (1) și la articolele 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 22 și 39 și în măsurile adoptate în temeiul acestora.

În cazul în care autoritățile competente ale unui stat membru gazdă recunosc faptul că un intermediar de credite care deține o sucursală pe teritoriul acestuia încalcă măsurile adoptate în statul membru respectiv în temeiul articolului 7 alineatul (1) și al articolelor 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 22 și 39, autoritățile respective impun intermediarului de credite în cauză să pună capăt situației necorespunzătoare.

În cazul în care intermediarul de credite în cauză nu adoptă dispozițiile necesare, autoritățile competente ale statului membru gazdă iau toate măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că acesta pune capăt situației sale necorespunzătoare. Caracterul măsurilor respective se comunică autorităților competente ale statului membru de origine.

În cazul în care, în ciuda măsurilor luate de statul membru gazdă, intermediarul de credite continuă să încalce măsurile menționate la primul paragraf care sunt în vigoare în statul membru gazdă, acesta din urmă poate lua, după ce a informat autoritățile competente ale statului membru de origine în această privință, măsurile corespunzătoare pentru a preveni sau sancționa și alte nereguli și, în măsura în care este nevoie, pentru a împiedica intermediarul de credite respectiv să efectueze alte operațiuni pe teritoriul său. Comisia este informată fără întârzieri nejustificate în legătură cu adoptarea unor astfel de măsuri.

În cazul în care autoritatea competentă din statul membru de origine nu este de acord cu măsurile luate de statul membru gazdă, aceasta poate sesiza ABE și poate solicita asistența acesteia în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010. În situația respectivă, ABE poate acționa conform competențelor care îi sunt conferite în temeiul articolului respectiv.

(3)
     
  Autoritățile competente ale statului membru sau ale statelor membre în care se găsește sucursala sunt abilitate să examineze modalitățile de organizare ale sucursalei și să solicite modificarea lor, în cazul în care o asemenea modificare este strict necesară pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul alineatului (2) și pentru a le permite autorităților competente din statul membru de origine să asigure respectarea obligațiilor prevăzute la articolul 7 alineatele (2), (3) și (4) și a măsurilor adoptate în conformitate cu aceste dispoziții, în ceea ce privește serviciile prestate de sucursală.

(4)
     
  În cazul în care autoritatea competentă a statului membru gazdă are motive clare și demonstrabile să estimeze că un intermediar de credite care operează în cadrul regimului libertății de a presta servicii pe teritoriul său sau care deține o sucursală pe teritoriul său încalcă obligațiile care îi revin în temeiul măsurilor adoptate în conformitate cu prezenta directivă, altele decât cele menționate la alineatul (2), aceasta comunică aceste aspecte autorității competente a statului membru de origine, care ia măsurile corespunzătoare.

În cazul în care autoritatea competentă a statului membru gazdă nu ia nicio măsură în termen de o lună de la obținerea acestor constatări sau în cazul în care, în pofida măsurilor luate de autoritatea competentă a statului membru gazdă, un intermediar de credite continuă să acționeze într-un mod care dăunează în mod clar intereselor consumatorilor din statul membru gazdă sau bunei funcționări a piețelor, autoritatea competentă din statul membru gazdă:

| (a) | după informarea autorității competente din statul membru de origine, ia măsurile corespunzătoare pentru a proteja consumatorii și pentru a asigura buna funcționare a piețelor, inclusiv împiedicându-i pe intermediarii de credite care nu se conformează să inițieze noi operațiuni pe teritoriul său. Comisia și ABE sunt informate fără întârzieri nejustificate cu privire la aceste măsuri; |
| --- | --- |

(a)

după informarea autorității competente din statul membru de origine, ia măsurile corespunzătoare pentru a proteja consumatorii și pentru a asigura buna funcționare a piețelor, inclusiv împiedicându-i pe intermediarii de credite care nu se conformează să inițieze noi operațiuni pe teritoriul său. Comisia și ABE sunt informate fără întârzieri nejustificate cu privire la aceste măsuri;

| (b) | poate sesiza ABE și poate solicita asistența acesteia în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010. În această situație, ABE poate acționa în conformitate cu competențele care îi sunt conferite prin articolul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

poate sesiza ABE și poate solicita asistența acesteia în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010. În această situație, ABE poate acționa în conformitate cu competențele care îi sunt conferite prin articolul respectiv.

(5)
     
  Statele membre prevăd că, în cazul în care un intermediar de credite admis într-un alt stat membru și-a înființat o sucursală pe teritoriul său, autoritățile competente ale statului membru de origine pot efectua, în exercitarea responsabilităților lor și după ce au informat autoritățile competente ale statului membru gazdă, verificări la fața locului la sucursala respectivă.

(6)
     
  Alocarea sarcinilor între statele membre specificată la prezentul articol nu aduce atingere competențelor statelor membre în privința domeniilor care nu sunt reglementate prin prezenta directivă în conformitate cu obligațiile lor în temeiul legislației Uniunii.

Capitolul 12

Admiterea și supravegherea instituțiilor non-bancare

Articolul 35

Admiterea și supravegherea instituțiilor non-bancare

Statele membre se asigură că instituțiile non-bancare fac obiectul unui proces de admitere corespunzător, care include introducerea instituției non-bancare într-un registru, precum și mecanisme de supraveghere de către o autoritate competentă.

Capitolul 13

Cooperarea între autorități competente din state membre diferite

Articolul 36

Obligația de a coopera

(1)
     Autoritățile competente din state membre diferite cooperează între ele ori de câte ori este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor lor prevăzute în prezenta directivă, utilizându-și competențele prevăzute fie în prezenta directivă, fie în dreptul intern.

Autoritățile competente acordă asistență autorităților competente ale celorlalte state membre. Concret, autoritățile competente fac schimb de informații și cooperează în cadrul investigațiilor şi al activităților de supraveghere.

Pentru a facilita și accelera cooperarea, și în special schimbul de informații, statele membre desemnează o autoritate competentă unică, pentru a servi ca punct de contact în sensul prezentei directive. Statele membre comunică Comisiei și celorlalte state membre numele autorităților desemnate să primească cererile de schimburi de informații sau de cooperare în temeiul prezentului alineat.

(2)
     
  Statele membre adoptă măsurile administrative și organizatorice necesare pentru a facilita asistența prevăzută la alineatul (1).

(3)
     
  Autoritățile competente ale statelor membre care au fost desemnate ca puncte de contact în sensul prezentei directive, în conformitate cu alineatul (1), își comunică reciproc fără întârzieri nejustificate informațiile necesare în scopul îndeplinirii sarcinilor atribuite autorităților competente desemnate în conformitate cu articolul 5 și prevăzute în măsurile adoptate în temeiul prezentei directive.

Autoritățile competente care fac schimb de informații cu alte autorități competente în temeiul prezentei directive pot preciza, în momentul comunicării, că informațiile respective nu pot fi divulgate fără acordul lor expres, caz în care respectivele informații pot fi transmise doar în scopurile pentru care autoritățile respective și-au dat acordul.

Autoritatea
  competentă
  care a fost desemnată ca punct de contact poate transmite informațiile primite celorlalte autorități competente, însă nu transmite informațiile celorlalte organe sau persoane fizice ori juridice fără acordul expres al autorităților competente care au comunicat informațiile și face acest lucru exclusiv în scopurile pentru care autoritățile respective și-au dat acordul, cu excepția circumstanțelor justificate corespunzător, caz în care, acesta informează de îndată punctul de contact care a transmis informațiile.

(4)
     
  O autoritate competentă nu poate refuza să dea curs unei cereri de cooperare la desfășurarea unei investigații sau activități de supraveghere sau să facă schimb de informații, în conformitate cu alineatul (3), decât în cazul în care:

| (a) | această investigație, verificare la fața locului, activitate de supraveghere sau schimb de informații riscă să afecteze suveranitatea, securitatea sau politicile publice ale statului membru respectiv; |
| --- | --- |

(a)

această investigație, verificare la fața locului, activitate de supraveghere sau schimb de informații riscă să afecteze suveranitatea, securitatea sau politicile publice ale statului membru respectiv;

| (b) | a fost deja angajată o procedură judiciară pentru aceleași fapte și împotriva acelorași persoane pe lângă autoritățile statului membru respectiv; |
| --- | --- |

(b)

a fost deja angajată o procedură judiciară pentru aceleași fapte și împotriva acelorași persoane pe lângă autoritățile statului membru respectiv;

| (c) | a fost deja pronunțată o hotărâre definitivă în statul membru respectiv pentru aceleași fapte sau împotriva acelorași persoane. |
| --- | --- |

(c)

a fost deja pronunțată o hotărâre definitivă în statul membru respectiv pentru aceleași fapte sau împotriva acelorași persoane.

În caz de refuz întemeiat pe respectivele motive, autoritatea competentă solicitată informează autoritatea competentă solicitantă într-un mod cât mai detaliat.

Articolul 37

Soluționarea dezacordurilor dintre autoritățile competente ale diferitelor state membre

Autoritățile competente pot sesiza
  ABE atunci când este refuzată o cerere de cooperare, în special
  un
  schimb
  de
  informații, sau când nu i s-a dat curs într-un termen rezonabil, solicitând asistența
  ABE
  în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010. În această situație, ABE poate acționa în conformitate cu competențele care îi sunt conferite prin articolul respectiv
  și orice decizii cu caracter obligatoriu luate de ABE în conformitate cu articolul respectiv obligă autoritățile competente în cauză indiferent dacă acestea sunt membre ale ABE sau nu.

▌

Capitolul
  14

Dispoziții finale

Articolul 38

Sancțiuni

(1)   
  Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate pe baza prezentei directive
  și iau toate măsurile necesare pentru asigurarea punerii în aplicare a acestora.
  Sancțiunile respective sunt eficiente, proporționale și disuasive.

(2)   Statele membre
  prevăd
  că autoritățile competente
  pot face publică
  orice sancțiune
  administrativă
  aplicată în caz de încălcare a actelor adoptate în transpunerea prezentei directive, în afara cazurilor în care această publicare riscă să perturbe în mod grav piețele financiare sau să aducă un prejudiciu disproporționat părților implicate.

Articolul 39 ▌

Mecanisme
  de soluționare a litigiilor

(1)   Statele membre asigură instituirea unor proceduri adecvate și eficace de reclamație și soluționare pentru soluționarea extrajudiciară a disputelor
  consumatorilor cu creditori
  , intermediari de credite și
  reprezentanți desemnați având ca obiect contracte de credit
  , utilizând, dacă este cazul, organisme deja existente. Statele membre ▌se asigură că
  procedurile respective se aplică
  creditorilor și intermediarilor de credite și
  acoperă de asemenea activitățile desfășurate de reprezentanții desemnați
  .

(2)   Statele membre
  impun
  ca organismele responsabile cu soluţionarea litigiilor privind consumatorii în afara instanţei
  să
  coopereze
  astfel încât să fie posibilă soluționarea litigiilor transfrontaliere privind contractele de credit
  .

Articolul 40 ▌

Exercitarea delegării de competențe

(1)
     
  Competența de a adopta acte delegate îi este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute la prezentul articol.

(2)   
  Competența
  de a adopta acte delegate menționate la articolul ▌14 alineatul (9) și articolul 
  17 alineatul (8)
  se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată,
  începând cu
  ... (*********).

(3)   
  Delegarea de competențe menționată la articolul 14 alineatul (9) și articolul 17 alineatul (8) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta produce efecte în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară precizată în respectiva decizie. Decizia nu afectează validitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)
     Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 14 alineatul (9) și al articolului 17 alineatul (8) intră în vigoare numai în cazul în care nici
  Parlamentul European
  și nici
  Consiliul nu au formulat obiecții în termen de
  trei
  luni ▌de la notificarea
  acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care
  , înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții.
  Termenul menționat se prelungește cu trei luni la inițiativa
  Parlamentului European sau a Consiliului ▌.

Articolul 41

Caracterul imperativ al directivei

Statele membre se asigură că:

| (a) | consumatorii nu pot renunța la drepturile care le-au fost conferite prin dreptul intern care transpune prezenta directivă; |
| --- | --- |

(a)

consumatorii nu pot renunța la drepturile care le-au fost conferite prin dreptul intern care transpune prezenta directivă;

| (b) | măsurile pe care le adoptă pentru
  transpunerea
  prezentei directive nu pot fi eludate
  într-un mod care ar putea conduce la pierderea de către consumatori a protecției garantate prin prezenta directivă
  , ca urmare a modului în care sunt formulate contractele, în special prin integrarea contractelor de credit care intră sub incidența prezentei directive în contracte de credit al căror caracter sau scop ar face posibilă evitare
  a
  aplicării
  respectivelor măsuri
  . |
| --- | --- |

(b)

măsurile pe care le adoptă pentru
  transpunerea
  prezentei directive nu pot fi eludate
  într-un mod care ar putea conduce la pierderea de către consumatori a protecției garantate prin prezenta directivă
  , ca urmare a modului în care sunt formulate contractele, în special prin integrarea contractelor de credit care intră sub incidența prezentei directive în contracte de credit al căror caracter sau scop ar face posibilă evitare
  a
  aplicării
  respectivelor măsuri
  .

▌

Articolul 
  42

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică până la ... (**********) actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte.

În cazul în care documentele care însoțesc notificarea măsurilor de transpunere furnizate de statele membre nu sunt suficiente pentru a evalua pe deplin respectarea de către actele respective a anumitor dispoziții din prezenta directivă, Comisia, fie la cererea ABE în vederea îndeplinirii sarcinilor sale în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, fie din proprie inițiativă, poate solicita statelor membre să furnizeze informații mai detaliate referitoare la transpunerea prezentei directive și la punerea în aplicare a actelor respective.

(2)
     
  Statele membre
  aplică măsurile menționate la alineatul (1) începând cu ... (**********).

Atunci când statele membre adoptă măsurile respective, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(3)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care acestea le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 
  43

Dispoziții tranzitorii

(1)
     
  Prezenta directivă nu se aplică contractelor de credit existente înainte de ...

   (***********).

(2)
     
  Intermediarii de credite care desfășoară deja activitățile de intermediere de credite menționate la articolul 4 punctul 5 înainte de ...

   (************)

  și care nu au fost deja admiși în conformitate cu condițiile prevăzute în dreptul intern al statului membru de origine care transpune prezenta directivă pot continua să desfășoare activitățile care se conformează dreptului intern până la ...

   (*************)

  . În cazul în care un intermediar de credite recurge la derogarea menționată, acesta poate desfășura activități numai în statul său membru de origine, cu excepția cazului în care acesta se conformează de asemenea cerințelor de ordin juridic ale statelor membre gazdă.

(3)
     
  Creditorii, intermediarii de credite sau reprezentanților desemnați care desfășoară activități reglementate prin prezenta directivă înainte de ...

   (**************)

  respectă dreptul intern care transpun articolul 9 până la ...

   (*************).

Articolul 44

Clauză de revizuire

(1)
     Comisia efectuează o reexaminare
  a prezentei directive până la
  ... (***************). În cadrul acestei reexaminări se vor analiza eficacitatea și caracterul adecvat al dispozițiilor privind consumatorii și piața internă.

Reexaminarea include următoarele elemente:

| (a) | o evaluare a
  utilizării și
  a
  nivelului de înțelegere și
  de satisfacție ale consumatorilor în ceea ce privește FEIS; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a
  utilizării și
  a
  nivelului de înțelegere și
  de satisfacție ale consumatorilor în ceea ce privește FEIS;

| (b) | o analiză a
  altor informații precontractuale; |
| --- | --- |

(b)

o analiză a
  altor informații precontractuale;

| (c) | o analiză a activității transfrontaliere a intermediarilor de credite și a creditorilor; |
| --- | --- |

(c)

o analiză a activității transfrontaliere a intermediarilor de credite și a creditorilor;

| (d) | o analiză a evoluției pieței în ce privește instituțiile non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile rezidențiale; |
| --- | --- |

(d)

o analiză a evoluției pieței în ce privește instituțiile non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile rezidențiale;

| (e) | o evaluare a necesității de a adopta noi măsuri, inclusiv un pașaport pentru instituțiile non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile rezidențiale; |
| --- | --- |

(e)

o evaluare a necesității de a adopta noi măsuri, inclusiv un pașaport pentru instituțiile non-bancare care oferă contracte de credit pentru bunuri imobile rezidențiale;

| (f) | o analiză a
  necesității
  de a introduce drepturi și obligații
  suplimentare
  cu privire la etapa postcontractuală a contractelor de credit; |
| --- | --- |

(f)

o analiză a
  necesității
  de a introduce drepturi și obligații
  suplimentare
  cu privire la etapa postcontractuală a contractelor de credit;

| (g) | o evaluare a
  menținerii caracterului adecvat al domeniului de aplicare a prezentei directive, ținând seama de impactul acesteia asupra altor forme de credit asimilabile; |
| --- | --- |

(g)

o evaluare a
  menținerii caracterului adecvat al domeniului de aplicare a prezentei directive, ținând seama de impactul acesteia asupra altor forme de credit asimilabile;

| (h) | o evaluare a necesității unor măsuri suplimentare pentru a garanta trasabilitatea contractelor de credit garantate cu bunuri imobile rezidențiale; |
| --- | --- |

(h)

o evaluare a necesității unor măsuri suplimentare pentru a garanta trasabilitatea contractelor de credit garantate cu bunuri imobile rezidențiale;

| (i) | o evaluare a disponibilității datelor cu privire la tendințele prețurilor bunurilor imobile rezidențiale și cu privire la nivelul de comparabilitate a datelor; |
| --- | --- |

(i)

o evaluare a disponibilității datelor cu privire la tendințele prețurilor bunurilor imobile rezidențiale și cu privire la nivelul de comparabilitate a datelor;

| (j) | o evaluare a menținerii caracterului oportun al aplicării Directivei 2008/48/CE pentru creditele negarantate contractate în scopul renovării de bunuri imobile rezidențiale care implică o sumă totală a creditului care depășește suma maximă specificată la articolul 2 alineatul (2) litera (c) din respectiva directivă; |
| --- | --- |

(j)

o evaluare a menținerii caracterului oportun al aplicării Directivei 2008/48/CE pentru creditele negarantate contractate în scopul renovării de bunuri imobile rezidențiale care implică o sumă totală a creditului care depășește suma maximă specificată la articolul 2 alineatul (2) litera (c) din respectiva directivă;

| (k) | o evaluare a caracterului suficient al transparenței pe care o generează aranjamentele pentru publicarea sancțiunilor în temeiul articolului 38 alineatul (2); |
| --- | --- |

(k)

o evaluare a caracterului suficient al transparenței pe care o generează aranjamentele pentru publicarea sancțiunilor în temeiul articolului 38 alineatul (2);

| (l) | o evaluare a caracterului proporțional al avertizărilor menționate la articolul 11 alineatul (6) și la articolul 13 alineatul (2) și a potențialului de armonizare suplimentară a avertizărilor referitoare la riscuri. |
| --- | --- |

(l)

o evaluare a caracterului proporțional al avertizărilor menționate la articolul 11 alineatul (6) și la articolul 13 alineatul (2) și a potențialului de armonizare suplimentară a avertizărilor referitoare la riscuri.

Articolul 45

Alte inițiative privind practicile de împrumut responsabile

Până la ...

   (****************)

  , Comisia prezintă un raport cuprinzător în care examinează problemele mai extinse ridicate de îndatorarea excesivă legată direct de activitatea de creditare. Comisia analizează de asemenea necesitatea de a supraveghea registrele de credite și posibilitatea de a dezvolta piețe mai flexibile și mai fiabile. Raportul este însoțit, atunci când este cazul, de propuneri legislative.

Articolul 46

Modificare adusă Directivei 2008/48/CE

La articolul 2 din Directiva 2008/48/CE se introduce următorul alineat:

„(2a)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (2) litera (c), prezenta directivă se aplică de asemenea contractelor de credit negarantate încheiate în scopul renovării de bunuri imobile rezidențiale, care implică o valoare totală a creditului de peste 75 000 EUR.”

Articolul 47

Articolul 47

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 
  48

48

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 240, 18.8.2011, p. 3.

1

(2)  JO C 318, 29.10.2011, p. 133.

2

(3)  JO L 133, 22.5.2008, p. 66.

3

(4)  JO L 271, 9.10.2002, p. 16.

4

(5)  JO L 176, 27.6.2013, p.338 .

5

(6)  JO L 9, 15.1.2003, p. 3.

6

(7)  JO L 145, 30.4.2004, p. 1.

7

(8)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

8

(9)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

9

(10)  JO L 69, 10.3.2001, p. 25.

10

(11)  JO L 95, 21.4.1993, p. 29.

11

(12)  

  JO L 296, 15.11.2011, p.35.

12

JO L 296, 15.11.2011, p.35.

(13)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

13

(14)  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

14

(15)  JO L 331, 15.12.2010, p. 12.

15

(16)  

  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

16

JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

(17)  

  JO C 377, 23.12.2011, p. 5.

17

JO C 377, 23.12.2011, p. 5.

(18)  

  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

18

JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

(19)  JO L 182, 29.6.2013, p. 19.

19

(*)  
  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*

Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(**)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

**

Data intrării în vigoare a prezentei directive.

(***)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

***

Data intrării în vigoare a prezentei directive.

(****)  
  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

****

Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(*****)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

*****

Data intrării în vigoare a prezentei directive.

(******)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

******

Data intrării în vigoare a prezentei directive.

(*******)  Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

*******

(********)  Patru ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

********

(*********)  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

*********

(**********)  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

**********

(***********)  
  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

***********

Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(************)  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

************

(*************)  Trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

*************

(**************)  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

**************

(***************)  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

***************

(****************)  
  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

****************

Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

ANEXA I

CALCULAREA DOBÂNZII ANUALE EFECTIVE (DAE)

| I. | Ecuația de bază care exprimă echivalența dintre trageri, pe de o parte, și rambursări și costuri, pe de altă parte.
  Ecuația de bază care stabilește dobânda anuală efectivă (DAE), exprimă, pe perioada unui an, egalitatea dintre valoarea totală prezentă a tragerilor, pe de o parte, și valoarea totală prezentă a rambursărilor și a costurilor suportate, pe de altă parte, adică:



  unde:






  — | X este DAE |
| --- | --- | --- |

I.

Ecuația de bază care exprimă echivalența dintre trageri, pe de o parte, și rambursări și costuri, pe de altă parte.

Ecuația de bază care stabilește dobânda anuală efectivă (DAE), exprimă, pe perioada unui an, egalitatea dintre valoarea totală prezentă a tragerilor, pe de o parte, și valoarea totală prezentă a rambursărilor și a costurilor suportate, pe de altă parte, adică:

Image

unde:

—

X este DAE

| — | m este numărul ultimei trageri |
| --- | --- |

—

m este numărul ultimei trageri

| — | k este numărul unei trageri, așadar 1 ≤ k ≤ m |
| --- | --- |

—

k este numărul unei trageri, așadar 1 ≤ k ≤ m

| — | Ck este valoarea tragerii k |
| --- | --- |

—

Ck este valoarea tragerii k

| — | tk este intervalul, exprimat în ani și fracțiuni de an, dintre data primei trageri și data fiecărei trageri ulterioare, așadar t1 = 0 |
| --- | --- |

—

tk este intervalul, exprimat în ani și fracțiuni de an, dintre data primei trageri și data fiecărei trageri ulterioare, așadar t1 = 0

| — | m' este numărul ultimei rambursări sau plăți |
| --- | --- |

—

m' este numărul ultimei rambursări sau plăți

| — | l este numărul unei rambursări sau plăți |
| --- | --- |

—

l este numărul unei rambursări sau plăți

| — | Dl este cuantumul unei rambursări sau plăți |
| --- | --- |

—

Dl este cuantumul unei rambursări sau plăți

| — | sl este intervalul, exprimat în ani și fracțiuni de an, între data primei trageri și data fiecărei rambursări sau plăți următoare. |
| --- | --- |

—

sl este intervalul, exprimat în ani și fracțiuni de an, între data primei trageri și data fiecărei rambursări sau plăți următoare.

Observații:

| (a) | Sumele plătite de ambele părți la diferite momente nu trebuie neapărat să fie egale și nu trebuie să fie plătite neapărat la intervale egale. |
| --- | --- |

(a)

Sumele plătite de ambele părți la diferite momente nu trebuie neapărat să fie egale și nu trebuie să fie plătite neapărat la intervale egale.

| (b) | Data inițială este cea a primei trageri. |
| --- | --- |

(b)

Data inițială este cea a primei trageri.

| (c) | Intervalele dintre datele utilizate în calcule sunt exprimate în ani sau în fracțiuni de an. Un an se consideră a avea 365 de zile (sau 366 de zile pentru anii bisecți), 52 de săptămâni sau 12 luni egale. O lună egală se consideră a avea 30,41666 zile (adică 365/12), indiferent dacă este sau nu un an bisect.

  În cazul în care intervalele dintre datele utilizate pentru calculare nu pot fi exprimate ca numere întregi de săptămâni, luni sau ani, intervalele sunt exprimate ca numere întregi de una dintre aceste perioade, în combinație cu un număr de zile. Atunci când se utilizează zile:









  (i) | se numără fiecare zi, inclusiv zilele de sfârșit de săptămână și zilele nelucrătoare; |
| --- | --- | --- |

(c)

Intervalele dintre datele utilizate în calcule sunt exprimate în ani sau în fracțiuni de an. Un an se consideră a avea 365 de zile (sau 366 de zile pentru anii bisecți), 52 de săptămâni sau 12 luni egale. O lună egală se consideră a avea 30,41666 zile (adică 365/12), indiferent dacă este sau nu un an bisect.

(i)

se numără fiecare zi, inclusiv zilele de sfârșit de săptămână și zilele nelucrătoare;

| (ii) | perioadele egale și, apoi, zilele se numără înapoi până la data tragerii inițiale; |
| --- | --- |

(ii)

perioadele egale și, apoi, zilele se numără înapoi până la data tragerii inițiale;

| (iii) | perioada de zile se obține prin excludere primei zile și includerea ultimei zile și se exprimă în ani prin împărțirea perioadei respective la numărul de zile (365 sau 366 de zile) ale anului întreg numărate înapoi de la ultima zi la aceeași zi din anul precedent. |
| --- | --- |

(iii)

perioada de zile se obține prin excludere primei zile și includerea ultimei zile și se exprimă în ani prin împărțirea perioadei respective la numărul de zile (365 sau 366 de zile) ale anului întreg numărate înapoi de la ultima zi la aceeași zi din anul precedent.

| (d) | Rezultatul calculului trebuie exprimat cu o precizie de cel puțin o zecimală. Dacă a doua zecimală este mai mare sau egală cu 5, la zecimala
  precedentă
  se adăugă unu. |
| --- | --- |

(d)

Rezultatul calculului trebuie exprimat cu o precizie de cel puțin o zecimală. Dacă a doua zecimală este mai mare sau egală cu 5, la zecimala
  precedentă
  se adăugă unu.

| (e) | Ecuația poate fi rescrisă folosind o singură sumă și conceptul de fluxuri (Ak), care vor fi pozitive sau negative, cu alte cuvinte plătite sau primite în perioade de la 1 la
  n
  , exprimate în ani, adică:

  S fiind balanța de fluxuri prezentă. În cazul în care scopul este păstrarea echivalenței fluxurilor, valoarea va fi zero. |
| --- | --- |

(e)

Ecuația poate fi rescrisă folosind o singură sumă și conceptul de fluxuri (Ak), care vor fi pozitive sau negative, cu alte cuvinte plătite sau primite în perioade de la 1 la
  n
  , exprimate în ani, adică:

S fiind balanța de fluxuri prezentă. În cazul în care scopul este păstrarea echivalenței fluxurilor, valoarea va fi zero.

| II. | Ipoteze suplimentare necesare pentru calculul DAE






  (a) | În cazul în care prin contractul de credit se acordă consumatorului libertate în privința efectuării tragerilor, se consideră că suma totală a creditului este trasă imediat și în întregime. |
| --- | --- | --- |

II.

Ipoteze suplimentare necesare pentru calculul DAE

(a)

În cazul în care prin contractul de credit se acordă consumatorului libertate în privința efectuării tragerilor, se consideră că suma totală a creditului este trasă imediat și în întregime.

| (b) | În cazul în care un contract de credit prevede modalități de tragere diferite, cu costuri diferite sau cu rate ale dobânzii diferite, suma totală a creditului se consideră a fi trasă la nivelul cel mai mare al costurilor și al ratei dobânzii aplicate mecanismului de tragere cel mai frecvent utilizat pentru respectivul tip de contract de credit. |
| --- | --- |

(b)

În cazul în care un contract de credit prevede modalități de tragere diferite, cu costuri diferite sau cu rate ale dobânzii diferite, suma totală a creditului se consideră a fi trasă la nivelul cel mai mare al costurilor și al ratei dobânzii aplicate mecanismului de tragere cel mai frecvent utilizat pentru respectivul tip de contract de credit.

| (c) | În cazul în care un contract de credit dă consumatorului libertate în privința efectuării tragerilor în general, dar impune,
  printre
  diferitele modalități de tragere, o limitare în ceea ce privește suma creditului și perioada de timp, suma creditului se consideră a fi trasă la prima dată prevăzută în contractul de
  credit
  și în conformitate cu respectivele limite de tragere. |
| --- | --- |

(c)

În cazul în care un contract de credit dă consumatorului libertate în privința efectuării tragerilor în general, dar impune,
  printre
  diferitele modalități de tragere, o limitare în ceea ce privește suma creditului și perioada de timp, suma creditului se consideră a fi trasă la prima dată prevăzută în contractul de
  credit
  și în conformitate cu respectivele limite de tragere.

| (d) | În cazul în care sunt oferite rate ale dobânzii și costuri diferite pentru o perioadă sau sumă limitată, rata dobânzii și costurile cele mai ridicate se consideră a fi rata dobânzii și costuri pentru întreaga durată a contractului de credit. ▌ |
| --- | --- |

(d)

În cazul în care sunt oferite rate ale dobânzii și costuri diferite pentru o perioadă sau sumă limitată, rata dobânzii și costurile cele mai ridicate se consideră a fi rata dobânzii și costuri pentru întreaga durată a contractului de credit. ▌

| (e) | Pentru contractele de credit în cadrul cărora s-a convenit o rată fixă a dobânzii pentru perioada inițială, la sfârșitul căreia se stabilește o nouă rată a dobânzii care este ulterior ajustată periodic în funcție de un indicator convenit
  sau de rata de referință internă
  , calculul DAE pornește de la ipoteza că, la sfârșitul perioadei cu rată fixă a dobânzii, rata dobânzii este aceeași ca la momentul
  calculării
  DAE, pe baza valorii indicatorului convenit
  sau a ratei de referință internă
  la acel moment,
  dar nu este inferioară ratei fixe a dobânzii. |
| --- | --- |

(e)

Pentru contractele de credit în cadrul cărora s-a convenit o rată fixă a dobânzii pentru perioada inițială, la sfârșitul căreia se stabilește o nouă rată a dobânzii care este ulterior ajustată periodic în funcție de un indicator convenit
  sau de rata de referință internă
  , calculul DAE pornește de la ipoteza că, la sfârșitul perioadei cu rată fixă a dobânzii, rata dobânzii este aceeași ca la momentul
  calculării
  DAE, pe baza valorii indicatorului convenit
  sau a ratei de referință internă
  la acel moment,
  dar nu este inferioară ratei fixe a dobânzii.

| (f) | În cazul în care plafonul creditului nu a fost încă convenit, acesta este considerat a fi de 170 000 EUR. În cazul contractelor de credit, altele decât datorii sau garanții contingente, al căror scop nu este de a achiziționa sau menține un drept asupra unui bun imobil sau teren, al descoperitului de cont, al cardurilor de debit cu amânare la plată sau al cardurilor de credit, plafonul este implicit de 1 500 EUR. |
| --- | --- |

(f)

În cazul în care plafonul creditului nu a fost încă convenit, acesta este considerat a fi de 170 000 EUR. În cazul contractelor de credit, altele decât datorii sau garanții contingente, al căror scop nu este de a achiziționa sau menține un drept asupra unui bun imobil sau teren, al descoperitului de cont, al cardurilor de debit cu amânare la plată sau al cardurilor de credit, plafonul este implicit de 1 500 EUR.

| (g) | În cazul contractelor de credit, altele decât descoperitul de cont, creditele-punte, contractele de credit cu partajare de proprietate, datoriile sau garanțiile contingente și contractele de credit pe durată nedeterminată menționate în ipotezele prevăzute la literele (i), (j), (k), (l) și (m):










  (i) | în cazul în care data sau suma unei rambursări de capital, care trebuie să fie efectuată de către consumator, nu pot fi stabilite, se presupune că rambursarea se efectuează la prima dată prevăzută în contractul de credit și pentru suma cea mai mică prevăzută în acest contract; |
| --- | --- | --- |

(g)

În cazul contractelor de credit, altele decât descoperitul de cont, creditele-punte, contractele de credit cu partajare de proprietate, datoriile sau garanțiile contingente și contractele de credit pe durată nedeterminată menționate în ipotezele prevăzute la literele (i), (j), (k), (l) și (m):

(i)

în cazul în care data sau suma unei rambursări de capital, care trebuie să fie efectuată de către consumator, nu pot fi stabilite, se presupune că rambursarea se efectuează la prima dată prevăzută în contractul de credit și pentru suma cea mai mică prevăzută în acest contract;

| (ii) | în cazul în care intervalul dintre data tragerii inițiale și data primei plăți care trebuie efectuată de către consumator nu poate fi stabilit, acesta se consideră a fi intervalul cel mai scurt. |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care intervalul dintre data tragerii inițiale și data primei plăți care trebuie efectuată de către consumator nu poate fi stabilit, acesta se consideră a fi intervalul cel mai scurt.

| (h) | În cazul în care data sau suma unei plăți care trebuie să fie efectuată de către consumator nu pot fi stabilite pe baza contractului de credit sau a ipotezelor menționate la literele (g), (i), (j), (k), (l) și (m) se presupune că plata se efectuează în conformitate cu datele și condițiile solicitate de către creditor și, atunci când acestea nu sunt cunoscute:










  (i) | dobânzile sunt achitate împreună cu rambursările de capital; |
| --- | --- | --- |

(h)

În cazul în care data sau suma unei plăți care trebuie să fie efectuată de către consumator nu pot fi stabilite pe baza contractului de credit sau a ipotezelor menționate la literele (g), (i), (j), (k), (l) și (m) se presupune că plata se efectuează în conformitate cu datele și condițiile solicitate de către creditor și, atunci când acestea nu sunt cunoscute:

(i)

dobânzile sunt achitate împreună cu rambursările de capital;

| (ii) | costuri care nu sunt purtătoare de dobânzi, exprimate sub forma unei sume unice, sunt achitate la data încheierii contractului de credit; |
| --- | --- |

(ii)

costuri care nu sunt purtătoare de dobânzi, exprimate sub forma unei sume unice, sunt achitate la data încheierii contractului de credit;

| (iii) | costurile care nu sunt purtătoare de dobânzi, exprimate sub forma mai multor plăți, sunt achitate la intervale regulate, începând cu data primei rambursări de capital și, în cazul în care suma acestor plăți nu este cunoscută, se presupune că reprezintă sume egale; |
| --- | --- |

(iii)

costurile care nu sunt purtătoare de dobânzi, exprimate sub forma mai multor plăți, sunt achitate la intervale regulate, începând cu data primei rambursări de capital și, în cazul în care suma acestor plăți nu este cunoscută, se presupune că reprezintă sume egale;

| (iv) | plata finală lichidează soldul capitalului, dobânzile și alte costuri eventuale. |
| --- | --- |

(iv)

plata finală lichidează soldul capitalului, dobânzile și alte costuri eventuale.

| (i) | În cazul unei facilități de tip descoperit de cont, se consideră că suma totală a creditului a fost trasă în totalitate și pentru întreaga durată a contractului de credit. În cazul în care durata facilității de tip descoperit de cont nu este cunoscută, DAE se calculează în baza ipotezei că durata creditului este de trei luni. |
| --- | --- |

(i)

În cazul unei facilități de tip descoperit de cont, se consideră că suma totală a creditului a fost trasă în totalitate și pentru întreaga durată a contractului de credit. În cazul în care durata facilității de tip descoperit de cont nu este cunoscută, DAE se calculează în baza ipotezei că durata creditului este de trei luni.

| (j) | În cazul unui credit punte, se consideră că suma totală a creditului a fost trasă în totalitate și pentru întreaga durată a contractului de credit. În cazul în care durata contractului de credit nu este cunoscută, DAE se calculează în baza ipotezei că durata creditului este de 12 luni. |
| --- | --- |

(j)

În cazul unui credit punte, se consideră că suma totală a creditului a fost trasă în totalitate și pentru întreaga durată a contractului de credit. În cazul în care durata contractului de credit nu este cunoscută, DAE se calculează în baza ipotezei că durata creditului este de 12 luni.

| (k) | În cazul unui contract de credit cu durată nedeterminată, altul decât o facilitate de tip descoperit de cont și decât un credit-punte, se presupune că:










  (i) | pentru contractele de credit, al căror scop este de a achiziționa sau menține drepturi asupra unor bunuri imobile, creditul este furnizat pentru o perioadă de 20 de ani de la data primei trageri și cu condiția ca plata finală efectuată de consumator să lichideze soldul capitalului, dobânzile și alte costuri eventuale; în cazul contractelor de credit al căror scop nu este de a achiziționa sau menține drepturi asupra unor bunuri imobile sau care sunt trase prin carduri de debit cu amânare la plată sau carduri de credit, perioada respectivă este de un an; |
| --- | --- | --- |

(k)

În cazul unui contract de credit cu durată nedeterminată, altul decât o facilitate de tip descoperit de cont și decât un credit-punte, se presupune că:

(i)

pentru contractele de credit, al căror scop este de a achiziționa sau menține drepturi asupra unor bunuri imobile, creditul este furnizat pentru o perioadă de 20 de ani de la data primei trageri și cu condiția ca plata finală efectuată de consumator să lichideze soldul capitalului, dobânzile și alte costuri eventuale; în cazul contractelor de credit al căror scop nu este de a achiziționa sau menține drepturi asupra unor bunuri imobile sau care sunt trase prin carduri de debit cu amânare la plată sau carduri de credit, perioada respectivă este de un an;

| (ii) | capitalul este rambursat de consumator în tranșe lunare egale, începând cu o lună de la data tragerii inițiale. Totuși, în cazurile în care capitalul trebuie să fie rambursat în totalitate, într-o singură tranșă, în cadrul fiecărei perioade de plată, tragerile și rambursările succesive ale întregului capital efectuate de către consumator sunt considerate a fi efectuate de-a lungul unei perioade de un an. Dobânzile și alte costuri se aplică în conformitate cu aceste trageri și rambursări de capital și astfel cum se prevede în contractul de credit.



  În sensul prezentului punct, un contract de credit cu durată nedeterminată este un contract de credit fără durată fixă și cuprinde creditele care trebuie să fie rambursate în totalitate în cadrul unei perioade de timp sau după o perioadă de timp dar care, odată ce au fost rambursate, devin disponibile pentru o altă tragere. |
| --- | --- |

(ii)

capitalul este rambursat de consumator în tranșe lunare egale, începând cu o lună de la data tragerii inițiale. Totuși, în cazurile în care capitalul trebuie să fie rambursat în totalitate, într-o singură tranșă, în cadrul fiecărei perioade de plată, tragerile și rambursările succesive ale întregului capital efectuate de către consumator sunt considerate a fi efectuate de-a lungul unei perioade de un an. Dobânzile și alte costuri se aplică în conformitate cu aceste trageri și rambursări de capital și astfel cum se prevede în contractul de credit.

| (l) | În cazul datoriilor sau al garanțiilor contingente:










  (i) | suma totală a creditului este considerată trasă integral ca sumă unică, la data care survine mai devreme dintre:










  (a) | ultima dată de tragere permisă în temeiul contractului de credit care reprezintă principala sursă a datoriei sau a garanției contingente; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(l)

În cazul datoriilor sau al garanțiilor contingente:

(i)

suma totală a creditului este considerată trasă integral ca sumă unică, la data care survine mai devreme dintre:

(a)

ultima dată de tragere permisă în temeiul contractului de credit care reprezintă principala sursă a datoriei sau a garanției contingente; sau

| (b) | în cazul unui contract de credit cu posibilitate de reînnoire, sfârșitul perioadei inițiale înainte de reînnoirea contractului |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui contract de credit cu posibilitate de reînnoire, sfârșitul perioadei inițiale înainte de reînnoirea contractului

| (m) | În cazul contractelor de credit cu partajare de proprietate:










  (i) | plățile efectuate de consumatori sunt considerate a fi efectuate la ultima dată sau la ultimele date permise în temeiul contractului de credit; |
| --- | --- | --- |

(m)

În cazul contractelor de credit cu partajare de proprietate:

(i)

plățile efectuate de consumatori sunt considerate a fi efectuate la ultima dată sau la ultimele date permise în temeiul contractului de credit;

| (ii) | creșterile procentuale ale valorii bunului imobil prin care se garantează contractul de credit cu partajare de proprietate și rata indicelui de inflație menționat în contract, se consideră a fi un procentaj egal cu valoarea cea mai mare dintre rata țintă de inflație actuală a băncii centrale și nivelul inflației în statul membru în care se găsește bunul imobil la momentul încheierii contractului de credit sau 0 % în cazul în care procentele menționate anterior sunt negative. |
| --- | --- |

(ii)

creșterile procentuale ale valorii bunului imobil prin care se garantează contractul de credit cu partajare de proprietate și rata indicelui de inflație menționat în contract, se consideră a fi un procentaj egal cu valoarea cea mai mare dintre rata țintă de inflație actuală a băncii centrale și nivelul inflației în statul membru în care se găsește bunul imobil la momentul încheierii contractului de credit sau 0 % în cazul în care procentele menționate anterior sunt negative.

ANEXA
  II

Fișa europeană de informații standardizate (FEIS)

PARTEA A

Textul din acest model se reproduce exact în FEIS. Indicațiile dintre parantezele pătrate se înlocuiesc cu informațiile corespunzătoare. În partea B sunt furnizate instrucțiuni
  pentru creditor sau, după caz, pentru intermediarul de credite
  în vederea completării FEIS.

Ori de câte ori
  se
  menționează
  textul
  „după caz”, creditorul
  furnizează
  informația
  cerută dacă aceasta
  este pertinentă pentru contractul de credit. Dacă informația nu este pertinentă, creditorul o șterge sau elimină întreaga secțiune
  (de exemplu, în cazul în care secțiunea nu este aplicabilă)
  .
  În cazul în care întreaga secțiune este eliminată
  , numerotarea secțiunilor FEIS se modifică în mod corespunzător.

Informațiile
  de mai jos ▌se furnizează într-un singur document. Caracterele utilizate trebuie să fie ușor lizibile. Pentru informațiile care trebuie scoase în evidență, se utilizează caractere aldine, mai mari sau umbrite.
  Se evidențiază toate avertismentele aplicabile legate de riscuri.

Model de FEIS

| (Text introductiv) |
| --- |
| Prezentul document a fost elaborat pentru [numele consumatorului] la [data curentă].




  Prezentul document a fost elaborat pe baza informațiilor pe care le-ați oferit până în acest moment și a condițiilor actuale de pe piața financiară.




  Informațiile de mai jos rămân valabile până la [data de valabilitate], (după caz) exceptând rata dobânzii și alte costuri. După data respectivă, acestea pot fi modificate în funcție de evoluția pieței.




  (După caz) Prezentul document nu constituie o obligație pentru [numele creditorului] de a vă acorda un împrumut. |
| 1. | Împrumutătorul |

(Text introductiv)

Prezentul document a fost elaborat pentru [numele consumatorului] la [data curentă].

Prezentul document a fost elaborat pe baza informațiilor pe care le-ați oferit până în acest moment și a condițiilor actuale de pe piața financiară.

Informațiile de mai jos rămân valabile până la [data de valabilitate], (după caz) exceptând rata dobânzii și alte costuri. După data respectivă, acestea pot fi modificate în funcție de evoluția pieței.

(După caz) Prezentul document nu constituie o obligație pentru [numele creditorului] de a vă acorda un împrumut.

1.

[Denumire]

[Numărul de telefon]

[Adresa fizică]

(Opțional) [Adresa de e-mail]

(Opțional) [Numărul de fax]

(Opțional) [Adresa web]

(Opțional) [Punct/persoană de contact]

(După caz, informații despre posibilitatea prestării de servicii de consiliere:) [(În urma evaluării nevoilor și a situației dumneavoastră, recomandăm să contractați acest credit ipotecar/Nu recomandăm un anumit credit ipotecar pentru dumneavoastră. Totuși, pe baza răspunsurilor dumneavoastră la unele întrebări, vă oferim informații despre acest credit ipotecar pentru ca dumneavoastră să puteți lua o decizie pe cont propriu.)]

| 2. | (După caz) Intermediarul de credite |
| --- | --- |

2.

[Denumire]

[Numărul de telefon]

[Adresa fizică]

(Opțional) [Adresa de e-mail]

(Opțional) [Numărul de fax]

(Opțional) [Adresa web]

(Opțional) [Punct/persoană de contact]

(După caz [informații despre posibilitatea prestării de servicii de consiliere]) [(În urma evaluării nevoilor și a situației dumneavoastră, recomandăm să contractați acest credit ipotecar/Nu recomandăm un anumit credit ipotecar pentru dumneavoastră. Totuși, pe baza răspunsurilor dumneavoastră la unele întrebări, vă oferim informații despre acest credit ipotecar pentru ca dumneavoastră să puteți lua o decizie pe cont propriu.)]

[Remunerarea]

| 3. | Principalele caracteristici ale împrumutului |
| --- | --- |

3.

Suma și moneda împrumutului care urmează să fie acordat: [suma][moneda]

(După caz) Acest împrumut nu este în [moneda națională a împrumutatului].

(După caz) Suma împrumutului dumneavoastră în [moneda națională a împrumutatului] s-ar putea modifica.

(După caz) De exemplu, dacă valoarea [monedei naționale a împrumutatului] ar scădea cu 20 % în raport cu [moneda împrumutului], suma împrumutului dumneavoastră ar crește la [a se introduce suma în moneda națională a împrumutatului]. Cu toate acestea, suma ar putea depăși nivelul respectiv în cazul în care valoarea [monedei naționale a împrumutatului] scade cu mai mult de 20 %.

(După caz) Suma maximă a împrumutului dumneavoastră va fi [a se introduce suma în moneda națională a împrumutatului]. (După caz) Veți primi o avertizare dacă suma creditului atinge [a se introduce suma în moneda națională a împrumutatului]. (După caz) Veți avea oportunitatea să [a se introduce dreptul de a renegocia împrumutul în monedă străină sau dreptul de a converti împrumutul în [moneda relevantă], precum și condițiile].

Durata împrumutului: [durata]

[Tipul împrumutului]

[Tipul ratei dobânzii aplicabile]

Suma totală care trebuie rambursată:

Aceasta înseamnă că veți rambursa [suma] pentru fiecare [unitate de monedă] împrumutată.

(După caz)
  [
  Acesta/o parte din acesta
  ]
  este un împrumut la care se rambursează inițial numai dobânda. Veți datora în continuare [a se introduce suma împrumutului la care se rambursează inițial numai dobânda] la sfârșitul creditului ipotecar.

(După caz) Valoarea bunului, prezumată în scopul de a pregăti prezenta fișă: [a se introduce suma]

(După caz) Suma maximă disponibilă a împrumutului în raport cu valoarea bunului [a se introduce procentul] sau valoarea minimă a bunului necesară pentru împrumutarea sumei menționate spre exemplificare [a se introduce suma]

(După caz) [Garanție]

| 4. | Rata dobânzii și alte costuri |
| --- | --- |

4.

Dobânda anuală efectivă (DAE) reprezintă costul total al împrumutului exprimat ca procentaj anual. DAE este indicată pentru a vă ajuta să comparați diferite oferte.

DAE aplicabilă împrumutului dumneavoastră este [DAE].

Ea cuprinde:

Rata dobânzii [valoarea exprimată ca procent sau, după caz, indicarea unei rate de referință și a valorii procentuale a marjei creditorului]

[Alte componente ale DAE]

Costuri de achitat o singură dată

(După caz) Va trebui să plătiți o taxă pentru înregistrarea împrumutului ipotecar. [A se introduce valoarea taxei, în cazul în care aceasta este cunoscută, sau baza de calcul.]

Costuri de plătit în mod regulat

(După caz) Această DAE este calculată utilizând ipotezele privind rata dobânzii.

(După caz) Întrucât [o parte din] împrumutul dumneavoastră este un împrumut cu rată variabilă a dobânzii, DAE reală ar putea diferi de această DAE în cazul în care rata dobânzii dumneavoastră se modifică. De exemplu, dacă rata dobânzii ar crește la [scenariul descris în partea B], DAE ar putea crește la [a se introduce DAE ilustrativă corespunzătoare scenariului respectiv].

(După caz) Vă atragem atenția asupra faptului că această DAE este calculată în ipoteza că rata dobânzii rămâne la nivelul fixat pentru perioada inițială pe toată durata contractului.

(După caz) Următoarele costuri nu sunt cunoscute de împrumutător și, în consecință, nu sunt incluse în DAE: [Costuri]

(După caz) Va trebui să plătiți o taxă pentru înregistrarea împrumutului ipotecar.

Vă rugăm să vă asigurați că sunteți la curent cu toate celelalte taxe și costuri asociate împrumutului dumneavoastră.

| 5. | Numărul și frecvența plăților |
| --- | --- |

5.

Frecvența rambursărilor: [frecvență]

Numărul de plăți: [număr]

| 6. | Suma fiecărei rate |
| --- | --- |

6.

[suma][moneda]

Veniturile dumneavoastră pot varia. Vă rugăm să vă asigurați că veți putea achita ratele [frecvență], în cazul în care veniturile dumneavoastră vor scădea.

(După caz) Întrucât
  [
  acesta/o parte din acesta
  ]
  este un împrumut la care se rambursează inițial numai dobânda, va trebui să luați măsuri separate pentru a rambursa [a se introduce suma împrumutului în regimul în care se plătește inițial numai dobânda] pe care îi veți datora la sfârșitul creditului ipotecar. Nu uitați să adăugați orice plăți suplimentare pe care va trebui să le efectuați pe lângă suma ratei menționată aici.

(După caz) Rata dobânzii aferente [unei părți a] acestui împrumut se poate modifica. Aceasta înseamnă că valoarea ratelor dumneavoastră ar putea crește sau scădea. De exemplu, dacă rata dobânzii ar crește la [scenariul descris în partea B], plățile dumneavoastră ar putea crește la [a se introduce suma ratei corespunzătoare scenariului respectiv].

(După caz) Suma pe care o aveți de plătit în [moneda națională a împrumutatului] în fiecare [frecvența ratelor] s-ar putea modifica. (După caz) Plățile dumneavoastră ar putea crește la [a se introduce suma maximă în moneda națională a împrumutatului] în fiecare [a se introduce perioada]. (După caz) De exemplu, dacă valoarea [monedei naționale a împrumutatului] ar scădea cu 20 % în raport cu [moneda împrumutului], ați avea de plătit [a se introduce suma în moneda națională a împrumutatului] în plus în fiecare [a se introduce perioada]. Plățile dumneavoastră ar putea crește cu mai mult decât atât.

(După caz) Cursul de schimb utilizat pentru conversia ratei dumneavoastră din [moneda împrumutului] în [moneda națională a împrumutatului] va fi cel publicat de [numele instituției care publică cursul de schimb] la [data] sau va fi calculat la [data] utilizând [a se introduce numele criteriului de referință sau al metodei de calcul].

(După caz) [Detalii cu privire la produse de economisire legate, împrumuturi cu dobânda amânată]

| 7. | (După caz) Tablou de rambursare ilustrativ |
| --- | --- |

7.

Acest tablou prezintă suma de plată la fiecare [frecvență].

Ratele (coloana [nr. relevant]) reprezintă suma dobânzii de plătit (coloana [nr. relevant]), după caz, a capitalului rambursat (coloana [nr. relevant]) și, după caz, a altor costuri (coloana [nr. relevant]). (După caz) Costurile din coloana „alte costuri” se referă la [lista costurilor]. Capitalul rămas de rambursat (coloana [nr. relevant]) este suma din împrumut care rămâne de rambursat după fiecare rată.

[Tablou]

| 8. | Obligații suplimentare |
| --- | --- |

8.

Pentru a beneficia de condițiile de împrumut descrise în prezentul document, împrumutatul trebuie să îndeplinească următoarele obligații.

[Obligații]

(După caz) Vă atragem atenția că, dacă aceste obligații nu sunt îndeplinite, condițiile de împrumut descrise în prezentul document (inclusiv rata dobânzii) pot fi modificate.

(După caz) Vă atragem atenția asupra eventualelor consecințe ale anulării într-un stadiu ulterior a oricăruia dintre serviciile auxiliare aferente împrumutului:

[Consecințe]

| 9. | Rambursarea anticipată |
| --- | --- |

9.

Aveți posibilitatea să rambursați anticipat acest împrumut, total sau parțial.

(După caz) [Condiții]

(După caz) Cost de lichidare: [a se introduce suma sau, în cazul în care nu este posibil, metoda de calcul]

(Dacă este cazul) În cazul în care decideți să rambursați anticipat acest împrumut, vă rugăm să ne contactați pentru a cunoaște valoarea exactă a costurilor de lichidare în acel moment.

| 10. | Funcții flexibile |
| --- | --- |

10.

(După caz) [Informații privind transferabilitatea/subrogarea] Aveți posibilitatea de a transfera acest împrumut la un alt [împrumutător] [sau] [bun]: [A se introduce condițiile]

(După caz) Nu aveți posibilitatea de a transfera acest împrumut la un alt [împrumutător] [sau] [bun].

(După caz) Funcții suplimentare: [a se introduce explicația funcțiilor suplimentare enumerate în partea B și, în mod opțional, orice alte funcții oferite de împrumutător în cadrul contractului de credit și nemenționate în secțiunile anterioare].

| 11. | Alte drepturi ale împrumutatului |
| --- | --- |

11.

(După caz) Aveți la dispoziție [perioada de reflecție] de la [momentul la care începe perioada de reflecție] pentru a reflecta înainte de a vă angaja în contractarea acestui împrumut. (După caz) După ce ați primit contractul de credit din partea împrumutătorului, nu îl puteți accepta înainte de sfârșitul [perioada de reflecție].

(După caz) Dispuneți de o perioadă de [perioada de retragere] de la data de [începutul perioadei de retragere] în care vă puteți exercita dreptul de a anula contractul. [Condiții] [A se introduce procedura]

(După caz) Vă puteți pierde dreptul de a anula contractul dacă, în cursul perioadei respective, cumpărați sau vindeți un bun care are legături cu acest contract de credit.

(După caz) În cazul în care decideți să vă exercitați dreptul de retragere [din contractul de credit], vă rugăm să verificați dacă rămâneți supus celorlalte obligații aferente împrumutului pe care le aveți [inclusiv serviciile auxiliare aferente împrumutului, menționate în secțiunea 8].

| 12. | Plângeri |
| --- | --- |

12.

Dacă aveți o plângere, vă rugăm să contactați [a se introduce punctul de contact intern sau sursa de informații privind procedura].

(După caz) Termenul maxim pentru tratarea plângerii [perioada]

(După caz) [Dacă nu sunteți satisfăcut de modul în care am răspuns plângerii dumneavoastră la nivel intern], puteți contacta de asemenea: [a se introduce numele organismului extern pentru plângeri și remedieri extrajudiciare] (După caz) sau puteți contacta FIN-NET pentru informații despre organismul echivalent din țara dumneavoastră.

| 13. | Nerespectarea angajamentelor legate de împrumut: consecințe pentru împrumutat |
| --- | --- |

13.

[Tipuri de nerespectare]

[Consecințe financiare și/sau juridice]

În cazul în care vă confruntați cu dificultăți în efectuarea plăților dumneavoastră [frecvența], vă rugăm să ne contactați imediat pentru a explora potențiale soluții.

(Dacă este cazul) Vă atragem atenția că, în ultimă instanță, locuința dumneavoastră poate fi confiscată dacă nu veți achita ratele.

(După caz) 14. Informații suplimentare

(După caz) [Precizarea dreptului aplicabil contractului de credit].

(În cazul în care împrumutătorul intenționează să utilizeze o limbă diferită de cea în care este redactată FEIS) Informațiile și termenii contractuali vor fi puși la dispoziție în [limba]. Cu consimțământul dumneavoastră, intenționăm să comunicăm în [limba/limbile] pe durata contractului de credit.

[A se introduce declarația privind dreptul de a se furniza sau oferi, după caz, un proiect de contract de credit]

| 15. | Supraveghetor |
| --- | --- |

15.

Acest împrumutător este supravegheat de [Denumire/denumiri și adresă web/adrese web a/ale autorității/autorităților de supraveghere]

(După caz) Acest intermediar de credite este supravegheat de [Denumire și adresă web a autorității de supraveghere].

▌PARTEA B

Instrucțiuni pentru completarea FEIS

Pentru completarea FEIS se respectă
  cel puțin
  următoarele instrucțiuni.
  Cu toate acestea, statele membre pot elabora sau specifica mai în detaliu instrucțiunile pentru completarea FEIS.

Secțiunea „Text introductiv”

| (1) | Data de valabilitate se scoate în evidență în mod corespunzător.
  În sensul prezentei secțiuni, „data de valabilitate” înseamnă perioada în cursul căreia informațiile, cum ar fi rata dobânzii, cuprinse în FEIS rămân neschimbate și se aplică în cazul în care creditorul decide să acorde creditul în cursul respectivei perioade. În cazul în care stabilirea ratei aplicabile a dobânzii și a altor costuri depinde de rezultatul vânzării obligațiunilor suport, dobânda eventuală și alte costuri pot diferi de cele declarate. În astfel de circumstanțe, se menționează faptul că data de valabilitate nu se aplică ratei dobânzii și altor costuri prin adăugarea cuvintelor:
  „exceptând rata dobânzii și alte costuri”. |
| --- | --- |

(1)

Data de valabilitate se scoate în evidență în mod corespunzător.
  În sensul prezentei secțiuni, „data de valabilitate” înseamnă perioada în cursul căreia informațiile, cum ar fi rata dobânzii, cuprinse în FEIS rămân neschimbate și se aplică în cazul în care creditorul decide să acorde creditul în cursul respectivei perioade. În cazul în care stabilirea ratei aplicabile a dobânzii și a altor costuri depinde de rezultatul vânzării obligațiunilor suport, dobânda eventuală și alte costuri pot diferi de cele declarate. În astfel de circumstanțe, se menționează faptul că data de valabilitate nu se aplică ratei dobânzii și altor costuri prin adăugarea cuvintelor:
  „exceptând rata dobânzii și alte costuri”.

Secțiunea „1. Împrumutătorul”

| (1) | Denumirea, numărul de telefon
  și
  adresa fizică ▌a creditorului se referă la
  datele de contact pe care consumatorul le poate utiliza în viitor pentru corespondență
  . |
| --- | --- |

(1)

Denumirea, numărul de telefon
  și
  adresa fizică ▌a creditorului se referă la
  datele de contact pe care consumatorul le poate utiliza în viitor pentru corespondență
  .

| (2) | Informațiile cu privire la
  adresa de e-mail, numărul de fax, adresa web și
  persoana/
  punctul
  de contact sunt facultative. |
| --- | --- |

(2)

Informațiile cu privire la
  adresa de e-mail, numărul de fax, adresa web și
  persoana/
  punctul
  de contact sunt facultative.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 din Directiva 2002/65/CE, atunci când tranzacția este oferită la distanță, creditorul indică, după caz, numele și adresa fizică a reprezentantului său în statul membru de rezidență al
  consumatorului
  . Indicarea numărului de telefon, a adresei de e-mail și a adresei web a reprezentantului creditorului este facultativă. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 din Directiva 2002/65/CE, atunci când tranzacția este oferită la distanță, creditorul indică, după caz, numele și adresa fizică a reprezentantului său în statul membru de rezidență al
  consumatorului
  . Indicarea numărului de telefon, a adresei de e-mail și a adresei web a reprezentantului creditorului este facultativă.

| (4) | În cazul în care secțiunea 2 nu este aplicabilă, creditorul informează consumatorul cu privire la posibilitatea prestării de servicii de consiliere și regimul în care se prestează, utilizând formularea din partea A. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care secțiunea 2 nu este aplicabilă, creditorul informează consumatorul cu privire la posibilitatea prestării de servicii de consiliere și regimul în care se prestează, utilizând formularea din partea A.

(După caz) Secțiunea „2. Intermediarul de credite


  ”

În cazul în care informațiile despre produs sunt furnizate consumatorului de către un intermediar de credite, intermediarul respectiv include următoarele informații:

| (1) | Denumirea, numărul de telefon și adresa fizică a intermediarului de credite se referă la datele de contact pe care consumatorul le poate utiliza în viitor pentru corespondență. |
| --- | --- |

(1)

Denumirea, numărul de telefon și adresa fizică a intermediarului de credite se referă la datele de contact pe care consumatorul le poate utiliza în viitor pentru corespondență.

| (2) | Informațiile cu privire la adresa de e-mail, numărul de fax, adresa web și persoana/punctul de contact sunt facultative. |
| --- | --- |

(2)

Informațiile cu privire la adresa de e-mail, numărul de fax, adresa web și persoana/punctul de contact sunt facultative.

| (3) | Intermediarul de credite informează consumatorul cu privire la posibilitatea prestării de servicii de consiliere și regimul în care se prestează, utilizând formularea din partea A. |
| --- | --- |

(3)

Intermediarul de credite informează consumatorul cu privire la posibilitatea prestării de servicii de consiliere și regimul în care se prestează, utilizând formularea din partea A.

| (4) | O explicație a modului în care este remunerat intermediarul de credite. În cazurile în care acesta primește comision din partea unui creditor, se furnizează suma, precum și denumirea creditorului în cazurile în care este diferită de cea care apare în secțiunea 1. |
| --- | --- |

(4)

O explicație a modului în care este remunerat intermediarul de credite. În cazurile în care acesta primește comision din partea unui creditor, se furnizează suma, precum și denumirea creditorului în cazurile în care este diferită de cea care apare în secțiunea 1.

Secțiunea „3. Principalele caracteristici ale împrumutului”

| (1) | Prezenta secțiune explică în mod clar principalele caracteristici ale creditului, inclusiv suma și moneda, precum și riscurile potențiale asociate ratei dobânzii, inclusiv cele menționate la punctul (8), și sistemul de amortizare. |
| --- | --- |

(1)

Prezenta secțiune explică în mod clar principalele caracteristici ale creditului, inclusiv suma și moneda, precum și riscurile potențiale asociate ratei dobânzii, inclusiv cele menționate la punctul (8), și sistemul de amortizare.

| (2) | În cazul în care moneda împrumutului este diferită de moneda națională a consumatorului, creditorul indică faptul că consumatorul va primi avertismente periodice, cel puțin atunci când cursul de schimb fluctuează cu mai mult de 20 % și, după caz, va beneficia de dreptul de a converti moneda contractului de credit sau posibilitatea de a renegocia condițiile și orice alte aranjamente aflate la dispoziția consumatorului pentru a-și limita expunerea la riscul ratei de schimb valutar. Atunci când în contractul de credit există o dispoziţie pentru a limita riscul ratei de schimb valutar, creditorul indică cuantumul maxim pe care consumatorul ar putea să îl aibă de rambursat. Atunci când în contractul de credit nu există o dispoziţie pentru a limita riscul ratei de schimb valutar la care consumatorul este expus la fluctuaţie în rata de schimb valutar de mai puţin de 20 %, creditorul indică un exemplu al efectului pe care l-ar avea asupra sumei împrumutului o scădere de 20 % a valorii monedei naționale a consumatorului în raport cu moneda creditului. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care moneda împrumutului este diferită de moneda națională a consumatorului, creditorul indică faptul că consumatorul va primi avertismente periodice, cel puțin atunci când cursul de schimb fluctuează cu mai mult de 20 % și, după caz, va beneficia de dreptul de a converti moneda contractului de credit sau posibilitatea de a renegocia condițiile și orice alte aranjamente aflate la dispoziția consumatorului pentru a-și limita expunerea la riscul ratei de schimb valutar. Atunci când în contractul de credit există o dispoziţie pentru a limita riscul ratei de schimb valutar, creditorul indică cuantumul maxim pe care consumatorul ar putea să îl aibă de rambursat. Atunci când în contractul de credit nu există o dispoziţie pentru a limita riscul ratei de schimb valutar la care consumatorul este expus la fluctuaţie în rata de schimb valutar de mai puţin de 20 %, creditorul indică un exemplu al efectului pe care l-ar avea asupra sumei împrumutului o scădere de 20 % a valorii monedei naționale a consumatorului în raport cu moneda creditului.

| (3) | Durata creditului se
  exprimă
  în ani sau în luni, în funcție de care dintre aceste perioade este mai pertinentă. Dacă perioada pe care este acordat creditul poate varia în cursul
  duratei
  contractului, creditorul explică în ce moment și în ce condiții se poate întâmpla acest lucru.
  În cazul în care creditul se acordă pe o durată nedeterminată, de exemplu, pentru un card de credit garantat, creditorul indică cu claritate acest lucru. |
| --- | --- |

(3)

Durata creditului se
  exprimă
  în ani sau în luni, în funcție de care dintre aceste perioade este mai pertinentă. Dacă perioada pe care este acordat creditul poate varia în cursul
  duratei
  contractului, creditorul explică în ce moment și în ce condiții se poate întâmpla acest lucru.
  În cazul în care creditul se acordă pe o durată nedeterminată, de exemplu, pentru un card de credit garantat, creditorul indică cu claritate acest lucru.

| (4) | Tipul de credit trebuie indicat în mod clar (de exemplu credit ipotecar, împrumut pentru locuință, card de credit garantat).
  Descrierea tipului de credit indică cu claritate modul de rambursare a capitalului și a dobânzii pe durata creditului (de exemplu,
  sistemul de amortizare
  )
  specificând cu claritate dacă contractul de credit este pe bază de rambursare de capital sau pe bază de rambursare inițială numai a dobânzii sau o combinație a ambelor tipuri
  . |
| --- | --- |

(4)

Tipul de credit trebuie indicat în mod clar (de exemplu credit ipotecar, împrumut pentru locuință, card de credit garantat).
  Descrierea tipului de credit indică cu claritate modul de rambursare a capitalului și a dobânzii pe durata creditului (de exemplu,
  sistemul de amortizare
  )
  specificând cu claritate dacă contractul de credit este pe bază de rambursare de capital sau pe bază de rambursare inițială numai a dobânzii sau o combinație a ambelor tipuri
  .

| (5) | În cazul în care întregul credit sau o parte a acestuia este cu rambursarea inițială numai a dobânzii, o declarație care indică în mod clar acest fapt se introduce și se evidențiază la sfârșitul prezentei secțiuni, utilizând formularea din partea A. |
| --- | --- |

(5)

În cazul în care întregul credit sau o parte a acestuia este cu rambursarea inițială numai a dobânzii, o declarație care indică în mod clar acest fapt se introduce și se evidențiază la sfârșitul prezentei secțiuni, utilizând formularea din partea A.

| (6) | Prezenta secțiune explică de asemenea dacă rata
  dobânzii
  este fixă sau variabilă și, după caz, precizează perioadele în care aceasta rămâne fixă, frecvența revizuirilor ulterioare și eventualele limite în ceea ce privește variabilitatea ratei dobânzii, de exemplu plafoane sau praguri.
  Se explică formula utilizată pentru revizuirea
  ratei dobânzii și diferitele componente ale acesteia
  (
  de exemplu, rata de referință
  ,
  marja
  ratei dobânzii). Creditorul indică de asemenea,
  de exemplu prin intermediul unei adrese web
  , unde sunt disponibile informații suplimentare privind indicii sau ratele utilizate în formulă,
  de exemplu Euribor sau rata de referință a băncii centrale
  . |
| --- | --- |

(6)

Prezenta secțiune explică de asemenea dacă rata
  dobânzii
  este fixă sau variabilă și, după caz, precizează perioadele în care aceasta rămâne fixă, frecvența revizuirilor ulterioare și eventualele limite în ceea ce privește variabilitatea ratei dobânzii, de exemplu plafoane sau praguri.

Se explică formula utilizată pentru revizuirea
  ratei dobânzii și diferitele componente ale acesteia
  (
  de exemplu, rata de referință
  ,
  marja
  ratei dobânzii). Creditorul indică de asemenea,
  de exemplu prin intermediul unei adrese web
  , unde sunt disponibile informații suplimentare privind indicii sau ratele utilizate în formulă,
  de exemplu Euribor sau rata de referință a băncii centrale
  .

| (7) | În cazul în care se aplică rate diferite ale dobânzii, în circumstanțe diferite, se furnizează informații cu privire la toate ratele aplicabile. |
| --- | --- |

(7)

În cazul în care se aplică rate diferite ale dobânzii, în circumstanțe diferite, se furnizează informații cu privire la toate ratele aplicabile.

| (
  8
  ) | „Suma
  totală
  care trebuie rambursată”
  corespunde sumei totale plătibile de către consumator
  .
  Aceasta
  se
  exprimă
  ca suma dintre valoarea creditului și costul total al creditului.
  În cazul în care rata dobânzii nu este fixată pe durata contractului, se evidențiază faptul că suma respectivă are caracter ilustrativ și poate varia, în special în raport cu variația ratei dobânzii. |
| --- | --- |

(
  8
  )

„Suma
  totală
  care trebuie rambursată”
  corespunde sumei totale plătibile de către consumator
  .
  Aceasta
  se
  exprimă
  ca suma dintre valoarea creditului și costul total al creditului.
  În cazul în care rata dobânzii nu este fixată pe durata contractului, se evidențiază faptul că suma respectivă are caracter ilustrativ și poate varia, în special în raport cu variația ratei dobânzii.

| (9) | În cazul în care creditul urmează să fie garantat printr-o ipotecă asupra bunului imobil sau prin altă garanție comparabilă sau printr-un drept asupra bunului imobil, creditorul îi atrage atenția consumatorului asupra acestui lucru. După caz, creditorul indică de asemenea valoarea prezumată a bunului imobil sau a unui alt tip de garanție, utilizată în scopul pregătirii prezentei fișe. |
| --- | --- |

(9)

În cazul în care creditul urmează să fie garantat printr-o ipotecă asupra bunului imobil sau prin altă garanție comparabilă sau printr-un drept asupra bunului imobil, creditorul îi atrage atenția consumatorului asupra acestui lucru. După caz, creditorul indică de asemenea valoarea prezumată a bunului imobil sau a unui alt tip de garanție, utilizată în scopul pregătirii prezentei fișe.

| (10) | Creditorul indică, după caz, fie:










  a) | „suma
  maximă
  disponibilă a împrumutului în raport cu valoarea bunului”,
  indicând
  ponderea creditelor în valoarea garanțiilor ipotecare. Acest raport trebuie însoțit de un exemplu în valoare absolută al sumei maxime care poate fi împrumutată pentru o anumită valoare a bunului
  ; fie |
| --- | --- | --- |

(10)

Creditorul indică, după caz, fie:

a)

„suma
  maximă
  disponibilă a împrumutului în raport cu valoarea bunului”,
  indicând
  ponderea creditelor în valoarea garanțiilor ipotecare. Acest raport trebuie însoțit de un exemplu în valoare absolută al sumei maxime care poate fi împrumutată pentru o anumită valoare a bunului
  ; fie

| b) | „valoarea minimă a bunului impusă de creditor pentru a acorda un împrumut în suma ilustrată.” |
| --- | --- |

b)

„valoarea minimă a bunului impusă de creditor pentru a acorda un împrumut în suma ilustrată.”

| (11) | În cazul în care creditul este un credit în mai multe părți (de exemplu, în mod simultan o parte cu rată fixă și o parte cu rată variabilă a dobânzii), acest lucru se reflectă în indicarea tipului de credit și se furnizează informațiile necesare pentru fiecare parte a creditului. |
| --- | --- |

(11)

În cazul în care creditul este un credit în mai multe părți (de exemplu, în mod simultan o parte cu rată fixă și o parte cu rată variabilă a dobânzii), acest lucru se reflectă în indicarea tipului de credit și se furnizează informațiile necesare pentru fiecare parte a creditului.

Secțiunea „4. Rata dobânzii
  și alte costuri
  ”

| (1) | Referirea la „rata dobânzii” corespunde ratei sau ratelor dobânzii. |
| --- | --- |

(1)

Referirea la „rata dobânzii” corespunde ratei sau ratelor dobânzii.

| (2) | Rata dobânzii se menționează ca valoare procentuală. În cazul în care rata dobânzii este variabilă și se bazează pe o rată de referință, creditorul poate indica rata dobânzii prin precizarea unei rate de referință și a unei valori procentuale a marjei creditorului. Cu toate acestea, creditorul indică valoarea ratei de referință care este valabilă în ziua emiterii FEIS.



  În cazul în care rata dobânzii este variabilă, informațiile includ de asemenea: (a) ipotezele utilizate pentru calcularea DAE;(b) în cazul în care este relevant, plafoanele și pragurile aplicabile și (c) un avertisment cu privire la faptul că variabilitatea ar putea afecta nivelul real al DAE. Pentru a atrage atenția consumatorului, mărimea caracterelor utilizate pentru avertizare este mai mare și iese în evidență din corpul principal al FEIS. Avertismentul se însoțește de un exemplu ilustrativ al DAE. În cazul în care există un plafon pentru rata dobânzii, exemplul presupune că rata dobânzii crește cu prima oportunitate posibilă la cel mai înalt nivel prevăzut în contractul de credit. În cazul în care nu există un plafon, exemplul ilustrează DAE la cea mai ridicată rată a dobânzii din ultimii cel puțin 20 de ani sau, în cazul în care datele utilizate pentru calcularea ratei dobânzii sunt disponibile pentru o perioadă mai scurtă de 20 de ani, din cea mai lungă perioadă pentru care sunt disponibile datele respective, pe baza valorii maxime a oricărei rate de referință externe utilizate în calcularea ratei dobânzii, după caz, sau pe baza valorii maxime a ratei de referință specificate de o autoritate competentă ori de ABE, în cazul în care creditorul nu utilizează o rată de referință externă. Aceste cerințe nu se aplică contractelor de credit pentru care rata dobânzii este fixă pentru o perioadă inițială de mai mulți ani și poate ulterior să fie fixă pentru o perioadă suplimentară, în urma negocierii dintre creditor și consumator. În cazul creditelor pentru care rata dobânzii este fixă pentru o perioadă inițială de mai mulți ani și poate ulterior să fie fixă pentru o perioadă suplimentară, în urma negocierii dintre creditor și consumator, informațiile includ un avertisment cu privire la faptul că DAE este calculată pe baza ratei dobânzii pentru perioada inițială. Avertismentul se însoțește de o altă DAE cu caracter ilustrativ, calculată în conformitate cu articolul 17 alineatul (4). În cazul în care creditele sunt credite cu mai multe părți (de exemplu, în mod simultan o parte cu rată fixă și o parte cu rată variabilă a dobânzii), se furnizează informații pentru fiecare parte a creditului. |
| --- | --- |

(2)

Rata dobânzii se menționează ca valoare procentuală. În cazul în care rata dobânzii este variabilă și se bazează pe o rată de referință, creditorul poate indica rata dobânzii prin precizarea unei rate de referință și a unei valori procentuale a marjei creditorului. Cu toate acestea, creditorul indică valoarea ratei de referință care este valabilă în ziua emiterii FEIS.

| (3) | În secțiunea privind „alte componente ale DAE” se listează toate celelalte costuri incluse în DAE, inclusiv costurile de achitat o singură dată, cum ar fi taxele de administrare, precum și costurile obișnuite, cum ar fi taxele de administrare anuale. Creditorul listează fiecare cost pe categorii (costurile de achitat o singură dată, costurile de achitat în mod regulat și incluse în rate, costurile care trebuie achitate în mod regulat dar nu sunt incluse în rate), indicând valoarea acestora, cui trebuie plătite și în ce moment. Aceasta nu trebuie să includă costurile suportate pentru încălcările obligațiilor contractuale. În cazul în care valoarea nu este cunoscută, creditorul furnizează o indicație cu privire la valoare dacă acest lucru este posibil sau, în cazul în care nu este posibil, modul în care se va calcula valoarea, specificând că valoarea furnizată este numai cu caracter indicativ. În cazul în care anumite costuri nu sunt incluse în DAE, deoarece nu sunt cunoscute creditorului, acest lucru se evidențiază.



  În cazul în care consumatorul a informat creditorul în legătură cu una sau mai multe componente ale creditului preferat, precum durata contractului de credit și suma totală a creditului, creditorul utilizează aceste componente, în măsura în care este posibil; în cazul în care un contract de credit prevede modalități de tragere diferite, cu costuri diferite sau cu rate ale dobânzii diferite, și creditorul folosește ipoteza din anexa I partea II, contractul indică faptul că aplicarea altor mecanisme de tragere pentru acest tip de contract de credit poate avea drept rezultat aplicarea unei DAE mai mari. În cazul în care condițiile pentru tragere sunt utilizate pentru calcularea DAE, creditorul evidențiază tarifele asociate altor mecanisme de tragere, care nu sunt în mod necesar aceleași utilizate la calcularea DAE. |
| --- | --- |

(3)

În secțiunea privind „alte componente ale DAE” se listează toate celelalte costuri incluse în DAE, inclusiv costurile de achitat o singură dată, cum ar fi taxele de administrare, precum și costurile obișnuite, cum ar fi taxele de administrare anuale. Creditorul listează fiecare cost pe categorii (costurile de achitat o singură dată, costurile de achitat în mod regulat și incluse în rate, costurile care trebuie achitate în mod regulat dar nu sunt incluse în rate), indicând valoarea acestora, cui trebuie plătite și în ce moment. Aceasta nu trebuie să includă costurile suportate pentru încălcările obligațiilor contractuale. În cazul în care valoarea nu este cunoscută, creditorul furnizează o indicație cu privire la valoare dacă acest lucru este posibil sau, în cazul în care nu este posibil, modul în care se va calcula valoarea, specificând că valoarea furnizată este numai cu caracter indicativ. În cazul în care anumite costuri nu sunt incluse în DAE, deoarece nu sunt cunoscute creditorului, acest lucru se evidențiază.

| (4) | În cazul în care se aplică o taxă pentru înregistrarea ipotecii sau a unei garanții comparabile, acest lucru se dezvăluie în această secțiune precizând valoarea, în cazul în care este cunoscută, sau, în cazul în care nu este posibil, baza utilizată pentru determinarea sumei. În cazul în care taxele sunt cunoscute și sunt incluse în DAE, existența și valoarea taxei se listează în rubrica „Costuri de achitat o singură dată”. În cazul în care taxele nu sunt cunoscute de către creditor și, prin urmare, nu sunt incluse în DAE, existența taxelor se menționează în mod clar în lista costurilor care nu sunt cunoscute de creditor. În ambele cazuri, se utilizează formularea standardizată din partea A în rubrica corespunzătoare. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care se aplică o taxă pentru înregistrarea ipotecii sau a unei garanții comparabile, acest lucru se dezvăluie în această secțiune precizând valoarea, în cazul în care este cunoscută, sau, în cazul în care nu este posibil, baza utilizată pentru determinarea sumei. În cazul în care taxele sunt cunoscute și sunt incluse în DAE, existența și valoarea taxei se listează în rubrica „Costuri de achitat o singură dată”. În cazul în care taxele nu sunt cunoscute de către creditor și, prin urmare, nu sunt incluse în DAE, existența taxelor se menționează în mod clar în lista costurilor care nu sunt cunoscute de creditor. În ambele cazuri, se utilizează formularea standardizată din partea A în rubrica corespunzătoare.

Secțiunea „5. Numărul și frecvența plăților”

| (1) | În cazul în care plățile urmează să fie
  efectuate
  periodic, se indică frecvența acestora (de exemplu, lunar). În cazul în care frecvența plăților va fi neregulată, acest lucru trebuie explicat cu claritate consumatorului. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care plățile urmează să fie
  efectuate
  periodic, se indică frecvența acestora (de exemplu, lunar). În cazul în care frecvența plăților va fi neregulată, acest lucru trebuie explicat cu claritate consumatorului.

| (2) | Numărul plăților indicate acoperă întreaga durată a creditului. |
| --- | --- |

(2)

Numărul plăților indicate acoperă întreaga durată a creditului.

Secțiunea „6. Valoarea fiecărei rate”

| (1) | Moneda creditului
  și moneda ratelor
  se indică cu claritate. |
| --- | --- |

(1)

Moneda creditului
  și moneda ratelor
  se indică cu claritate.

| (2) | În cazul în care valoarea ratelor se poate schimba pe durata creditului, creditorul specifică perioada în care valoarea inițială a ratei va rămâne
  neschimbată
  și precizează când și cu ce frecvență se va modifica ulterior. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care valoarea ratelor se poate schimba pe durata creditului, creditorul specifică perioada în care valoarea inițială a ratei va rămâne
  neschimbată
  și precizează când și cu ce frecvență se va modifica ulterior.

| (3) | În cazul în care
  întregul credit sau o parte a acestuia este cu rambursare inițială numai a dobânzii, o declarație care indică în mod clar acest fapt se introduce și se evidențiază la sfârșitul prezentei secțiuni, utilizând formularea din partea A.



  Dacă există o cerință ca consumatorul să contracteze un produs de economisire legat, drept condiție pentru a primi un credit la care se plătește inițial doar dobânda, garantat printr-o ipotecă sau altă garanție comparabilă, se menționează de asemenea valoarea și frecvența plăților pentru acest produs. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care
  întregul credit sau o parte a acestuia este cu rambursare inițială numai a dobânzii, o declarație care indică în mod clar acest fapt se introduce și se evidențiază la sfârșitul prezentei secțiuni, utilizând formularea din partea A.

| (4) | În cazul în care rata dobânzii este variabilă, informațiile includ și o declarație care indică acest fapt, utilizând formularea din partea A și o ilustrare a sumei maxime a ratei. În cazul în care există un plafon, ilustrarea indică suma ratei în cazul în care rata dobânzii crește la nivelul plafonului. În cazul în care nu există un plafon, scenariul cel mai defavorabil ilustrează nivelul ratei pentru cea mai ridicată rată a dobânzii din ultimii 20 de ani sau, în cazul în care datele utilizate pentru calcularea ratei dobânzii sunt disponibile pentru o perioadă mai scurtă de 20 de ani, din cea mai lungă perioadă pentru care sunt disponibile datele respective, pe baza valorii maxime a oricărei rate de referință externe utilizate în calcularea ratei dobânzii, după caz, sau pe baza valorii maxime a ratei de referință specificate de o autoritate competentă ori de ABE, în cazul în care creditorul nu utilizează o rată de referință externă. Această cerință de a furniza un exemplu ilustrativ nu se aplică contractelor de credit pentru care rata dobânzii este fixă pentru o perioadă inițială de mai mulți ani și poate ulterior să fie fixă pentru o perioadă suplimentară, în urma negocierii dintre creditor și consumator. În cazul în care creditele sunt credite cu mai multe părți (de exemplu, în mod simultan o parte cu rată fixă și o parte cu rată variabilă a dobânzii), se oferă informații pentru fiecare parte a creditului și pentru total. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care rata dobânzii este variabilă, informațiile includ și o declarație care indică acest fapt, utilizând formularea din partea A și o ilustrare a sumei maxime a ratei. În cazul în care există un plafon, ilustrarea indică suma ratei în cazul în care rata dobânzii crește la nivelul plafonului. În cazul în care nu există un plafon, scenariul cel mai defavorabil ilustrează nivelul ratei pentru cea mai ridicată rată a dobânzii din ultimii 20 de ani sau, în cazul în care datele utilizate pentru calcularea ratei dobânzii sunt disponibile pentru o perioadă mai scurtă de 20 de ani, din cea mai lungă perioadă pentru care sunt disponibile datele respective, pe baza valorii maxime a oricărei rate de referință externe utilizate în calcularea ratei dobânzii, după caz, sau pe baza valorii maxime a ratei de referință specificate de o autoritate competentă ori de ABE, în cazul în care creditorul nu utilizează o rată de referință externă. Această cerință de a furniza un exemplu ilustrativ nu se aplică contractelor de credit pentru care rata dobânzii este fixă pentru o perioadă inițială de mai mulți ani și poate ulterior să fie fixă pentru o perioadă suplimentară, în urma negocierii dintre creditor și consumator. În cazul în care creditele sunt credite cu mai multe părți (de exemplu, în mod simultan o parte cu rată fixă și o parte cu rată variabilă a dobânzii), se oferă informații pentru fiecare parte a creditului și pentru total.

| (5) | (După caz) În cazul în care moneda creditului este diferită de moneda națională a consumatorului sau în cazul în care creditul este indexat la o monedă diferită de
  moneda națională a consumatorului, creditorul include exemple numerice care să arate cu claritate modul în care modificările cursului de schimb relevant pot afecta cuantumul ratelor,
  utilizând formularea din partea A. Respectivul exemplu se bazează pe o reducere de 20 % a valorii monedei naționale a consumatorului, însoțit de o declarație pusă în evidență care precizează că ratele ar putea înregistra o creștere superioară celei presupuse în acest exemplu. În cazul în care există un plafon care limitează acea creştere la mai puţin de 20 %, se furnizează în schimb suma maximă a plăților în moneda consumatorului și se omite declarația privind posibilitatea unor creșteri suplimentare. |
| --- | --- |

(5)

(După caz) În cazul în care moneda creditului este diferită de moneda națională a consumatorului sau în cazul în care creditul este indexat la o monedă diferită de
  moneda națională a consumatorului, creditorul include exemple numerice care să arate cu claritate modul în care modificările cursului de schimb relevant pot afecta cuantumul ratelor,
  utilizând formularea din partea A. Respectivul exemplu se bazează pe o reducere de 20 % a valorii monedei naționale a consumatorului, însoțit de o declarație pusă în evidență care precizează că ratele ar putea înregistra o creștere superioară celei presupuse în acest exemplu. În cazul în care există un plafon care limitează acea creştere la mai puţin de 20 %, se furnizează în schimb suma maximă a plăților în moneda consumatorului și se omite declarația privind posibilitatea unor creșteri suplimentare.

| (6) | În cazul în care creditul este integral sau parțial un credit cu rată variabilă a dobânzii și se aplică punctul 5, exemplul de la punctul 3 se furnizează pe baza sumei ratei menționate la punctul 1. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care creditul este integral sau parțial un credit cu rată variabilă a dobânzii și se aplică punctul 5, exemplul de la punctul 3 se furnizează pe baza sumei ratei menționate la punctul 1.

| (
  7
  ) | În cazul în care moneda utilizată pentru plata ratelor este diferită de moneda creditului
  sau în cazul în care cuantumul fiecărei rate exprimat în moneda națională a consumatorului depinde de valoarea corespunzătoare într-o monedă diferită, prezenta secțiune precizează data la care este calculat cursul de schimb aplicabil și fie cursul de schimb, fie baza utilizată pentru calculare, precum și frecvența ajustării acestora. După caz, precizarea respectivă
  include denumirea instituției care publică
  cursul
  de schimb. |
| --- | --- |

(
  7
  )

În cazul în care moneda utilizată pentru plata ratelor este diferită de moneda creditului
  sau în cazul în care cuantumul fiecărei rate exprimat în moneda națională a consumatorului depinde de valoarea corespunzătoare într-o monedă diferită, prezenta secțiune precizează data la care este calculat cursul de schimb aplicabil și fie cursul de schimb, fie baza utilizată pentru calculare, precum și frecvența ajustării acestora. După caz, precizarea respectivă
  include denumirea instituției care publică
  cursul
  de schimb.

| (8) | În cazul în care creditul este un credit cu dobândă amânată, pentru care dobânda datorată nu este achitată integral prin rate și se adaugă la cuantumul total al creditului care a rămas de rambursat, se explică: cum și când dobânda amânată se adaugă la credit ca sumă în numerar și care sunt implicațiile pentru consumator în ceea ce privește datoria rămasă. |
| --- | --- |

(8)

În cazul în care creditul este un credit cu dobândă amânată, pentru care dobânda datorată nu este achitată integral prin rate și se adaugă la cuantumul total al creditului care a rămas de rambursat, se explică: cum și când dobânda amânată se adaugă la credit ca sumă în numerar și care sunt implicațiile pentru consumator în ceea ce privește datoria rămasă.

Secțiunea „7. Tablou de rambursare ilustrativ”

| (1) | Prezenta secțiune se include în cazul în care creditul este un credit cu dobândă amânată, pentru care dobânda datorată nu se rambursează integral prin rate și se adaugă la cuantumul total al creditului rămas de rambursat sau în cazul în care rata dobânzii este fixă pe durata contractului de credit. Statele membre pot prevedea că tabloul de amortizare ilustrativ este obligatoriu în alte cazuri.



  În cazul în care consumatorul are dreptul de a primi un tablou de amortizare revizuit, acest lucru se indică, împreună cu condițiile în care consumatorul beneficiază de dreptul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Prezenta secțiune se include în cazul în care creditul este un credit cu dobândă amânată, pentru care dobânda datorată nu se rambursează integral prin rate și se adaugă la cuantumul total al creditului rămas de rambursat sau în cazul în care rata dobânzii este fixă pe durata contractului de credit. Statele membre pot prevedea că tabloul de amortizare ilustrativ este obligatoriu în alte cazuri.

| (2) | Statele membre pot impune ca, în cazul în care rata
  dobânzii poate varia pe
  durata
  creditului, creditorul să indice perioada în care această rată inițială va rămâne
  neschimbată
  . |
| --- | --- |

(2)

Statele membre pot impune ca, în cazul în care rata
  dobânzii poate varia pe
  durata
  creditului, creditorul să indice perioada în care această rată inițială va rămâne
  neschimbată
  .

| (3) | Tabloul care trebuie inclus în această secțiune conține următoarele coloane: „
  calendar
  de rambursare”
  (de exemplu, luna 1, luna 2, luna 3)
  , „valoarea ratei”, „dobânda plătibilă per rată”, „alte costuri incluse în rată” (după caz), „capital rambursat per rată” și „capital rămas de rambursat după fiecare rată”. |
| --- | --- |

(3)

Tabloul care trebuie inclus în această secțiune conține următoarele coloane: „
  calendar
  de rambursare”
  (de exemplu, luna 1, luna 2, luna 3)
  , „valoarea ratei”, „dobânda plătibilă per rată”, „alte costuri incluse în rată” (după caz), „capital rambursat per rată” și „capital rămas de rambursat după fiecare rată”.

| (4) | Pentru primul an de rambursare, informațiile se indică pentru fiecare rată, iar pentru fiecare coloană se indică un subtotal la sfârșitul acelui prim an. Pentru anii următori, detaliile pot fi furnizate la nivel anual. La sfârșitul tabloului se adaugă un rând pentru totalul general, care indică sumele totale pentru fiecare coloană.
  Costul
  total
  al creditului
  plătit de consumator (altfel spus, suma globală pentru coloana „valoarea ratei”) se evidențiază cu claritate și se prezintă ca atare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru primul an de rambursare, informațiile se indică pentru fiecare rată, iar pentru fiecare coloană se indică un subtotal la sfârșitul acelui prim an. Pentru anii următori, detaliile pot fi furnizate la nivel anual. La sfârșitul tabloului se adaugă un rând pentru totalul general, care indică sumele totale pentru fiecare coloană.
  Costul
  total
  al creditului
  plătit de consumator (altfel spus, suma globală pentru coloana „valoarea ratei”) se evidențiază cu claritate și se prezintă ca atare.

| (5) | Dacă rata dobânzii poate fi revizuită și valoarea ratei după fiecare revizuire nu este cunoscută, creditorul poate indica în tabloul de amortizare aceeași valoare a ratelor pentru întreaga durată a creditului. În acest caz, creditorul aduce acest lucru la cunoștința consumatorului, diferențiind vizual sumele care sunt cunoscute de cele ipotetice (de exemplu, utilizând caractere cu dimensiuni diferite, borduri sau umbre). În plus, se explică într-un text lizibil care sunt perioadele în care sumele indicate în tablou pot varia și din ce motive. |
| --- | --- |

(5)

Dacă rata dobânzii poate fi revizuită și valoarea ratei după fiecare revizuire nu este cunoscută, creditorul poate indica în tabloul de amortizare aceeași valoare a ratelor pentru întreaga durată a creditului. În acest caz, creditorul aduce acest lucru la cunoștința consumatorului, diferențiind vizual sumele care sunt cunoscute de cele ipotetice (de exemplu, utilizând caractere cu dimensiuni diferite, borduri sau umbre). În plus, se explică într-un text lizibil care sunt perioadele în care sumele indicate în tablou pot varia și din ce motive.

Secțiunea „8. Obligații suplimentare”

| (1) | Creditorul face trimitere în această secțiune la obligații, cum ar fi
  obligația
  de a asigura bunul, de a încheia o asigurare de viață,
  de a avea un salariu vărsat într-un cont deschis la creditor
  sau de a cumpăra orice alte produse sau servicii. Pentru fiecare obligație, creditorul specifică data până la care aceasta trebuie îndeplinită și față de cine există obligația respectivă. |
| --- | --- |

(1)

Creditorul face trimitere în această secțiune la obligații, cum ar fi
  obligația
  de a asigura bunul, de a încheia o asigurare de viață,
  de a avea un salariu vărsat într-un cont deschis la creditor
  sau de a cumpăra orice alte produse sau servicii. Pentru fiecare obligație, creditorul specifică data până la care aceasta trebuie îndeplinită și față de cine există obligația respectivă.

| (2) | Creditorul
  specifică
  de asemenea
  durata obligației, de exemplu până la sfârșitul contractului de credit. Pentru fiecare obligație, creditorul specifică eventualele costuri care nu sunt incluse în DAE, dar care trebuie achitate de consumator. |
| --- | --- |

(2)

Creditorul
  specifică
  de asemenea
  durata obligației, de exemplu până la sfârșitul contractului de credit. Pentru fiecare obligație, creditorul specifică eventualele costuri care nu sunt incluse în DAE, dar care trebuie achitate de consumator.

| (3) | Creditorul menționează dacă este obligatoriu pentru consumator să dețină vreun tip de servicii auxiliare pentru a obține creditul în condițiile enunțate și, în caz afirmativ, dacă consumatorul este obligat să le achiziționeze de la furnizorul preferat al creditorului sau dacă acestea pot fi contractate de la un furnizor la alegerea consumatorului. În cazul în care această posibilitate este condiționată de respectarea anumitor caracteristici minime de către serviciile auxiliare, caracteristicile respective trebuie descrise în prezenta secțiune.



  În cazul în care contractul de credit este grupat cu alte produse, creditorul menționează funcțiile principale ale produselor respective și precizează în mod clar dacă consumatorul are dreptul de a rezilia în mod separat contractul de credit și/sau produsele grupate, precum și condițiile și consecințele unei astfel de rezilieri și, după caz, potențialele consecințe ale rezilierii serviciilor auxiliare cerute în legătură cu contractul de credit. |
| --- | --- |

(3)

Creditorul menționează dacă este obligatoriu pentru consumator să dețină vreun tip de servicii auxiliare pentru a obține creditul în condițiile enunțate și, în caz afirmativ, dacă consumatorul este obligat să le achiziționeze de la furnizorul preferat al creditorului sau dacă acestea pot fi contractate de la un furnizor la alegerea consumatorului. În cazul în care această posibilitate este condiționată de respectarea anumitor caracteristici minime de către serviciile auxiliare, caracteristicile respective trebuie descrise în prezenta secțiune.

Secțiunea „9. Rambursare anticipată”

| (1) | Creditor
  ul
  indică eventualele condiții în care consumatorul poate
  rambursa creditul anticipat, în totalitate sau parțial. |
| --- | --- |

(1)

Creditor
  ul
  indică eventualele condiții în care consumatorul poate
  rambursa creditul anticipat, în totalitate sau parțial.

| (2) | În secțiunea cu privire la costurile de lichidare
  , creditorul atrage
  atenția
  consumatorului
  asupra eventualelor costuri de lichidare sau a altor costuri plătibile în cazul rambursării anticipate pentru a compensa creditorul și, în funcție de posibilitate, precizează
  cuantumul
  acestora.
  În cazul în care cuantumul
  compensației
  depinde de mai mulți factori, de exemplu de suma rambursată sau de rata dobânzii care prevalează la momentul rambursării anticipate, creditorul indică modul în care
  va fi calculată compensația și indică suma maximă la care s-ar putea ridica costul sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, un exemplu edificator
  pentru a-i ilustra consumatorului nivelul
  compensației
  în funcție de diverse scenarii posibile. |
| --- | --- |

(2)

În secțiunea cu privire la costurile de lichidare
  , creditorul atrage
  atenția
  consumatorului
  asupra eventualelor costuri de lichidare sau a altor costuri plătibile în cazul rambursării anticipate pentru a compensa creditorul și, în funcție de posibilitate, precizează
  cuantumul
  acestora.
  În cazul în care cuantumul
  compensației
  depinde de mai mulți factori, de exemplu de suma rambursată sau de rata dobânzii care prevalează la momentul rambursării anticipate, creditorul indică modul în care
  va fi calculată compensația și indică suma maximă la care s-ar putea ridica costul sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, un exemplu edificator
  pentru a-i ilustra consumatorului nivelul
  compensației
  în funcție de diverse scenarii posibile.

Secțiunea „10. Funcții flexibile”

| (1) | După caz, creditorul explică posibilitatea de a transfera creditul la un alt creditor sau la un alt bun imobil și condițiile în care se poate realiza aceasta. |
| --- | --- |

(1)

După caz, creditorul explică posibilitatea de a transfera creditul la un alt creditor sau la un alt bun imobil și condițiile în care se poate realiza aceasta.

| (2) | (După caz) Funcții suplimentare: Dacă produsul conține oricare dintre funcțiile enumerate la punctul 5, prezenta secțiune trebuie să enumere aceste funcții și să ofere o scurtă explicație privind: circumstanțele în care consumatorul poate utiliza funcția; eventualele condiții anexate funcției; dacă funcția care este parte a unui credit garantat printr-o ipotecă sau o garanție comparabilă înseamnă că un consumator își pierde orice protecții statutare sau alte protecții de obicei asociate cu funcția respectivă; societatea care furnizează funcția (dacă nu este chiar creditorul). |
| --- | --- |

(2)

(După caz) Funcții suplimentare: Dacă produsul conține oricare dintre funcțiile enumerate la punctul 5, prezenta secțiune trebuie să enumere aceste funcții și să ofere o scurtă explicație privind: circumstanțele în care consumatorul poate utiliza funcția; eventualele condiții anexate funcției; dacă funcția care este parte a unui credit garantat printr-o ipotecă sau o garanție comparabilă înseamnă că un consumator își pierde orice protecții statutare sau alte protecții de obicei asociate cu funcția respectivă; societatea care furnizează funcția (dacă nu este chiar creditorul).

| (3) | Dacă funcția conține un credit suplimentar, atunci prezenta secțiune trebuie să explice consumatorului: suma totală a creditului (incluzând creditul garantat prin ipotecă sau o garanție comparabilă); dacă creditul suplimentar este garantat sau nu; ratele relevante ale dobânzilor; și dacă creditul este reglementat sau nu. O astfel de sumă a creditului suplimentar fie este inclusă în evaluarea inițială a bonității, fie, în cazul în care nu este, prezenta secțiune precizează clar că disponibilitatea sumei suplimentare depinde de o evaluare suplimentară a capacității de rambursare a consumatorului. |
| --- | --- |

(3)

Dacă funcția conține un credit suplimentar, atunci prezenta secțiune trebuie să explice consumatorului: suma totală a creditului (incluzând creditul garantat prin ipotecă sau o garanție comparabilă); dacă creditul suplimentar este garantat sau nu; ratele relevante ale dobânzilor; și dacă creditul este reglementat sau nu. O astfel de sumă a creditului suplimentar fie este inclusă în evaluarea inițială a bonității, fie, în cazul în care nu este, prezenta secțiune precizează clar că disponibilitatea sumei suplimentare depinde de o evaluare suplimentară a capacității de rambursare a consumatorului.

| (4) | Dacă funcția implică un instrument pentru economii, trebuie să se explice rata relevantă a dobânzii. |
| --- | --- |

(4)

Dacă funcția implică un instrument pentru economii, trebuie să se explice rata relevantă a dobânzii.

| (5) | Funcțiile suplimentare posibile sunt: „plățile în exces/în minus” [plăți prin care se achită o sumă superioară sau inferioară ratei impuse în mod obișnuit de sistemul de amortizare]; „perioadele fără plăți” [perioade în care consumatorul nu trebuie să efectueze plăți]; „împrumutul din fonduri rambursate” [posibilitatea pe care o are consumatorul de a împrumuta din nou fonduri deja trase și rambursate]; „împrumutul suplimentar disponibil fără alte aprobări”; „împrumutul suplimentar garantat sau negarantat” [în conformitate cu punctul 3 de mai sus]; „cardul de credit”; „contul curent conex”; și „contul de economii conex”. |
| --- | --- |

(5)

Funcțiile suplimentare posibile sunt: „plățile în exces/în minus” [plăți prin care se achită o sumă superioară sau inferioară ratei impuse în mod obișnuit de sistemul de amortizare]; „perioadele fără plăți” [perioade în care consumatorul nu trebuie să efectueze plăți]; „împrumutul din fonduri rambursate” [posibilitatea pe care o are consumatorul de a împrumuta din nou fonduri deja trase și rambursate]; „împrumutul suplimentar disponibil fără alte aprobări”; „împrumutul suplimentar garantat sau negarantat” [în conformitate cu punctul 3 de mai sus]; „cardul de credit”; „contul curent conex”; și „contul de economii conex”.

| (6) | Creditorul poate include orice alte funcții oferite de creditor în cadrul contractului de credit și nemenționate în secțiunile anterioare. |
| --- | --- |

(6)

Creditorul poate include orice alte funcții oferite de creditor în cadrul contractului de credit și nemenționate în secțiunile anterioare.

Secțiunea „11.
  Alte drepturi
  ale
  împrumutatului
  ”

| (1) | Creditorul clarifică
  dreptul
  sau drepturile
  ,
  de exemplu
  de retragere,
  de reflecție și, după caz, alte drepturi existente, cum ar fi de transferabilitate (inclusiv de subrogare),
  specifică condițiile cărora dreptul
  sau drepturile
  respective le sunt supuse, procedura care trebuie urmată de consumator pentru a exercita dreptul
  sau drepturile respective
  , printre altele, adresa la care
  se
  trimite notificarea de retragere, precum și taxele corespunzătoare (după caz). |
| --- | --- |

(1)

Creditorul clarifică
  dreptul
  sau drepturile
  ,
  de exemplu
  de retragere,
  de reflecție și, după caz, alte drepturi existente, cum ar fi de transferabilitate (inclusiv de subrogare),
  specifică condițiile cărora dreptul
  sau drepturile
  respective le sunt supuse, procedura care trebuie urmată de consumator pentru a exercita dreptul
  sau drepturile respective
  , printre altele, adresa la care
  se
  trimite notificarea de retragere, precum și taxele corespunzătoare (după caz).

| (2) | În cazul în care se aplică o perioadă de reflecție sau un drept de retragere pentru consumator, acest lucru se menționează în mod clar. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care se aplică o perioadă de reflecție sau un drept de retragere pentru consumator, acest lucru se menționează în mod clar.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 din Directiva 2002/65/CE, atunci când tranzacția este oferită la distanță, consumatorul este informat cu privire la existența sau absența unui drept de retragere. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 din Directiva 2002/65/CE, atunci când tranzacția este oferită la distanță, consumatorul este informat cu privire la existența sau absența unui drept de retragere.

Secțiunea „12.
  Plângeri
  ”

| (1) | Prezenta secțiune indică punctul de contact intern [numele departamentului relevant] și un mijloc de contact în scopul depunerii unei plângeri [adresă fizică] sau [număr de telefon] sau [persoana de contact]: [informații de contact] și un link către procedura de plângere pe pagina relevantă a site-ului web sau o sursă de informații similară. |
| --- | --- |

(1)

Prezenta secțiune indică punctul de contact intern [numele departamentului relevant] și un mijloc de contact în scopul depunerii unei plângeri [adresă fizică] sau [număr de telefon] sau [persoana de contact]: [informații de contact] și un link către procedura de plângere pe pagina relevantă a site-ului web sau o sursă de informații similară.

| (2) | Aceasta indică de asemenea numele organismului extern competent pentru plângeri și reparații extrajudiciare și, în cazul în care utilizarea procedurii de plângere interne reprezintă o condiție prealabilă pentru accesul la organismul respectiv, indică de asemenea acest lucru utilizând formularea din partea A. |
| --- | --- |

(2)

Aceasta indică de asemenea numele organismului extern competent pentru plângeri și reparații extrajudiciare și, în cazul în care utilizarea procedurii de plângere interne reprezintă o condiție prealabilă pentru accesul la organismul respectiv, indică de asemenea acest lucru utilizând formularea din partea A.

| (3) | În cazul contractelor de credit încheiate cu un consumator care își are reședința într-un alt stat membru, creditorul face trimitere la existența FIN-NET (http://ec.europa.eu/internal_market/fin-net/). |
| --- | --- |

(3)

În cazul contractelor de credit încheiate cu un consumator care își are reședința într-un alt stat membru, creditorul face trimitere la existența FIN-NET (http://ec.europa.eu/internal_market/fin-net/).

Secțiunea „13.

Nerespectarea angajamentelor legate de credit:

consecințe pentru împrumutat”

| (1) | În cazul în care nerespectarea de către consumator a unei obligații legate de credit poate avea consecințe financiare sau juridice pentru acesta, creditorul descrie în prezenta secțiune diferitele cazuri
  principale
  (de exemplu, plată întârziată/neplată, nerespectarea obligațiilor prevăzute în secțiunea 8 „Obligații suplimentare”)
  și indică de unde se pot obține informații suplimentare
  . |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care nerespectarea de către consumator a unei obligații legate de credit poate avea consecințe financiare sau juridice pentru acesta, creditorul descrie în prezenta secțiune diferitele cazuri
  principale
  (de exemplu, plată întârziată/neplată, nerespectarea obligațiilor prevăzute în secțiunea 8 „Obligații suplimentare”)
  și indică de unde se pot obține informații suplimentare
  .

| (2) | Pentru fiecare dintre aceste cazuri, creditorul indică în termeni clari,
  ușor
  de înțeles, sancțiunile sau consecințele cărora acestea le pot da naștere. Trimiterile la consecințe grave
  se
  scot în evidență. |
| --- | --- |

(2)

Pentru fiecare dintre aceste cazuri, creditorul indică în termeni clari,
  ușor
  de înțeles, sancțiunile sau consecințele cărora acestea le pot da naștere. Trimiterile la consecințe grave
  se
  scot în evidență.

| (3) | În cazul în care bunul imobil utilizat pentru garantarea creditului ar putea fi returnat sau transferat către creditor, dacă consumatorul nu respectă obligațiile, prezenta secțiune include de asemenea o declarație care indică acest lucru utilizând formularea din partea A. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care bunul imobil utilizat pentru garantarea creditului ar putea fi returnat sau transferat către creditor, dacă consumatorul nu respectă obligațiile, prezenta secțiune include de asemenea o declarație care indică acest lucru utilizând formularea din partea A.

Secțiunea
  „14.
  Informații suplimentare”

| (1) | În
  cazul comercializării la distanță, prezenta secțiune include
  orice
  clauză care precizează legea aplicabilă contractului de credit și/sau instanța competentă. |
| --- | --- |

(1)

În
  cazul comercializării la distanță, prezenta secțiune include
  orice
  clauză care precizează legea aplicabilă contractului de credit și/sau instanța competentă.

| (2) | În cazul în care creditorul intenționează să comunice cu consumatorul pe durata contractului într-o limbă diferită de limba FEIS, se precizează acest fapt și se menționează limba de comunicare. Aceasta nu aduce atingere articolului 3 alineatul (1) punctul 3 litera (g) din Directiva 2002/65/CE. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care creditorul intenționează să comunice cu consumatorul pe durata contractului într-o limbă diferită de limba FEIS, se precizează acest fapt și se menționează limba de comunicare. Aceasta nu aduce atingere articolului 3 alineatul (1) punctul 3 litera (g) din Directiva 2002/65/CE.

| (3) | Creditorul sau intermediarul de credite precizează dreptul consumatorului de a primi sau de a i se oferi, după caz, o copie a proiectului de contract de credit, cel puțin odată ce s-a făcut o ofertă fermă pentru creditor. |
| --- | --- |

(3)

Creditorul sau intermediarul de credite precizează dreptul consumatorului de a primi sau de a i se oferi, după caz, o copie a proiectului de contract de credit, cel puțin odată ce s-a făcut o ofertă fermă pentru creditor.

Secțiunea
  „15
  .
  Supraveghetor”

| (1) | Se precizează autoritatea competentă sau autoritățile competente pentru supravegherea etapei precontractuale a împrumutului. |
| --- | --- |

(1)

Se precizează autoritatea competentă sau autoritățile competente pentru supravegherea etapei precontractuale a împrumutului.

ANEXA III

Cerințele minime în materie de cunoștințe și competență

| 1. | Cerințele minime în materie de cunoștințe și competență pentru personalul creditorilor, al intermediarilor de credite și al reprezentanților desemnați, menționat la articolul 9, și pentru persoanele implicate în gestionarea intermediarilor de credite sau a reprezentanților desemnați, menționate la articolul 29 alineatul (2) litera (c) și la articolul 31 alineatul (2), trebuie să includă cel puțin:









  (a) | cunoștințe corespunzătoare cu privire la produsele de credit în sensul articolului 3 și la serviciile auxiliare oferite în mod obișnuit cu acestea; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

cunoștințe corespunzătoare cu privire la produsele de credit în sensul articolului 3 și la serviciile auxiliare oferite în mod obișnuit cu acestea;

| (b) | cunoștințe adecvate privind legislația din domeniul contractelor de credit pentru consumatori, inclusiv din domeniul protecției consumatorilor; |
| --- | --- |

(b)

cunoștințe adecvate privind legislația din domeniul contractelor de credit pentru consumatori, inclusiv din domeniul protecției consumatorilor;

| (c) | cunoștințe corespunzătoare cu privire la procesul de achiziționare de bunuri imobile și înțelegerea acestuia; |
| --- | --- |

(c)

cunoștințe corespunzătoare cu privire la procesul de achiziționare de bunuri imobile și înțelegerea acestuia;

| (d) | cunoștințe corespunzătoare cu privire la evaluarea garanțiilor; |
| --- | --- |

(d)

cunoștințe corespunzătoare cu privire la evaluarea garanțiilor;

| (e) | cunoștințe corespunzătoare cu privire la organizarea și funcționarea registrelor funciare; |
| --- | --- |

(e)

cunoștințe corespunzătoare cu privire la organizarea și funcționarea registrelor funciare;

| (f) | cunoștințe corespunzătoare cu privire la piața din statul membru relevant; |
| --- | --- |

(f)

cunoștințe corespunzătoare cu privire la piața din statul membru relevant;

| (g) | cunoștințe corespunzătoare cu privire la standardele de etică în afaceri; |
| --- | --- |

(g)

cunoștințe corespunzătoare cu privire la standardele de etică în afaceri;

| (h) | cunoștințe corespunzătoare cu privire la procesul de evaluare a bonității consumatorilor sau, după caz, competență în evaluarea bonității consumatorilor; |
| --- | --- |

(h)

cunoștințe corespunzătoare cu privire la procesul de evaluare a bonității consumatorilor sau, după caz, competență în evaluarea bonității consumatorilor;

| (i) | un nivel corespunzător de competență în domeniile financiar și economic. |
| --- | --- |

(i)

un nivel corespunzător de competență în domeniile financiar și economic.

| 2. | La stabilirea cerințelor minime în materie de cunoștințe și competență, statele membre pot diferenția între nivelurile și tipurile de cerințe aplicabile personalului creditorilor, al intermediarilor de credite sau al reprezentanților desemnați, precum și conducerii intermediarilor de credite sau reprezentanților desemnați. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Statele membre stabilesc nivelul corespunzător de cunoștințe și competență pe baza:









  (a) | calificărilor profesionale, de exemplu, diplome, certificate, formări profesionale, teste de competență sau |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

calificărilor profesionale, de exemplu, diplome, certificate, formări profesionale, teste de competență sau

| (b) | experienței profesionale, care poate fi definită ca un număr minim de ani de muncă în domenii ce țin de elaborarea, distribuirea sau intermedierea de produse de credit.



  După ...

   (*)

  , stabilirea nivelului de cunoștințe și competențe corespunzătoare nu se bazează exclusiv pe metodele enumerate la primul paragraf litera (b). |
| --- | --- |

(b)

experienței profesionale, care poate fi definită ca un număr minim de ani de muncă în domenii ce țin de elaborarea, distribuirea sau intermedierea de produse de credit.

---

(*)  
  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/360 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/360

---

P7_TA(2013)0342

Utilizările abuzive ale informaţiilor privilegiate şi manipulările pieţei (abuzul de piaţă) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (abuzul de piață) (COM(2011)0651 – C7-0360/2011 – 2011/0295(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0651) și propunerea modificată a Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0421), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0651) și propunerea modificată a Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0421),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0360/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0360/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 22 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 22 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 26 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 26 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0347/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0347/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 161, 7.6.2012, p. 3.

(2)  JO C 181, 21.6.2012, p. 64.

---

P7_TC1-COD(2011)0295

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 596/2014.)

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/361 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/361

---

P7_TA(2013)0343

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound (COM(2012)0591 – C7-0332/2012 – 2012/0285(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0591), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0591),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0332/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0332/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0259/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0259/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 44, 15.2.2013, p. 157.

---

P7_TC1-COD(2012)0285

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului (3) conferă Comisiei competențe în vederea aplicării anumitor dispoziții ale regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului (3) conferă Comisiei competențe în vederea aplicării anumitor dispoziții ale regulamentului respectiv.

| (2) | În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesar ca acele competențele conferite Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 să fie aliniate la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesar ca acele competențele conferite Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 să fie aliniate la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (3) | Este necesar să se confere Comisiei competențe de executare pentru asigurarea unor condiții uniforme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 în ceea ce privește măsurile luate de statele membre aplicabile numai navelor de pescuit care le arborează pavilionul. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se confere Comisiei competențe de executare pentru asigurarea unor condiții uniforme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 în ceea ce privește măsurile luate de statele membre aplicabile numai navelor de pescuit care le arborează pavilionul.

| (4) | Competența de a adopta norme detaliate pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 nu mai este necesară. Prin urmare, dispozițiile care conferă această competență ar trebui eliminate. |
| --- | --- |

(4)

Competența de a adopta norme detaliate pentru aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 nu mai este necesară. Prin urmare, dispozițiile care conferă această competență ar trebui eliminate.

| (5) | Este necesar să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a modifica normele referitoare la construcția anumitor unelte. Aceste modificări ar trebui să reflecte schimbările produse în ceea ce privește selectivitatea activităților de pescuit, noile cunoștințe tehnice legate de materialele din care sunt realizate uneltele sau modificările privind greementul uneltelor susceptibile să îmbunătățească selectivitatea acestora. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a modifica normele referitoare la construcția anumitor unelte. Aceste modificări ar trebui să reflecte schimbările produse în ceea ce privește selectivitatea activităților de pescuit, noile cunoștințe tehnice legate de materialele din care sunt realizate uneltele sau modificările privind greementul uneltelor susceptibile să îmbunătățească selectivitatea acestora.

| (6) | Este deosebit de important ca, pe parcursul lucrărilor pregătitoare pentru adoptarea actelor delegate, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(6)

Este deosebit de important ca, pe parcursul lucrărilor pregătitoare pentru adoptarea actelor delegate, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 26, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   În cazul în care concluzionează că măsurile nu respectă condițiile stabilite la alineatul (1), Comisia adoptă o decizie

  un act
  de punere în aplicare prin care cere statului membru să le retragă sau să le modifice”. [AM 1] |
| --- | --- |

1.

La articolul 26, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În cazul în care concluzionează că măsurile nu respectă condițiile stabilite la alineatul (1), Comisia adoptă o decizie

  un act
  de punere în aplicare prin care cere statului membru să le retragă sau să le modifice”. [AM 1]

| 2. | Articolul 28 se elimină. |
| --- | --- |

2.

Articolul 28 se elimină.

| 3. | Articolul 29 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 29
  Modificarea apendicelor 1 și 2 de la anexa II
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29a pentru a modifica sau completa apendicele 1 și 2 de la anexa II prin adaptarea specificațiilor uneltelor:






  (a) | la modificările selectivității; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 29 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 29

Modificarea apendicelor 1 și 2 de la anexa II

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 29a pentru a modifica sau completa apendicele 1 și 2 de la anexa II prin adaptarea specificațiilor uneltelor:

(a)

la modificările selectivității;

| (b) | la îmbunătățirea cunoștințelor tehnice asupra noilor materiale din care sunt realizate uneltele; |
| --- | --- |

(b)

la îmbunătățirea cunoștințelor tehnice asupra noilor materiale din care sunt realizate uneltele;

| (c) | la modificările legate de greementul uneltelor care îmbunătățesc selectivitatea acestora”. |
| --- | --- |

(c)

la modificările legate de greementul uneltelor care îmbunătățesc selectivitatea acestora”.

| 4. | Se inserează următorul articol:
  „Articolul 29a
  Exercitarea delegării
  (1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în condițiile prevăzute în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competențe menționată

  Competența de a adopta actele delegate menționate
  la articolul 29 se conferă
  Comisiei
  pentru o perioadă de
  trei ani de la ...

   (*)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se reînnoiește tacit pentru perioade de
  timp nedeterminată

  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de reînnoiri cel târziu cu trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade
  . [AM 2]

  (3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 29 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în cuprinsul său. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în cuprinsul său. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 29 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la data la care le-a fost notificat actul respectiv sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului”.

  (*)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  " |
| --- | --- |

4.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 29a

Exercitarea delegării

(1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe menționată

  Competența de a adopta actele delegate menționate
  la articolul 29 se conferă
  Comisiei
  pentru o perioadă de
  trei ani de la ...

   (*)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se reînnoiește tacit pentru perioade de
  timp nedeterminată

  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de reînnoiri cel târziu cu trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade
  . [AM 2]

(3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 29 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în cuprinsul său. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în cuprinsul său. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 29 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la data la care le-a fost notificat actul respectiv sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului”.

(*)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

| 4a. | Se inserează următorul articol:




  „Articolul 31a




  Evaluare și examinare globală




  Până la ...

   (**)

  , Comisia examinează eficiența măsurilor prevăzute în prezentul regulament și, dacă este cazul, prezintă o propunere legislativă Parlamentului European și Consiliului de modificare a prezentului regulament pentru a garanta compatibilitatea acestuia cu Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului.

   (4)


  [AM 3]


  (**)  
  Un an de la intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. .../2013 (privind politica comună în domeniul pescuitului) (a se vedea documentul 2011/0195(COD)).
  "


  (4)  
  Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului din ... privind politica comună în domeniul pescuitului (JO L ...).

   ()”"


  ()  
  Nota de subsol cu referinţa la documentul 2011/0195(COD). |
| --- | --- |

4a.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 31a

Evaluare și examinare globală

Până la ...

   (**)

  , Comisia examinează eficiența măsurilor prevăzute în prezentul regulament și, dacă este cazul, prezintă o propunere legislativă Parlamentului European și Consiliului de modificare a prezentului regulament pentru a garanta compatibilitatea acestuia cu Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului.

   (4)

[AM 3]

(**)  
  Un an de la intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. .../2013 (privind politica comună în domeniul pescuitului) (a se vedea documentul 2011/0195(COD)).
  "

(4)  
  Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European şi al Consiliului din ... privind politica comună în domeniul pescuitului (JO L ...).

   ()”"

()  
  Nota de subsol cu referinţa la documentul 2011/0195(COD).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 44, 15.2.2013, p. 157.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 10 septembrie 2013.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (JO L 349, 31.12.2005, p. 1).

3

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/364 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/364

---

P7_TA(2013)0349

Numirea lui Luigi Berlinguer în comitetul creat în temeiul articolului 255 din TFUE

Decizia Parlamentului European din 10 septembrie 2013 prin care se propune numirea lui Luigi Berlinguer în cadrul comitetului instituit în conformitate cu articolul 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2013/2161(INS))

(2016/C 093/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 255 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 255 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 107 a din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 107 a din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Luigi Berlinguer întrunește condițiile prevăzute la articolul 255 al doilea paragraf din TFUE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Luigi Berlinguer întrunește condițiile prevăzute la articolul 255 al doilea paragraf din TFUE,

| 1. | propune ca Luigi Berlinguer să fie numit în cadrul comitetului; |
| --- | --- |

1.

propune ca Luigi Berlinguer să fie numit în cadrul comitetului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Președintelui Curții de Justiție. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Președintelui Curții de Justiție.

---

Miercuri, 11 septembrie 2013

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/365 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/365

---

P7_TA(2013)0352

Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 – Creşterea previziunilor privind celelalte venituri provenite din amenzi şi sancţiuni – Majorarea creditelor de plată

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11693/2013 – C7-0245/2013 – 2013/2056(BUD))

(2016/C 093/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere declarațiile comune privind creditele de plată pe 2012 și 2013 semnate de Parlament, Consiliu și Comisie în decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune privind creditele de plată pe 2012 și 2013 semnate de Parlament, Consiliu și Comisie în decembrie 2012,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013, prezentat de Comisie la 27 martie 2013 (COM(2013)0183), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013, prezentat de Comisie la 27 martie 2013 (COM(2013)0183),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 adoptată de Consiliu la 9 iulie 2013 (11693/2013 – C7-0245/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 adoptată de Consiliu la 9 iulie 2013 (11693/2013 – C7-0245/2013),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7-8 februarie privind cadrul financiar multianual (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7-8 februarie privind cadrul financiar multianual (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (6),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0287/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0287/2013),

| A. | întrucât în proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013, care vizează bugetul general pe 2013, se propune atât majorarea cu 290 milioane EUR a previziunilor privind veniturile, sumă provenită din amenzi și penalități, cât și majorarea creditelor de plată cu 11,2 miliarde EUR în ansamblu la rubricile 1a, 1b, 2, 3a, 3b și 4 din cadrul financiar multianual (CFM) cu scopul de a onora plățile ce se impun până la sfârșitul exercițiului, acoperind obligațiile care provin din angajamente trecute și prezente; |
| --- | --- |

A.

întrucât în proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013, care vizează bugetul general pe 2013, se propune atât majorarea cu 290 milioane EUR a previziunilor privind veniturile, sumă provenită din amenzi și penalități, cât și majorarea creditelor de plată cu 11,2 miliarde EUR în ansamblu la rubricile 1a, 1b, 2, 3a, 3b și 4 din cadrul financiar multianual (CFM) cu scopul de a onora plățile ce se impun până la sfârșitul exercițiului, acoperind obligațiile care provin din angajamente trecute și prezente;

| B. | întrucât suma de 16,2 miliarde EUR, reprezentând ansamblul cererilor de plată aferente politicii de coeziune (2007-2013) care se aflau în așteptare la sfârșitul anului 2012, a trebuit reportată în 2013; întrucât acest lucru a avut ca rezultat reducerea nivelului creditelor de plată disponibile în bugetul pe 2013 pentru acoperirea nevoilor de plată din acest exercițiu; |
| --- | --- |

B.

întrucât suma de 16,2 miliarde EUR, reprezentând ansamblul cererilor de plată aferente politicii de coeziune (2007-2013) care se aflau în așteptare la sfârșitul anului 2012, a trebuit reportată în 2013; întrucât acest lucru a avut ca rezultat reducerea nivelului creditelor de plată disponibile în bugetul pe 2013 pentru acoperirea nevoilor de plată din acest exercițiu;

| C. | întrucât, în cuprinsul unei declarații comune semnate în decembrie 2012, Parlamentul, Consiliul și Comisia s-au angajat să onoreze la începutul anului 2013, prin intermediul unui buget rectificativ, toate cererile de plată pe 2012 rămase neachitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în cuprinsul unei declarații comune semnate în decembrie 2012, Parlamentul, Consiliul și Comisia s-au angajat să onoreze la începutul anului 2013, prin intermediul unui buget rectificativ, toate cererile de plată pe 2012 rămase neachitate;

| D. | întrucât acordul politic la cel mai înalt nivel la care au ajuns Parlamentul, Președinția Consiliului și Comisia la data de 27 iunie 2013 cu privire la CFM 2014-2020 includea un angajament politic din partea Consiliului de a lua toate măsurile necesare pentru a asigura onorarea deplină a tuturor obligațiilor Uniunii aferente exercițiului 2013, de a adopta oficial proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 referitor la o sumă de 7,3 miliarde EUR, precum și de a adopta fără întârziere încă un proiect de buget rectificativ, care să fie propus de Comisie la începutul toamnei, pentru a se evita un eventual deficit de credite justificate de plată; |
| --- | --- |

D.

întrucât acordul politic la cel mai înalt nivel la care au ajuns Parlamentul, Președinția Consiliului și Comisia la data de 27 iunie 2013 cu privire la CFM 2014-2020 includea un angajament politic din partea Consiliului de a lua toate măsurile necesare pentru a asigura onorarea deplină a tuturor obligațiilor Uniunii aferente exercițiului 2013, de a adopta oficial proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 referitor la o sumă de 7,3 miliarde EUR, precum și de a adopta fără întârziere încă un proiect de buget rectificativ, care să fie propus de Comisie la începutul toamnei, pentru a se evita un eventual deficit de credite justificate de plată;

| E. | întrucât, la 9 iulie 2013, Consiliul și-a adoptat poziția în mod oficial cu privire la proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 referitor la o sumă de 7,3 miliarde EUR care va acoperi nevoile de plată restante de la rubricile 1a, 1b, 2, 3a, 3b și 4; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 9 iulie 2013, Consiliul și-a adoptat poziția în mod oficial cu privire la proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 referitor la o sumă de 7,3 miliarde EUR care va acoperi nevoile de plată restante de la rubricile 1a, 1b, 2, 3a, 3b și 4;

| F. | întrucât Parlamentul, în Rezoluția sa din 3 iulie 2013, leagă adoptarea de către Consiliu a noului proiect de buget rectificativ la începutul toamnei de adoptarea Regulamentului privind CFM sau a bugetului 2014, |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul, în Rezoluția sa din 3 iulie 2013, leagă adoptarea de către Consiliu a noului proiect de buget rectificativ la începutul toamnei de adoptarea Regulamentului privind CFM sau a bugetului 2014,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv, care este conformă cu acordul politic la care s-a ajuns pe parcursul negocierilor privind CFM 2014-2020; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv, care este conformă cu acordul politic la care s-a ajuns pe parcursul negocierilor privind CFM 2014-2020;

| 2. | este conștient de faptul că majorarea globală cu 11,2 miliarde EUR a fost propusă inițial de Comisie la acest nivel pentru a nu se modifica plafonul de plăți din CFM prevăzut pentru 2013, evitându-se astfel revizuirea CFM în curs; este îngrijorat totuși că această sumă ar putea să nu acopere toate cererile de plată depuse până la sfârșitul anului 2013; reamintește, în special, că cea mai mare parte a facturilor din cadrul rubricii 1b sunt prezentate în mod tradițional de statele membre la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar pentru a evita eventuale dezangajări cauzate de aplicarea regulilor n+2 și n+3; |
| --- | --- |

2.

este conștient de faptul că majorarea globală cu 11,2 miliarde EUR a fost propusă inițial de Comisie la acest nivel pentru a nu se modifica plafonul de plăți din CFM prevăzut pentru 2013, evitându-se astfel revizuirea CFM în curs; este îngrijorat totuși că această sumă ar putea să nu acopere toate cererile de plată depuse până la sfârșitul anului 2013; reamintește, în special, că cea mai mare parte a facturilor din cadrul rubricii 1b sunt prezentate în mod tradițional de statele membre la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar pentru a evita eventuale dezangajări cauzate de aplicarea regulilor n+2 și n+3;

| 3. | subliniază că declarațiile comune din decembrie 2012 fac parte integrantă din acordul privind bugetul 2013 și reprezintă un angajament oficial din partea celor trei instituții, care trebuie respectat în totalitate ca semn al încrederii reciproce și al unei cooperări loiale; este conștient totuși de constrângerile financiare la care sunt supuse statele membre și acceptă, așadar, acoperirea în două etape consecutive a nevoilor restante în ceea ce privește plățile până la sfârșitul anului 2013 (11,2 miliarde EUR conform estimărilor Comisiei); |
| --- | --- |

3.

subliniază că declarațiile comune din decembrie 2012 fac parte integrantă din acordul privind bugetul 2013 și reprezintă un angajament oficial din partea celor trei instituții, care trebuie respectat în totalitate ca semn al încrederii reciproce și al unei cooperări loiale; este conștient totuși de constrângerile financiare la care sunt supuse statele membre și acceptă, așadar, acoperirea în două etape consecutive a nevoilor restante în ceea ce privește plățile până la sfârșitul anului 2013 (11,2 miliarde EUR conform estimărilor Comisiei);

| 4. | reamintește Consiliului de angajamentul oficial pe care și l-a asumat ca parte a acordului politic privind CFM 2014-2020 la solicitarea explicită a Parlamentului pentru a garanta și acoperirea celei de a doua tranșe de plăți restante care va garanta soluționarea problemei acestor plăți înainte de începutul noului CFM; îndeamnă Comisia să prezinte la începutul toamnei încă un proiect de buget rectificativ care să vizeze exclusiv această chestiune; |
| --- | --- |

4.

reamintește Consiliului de angajamentul oficial pe care și l-a asumat ca parte a acordului politic privind CFM 2014-2020 la solicitarea explicită a Parlamentului pentru a garanta și acoperirea celei de a doua tranșe de plăți restante care va garanta soluționarea problemei acestor plăți înainte de începutul noului CFM; îndeamnă Comisia să prezinte la începutul toamnei încă un proiect de buget rectificativ care să vizeze exclusiv această chestiune;

| 5. | își reiterează poziția formulată în Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind CFM 2014-2020, potrivit căreia Parlamentul nu își va da aprobarea pentru Regulamentul privind CFM și nu va adopta bugetul 2014 până când Consiliul nu va adopta integral acest nou buget rectificativ, care să acopere deficitul rămas de credite de plată din 2013 identificat de Comisie; |
| --- | --- |

5.

își reiterează poziția formulată în Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind CFM 2014-2020, potrivit căreia Parlamentul nu își va da aprobarea pentru Regulamentul privind CFM și nu va adopta bugetul 2014 până când Consiliul nu va adopta integral acest nou buget rectificativ, care să acopere deficitul rămas de credite de plată din 2013 identificat de Comisie;

| 6. | consideră că suma de 11,2 miliarde EUR reprezintă minimumul absolut pentru acoperirea nevoilor efective până la sfârșitul anului 2013; solicită celor trei instituții să găsească o soluție concretă, cu caracter obligatoriu, în cazul în care sumele suplimentare propuse în cele două tranșe din proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 se dovedesc insuficiente pentru a preveni definitiv orice reportări de plăți în următorul CFM; |
| --- | --- |

6.

consideră că suma de 11,2 miliarde EUR reprezintă minimumul absolut pentru acoperirea nevoilor efective până la sfârșitul anului 2013; solicită celor trei instituții să găsească o soluție concretă, cu caracter obligatoriu, în cazul în care sumele suplimentare propuse în cele două tranșe din proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 se dovedesc insuficiente pentru a preveni definitiv orice reportări de plăți în următorul CFM;

| 7. | consideră că Comisia este singura instituție în măsură să prezinte autorității bugetare date exacte privind nevoile de plată preconizate bazate pe cererile din partea statelor membre pentru exercițiul n și estimările corespunzătoare pentru exercițiul n+1; subliniază că Consiliul nu dispune de nicio bază obiectivă pentru a pune la îndoială cifrele prezentate de Comisie, care se bazează pe date agregate din 27 de state membre; reamintește că fiecare stat membru este responsabil exclusiv pentru propriile date, acestea fiind, așadar, singurele cifre pe care le poate contesta; |
| --- | --- |

7.

consideră că Comisia este singura instituție în măsură să prezinte autorității bugetare date exacte privind nevoile de plată preconizate bazate pe cererile din partea statelor membre pentru exercițiul n și estimările corespunzătoare pentru exercițiul n+1; subliniază că Consiliul nu dispune de nicio bază obiectivă pentru a pune la îndoială cifrele prezentate de Comisie, care se bazează pe date agregate din 27 de state membre; reamintește că fiecare stat membru este responsabil exclusiv pentru propriile date, acestea fiind, așadar, singurele cifre pe care le poate contesta;

| 8. | reamintește că adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 3/2013 va reduce cota din VNB care reprezintă contribuția statelor membre la bugetul Uniunii și, prin urmare, va compensa parțial contribuția statelor membre la bugetul rectificativ nr. 2/2013; subliniază, așadar, că cele două dosare fac obiectul unui calendar de adoptare comun, deoarece sunt strâns legate din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

8.

reamintește că adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 3/2013 va reduce cota din VNB care reprezintă contribuția statelor membre la bugetul Uniunii și, prin urmare, va compensa parțial contribuția statelor membre la bugetul rectificativ nr. 2/2013; subliniază, așadar, că cele două dosare fac obiectul unui calendar de adoptare comun, deoarece sunt strâns legate din punct de vedere politic;

| 9. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013; |
| --- | --- |

9.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0078.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0304.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/367 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/367

---

P7_TA(2013)0353

Proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013 – Excedentul rezultat în urma execuției bugetului aferent exercițiului financiar 2012

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11694/2013 – C7-0246/2013 – 2013/2070(BUD))

(2016/C 093/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 18, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 18,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013, prezentat de Comisie la 15 aprilie 2013 (COM(2013)0224), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013, prezentat de Comisie la 15 aprilie 2013 (COM(2013)0224),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013, adoptată de Consiliu la 9 iulie 2013 (11694/2013 – C7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013, adoptată de Consiliu la 9 iulie 2013 (11694/2013 – C7-0246/2013),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0284/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0284/2013),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2013 a excedentului din exercițiul financiar 2012, care se ridică la 1 023,3 milioane EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2013 a excedentului din exercițiul financiar 2012, care se ridică la 1 023,3 milioane EUR;

| B. | întrucât componentele principale ale excedentului respectiv sunt o subutilizare a cheltuielilor de 244,3 milioane EUR, un sold pozitiv al veniturilor de peste 719,1 milioane EUR și un sold pozitiv de 59,9 milioane EUR rezultat din diferențe de curs valutar; |
| --- | --- |

B.

întrucât componentele principale ale excedentului respectiv sunt o subutilizare a cheltuielilor de 244,3 milioane EUR, un sold pozitiv al veniturilor de peste 719,1 milioane EUR și un sold pozitiv de 59,9 milioane EUR rezultat din diferențe de curs valutar;

| C. | întrucât, în ceea ce privește veniturile, creșterea provine în special din restituiri și din contribuții legate de acordurile și programele Uniunii (350 milioane EUR), din creșterea resurselor proprii colectate efectiv față de cele înscrise în buget (231 milioane EUR) și din amenzi și dobânzi la plățile efectuate cu întârziere (159 milioane EUR); |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ceea ce privește veniturile, creșterea provine în special din restituiri și din contribuții legate de acordurile și programele Uniunii (350 milioane EUR), din creșterea resurselor proprii colectate efectiv față de cele înscrise în buget (231 milioane EUR) și din amenzi și dobânzi la plățile efectuate cu întârziere (159 milioane EUR);

| D. | întrucât subutilizarea cheltuielilor se ridică la 244 milioane EUR, din care 168 milioane EUR față de creditele din bugetul pe 2012 și 76 milioane EUR față de reportările din 2011, |
| --- | --- |

D.

întrucât subutilizarea cheltuielilor se ridică la 244 milioane EUR, din care 168 milioane EUR față de creditele din bugetul pe 2012 și 76 milioane EUR față de reportările din 2011,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2012, cu suma de 1 023,3 milioane EUR, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul financiar și cu poziția Consiliului în acest sens; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2012, cu suma de 1 023,3 milioane EUR, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul financiar și cu poziția Consiliului în acest sens;

| 2. | reamintește faptul că adoptarea acestui proiect de buget rectificativ va reduce cota din VNB reprezentând contribuția statelor membre la bugetul Uniunii și, prin urmare, va compensa parțial contribuția statelor membre la finanțarea bugetului rectificativ nr. 2/2013; subliniază, așadar, că cele două dosare fac obiectul unui calendar de adoptare comun, deoarece sunt strâns legate din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

2.

reamintește faptul că adoptarea acestui proiect de buget rectificativ va reduce cota din VNB reprezentând contribuția statelor membre la bugetul Uniunii și, prin urmare, va compensa parțial contribuția statelor membre la finanțarea bugetului rectificativ nr. 2/2013; subliniază, așadar, că cele două dosare fac obiectul unui calendar de adoptare comun, deoarece sunt strâns legate din punct de vedere politic;

| 3. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013; |
| --- | --- |

3.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 3/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 3/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/368 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/368

---

P7_TA(2013)0355

Mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene: inundaţiile din Slovenia, Croaţia şi Austria din toamna anului 2012

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2013)0259 – C7-0116/2013 – 2013/2085(BUD))

(2016/C 093/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0259 – C7–0116/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0259 – C7–0116/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0283/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0283/2013),

| 1. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia respectivă împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia respectivă împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia 2013/714/UE.)

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/369 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/369

---

P7_TA(2013)0356

Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 – Mobilizarea Fondului de solidaritate în urma inundaţiilor din Slovenia, Croaţia şi Austria din 2012

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11697/2013 – C7-0248/2013 – 2013/2086(BUD))

(2016/C 093/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), în special punctul 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), în special punctul 26,

| — | având în vedere Decizia Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2013 de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2013 de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat de Comisie la 2 mai 2013 (COM(2013)0258), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat de Comisie la 2 mai 2013 (COM(2013)0258),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 adoptată de Consiliu la 15 iulie 2013 (11697/2013 – C7-0248/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 adoptată de Consiliu la 15 iulie 2013 (11697/2013 – C7-0248/2013),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0286/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0286/2013),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 se referă la mobilizarea din Fondul de solidaritate al UE (FSUE) a sumei de 14 607 942 EUR în credite de angajament și credite de plată în legătură cu ploile abundente și inundațiile catastrofale ulterioare care au afectat Slovenia, Croația și Austria în toamna anului 2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 se referă la mobilizarea din Fondul de solidaritate al UE (FSUE) a sumei de 14 607 942 EUR în credite de angajament și credite de plată în legătură cu ploile abundente și inundațiile catastrofale ulterioare care au afectat Slovenia, Croația și Austria în toamna anului 2012;

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 5/2013 este de a înscrie oficial în bugetul 2013 această ajustare, |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 5/2013 este de a înscrie oficial în bugetul 2013 această ajustare,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv;

| 2. | subliniază că este stringent necesar să se ofere țărilor afectate de această catastrofă naturală asistență financiară din FSUE; regretă faptul că Consiliul a decis din nou să nu scurteze, deși există o situație de urgență, așa cum prevede în mod explicit articolul 4 din Protocolul nr. 1 la tratat, termenul de opt săptămâni prevăzut pentru informarea parlamentelor naționale înainte de a-și adopta poziția privind acest buget rectificativ; |
| --- | --- |

2.

subliniază că este stringent necesar să se ofere țărilor afectate de această catastrofă naturală asistență financiară din FSUE; regretă faptul că Consiliul a decis din nou să nu scurteze, deși există o situație de urgență, așa cum prevede în mod explicit articolul 4 din Protocolul nr. 1 la tratat, termenul de opt săptămâni prevăzut pentru informarea parlamentelor naționale înainte de a-și adopta poziția privind acest buget rectificativ;

| 3. | salută poziția Consiliului prin care acesta sprijină propunerea Comisiei fără modificări, asigurând astfel dotarea bugetului rectificativ nr. 5/2013 cu credite noi; reamintește că insuficiența creditelor de plată pentru 2013, care a determinat prezentarea PBR nr. 2/2013, exclude a priori posibilitatea de a obține resursele necesare pentru bugetul rectificativ nr. 5/2013 prin redistribuire; |
| --- | --- |

3.

salută poziția Consiliului prin care acesta sprijină propunerea Comisiei fără modificări, asigurând astfel dotarea bugetului rectificativ nr. 5/2013 cu credite noi; reamintește că insuficiența creditelor de plată pentru 2013, care a determinat prezentarea PBR nr. 2/2013, exclude a priori posibilitatea de a obține resursele necesare pentru bugetul rectificativ nr. 5/2013 prin redistribuire;

| 4. | aprobă, așadar, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013; |
| --- | --- |

4.

aprobă, așadar, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2013;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 5/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 5/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  JO L 209, 3.8.2013, p. 14.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/371 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/371

---

P7_TA(2013)0357

Directiva privind calitatea carburanţilor și Directiva privind energia din surse regenerabile ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (COM(2012)0595 – C7-0337/2012 – 2012/0288(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0595),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 192 alineatul (1) și articolul 114 și din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 192 alineatul (1) și articolul 114 și din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0337/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 aprilie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 aprilie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru comerț internațional, avizul Comisiei pentru transport și turism, avizul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0279/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru comerț internațional, avizul Comisiei pentru transport și turism, avizul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0279/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 198, 10.7.2013, p. 56.

---

P7_TC1-COD(2012)0288

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

Având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 114 în ceea ce privește articolul 1 alineatele (2) – (9) și articolul 2 alineatele (5) – (7) din prezenta directivă,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 3 alineatul (4) din Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) le impune statelor membre să garanteze că ponderea de energie din surse regenerabile utilizată în toate formele de transport în 2020 va fi de cel puțin 10 % din consumul lor final de energie. Amestecul de biocombustibili este una dintre metodele pe care statele membre le au la dispoziție pentru a îndeplini acest obiectiv și se așteaptă ca acesta să reprezinte principala contribuție.
  Alte metode disponibile de realizare a obiectivului sunt reducerea consumului de energie, imperativă deoarece probabil că va deveni din ce în ce mai dificil să se realizeze un obiectiv procentual obligatoriu pentru energia din surse regenerabile, în cazul în care cererea totală de energie pentru transporturi continuă să crească, precum și utilizarea de energie obținută din surse de energie regenerabile. [AM 123] |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 alineatul (4) din Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) le impune statelor membre să garanteze că ponderea de energie din surse regenerabile utilizată în toate formele de transport în 2020 va fi de cel puțin 10 % din consumul lor final de energie. Amestecul de biocombustibili este una dintre metodele pe care statele membre le au la dispoziție pentru a îndeplini acest obiectiv și se așteaptă ca acesta să reprezinte principala contribuție.
  Alte metode disponibile de realizare a obiectivului sunt reducerea consumului de energie, imperativă deoarece probabil că va deveni din ce în ce mai dificil să se realizeze un obiectiv procentual obligatoriu pentru energia din surse regenerabile, în cazul în care cererea totală de energie pentru transporturi continuă să crească, precum și utilizarea de energie obținută din surse de energie regenerabile. [AM 123]

| (2) | Având în vedere obiectivele Uniunii de a reduce și mai mult emisiile de gaze cu efect de seră și contribuția semnificativă pe care combustibilii utilizați în transportul rutier o aduc la cantitatea de emisii, articolul 7a alineatul (2) din Directiva 98/70/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (4) le impune furnizorilor de combustibili să reducă cu cel puțin 6 %, până la 31 decembrie 2020, emisiile de gaze cu efect de seră per ciclu de viață per unitate de energie („intensitatea gazelor cu efect de seră”) generate de combustibilii utilizați în Uniune pentru vehiculele rutiere, utilajele mobile nerutiere, tractoarele agricole și forestiere, precum și pentru ambarcațiunile de agrement atunci când acestea nu se află pe mare. Amestecul de biocombustibili este una dintre

  cu emisii scăzute sau zero de gaze cu efect de seră și de alți combustibili derivați din deșeuri de gaze inevitabile utilizând captarea carbonului, precum și utilizarea în scopuri de transport, figurează printre
  metodele pe care furnizorii de combustibili fosili le au la dispoziție pentru a reduce intensitatea gazelor cu efect de seră a combustibililor fosili furnizați. [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere obiectivele Uniunii de a reduce și mai mult emisiile de gaze cu efect de seră și contribuția semnificativă pe care combustibilii utilizați în transportul rutier o aduc la cantitatea de emisii, articolul 7a alineatul (2) din Directiva 98/70/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (4) le impune furnizorilor de combustibili să reducă cu cel puțin 6 %, până la 31 decembrie 2020, emisiile de gaze cu efect de seră per ciclu de viață per unitate de energie („intensitatea gazelor cu efect de seră”) generate de combustibilii utilizați în Uniune pentru vehiculele rutiere, utilajele mobile nerutiere, tractoarele agricole și forestiere, precum și pentru ambarcațiunile de agrement atunci când acestea nu se află pe mare. Amestecul de biocombustibili este una dintre

  cu emisii scăzute sau zero de gaze cu efect de seră și de alți combustibili derivați din deșeuri de gaze inevitabile utilizând captarea carbonului, precum și utilizarea în scopuri de transport, figurează printre
  metodele pe care furnizorii de combustibili fosili le au la dispoziție pentru a reduce intensitatea gazelor cu efect de seră a combustibililor fosili furnizați. [AM 2]

| (3) | Articolul 17 din Directiva 2009/28/CE stabilește criteriile de durabilitate pe care biocombustibilii și biolichidele trebuie să le respecte pentru a fi luate în calcul în vederea atingerii obiectivelor enunțate de directivă și pentru a putea fi incluse în programele de sprijin public. Printre aceste criterii se numără cerințele privind reducerile minime ale emisiilor de gaze cu efect de seră pe care trebuie să le atingă biocombustibilii și biolichidele în comparație cu combustibilii fosili. Articolul 7b din Directiva 98/70/CE stabilește criterii de durabilitate identice pentru biocombustibili. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 17 din Directiva 2009/28/CE stabilește criteriile de durabilitate pe care biocombustibilii și biolichidele trebuie să le respecte pentru a fi luate în calcul în vederea atingerii obiectivelor enunțate de directivă și pentru a putea fi incluse în programele de sprijin public. Printre aceste criterii se numără cerințele privind reducerile minime ale emisiilor de gaze cu efect de seră pe care trebuie să le atingă biocombustibilii și biolichidele în comparație cu combustibilii fosili. Articolul 7b din Directiva 98/70/CE stabilește criterii de durabilitate identice pentru biocombustibili.

| (3a) | Deși Directivele 98/70/CE și 2009/28/CE utilizează termenii „biocombustibili și biolichide”, dispozițiile lor, inclusiv criteriile relevante de durabilitate, se aplică tuturor combustibililor din surse regenerabile, astfel cum sunt definiți în aceste directive. [AM 4] |
| --- | --- |

(3a)

Deși Directivele 98/70/CE și 2009/28/CE utilizează termenii „biocombustibili și biolichide”, dispozițiile lor, inclusiv criteriile relevante de durabilitate, se aplică tuturor combustibililor din surse regenerabile, astfel cum sunt definiți în aceste directive. [AM 4]

| (4) | În cazul în care pășunile sau terenurile agricole destinate anterior piețelor de alimente, furaje și fibre sunt convertite pentru a fi utilizate în producția de biocombustibili, cererea de produse altele decât combustibilii va trebui totuși satisfăcută, prin intensificarea producției curente sau prin introducerea terenurilor neagricole în producție, în altă parte. Acest din urmă caz reprezintă o schimbare indirectă a utilizării terenurilor și, atunci când implică convertirea terenurilor cu stocuri mari de carbon, poate antrena importante emisii de gaze cu efect de seră. Directivele 98/70/CE și 2009/28/CE ar trebui, prin urmare, să includă dispoziții referitoare la schimbarea indirectă a utilizării terenurilor, ținând seama de faptul că, la ora actuală, biocombustibilii sunt, în principal, produși pe bază de culturi de pe terenuri agricole existente. [AM 124] |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care pășunile sau terenurile agricole destinate anterior piețelor de alimente, furaje și fibre sunt convertite pentru a fi utilizate în producția de biocombustibili, cererea de produse altele decât combustibilii va trebui totuși satisfăcută, prin intensificarea producției curente sau prin introducerea terenurilor neagricole în producție, în altă parte. Acest din urmă caz reprezintă o schimbare indirectă a utilizării terenurilor și, atunci când implică convertirea terenurilor cu stocuri mari de carbon, poate antrena importante emisii de gaze cu efect de seră. Directivele 98/70/CE și 2009/28/CE ar trebui, prin urmare, să includă dispoziții referitoare la schimbarea indirectă a utilizării terenurilor, ținând seama de faptul că, la ora actuală, biocombustibilii sunt, în principal, produși pe bază de culturi de pe terenuri agricole existente. [AM 124]

| (4a) | Articolul 19 alineatul (7) din Directiva 2009/28/CE și articolul 7d alineatul (6) din Directiva 98/70/CE prevăd adoptarea unor măsuri pentru abordarea impactului schimbării indirecte a utilizării terenurilor asupra emisiilor de gaze cu efect de seră, ținând seama, în același timp, de necesitatea de a proteja investițiile existente. [AM 126] |
| --- | --- |

(4a)

Articolul 19 alineatul (7) din Directiva 2009/28/CE și articolul 7d alineatul (6) din Directiva 98/70/CE prevăd adoptarea unor măsuri pentru abordarea impactului schimbării indirecte a utilizării terenurilor asupra emisiilor de gaze cu efect de seră, ținând seama, în același timp, de necesitatea de a proteja investițiile existente. [AM 126]

| (5) | Pe baza previziunilor privind cererea de biocombustibil furnizate de statele membre și a estimărilor privind emisiile legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor pentru diferite materii prime destinate producției de biocombustibili, se estimează că emisiile de gaze cu efect de seră legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor sunt semnificative și că ele ar putea anula

  vor anula
  , parțial sau în totalitate, reducerile de gaze cu efect de seră generate de biocombustibilii individuali. Acest lucru se datorează faptului că
  biocombustibilii din surse terestre au primit un sprijin public semnificativ (10 miliarde Euro într-un an) și, prin urmare,
  se așteaptă ca aproape întreaga producție de biocombustibili din 2020 să provină din culturi de pe terenuri ce ar putea fi utilizate în vederea satisfacerii piețelor de alimente și furaje.
  În plus, producerea biocombustibililor din culturi alimentare contribuie la volatilitatea prețurilor alimentelor și poate avea efecte negative semnificative asupra mijloacelor de trai și asupra capacității de a exercita drepturile omului, inclusiv dreptul la alimentație sau la acces la alimente pentru comunitățile locale care trăiesc în sărăcie în țările din afara Uniunii.
  În vederea reducerii acestor emisii
  și a atenuării efectelor negative asupra securității alimentare
  , este necesar să se facă distincția între diferite grupe de culturi, precum culturile de oleaginoase, de cereale, de plante zaharoase și de alte plante cu conținut de amidon

  să se axeze, în special, pe reducerea utilizării biocombustibililor de origine terestră și să se ia în calcul emisiile legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor în momentul calculării reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră impuse de criteriile de durabilitate enunțate în Directivele 2009/28/CE și 98/70/CE
  .
  În plus, pentru a găsi soluții pe termen mediu și lung, este necesar să se încurajeze cercetarea și dezvoltarea în cadrul noilor sectoare de producție de biocombustibili avansați care nu intră în concurență cu culturile alimentare și să se studieze în continuare impactul diferitelor grupuri de culturi atât asupra schimbărilor directe, cât și a celor indirecte a utilizării terenurilor
  . [AM 8] |
| --- | --- |

(5)

Pe baza previziunilor privind cererea de biocombustibil furnizate de statele membre și a estimărilor privind emisiile legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor pentru diferite materii prime destinate producției de biocombustibili, se estimează că emisiile de gaze cu efect de seră legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor sunt semnificative și că ele ar putea anula

  vor anula
  , parțial sau în totalitate, reducerile de gaze cu efect de seră generate de biocombustibilii individuali. Acest lucru se datorează faptului că
  biocombustibilii din surse terestre au primit un sprijin public semnificativ (10 miliarde Euro într-un an) și, prin urmare,
  se așteaptă ca aproape întreaga producție de biocombustibili din 2020 să provină din culturi de pe terenuri ce ar putea fi utilizate în vederea satisfacerii piețelor de alimente și furaje.
  În plus, producerea biocombustibililor din culturi alimentare contribuie la volatilitatea prețurilor alimentelor și poate avea efecte negative semnificative asupra mijloacelor de trai și asupra capacității de a exercita drepturile omului, inclusiv dreptul la alimentație sau la acces la alimente pentru comunitățile locale care trăiesc în sărăcie în țările din afara Uniunii.
  În vederea reducerii acestor emisii
  și a atenuării efectelor negative asupra securității alimentare
  , este necesar să se facă distincția între diferite grupe de culturi, precum culturile de oleaginoase, de cereale, de plante zaharoase și de alte plante cu conținut de amidon

  să se axeze, în special, pe reducerea utilizării biocombustibililor de origine terestră și să se ia în calcul emisiile legate de schimbarea indirectă a destinației terenurilor în momentul calculării reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră impuse de criteriile de durabilitate enunțate în Directivele 2009/28/CE și 98/70/CE
  .
  În plus, pentru a găsi soluții pe termen mediu și lung, este necesar să se încurajeze cercetarea și dezvoltarea în cadrul noilor sectoare de producție de biocombustibili avansați care nu intră în concurență cu culturile alimentare și să se studieze în continuare impactul diferitelor grupuri de culturi atât asupra schimbărilor directe, cât și a celor indirecte a utilizării terenurilor
  . [AM 8]

| (6) | Combustibilii lichizi din surse regenerabile vor fi probabil necesari în sectorul transporturilor, pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră generate de acest sector. Biocombustibilii avansați, cum ar fi cei produși pe bază de deșeuri și alge, contribuie mult la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu risc scăzut de a provoca schimbări indirecte ale utilizării terenurilor și nu concurează direct pentru terenuri agricole destinate piețelor de alimente și furaje. Este necesar, prin urmare, să se încurajeze creșterea producției de astfel de biocombustibili avansați, aceștia nefiind în prezent comercializați în cantități mari, în parte din cauza concurenței pentru subvenții publice cu tehnologiile de producere a biocombustibililor pe bază de culturi alimentare. Ar trebui oferite stimulente suplimentare, prin creșterea ponderii biocombustibililor avansați față de cea a biocombustibililor convenționali, în vederea atingerii obiectivului de 10 % în sectorul transporturilor stabilit în Directiva 2009/28/CE. În acest context, numai biocombustibilii avansați cu impact estimat scăzut în ceea ce privește schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și cu reduceri semnificative ale emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui sprijiniți ca parte a cadrului de politică post 2020 privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(6)

Combustibilii lichizi din surse regenerabile vor fi probabil necesari în sectorul transporturilor, pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră generate de acest sector. Biocombustibilii avansați, cum ar fi cei produși pe bază de deșeuri și alge, contribuie mult la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu risc scăzut de a provoca schimbări indirecte ale utilizării terenurilor și nu concurează direct pentru terenuri agricole destinate piețelor de alimente și furaje. Este necesar, prin urmare, să se încurajeze creșterea producției de astfel de biocombustibili avansați, aceștia nefiind în prezent comercializați în cantități mari, în parte din cauza concurenței pentru subvenții publice cu tehnologiile de producere a biocombustibililor pe bază de culturi alimentare. Ar trebui oferite stimulente suplimentare, prin creșterea ponderii biocombustibililor avansați față de cea a biocombustibililor convenționali, în vederea atingerii obiectivului de 10 % în sectorul transporturilor stabilit în Directiva 2009/28/CE. În acest context, numai biocombustibilii avansați cu impact estimat scăzut în ceea ce privește schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și cu reduceri semnificative ale emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui sprijiniți ca parte a cadrului de politică post 2020 privind energia din surse regenerabile.

| (6a) | Pentru a garanta eficacitatea măsurilor de stimulare, îndeosebi a celor care vizează promovarea biocombustibililor avansați, este esențial ca politicile și mecanismele de sprijin instituite de statele membre să conțină prevederi în ceea ce privește identificarea, autentificarea și controlul calității volumelor de biocombustibili, pentru a preveni afirmațiile frauduloase și înșelătoare cu privire la originea unui produs biocombustibil și a împiedica prezentarea de declarații multiple ale volumelor de biocombustibili în cadrul a două sau mai multe sisteme naționale sau scheme de acreditare internaționale. [AM 11] |
| --- | --- |

(6a)

Pentru a garanta eficacitatea măsurilor de stimulare, îndeosebi a celor care vizează promovarea biocombustibililor avansați, este esențial ca politicile și mecanismele de sprijin instituite de statele membre să conțină prevederi în ceea ce privește identificarea, autentificarea și controlul calității volumelor de biocombustibili, pentru a preveni afirmațiile frauduloase și înșelătoare cu privire la originea unui produs biocombustibil și a împiedica prezentarea de declarații multiple ale volumelor de biocombustibili în cadrul a două sau mai multe sisteme naționale sau scheme de acreditare internaționale. [AM 11]

| (6b) | Cât timp biocombustibilii și biolichidele fabricate din deșeuri și reziduuri au potențialul de a determina economii mari de emisii de gaze cu efect de seră, cauzând totodată un impact de mediu, social și economic dăunător nesemnificativ, este necesară o evaluare suplimentară a disponibilității, a beneficiilor și a riscurilor lor, printre altele, pentru a informa politica post 2020. În același timp, sunt necesare informații suplimentare cu privire la beneficiile securității energetice a biocombustibililor convenționali și avansați, în special în măsura în care combustibilii fosili sunt utilizați în mod direct sau indirect pentru fabricarea lor. Comisiei ar trebui să i se acorde un mandat pentru a prezenta un raport și, dacă este cazul, să facă propuneri la Parlamentul European și Consiliu în legătură cu aceste aspecte. Raportul ar trebui să ia în considerare costul de oportunitate de mediu, social și economic pentru utilizarea materiilor prime în alte scopuri decât producția de biocombustibili și biolichide, pentru a asigura că impacturile generale pozitive și adverse sunt menționate în raport. [AM 12] |
| --- | --- |

(6b)

Cât timp biocombustibilii și biolichidele fabricate din deșeuri și reziduuri au potențialul de a determina economii mari de emisii de gaze cu efect de seră, cauzând totodată un impact de mediu, social și economic dăunător nesemnificativ, este necesară o evaluare suplimentară a disponibilității, a beneficiilor și a riscurilor lor, printre altele, pentru a informa politica post 2020. În același timp, sunt necesare informații suplimentare cu privire la beneficiile securității energetice a biocombustibililor convenționali și avansați, în special în măsura în care combustibilii fosili sunt utilizați în mod direct sau indirect pentru fabricarea lor. Comisiei ar trebui să i se acorde un mandat pentru a prezenta un raport și, dacă este cazul, să facă propuneri la Parlamentul European și Consiliu în legătură cu aceste aspecte. Raportul ar trebui să ia în considerare costul de oportunitate de mediu, social și economic pentru utilizarea materiilor prime în alte scopuri decât producția de biocombustibili și biolichide, pentru a asigura că impacturile generale pozitive și adverse sunt menționate în raport. [AM 12]

| (6c) | În toate statele membre ar trebui să fie disponibili biocombustibili convenționali și avansați de o calitate constantă și ridicată. Pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv, Comisia ar trebui să atribuie de urgență un mandat clar Comitetului European de Standardizare (CEN) în vederea pregătirii standardelor de performanță tehnică pentru biocombustibilii avansați și pentru amestecurile de combustibili finale și, dacă va fi necesar, în vederea revizuirii standardelor biocombustibililor convenționali, pentru a garanta o calitate a produsului combustibil final care nu va reduce performanța în materie de emisii de CO2 și nici performanța operațională globală a vehiculelor. [AM 13] |
| --- | --- |

(6c)

În toate statele membre ar trebui să fie disponibili biocombustibili convenționali și avansați de o calitate constantă și ridicată. Pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv, Comisia ar trebui să atribuie de urgență un mandat clar Comitetului European de Standardizare (CEN) în vederea pregătirii standardelor de performanță tehnică pentru biocombustibilii avansați și pentru amestecurile de combustibili finale și, dacă va fi necesar, în vederea revizuirii standardelor biocombustibililor convenționali, pentru a garanta o calitate a produsului combustibil final care nu va reduce performanța în materie de emisii de CO2 și nici performanța operațională globală a vehiculelor. [AM 13]

| (7) | Pentru a asigura competitivitatea pe termen lung a sectoarelor industriale ecologice, în conformitate cu comunicarea din 2012 intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: O bioeconomie pentru Europa” și cu Foaia de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, care promovează existența în Europa a unor rafinării ecologice integrate și diversificate, ar trebui ca, în temeiul Directivei 2009/28/CE, să se stabilească o serie de stimulente sporite, într-un mod care să acorde prioritate utilizării de materii prime pe bază de biomasă care nu au o valoare economică ridicată pentru alte utilizări decât pentru producția de biocombustibili
  sau care nu afectează mediul în așa fel încât să compromită ecosistemele locale prin privarea culturilor alimentare de teren și apă
  . [AM 129] |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura competitivitatea pe termen lung a sectoarelor industriale ecologice, în conformitate cu comunicarea din 2012 intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: O bioeconomie pentru Europa” și cu Foaia de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, care promovează existența în Europa a unor rafinării ecologice integrate și diversificate, ar trebui ca, în temeiul Directivei 2009/28/CE, să se stabilească o serie de stimulente sporite, într-un mod care să acorde prioritate utilizării de materii prime pe bază de biomasă care nu au o valoare economică ridicată pentru alte utilizări decât pentru producția de biocombustibili
  sau care nu afectează mediul în așa fel încât să compromită ecosistemele locale prin privarea culturilor alimentare de teren și apă
  . [AM 129]

| (7a) | Pentru a exploata sinergiile și a spori securitatea juridică, ar trebui îmbunătățită coerența între Directiva 98/70/CE, Directiva 2009/28/CE și legislația din alte domenii de politică a Uniunii. Definițiile deșeurilor și reziduurilor, în sensul Directivei 98/70/CE și al Directivei 2009/28/CE ar trebui să fie armonizate cu cele enunțate în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (5)

  . Fluxurile de deșeuri și de reziduuri menționate în Directiva 98/70/CE și în Directiva 2009/28/CE ar trebui identificate mai bine prin intermediul codurilor de deșeuri din catalogul european al deșeurilor înființat prin Decizia 2000/532/CE a Comisiei

   (6)

  , pentru a facilita aplicarea acestor directive de către autoritățile competente din statele membre. Promovarea biocombustibililor și a biolichidelor în conformitate cu Directiva 98/70/CE și cu Directiva 2009/28/CE ar trebui să fie compatibilă cu obiectivele și scopul Directivei 2008/98/CE. În vederea realizării obiectivului Uniunii de a se îndrepta către o societate a reciclării, ierarhia deșeurilor menționată la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE ar trebui să fie pusă în aplicare integral. Pentru a facilita acest demers, utilizarea de deșeuri și reziduuri pentru producția de biocombustibili și de biolichide ar trebui să devină parte a planurilor de gestionare a deșeurilor și a programelor de prevenire a deșeurilor, instituite de statele membre în conformitate cu capitolul V din Directiva 2008/98/CE. Aplicarea Directivei 98/70/CE și a Directivei 2009/28/CE nu ar trebui să pună în pericol punerea în aplicare a Directivei 2008/98/CE. [AM 16] |
| --- | --- |

(7a)

Pentru a exploata sinergiile și a spori securitatea juridică, ar trebui îmbunătățită coerența între Directiva 98/70/CE, Directiva 2009/28/CE și legislația din alte domenii de politică a Uniunii. Definițiile deșeurilor și reziduurilor, în sensul Directivei 98/70/CE și al Directivei 2009/28/CE ar trebui să fie armonizate cu cele enunțate în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (5)

  . Fluxurile de deșeuri și de reziduuri menționate în Directiva 98/70/CE și în Directiva 2009/28/CE ar trebui identificate mai bine prin intermediul codurilor de deșeuri din catalogul european al deșeurilor înființat prin Decizia 2000/532/CE a Comisiei

   (6)

  , pentru a facilita aplicarea acestor directive de către autoritățile competente din statele membre. Promovarea biocombustibililor și a biolichidelor în conformitate cu Directiva 98/70/CE și cu Directiva 2009/28/CE ar trebui să fie compatibilă cu obiectivele și scopul Directivei 2008/98/CE. În vederea realizării obiectivului Uniunii de a se îndrepta către o societate a reciclării, ierarhia deșeurilor menționată la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE ar trebui să fie pusă în aplicare integral. Pentru a facilita acest demers, utilizarea de deșeuri și reziduuri pentru producția de biocombustibili și de biolichide ar trebui să devină parte a planurilor de gestionare a deșeurilor și a programelor de prevenire a deșeurilor, instituite de statele membre în conformitate cu capitolul V din Directiva 2008/98/CE. Aplicarea Directivei 98/70/CE și a Directivei 2009/28/CE nu ar trebui să pună în pericol punerea în aplicare a Directivei 2008/98/CE. [AM 16]

| (8) | Pragul minim de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibilii și biolichidele produse în instalații noi ar trebui mărit, începând cu 1 iulie 2014, pentru a îmbunătăți echilibrul global de gaze cu efect de seră al acestora, precum și pentru a descuraja noi investiții în instalații cu performanță scăzută privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Această creștere permite protejarea investițiilor în capacitățile de producție de biocombustibili și biolichide în conformitate cu articolul 19 alineatul (6) al doilea paragraf din Directiva 2009/28/CE. |
| --- | --- |

(8)

Pragul minim de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocombustibilii și biolichidele produse în instalații noi ar trebui mărit, începând cu 1 iulie 2014, pentru a îmbunătăți echilibrul global de gaze cu efect de seră al acestora, precum și pentru a descuraja noi investiții în instalații cu performanță scăzută privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Această creștere permite protejarea investițiilor în capacitățile de producție de biocombustibili și biolichide în conformitate cu articolul 19 alineatul (6) al doilea paragraf din Directiva 2009/28/CE.

| (8a) | La promovarea dezvoltării pieței de surse de energie regenerabilă și de combustibili regenerabili ar trebui să se țină seama de impactul acestora nu doar asupra climei, ci și asupra posibilităților regionale și locale de dezvoltare și de ocupare a forței de muncă. Producția de biocombustibili avansați și de a doua generație are potențialul de a crea locuri de muncă și creștere economică, în special în zonele rurale. Independența energetică și securitatea aprovizionării regiunilor din Uniune sunt și ele obiective ale promovării piețelor de energie și combustibili din surse regenerabile. [AM 17] |
| --- | --- |

(8a)

La promovarea dezvoltării pieței de surse de energie regenerabilă și de combustibili regenerabili ar trebui să se țină seama de impactul acestora nu doar asupra climei, ci și asupra posibilităților regionale și locale de dezvoltare și de ocupare a forței de muncă. Producția de biocombustibili avansați și de a doua generație are potențialul de a crea locuri de muncă și creștere economică, în special în zonele rurale. Independența energetică și securitatea aprovizionării regiunilor din Uniune sunt și ele obiective ale promovării piețelor de energie și combustibili din surse regenerabile. [AM 17]

| (9) | Pentru a pregăti tranziția către biocombustibilii avansați și pentru a reduce la minimum impactul global în ceea ce privește schimbarea indirectă a utilizării terenurilor în perioada de până în 2020, este necesar să se limiteze cantitățile de biocombustibili și biolichide obținute din culturile alimentare în partea A din anexa VIII la Directiva 2009/28/CE și în partea A din anexa V la Directiva 98/70/CE, care pot fi luate în calcul în scopul atingerii obiectivelor stabilite în Directiva 2009/28/CE. Fără a restricționa utilizarea globală a acestor biocombustibili, ponderea de biocombustibili și biolichide produse pe bază de culturi de cereale și de alte plante bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase și de plante oleaginoase care pot contribui la atingerea obiectivelor Directivei 2009/28/CE ar trebui limitată la ponderea de astfel de biocombustibili și biolichide consumate în 2011. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a pregăti tranziția către biocombustibilii avansați și pentru a reduce la minimum impactul global în ceea ce privește schimbarea indirectă a utilizării terenurilor în perioada de până în 2020, este necesar să se limiteze cantitățile de biocombustibili și biolichide obținute din culturile alimentare în partea A din anexa VIII la Directiva 2009/28/CE și în partea A din anexa V la Directiva 98/70/CE, care pot fi luate în calcul în scopul atingerii obiectivelor stabilite în Directiva 2009/28/CE. Fără a restricționa utilizarea globală a acestor biocombustibili, ponderea de biocombustibili și biolichide produse pe bază de culturi de cereale și de alte plante bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase și de plante oleaginoase care pot contribui la atingerea obiectivelor Directivei 2009/28/CE ar trebui limitată la ponderea de astfel de biocombustibili și biolichide consumate în 2011.

| (10) | Limita de 5 %

  6 %
  fixată la articolul 3 alineatul (4) litera (d) din Directiva 2009/28/CE nu afectează libertatea statelor membre de a-și elabora propria traiectorie pentru respectarea acestei ponderi stabilite de biocombustibili convenționali în cadrul obiectivului global de 10 %. În consecință, accesul la piață al biocombustibililor produși de instalațiile aflate în funcțiune înainte de sfârșitul anului 2013 rămâne în totalitate deschis. Prin urmare, prezenta directivă de modificare nu afectează așteptările legitime ale operatorilor acestor instalații. [AM 183] |
| --- | --- |

(10)

Limita de 5 %

  6 %
  fixată la articolul 3 alineatul (4) litera (d) din Directiva 2009/28/CE nu afectează libertatea statelor membre de a-și elabora propria traiectorie pentru respectarea acestei ponderi stabilite de biocombustibili convenționali în cadrul obiectivului global de 10 %. În consecință, accesul la piață al biocombustibililor produși de instalațiile aflate în funcțiune înainte de sfârșitul anului 2013 rămâne în totalitate deschis. Prin urmare, prezenta directivă de modificare nu afectează așteptările legitime ale operatorilor acestor instalații. [AM 183]

| (10a) | Ar trebui oferite stimulente pentru a încuraja utilizarea energiei electrice din surse regenerabile în sectorul transporturilor. În plus, ar trebui încurajate măsurile privind eficiența energetică și economiile de energie în sectorul transporturilor. [AM 133] |
| --- | --- |

(10a)

Ar trebui oferite stimulente pentru a încuraja utilizarea energiei electrice din surse regenerabile în sectorul transporturilor. În plus, ar trebui încurajate măsurile privind eficiența energetică și economiile de energie în sectorul transporturilor. [AM 133]

| (11) | Emisiile estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor ar trebui incluse în raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de biocombustibili în temeiul Directivelor 98/70/CE și 2009/28/CE. Biocombustibilii proveniți din materii prime care nu antrenează o nevoie suplimentară de terenuri, cum ar fi cei produși din materii prime pe bază de deșeuri, ar trebui să primească un factor de emisie egal cu zero. |
| --- | --- |

(11)

Emisiile estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor ar trebui incluse în raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de biocombustibili în temeiul Directivelor 98/70/CE și 2009/28/CE. Biocombustibilii proveniți din materii prime care nu antrenează o nevoie suplimentară de terenuri, cum ar fi cei produși din materii prime pe bază de deșeuri, ar trebui să primească un factor de emisie egal cu zero.

| (11a) | Statele membre ar trebui autorizate să-și reorienteze resursele financiare pe care le dedică în momentul de față pentru a obține, în totalitate sau parțial, cota lor de energie pornind de la biocombustibilii produși pe bază de cereale și alte culturi bogate în amidon, pe bază de zahăr, de oleaginoase și de alte culturi energetice cultivate pe terenuri pentru a crește ponderea energiilor regenerabile, în special a energiei eoliene, a energiei solare, a energiei mareelor și a energiei geotermice, care și-au demonstrat deja caracterul regenerabil și durabil. [AM 22] |
| --- | --- |

(11a)

Statele membre ar trebui autorizate să-și reorienteze resursele financiare pe care le dedică în momentul de față pentru a obține, în totalitate sau parțial, cota lor de energie pornind de la biocombustibilii produși pe bază de cereale și alte culturi bogate în amidon, pe bază de zahăr, de oleaginoase și de alte culturi energetice cultivate pe terenuri pentru a crește ponderea energiilor regenerabile, în special a energiei eoliene, a energiei solare, a energiei mareelor și a energiei geotermice, care și-au demonstrat deja caracterul regenerabil și durabil. [AM 22]

| (11b) | Schemele pe bază de voluntariat recunoscute de Comisie sunt principalele instrumente care sunt utilizate de operatorii economici pentru a demonstra conformitatea cu criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 7b din Directiva 98/70/CE și la articolul 17 din Directiva 2009/28/CE. Cu toate acestea, schemele respective nu au criterii pe care trebuie să le respecte pentru a obține recunoașterea. Prin urmare, ar trebui instituite norme mai clare. Doar schemele care furnizează mecanisme eficiente de garantare a independenței și a fiabilității auditurilor și implicarea comunităților locale și indigene ar trebui considerate conforme prezentei directive. Schemele respective ar trebui, în plus, să includă norme clare și stricte privind excluderea din scheme a loturilor de biocombustibili și biolichide în cazul nerespectării dispozițiilor. Pentru a monitoriza și aplica în mod eficient aceste scheme, Comisia ar trebui să poată avea acces și să dezvăluie toate documentele relevante care pot suscita motive de îngrijorare privind practicile neregulamentare. [AM 23] |
| --- | --- |

(11b)

Schemele pe bază de voluntariat recunoscute de Comisie sunt principalele instrumente care sunt utilizate de operatorii economici pentru a demonstra conformitatea cu criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 7b din Directiva 98/70/CE și la articolul 17 din Directiva 2009/28/CE. Cu toate acestea, schemele respective nu au criterii pe care trebuie să le respecte pentru a obține recunoașterea. Prin urmare, ar trebui instituite norme mai clare. Doar schemele care furnizează mecanisme eficiente de garantare a independenței și a fiabilității auditurilor și implicarea comunităților locale și indigene ar trebui considerate conforme prezentei directive. Schemele respective ar trebui, în plus, să includă norme clare și stricte privind excluderea din scheme a loturilor de biocombustibili și biolichide în cazul nerespectării dispozițiilor. Pentru a monitoriza și aplica în mod eficient aceste scheme, Comisia ar trebui să poată avea acces și să dezvăluie toate documentele relevante care pot suscita motive de îngrijorare privind practicile neregulamentare. [AM 23]

| (11c) | Directiva 98/70/CE și Directiva 2009/28/CE nu conțin dispoziții privind procesul de recunoaștere a acestor scheme voluntare, neasigurând astfel eficacitatea acestora în ceea ce privește respectarea criteriilor de durabilitate și a transparenței. Prin urmare, Comisia trebuie să stabilească cerințe minime obligatorii prin care să se poată considera că aceste scheme oferă garanția îndeplinirii criteriilor de durabilitate. [AM 24] |
| --- | --- |

(11c)

Directiva 98/70/CE și Directiva 2009/28/CE nu conțin dispoziții privind procesul de recunoaștere a acestor scheme voluntare, neasigurând astfel eficacitatea acestora în ceea ce privește respectarea criteriilor de durabilitate și a transparenței. Prin urmare, Comisia trebuie să stabilească cerințe minime obligatorii prin care să se poată considera că aceste scheme oferă garanția îndeplinirii criteriilor de durabilitate. [AM 24]

| (11d) | Utilizarea terenurilor pentru cantitatea din ce în ce mai mare de materii prime destinate producției de biocombustibili nu ar trebui să conducă la deplasarea comunităților locale și indigene. Prin urmare, terenurile comunităților indigene ar trebui să facă obiectul unei protecții specifice. [AM 25] |
| --- | --- |

(11d)

Utilizarea terenurilor pentru cantitatea din ce în ce mai mare de materii prime destinate producției de biocombustibili nu ar trebui să conducă la deplasarea comunităților locale și indigene. Prin urmare, terenurile comunităților indigene ar trebui să facă obiectul unei protecții specifice. [AM 25]

| (11e) | Directiva 98/70/CE și Directiva 2009/28/CE prezintă modalități diferite de tratare a materiilor prime, în funcție de clasificarea lor ca deșeuri, reziduuri sau coproduse. Cu toate acestea, dat fiind faptul că în prezent nu există o definiție a acestor categorii, apare o incertitudine care poate fi un obstacol în calea aplicării și respectării efective a prevederilor. Prin urmare, ar trebui redactată o listă indicativă a materiilor prime care fac parte din aceste diverse categorii. [Am. 27] |
| --- | --- |

(11e)

Directiva 98/70/CE și Directiva 2009/28/CE prezintă modalități diferite de tratare a materiilor prime, în funcție de clasificarea lor ca deșeuri, reziduuri sau coproduse. Cu toate acestea, dat fiind faptul că în prezent nu există o definiție a acestor categorii, apare o incertitudine care poate fi un obstacol în calea aplicării și respectării efective a prevederilor. Prin urmare, ar trebui redactată o listă indicativă a materiilor prime care fac parte din aceste diverse categorii. [Am. 27]

| (12) | Comisia ar trebui să revizuiască metodologia de estimare a factorilor aferenți emisiilor legate de schimbarea utilizării terenurilor, incluși în anexele VIII și V la Directiva 2009/28/CE și, respectiv, la Directiva 98/70/CE, în lumina adaptării la progresul științific și tehnic. În acest scop, și în cazul în care acest lucru este justificat de cele mai recente dovezi științifice disponibile, Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a revizui factorii propuși, per grup de culturi, aferenți schimbării indirecte a utilizării terenurilor, de a introduce factori la niveluri de dezagregare superioare, precum și de a include valori suplimentare în cazul apariției pe piață a unor noi materii prime pentru biocombustibili. |
| --- | --- |

(12)

Comisia ar trebui să revizuiască metodologia de estimare a factorilor aferenți emisiilor legate de schimbarea utilizării terenurilor, incluși în anexele VIII și V la Directiva 2009/28/CE și, respectiv, la Directiva 98/70/CE, în lumina adaptării la progresul științific și tehnic. În acest scop, și în cazul în care acest lucru este justificat de cele mai recente dovezi științifice disponibile, Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a revizui factorii propuși, per grup de culturi, aferenți schimbării indirecte a utilizării terenurilor, de a introduce factori la niveluri de dezagregare superioare, precum și de a include valori suplimentare în cazul apariției pe piață a unor noi materii prime pentru biocombustibili.

| (13) | Articolul 19 alineatul (8) din Directiva 2009/28/CE și articolul 7d alineatul (8) din Directiva 98/70/CE includ dispoziții pentru încurajarea cultivării de materii prime pentru biocombustibili pe terenuri foarte degradate și contaminate, ca măsură intermediară pentru atenuarea schimbărilor indirecte ale utilizării terenurilor. Aceste dispoziții nu mai sunt adecvate în forma lor actuală și trebuie integrate în abordarea prevăzută de prezenta directivă, pentru a asigura coerența acțiunilor globale de reducere la minimum a emisiilor legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor. |
| --- | --- |

(13)

Articolul 19 alineatul (8) din Directiva 2009/28/CE și articolul 7d alineatul (8) din Directiva 98/70/CE includ dispoziții pentru încurajarea cultivării de materii prime pentru biocombustibili pe terenuri foarte degradate și contaminate, ca măsură intermediară pentru atenuarea schimbărilor indirecte ale utilizării terenurilor. Aceste dispoziții nu mai sunt adecvate în forma lor actuală și trebuie integrate în abordarea prevăzută de prezenta directivă, pentru a asigura coerența acțiunilor globale de reducere la minimum a emisiilor legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor.

| (14) | Se cuvine să se alinieze normele de utilizare a valorilor implicite pentru a asigura tratamentul echitabil al producătorilor, indiferent de locul de producție. În timp ce țările terțe au permisiunea de a utiliza valori implicite, producătorii din UE trebuie să utilizeze valori reale atunci când acestea sunt mai mari decât valorile implicite sau atunci când statul membru nu a prezentat un raport, ceea ce contribuie la creșterea sarcinii lor administrative. Prin urmare, normele actuale ar trebui simplificate astfel încât utilizarea valorilor implicite să nu fie limitată la zonele din Uniune incluse în listele menționate la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE și la articolul 7d alineatul (2) din Directiva 98/70/CE. |
| --- | --- |

(14)

Se cuvine să se alinieze normele de utilizare a valorilor implicite pentru a asigura tratamentul echitabil al producătorilor, indiferent de locul de producție. În timp ce țările terțe au permisiunea de a utiliza valori implicite, producătorii din UE trebuie să utilizeze valori reale atunci când acestea sunt mai mari decât valorile implicite sau atunci când statul membru nu a prezentat un raport, ceea ce contribuie la creșterea sarcinii lor administrative. Prin urmare, normele actuale ar trebui simplificate astfel încât utilizarea valorilor implicite să nu fie limitată la zonele din Uniune incluse în listele menționate la articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE și la articolul 7d alineatul (2) din Directiva 98/70/CE.

| (14a) | Pentru a atinge obiectivul privind energiile din surse regenerabile în sectorul transporturilor, reducând, în același timp, la minimum efectele negative legate de schimbarea utilizării terenurilor, ar trebui încurajată utilizarea energiei electrice obținute din surse regenerabile, transferul modal, utilizarea sporită a transportului public și eficiența energetică. În conformitate cu Carta Albă privind transporturile, statele membre ar trebui să încerce să crească eficiența energetică și să reducă consumul global de energie în domeniul transporturilor, favorizând, în același timp, adoptarea de piață a vehiculelor electrice și absorbția surselor regenerabile de energie în sistemele de transport. [AM 29 şi 139] |
| --- | --- |

(14a)

Pentru a atinge obiectivul privind energiile din surse regenerabile în sectorul transporturilor, reducând, în același timp, la minimum efectele negative legate de schimbarea utilizării terenurilor, ar trebui încurajată utilizarea energiei electrice obținute din surse regenerabile, transferul modal, utilizarea sporită a transportului public și eficiența energetică. În conformitate cu Carta Albă privind transporturile, statele membre ar trebui să încerce să crească eficiența energetică și să reducă consumul global de energie în domeniul transporturilor, favorizând, în același timp, adoptarea de piață a vehiculelor electrice și absorbția surselor regenerabile de energie în sistemele de transport. [AM 29 şi 139]

| (15) | Dat fiind că Obiectivele prezentei directive, de a asigura

  ar trebui să asigure
  o piață unică pentru combustibilii destinați
  sectorului
  transportului rutier și utilajelor mobile nerutiere și de a asigura respectarea nivelurilor minime de protecție a mediului care derivă din utilizarea acestor combustibili,
  precum și evitarea efectelor adverse asupra securității alimentare și a drepturilor de utilizare a terenurilor în contextul utilizării acestor combustibili. Deoarece aceste obiective
  nu pot fi atinse în mod satisfăcător de statele membre, ci sunt atinse mai bine la nivel de Uniune, aceasta din urmă poate lua măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se menționează la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivele în cauză. [AM 30] |
| --- | --- |

(15)

Dat fiind că Obiectivele prezentei directive, de a asigura

  ar trebui să asigure
  o piață unică pentru combustibilii destinați
  sectorului
  transportului rutier și utilajelor mobile nerutiere și de a asigura respectarea nivelurilor minime de protecție a mediului care derivă din utilizarea acestor combustibili,
  precum și evitarea efectelor adverse asupra securității alimentare și a drepturilor de utilizare a terenurilor în contextul utilizării acestor combustibili. Deoarece aceste obiective
  nu pot fi atinse în mod satisfăcător de statele membre, ci sunt atinse mai bine la nivel de Uniune, aceasta din urmă poate lua măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se menționează la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivele în cauză. [AM 30]

| (16) | Ca o consecință a intrării în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, competențele conferite Comisiei în temeiul Directivelor 2009/28/CE și 98/70/CE trebuie aliniate la articolul 290 din tratatul respectiv. |
| --- | --- |

(16)

Ca o consecință a intrării în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, competențele conferite Comisiei în temeiul Directivelor 2009/28/CE și 98/70/CE trebuie aliniate la articolul 290 din tratatul respectiv.

| (17) | Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentei directive, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de punere în aplicare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

(17)

Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentei directive, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de punere în aplicare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

| (18) | Pentru a permite adaptarea Directivei 98/70/CE la progresul științific și tehnic, Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește mecanismul de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, principiile metodologice și valorile necesare pentru a evalua respectarea criteriilor de durabilitate în materie de biocombustibili, criteriile și limitele geografice pentru identificarea pășunilor cu o biodiversitate ridicată, metodologia de calculare și raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră per ciclu de viață, nivelul autorizat al conținutului de aditivi metalici din combustibili, metodele analitice autorizate legate de specificațiile combustibililor și derogarea referitoare la presiunea autorizată a vaporilor în ceea ce privește benzina cu conținut de bioetanol. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a permite adaptarea Directivei 98/70/CE la progresul științific și tehnic, Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește mecanismul de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, principiile metodologice și valorile necesare pentru a evalua respectarea criteriilor de durabilitate în materie de biocombustibili, criteriile și limitele geografice pentru identificarea pășunilor cu o biodiversitate ridicată, metodologia de calculare și raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră per ciclu de viață, nivelul autorizat al conținutului de aditivi metalici din combustibili, metodele analitice autorizate legate de specificațiile combustibililor și derogarea referitoare la presiunea autorizată a vaporilor în ceea ce privește benzina cu conținut de bioetanol.

| (19) | Pentru a permite adaptarea Directivei 2009/28/CE la progresul științific și tehnic, Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește lista materiilor prime pentru biocombustibili care sunt luate în considerare de mai multe ori în vederea atingerii obiectivului stabilit la articolul 3 alineatul (4), conținutul energetic al combustibililor destinați transporturilor, criteriile și limitele geografice pentru identificarea pășunilor cu o biodiversitate ridicată, metodologia de calculare a emisiilor legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și principiile și valorile necesare pentru a se evalua respectarea criteriilor de durabilitate în materie de biocombustibili și biolichide. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a permite adaptarea Directivei 2009/28/CE la progresul științific și tehnic, Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește lista materiilor prime pentru biocombustibili care sunt luate în considerare de mai multe ori în vederea atingerii obiectivului stabilit la articolul 3 alineatul (4), conținutul energetic al combustibililor destinați transporturilor, criteriile și limitele geografice pentru identificarea pășunilor cu o biodiversitate ridicată, metodologia de calculare a emisiilor legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și principiile și valorile necesare pentru a se evalua respectarea criteriilor de durabilitate în materie de biocombustibili și biolichide.

| (20) | Comisia ar trebui să evalueze eficacitatea măsurilor introduse de prezenta directivă, pe baza celor mai bune și mai recente dovezi științifice disponibile, în ceea ce privește limitarea emisiilor provenite din schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și abordarea modalităților de reducere la minimum a respectivului impact, care ar putea include introducerea de factori estimați aferenți emisiilor legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor în sistemul de durabilitate începând cu 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

(20)

Comisia ar trebui să evalueze eficacitatea măsurilor introduse de prezenta directivă, pe baza celor mai bune și mai recente dovezi științifice disponibile, în ceea ce privește limitarea emisiilor provenite din schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și abordarea modalităților de reducere la minimum a respectivului impact, care ar putea include introducerea de factori estimați aferenți emisiilor legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor în sistemul de durabilitate începând cu 1 ianuarie 2021.

| (21) | Este deosebit de important ca, în aplicarea prezentei directive, Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. În momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(21)

Este deosebit de important ca, în aplicarea prezentei directive, Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. În momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (22) | În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei cu privire la documente explicative din 28 septembrie 2011, statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să atașeze la notificarea măsurilor lor de transpunere unul sau mai multe documente care explică relația dintre componentele unei directive și părțile corespondente din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, organul legislativ consideră că transmiterea acestor documente este justificată. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei cu privire la documente explicative din 28 septembrie 2011, statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să atașeze la notificarea măsurilor lor de transpunere unul sau mai multe documente care explică relația dintre componentele unei directive și părțile corespondente din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, organul legislativ consideră că transmiterea acestor documente este justificată.

| (23) | Prin urmare, Directivele 98/70/CE și 2009/28/CE ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(23)

Prin urmare, Directivele 98/70/CE și 2009/28/CE ar trebui modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări ale Directivei 98/70/CE

Directiva 98/70/CE se modifică după cum urmează:

| -1. | La articolul 2, se adaugă următoarele puncte:




  „9a.
     
  «materiale celulozice de origine nealimentară» înseamnă culturi energetice nealimentare care provin de pe terenuri, crescute în scopul producerii de bioenergie, inclusiv miscanthus, alte ierburi energetice și varietăți nealimentare de sorg și de cânepă industrială, excluzând însă culturile cu un conținut ridicat de lignină, cum ar fi arborii. [AM 34]



  9b.
     
  «material ligno-celulozic nealimentar» înseamnă culturi terestre lemnoase energetice, cum ar fi pădurile sau culturile de specii forestiere cu ciclu de producție scurt. [AM 35]



  9c.
     
  «schimbare directă a utilizării terenului» înseamnă orice schimbare a utilizării unei parcele de teren de la o categorie din cele șase categorii utilizate de IPCC pentru acoperirea terenurilor la alta (teren forestier, teren de cultură, pășune, zone umide, așezări, alte terenuri), plus o a șaptea categorie pentru culturile perene, acoperind în special culturile multianuale ale căror tulpini nu sunt de obicei recoltate în fiecare an, de exemplu speciile forestiere cu ciclu de producție scurt și palmierul de ulei. [AM 36]



  9d.
     
  «combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică obținuți din surse regenerabile» înseamnă combustibili gazoși sau lichizi diferiți de biocombustibilii al căror conținut energetic provine din surse de energie regenerabile diferite de biomasă, care sunt utilizați în transport.”


  [AM 37] |
| --- | --- |

-1.

La articolul 2, se adaugă următoarele puncte:

„9a.
     
  «materiale celulozice de origine nealimentară» înseamnă culturi energetice nealimentare care provin de pe terenuri, crescute în scopul producerii de bioenergie, inclusiv miscanthus, alte ierburi energetice și varietăți nealimentare de sorg și de cânepă industrială, excluzând însă culturile cu un conținut ridicat de lignină, cum ar fi arborii. [AM 34]

9b.
     
  «material ligno-celulozic nealimentar» înseamnă culturi terestre lemnoase energetice, cum ar fi pădurile sau culturile de specii forestiere cu ciclu de producție scurt. [AM 35]

9c.
     
  «schimbare directă a utilizării terenului» înseamnă orice schimbare a utilizării unei parcele de teren de la o categorie din cele șase categorii utilizate de IPCC pentru acoperirea terenurilor la alta (teren forestier, teren de cultură, pășune, zone umide, așezări, alte terenuri), plus o a șaptea categorie pentru culturile perene, acoperind în special culturile multianuale ale căror tulpini nu sunt de obicei recoltate în fiecare an, de exemplu speciile forestiere cu ciclu de producție scurt și palmierul de ulei. [AM 36]

9d.
     
  «combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică obținuți din surse regenerabile» înseamnă combustibili gazoși sau lichizi diferiți de biocombustibilii al căror conținut energetic provine din surse de energie regenerabile diferite de biomasă, care sunt utilizați în transport.”

| -1a. | La articolul 3, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:




  „(3)
     
  Statele membre impun furnizorilor să asigure introducerea pe piață a benzinei cu un conținut de oxigen de maximum 2,7 % și cu un conținut de etanol de maximum 5 % până la sfârșitul anului 2018 și pot impune introducerea pe piață a unui astfel de tip de benzină pentru o perioadă mai îndelungată în cazul în care consideră că este necesar. Acestea garantează informarea corespunzătoare a consumatorilor direct la pompa de alimentare cu combustibil cu privire la conținutul de biocombustibil din benzină și, mai ales, cu privire la folosirea adecvată a diverselor tipuri de amestecuri conținând benzină. În acest sens, sunt respectate recomandările privind marcarea specificate în standardul EN 228:2012 la toate stațiile de alimentare cu combustibil de pe teritoriul Uniunii.”


  [AM 38] |
| --- | --- |

-1a.

La articolul 3, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)
     
  Statele membre impun furnizorilor să asigure introducerea pe piață a benzinei cu un conținut de oxigen de maximum 2,7 % și cu un conținut de etanol de maximum 5 % până la sfârșitul anului 2018 și pot impune introducerea pe piață a unui astfel de tip de benzină pentru o perioadă mai îndelungată în cazul în care consideră că este necesar. Acestea garantează informarea corespunzătoare a consumatorilor direct la pompa de alimentare cu combustibil cu privire la conținutul de biocombustibil din benzină și, mai ales, cu privire la folosirea adecvată a diverselor tipuri de amestecuri conținând benzină. În acest sens, sunt respectate recomandările privind marcarea specificate în standardul EN 228:2012 la toate stațiile de alimentare cu combustibil de pe teritoriul Uniunii.”

| -1b. | La articolul 4 alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Atunci când procentul de FAME amestecat în motorină depășește 7 % din volum, statele membre asigură informarea corespunzătoare a consumatorilor cu privire la FAME direct la pompa de alimentare cu combustibil.”


  [AM 39] |
| --- | --- |

-1b.

La articolul 4 alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Atunci când procentul de FAME amestecat în motorină depășește 7 % din volum, statele membre asigură informarea corespunzătoare a consumatorilor cu privire la FAME direct la pompa de alimentare cu combustibil.”

| 1. | Articolul 7a se modifică după cum urmează:








  (-a) | la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:




  „În cazul furnizorilor de biocombustibili destinați să fie utilizați în sectorul aviației, statele membre le permit să opteze să contribuie la obligația de reducere a emisiilor prevăzută la alineatul (2) în măsura în care biocombustibilii furnizați îndeplinesc criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 7b.”;


  [AM 40] |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 7a se modifică după cum urmează:

(-a)

la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:

„În cazul furnizorilor de biocombustibili destinați să fie utilizați în sectorul aviației, statele membre le permit să opteze să contribuie la obligația de reducere a emisiilor prevăzută la alineatul (2) în măsura în care biocombustibilii furnizați îndeplinesc criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 7b.”;

| (-aa) | la alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:




  „Statele membre se asigură că contribuţia maximă a biocombustibililor produşi pe bază de cereale şi alte culturi bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase şi de plante oleaginoase sau pe bază de alte culturi energetice specializate în vederea îndeplinirii obiectivului menţionat la primul paragraf nu depăşeşte contribuţia maximă stabilită la articolul 3 alineatul (4) litera (d) din Directiva 2009/28/CE.”;


  [AM 184/REV] |
| --- | --- |

(-aa)

la alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:

„Statele membre se asigură că contribuţia maximă a biocombustibililor produşi pe bază de cereale şi alte culturi bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase şi de plante oleaginoase sau pe bază de alte culturi energetice specializate în vederea îndeplinirii obiectivului menţionat la primul paragraf nu depăşeşte contribuţia maximă stabilită la articolul 3 alineatul (4) litera (d) din Directiva 2009/28/CE.”;

| (a) | la alineatul (5), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a, în special în ceea ce privește:”; |
| --- | --- |

(a)

la alineatul (5), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a, în special în ceea ce privește:”;

| (b) | se inserează următorul alineat:
  „(6)   Furnizorii de combustibil raportează autorității desemnate de statul membru, până la data de 31 martie a fiecărui an, căile și volumele de producție a biocombustibililor, precum și emisiile de gaze cu efect de seră per ciclu de viață per unitate de energie, inclusiv emisiile estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor stabilite în anexa V. Statele membre raportează aceste date Comisiei.” |
| --- | --- |

(b)

se inserează următorul alineat:

„(6)   Furnizorii de combustibil raportează autorității desemnate de statul membru, până la data de 31 martie a fiecărui an, căile și volumele de producție a biocombustibililor, precum și emisiile de gaze cu efect de seră per ciclu de viață per unitate de energie, inclusiv emisiile estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor stabilite în anexa V. Statele membre raportează aceste date Comisiei.”

| 2. | Articolul 7b se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) este de cel puțin 60 %, în cazul biocombustibililor produși în instalații care vor intra în funcțiune după 1 iulie 2014. O instalație este «în funcțiune» atunci când a avut loc producția fizică de biocombustibili.
  În cazul instalațiilor care erau în funcțiune la 1 iulie 2014 sau înainte de această dată, în scopurile menționate la alineatul (1), biocombustibilii trebuie să atingă o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de cel puțin 35 % până la 31 decembrie 2017 și de cel puțin 50 % începând cu 1 ianuarie 2018.
  Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor se calculează în conformitate cu articolul 7d alineatul (1).” |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 7b se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) este de cel puțin 60 %, în cazul biocombustibililor produși în instalații care vor intra în funcțiune după 1 iulie 2014. O instalație este «în funcțiune» atunci când a avut loc producția fizică de biocombustibili.

În cazul instalațiilor care erau în funcțiune la 1 iulie 2014 sau înainte de această dată, în scopurile menționate la alineatul (1), biocombustibilii trebuie să atingă o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de cel puțin 35 % până la 31 decembrie 2017 și de cel puțin 50 % începând cu 1 ianuarie 2018.

Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor se calculează în conformitate cu articolul 7d alineatul (1).”

| (b) | la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind criteriile și limitele geografice în vederea identificării pășunilor care intră sub incidența primului paragraf, litera (c).”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind criteriile și limitele geografice în vederea identificării pășunilor care intră sub incidența primului paragraf, litera (c).”;

| (ba) | se inserează următorul alineat:




  „(4a)
     
  Biocombustibilii și biolichidele care sunt luate în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri, cu excepția cazului în care se respectă drepturile juridice ale terților privind utilizarea și drepturile de proprietate, inclusiv prin consimțământul lor liber, prealabil și în cunoștință de cauză și cu participarea instituțiilor lor reprezentative.”;


  [AM 49] |
| --- | --- |

(ba)

se inserează următorul alineat:

„(4a)
     
  Biocombustibilii și biolichidele care sunt luate în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri, cu excepția cazului în care se respectă drepturile juridice ale terților privind utilizarea și drepturile de proprietate, inclusiv prin consimțământul lor liber, prealabil și în cunoștință de cauză și cu participarea instituțiilor lor reprezentative.”;

| (bb) | la alineatul (7) al doilea paragraf, prima teză se înlocuiește cu următorul text:




  „Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, o dată la doi ani, un raport privind impactul asupra sustenabilității sociale în Uniune și în țările terțe al cererii sporite de biocombustibil, privind contribuția producției de biocombustibil la reducerea lipsei de proteine vegetale din Uniune și privind impactul politicii Uniunii referitoare la biocombustibili asupra disponibilității produselor alimentare la prețuri accesibile, în special pentru populația din țările în curs de dezvoltare, și la chestiuni mai generale legate de dezvoltare.”


  [AM 50] |
| --- | --- |

(bb)

la alineatul (7) al doilea paragraf, prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, o dată la doi ani, un raport privind impactul asupra sustenabilității sociale în Uniune și în țările terțe al cererii sporite de biocombustibil, privind contribuția producției de biocombustibil la reducerea lipsei de proteine vegetale din Uniune și privind impactul politicii Uniunii referitoare la biocombustibili asupra disponibilității produselor alimentare la prețuri accesibile, în special pentru populația din țările în curs de dezvoltare, și la chestiuni mai generale legate de dezvoltare.”

| 2a. | Articolul 7c se modifică după cum urmează:










  (a) | la alineatul 3, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Comisia stabilește, în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 11 alineatul (3), lista informațiilor adecvate și relevante menționate la primele două paragrafe. Ea va căuta să asigure maxima conformitate cu obligațiile materiale ale acestui alineat, încercând totodată să reducă la minimum povara administrativă pentru operatori, în special pentru cei mici.”;


  [AM 53] |
| --- | --- | --- |

2a.

Articolul 7c se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul 3, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia stabilește, în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 11 alineatul (3), lista informațiilor adecvate și relevante menționate la primele două paragrafe. Ea va căuta să asigure maxima conformitate cu obligațiile materiale ale acestui alineat, încercând totodată să reducă la minimum povara administrativă pentru operatori, în special pentru cei mici.”;

| (b) | la alineatul (3), al cincilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Statele membre îi prezintă Comisiei, în formă agregată, informațiile menționate la primul paragraf din acest alineat, inclusiv rapoartele întocmite de auditorii independenți. Comisia publică aceste informații în cadrul platformei în materie de transparență menționate la articolul 24, din Directiva 2009/28/CE.”;


  [AM 54] |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), al cincilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre îi prezintă Comisiei, în formă agregată, informațiile menționate la primul paragraf din acest alineat, inclusiv rapoartele întocmite de auditorii independenți. Comisia publică aceste informații în cadrul platformei în materie de transparență menționate la articolul 24, din Directiva 2009/28/CE.”;

| (c) | la alineatul (4), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „(4)
     
  Uniunea depune eforturi pentru a încheia acorduri bilaterale sau multilaterale cu țări terțe, care să cuprindă angajamente obligatorii referitoare la o serie de dispoziții privind criteriile de durabilitate corespunzătoare celor din prezenta directivă. Aceste acorduri ar trebui, de asemenea, să instituie norme pentru a garanta că procedurile vamale ale țărilor terțe nu determină fraude legate de importul și exportul de biocombustibili și de biolichide, precum și dispoziții privind facilitarea comerțului. Uniunea ar trebui, de asemenea, să se străduiască să încheie acorduri cu țările terțe incluzând angajamente în ceea ce privește ratificarea și punerea în executare a Convențiilor OIM și a AMM-urilor, conform celor menționate la articolul 7b alineatul (7). Atunci când Uniunea a încheiat acorduri care cuprind angajamente obligatorii privind o serie de dispoziții referitoare la domeniile care intră sub incidența criteriilor de durabilitate definite la articolul 7b alineatele (2)-(5), Comisia poate decide că acordurile respective demonstrează că biocarburanții și biolichidele care s-au obținut din materii prime cultivate în țările respective respectă criteriile de durabilitate în cauză. După încheierea acestor acorduri, se acordă o atenție deosebită măsurilor luate pentru conservarea zonelor care oferă ecosistemelor servicii de bază în situații critice (de exemplu protecția bazinelor hidrografice și combaterea eroziunilor), protecția solului, a apei și a aerului, schimbările indirecte ale utilizării terenurilor, reabilitarea terenurilor degradate, evitarea consumului excesiv de apă în zonele sărace în resurse de apă, precum și măsurilor referitoare la aspectele menționate la articolul 7b alineatul (7).”;


  [AM 55] |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (4), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(4)
     
  Uniunea depune eforturi pentru a încheia acorduri bilaterale sau multilaterale cu țări terțe, care să cuprindă angajamente obligatorii referitoare la o serie de dispoziții privind criteriile de durabilitate corespunzătoare celor din prezenta directivă. Aceste acorduri ar trebui, de asemenea, să instituie norme pentru a garanta că procedurile vamale ale țărilor terțe nu determină fraude legate de importul și exportul de biocombustibili și de biolichide, precum și dispoziții privind facilitarea comerțului. Uniunea ar trebui, de asemenea, să se străduiască să încheie acorduri cu țările terțe incluzând angajamente în ceea ce privește ratificarea și punerea în executare a Convențiilor OIM și a AMM-urilor, conform celor menționate la articolul 7b alineatul (7). Atunci când Uniunea a încheiat acorduri care cuprind angajamente obligatorii privind o serie de dispoziții referitoare la domeniile care intră sub incidența criteriilor de durabilitate definite la articolul 7b alineatele (2)-(5), Comisia poate decide că acordurile respective demonstrează că biocarburanții și biolichidele care s-au obținut din materii prime cultivate în țările respective respectă criteriile de durabilitate în cauză. După încheierea acestor acorduri, se acordă o atenție deosebită măsurilor luate pentru conservarea zonelor care oferă ecosistemelor servicii de bază în situații critice (de exemplu protecția bazinelor hidrografice și combaterea eroziunilor), protecția solului, a apei și a aerului, schimbările indirecte ale utilizării terenurilor, reabilitarea terenurilor degradate, evitarea consumului excesiv de apă în zonele sărace în resurse de apă, precum și măsurilor referitoare la aspectele menționate la articolul 7b alineatul (7).”;

| (d) | se adaugă următoarele alineate:




  „(9a)
     
  Până la [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind reexaminarea funcționării acordurilor sau a sistemelor voluntare pentru care a fost adoptată o decizie în temeiul alineatului (4) și identificarea celor mai bune practici. Raportul se bazează pe cele mai bune informații disponibile, inclusiv pe cele obținute prin consultarea părților interesate, și pe experiența practică acumulată prin aplicarea acordurilor sau sistemelor. Raportul ține seama de standardele relevante recunoscute la nivel internațional, inclusiv de cele elaborate de Organizația Internațională pentru Standardizare și de Alianța ISEAL. Cu referire la fiecare acord și sistem, raportul analizează, printre altele, următoarele:








  — | independența, modalitatea și frecvența auditurilor; |
| --- | --- | --- |

(d)

se adaugă următoarele alineate:

„(9a)
     
  Până la [un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind reexaminarea funcționării acordurilor sau a sistemelor voluntare pentru care a fost adoptată o decizie în temeiul alineatului (4) și identificarea celor mai bune practici. Raportul se bazează pe cele mai bune informații disponibile, inclusiv pe cele obținute prin consultarea părților interesate, și pe experiența practică acumulată prin aplicarea acordurilor sau sistemelor. Raportul ține seama de standardele relevante recunoscute la nivel internațional, inclusiv de cele elaborate de Organizația Internațională pentru Standardizare și de Alianța ISEAL. Cu referire la fiecare acord și sistem, raportul analizează, printre altele, următoarele:

—

independența, modalitatea și frecvența auditurilor;

| — | disponibilitatea și experiența legată de aplicarea metodelor de identificare și abordare a neconformității; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea și experiența legată de aplicarea metodelor de identificare și abordare a neconformității;

| — | transparența, în special în legătură cu accesibilitatea sistemului, disponibilitatea traducerilor în limbile oficiale ale țărilor și regiunilor din care provin materiile prime, accesibilitatea unei liste cuprinzând operatorii autorizați și certificatele corespunzătoare, accesibilitatea rapoartelor auditorilor; |
| --- | --- |

—

transparența, în special în legătură cu accesibilitatea sistemului, disponibilitatea traducerilor în limbile oficiale ale țărilor și regiunilor din care provin materiile prime, accesibilitatea unei liste cuprinzând operatorii autorizați și certificatele corespunzătoare, accesibilitatea rapoartelor auditorilor;

| — | implicarea părților interesate, în special în ceea ce privește consultarea comunităților indigene și locale în cursul elaborării și reexaminării sistemelor, precum și în cursul auditurilor; |
| --- | --- |

—

implicarea părților interesate, în special în ceea ce privește consultarea comunităților indigene și locale în cursul elaborării și reexaminării sistemelor, precum și în cursul auditurilor;

| — | robustețea globală a sistemului, în special sub aspectul normelor privind acreditarea, calificarea și independența auditorilor și organismele relevante ale sistemului; |
| --- | --- |

—

robustețea globală a sistemului, în special sub aspectul normelor privind acreditarea, calificarea și independența auditorilor și organismele relevante ale sistemului;

| — | reactualizarea pieței sistemului. |
| --- | --- |

—

reactualizarea pieței sistemului.

Dacă este cazul în lumina raportului, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a dispozițiilor prezentei directive cu privire la sistemele voluntare în vederea promovării celor mai bune practici.

[AM 58]

(9b)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a cu privire la normele detaliate privind verificarea și certificarea independentă a respectării ierarhiei deșeurilor stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE

   (*)

  . Actele delegate în cauză se adoptă până la 30 iunie 2016.

[AM 59]

(*)  
  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).”
  "

| 3. | Articolul 7d se modifică după cum urmează:








  (-a) | la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:




  „În sensul articolului 7a, începând cu 2020, ciclul de viață al emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la biocarburanți se calculează prin adăugarea valorii respective, în anexa V, la rezultatul obținut în conformitate cu primul paragraf.”;


  [AM 60] |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 7d se modifică după cum urmează:

(-a)

la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:

„În sensul articolului 7a, începând cu 2020, ciclul de viață al emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la biocarburanți se calculează prin adăugarea valorii respective, în anexa V, la rezultatul obținut în conformitate cu primul paragraf.”;

| (-aa) | se inserează următorul alineat:




  „(1a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a cu privire la includerea în anexa IV a unei proceduri pentru calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră ale combustibililor gazoși de origine nebiologică, pentru a verifica conformitatea acestora cu articolul 7b. Actele delegate în cauză sunt adoptate până la 31 decembrie 2015.”;


  [AM 61] |
| --- | --- |

(-aa)

se inserează următorul alineat:

„(1a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a cu privire la includerea în anexa IV a unei proceduri pentru calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră ale combustibililor gazoși de origine nebiologică, pentru a verifica conformitatea acestora cu articolul 7b. Actele delegate în cauză sunt adoptate până la 31 decembrie 2015.”;

| (a) | alineatele (3) – (6) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(3)   Emisiile tipice de gaze cu efect de seră provenite din cultivarea materiilor prime agricole din rapoartele menționate la articolul 7d alineatul (2), în cazul statelor membre, și din rapoartele echivalente, în cazul teritoriilor aflate în afara Uniunii, pot fi prezentate Comisiei.
  (4)   Comisia poate decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 11 alineatul (3), ca rapoartele menționate la alineatul (3) să conțină date exacte în scopul măsurării emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cu cultivarea de materii prime pentru biocombustibili produse în mod tradițional în zonele respective în sensul articolului 7b alineatul (2).
  (5)   Până cel târziu la 31 decembrie 2012 și ulterior la fiecare doi ani, Comisia întocmește
  și publică
  un raport privind estimarea valorilor tipice și implicite prezentate în părțile B și E din anexa IV, acordând o atenție deosebită emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi și prelucrare. [AM 62]

  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind corectarea valorilor tipice și implicite estimate prezentate în părțile B și E din anexa IV.
  (6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind adaptarea anexei V la progresul științific și tehnic, inclusiv prin revizuirea valorilor propuse, per grup de culturi, aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor; introducerea de

  . Pentru a evalua modelele economice folosite pentru estimarea acestor valori aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor, Comisia include în evaluarea sa cele mai recente informații disponibile cu privire la ipotezele fundamentale care influențează rezultatele modelării, inclusiv măsurarea tendințelor randamentului și productivității agricole, alocarea coproduselor și ratele observate la nivel mondial ale schimbării utilizării terenurilor și ale defrișărilor. Comisia asigură participarea părților implicate la procesul de revizuire. Prima revizuire de acest tip ar trebui să fie încheiată până cel târziu la 30 iunie 2016.




  Comisia propune, dacă este cazul,
  noi valori
  aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor
  la niveluri de dezagregare superioare; includerea, după caz, de valori suplimentare în cazul apariției pe piață a unor noi materii prime pentru biocombustibili, revizuirea categoriilor de biocombustibili cărora le-a fost atribuită valoarea zero în ceea ce privește emisiile legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și elaborarea unor factori pentru materiile prime obținute din materiale celulozice și din materiale ligno-celulozice de origine nealimentară.”;
  [AM 189] |
| --- | --- |

(a)

alineatele (3) – (6) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Emisiile tipice de gaze cu efect de seră provenite din cultivarea materiilor prime agricole din rapoartele menționate la articolul 7d alineatul (2), în cazul statelor membre, și din rapoartele echivalente, în cazul teritoriilor aflate în afara Uniunii, pot fi prezentate Comisiei.

(4)   Comisia poate decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 11 alineatul (3), ca rapoartele menționate la alineatul (3) să conțină date exacte în scopul măsurării emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cu cultivarea de materii prime pentru biocombustibili produse în mod tradițional în zonele respective în sensul articolului 7b alineatul (2).

(5)   Până cel târziu la 31 decembrie 2012 și ulterior la fiecare doi ani, Comisia întocmește
  și publică
  un raport privind estimarea valorilor tipice și implicite prezentate în părțile B și E din anexa IV, acordând o atenție deosebită emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi și prelucrare. [AM 62]

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind corectarea valorilor tipice și implicite estimate prezentate în părțile B și E din anexa IV.

(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind adaptarea anexei V la progresul științific și tehnic, inclusiv prin revizuirea valorilor propuse, per grup de culturi, aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor; introducerea de

  . Pentru a evalua modelele economice folosite pentru estimarea acestor valori aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor, Comisia include în evaluarea sa cele mai recente informații disponibile cu privire la ipotezele fundamentale care influențează rezultatele modelării, inclusiv măsurarea tendințelor randamentului și productivității agricole, alocarea coproduselor și ratele observate la nivel mondial ale schimbării utilizării terenurilor și ale defrișărilor. Comisia asigură participarea părților implicate la procesul de revizuire. Prima revizuire de acest tip ar trebui să fie încheiată până cel târziu la 30 iunie 2016.

Comisia propune, dacă este cazul,
  noi valori
  aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor
  la niveluri de dezagregare superioare; includerea, după caz, de valori suplimentare în cazul apariției pe piață a unor noi materii prime pentru biocombustibili, revizuirea categoriilor de biocombustibili cărora le-a fost atribuită valoarea zero în ceea ce privește emisiile legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și elaborarea unor factori pentru materiile prime obținute din materiale celulozice și din materiale ligno-celulozice de origine nealimentară.”;

| (b) | la alineatul (7), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „(7)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind adaptarea anexei IV la progresul științific și tehnic, inclusiv prin adăugarea unor valori pentru alte căi de producție a biocombustibililor pentru aceleași materii prime sau pentru altele și prin modificarea metodologiei stabilite în partea C.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (7), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(7)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind adaptarea anexei IV la progresul științific și tehnic, inclusiv prin adăugarea unor valori pentru alte căi de producție a biocombustibililor pentru aceleași materii prime sau pentru altele și prin modificarea metodologiei stabilite în partea C.”;

| (c) | alineatul (8) se elimină. |
| --- | --- |

(c)

alineatul (8) se elimină.

| (ca) | se adaugă următorul alineat:




  „(8a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a în ceea ce privește stabilirea unor definiții detaliate, inclusiv a unor specificații tehnice, necesare pentru categoriile menționate în anexa IV partea C punctul 9.”


  [AM 65] |
| --- | --- |

(ca)

se adaugă următorul alineat:

„(8a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a în ceea ce privește stabilirea unor definiții detaliate, inclusiv a unor specificații tehnice, necesare pentru categoriile menționate în anexa IV partea C punctul 9.”

| 4. | Articolul 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Statele membre monitorizează respectarea cerințelor prevăzute la articolele 3 și 4, în ceea ce privește benzina și motorina, pe baza metodelor analitice la care se face trimitere în versiunea în vigoare a standardelor europene EN 228 și, respectiv, EN 590.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 8 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre monitorizează respectarea cerințelor prevăzute la articolele 3 și 4, în ceea ce privește benzina și motorina, pe baza metodelor analitice la care se face trimitere în versiunea în vigoare a standardelor europene EN 228 și, respectiv, EN 590.”;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În fiecare an, până la 30 iunie, statele membre înaintează un raport conținând date naționale privind calitatea combustibililor pentru anul calendaristic precedent. Comisia stabilește un format comun pentru prezentarea unei sinteze a informațiilor privind calitatea combustibililor la nivel național, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 11 alineatul (3). Primul raport este prezentat până la data de 30 iunie 2002. Începând cu 1 ianuarie 2004, formatul pentru acest raport trebuie să fie în concordanță cu cel descris în standardul european relevant. În plus, statele membre trebuie să raporteze volumele totale de benzină și motorină comercializate pe teritoriul lor, precum și volumele comercializate de benzină fără plumb și motorină cu un conținut maxim de sulf de 10 mg/kg. De asemenea, statele membre raportează anual cu privire la disponibilitatea, pe o bază geografică echilibrată în mod corespunzător, a benzinei și motorinei cu un conținut maxim de sulf de 10 mg/kg care sunt comercializate pe teritoriul lor.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În fiecare an, până la 30 iunie, statele membre înaintează un raport conținând date naționale privind calitatea combustibililor pentru anul calendaristic precedent. Comisia stabilește un format comun pentru prezentarea unei sinteze a informațiilor privind calitatea combustibililor la nivel național, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 11 alineatul (3). Primul raport este prezentat până la data de 30 iunie 2002. Începând cu 1 ianuarie 2004, formatul pentru acest raport trebuie să fie în concordanță cu cel descris în standardul european relevant. În plus, statele membre trebuie să raporteze volumele totale de benzină și motorină comercializate pe teritoriul lor, precum și volumele comercializate de benzină fără plumb și motorină cu un conținut maxim de sulf de 10 mg/kg. De asemenea, statele membre raportează anual cu privire la disponibilitatea, pe o bază geografică echilibrată în mod corespunzător, a benzinei și motorinei cu un conținut maxim de sulf de 10 mg/kg care sunt comercializate pe teritoriul lor.”

| 5. | La articolul 8a alineatul (3) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind revizuirea limitei pentru conținutul de MMT al carburantului specificată la alineatul (2). Această revizuire se efectuează pe baza rezultatelor evaluării realizate cu ajutorul metodologiei de testare menționate la alineatul (1). Ea poate fi redusă la zero dacă evaluarea riscurilor justifică acest lucru. Limita nu poate fi mărită decât dacă evaluarea riscurilor justifică acest lucru.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 8a alineatul (3) se înlocuieşte cu următorul text:

„(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind revizuirea limitei pentru conținutul de MMT al carburantului specificată la alineatul (2). Această revizuire se efectuează pe baza rezultatelor evaluării realizate cu ajutorul metodologiei de testare menționate la alineatul (1). Ea poate fi redusă la zero dacă evaluarea riscurilor justifică acest lucru. Limita nu poate fi mărită decât dacă evaluarea riscurilor justifică acest lucru.”

| 5a. | La articolul 9, se adaugă următorul alineat:




  „(2a)
     
  Comisia ar trebui să examineze performanța biocombustibililor în toate condițiile sezoniere experimentate pe teritoriul Uniunii pentru a se asigura că calitatea biocombustibililor utilizați pentru vehicule nu duce la o deteriorare a emisiilor poluante, a emisiilor de CO2 sau a performanței generale a vehiculului.




  Dacă este necesar, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind adaptarea la progresul științific și tehnic a anexei I sau II la prezenta directivă pentru a introduce parametri, precum și limite și metode de încercare specifice.”


  [AM 66] |
| --- | --- |

5a.

La articolul 9, se adaugă următorul alineat:

„(2a)
     
  Comisia ar trebui să examineze performanța biocombustibililor în toate condițiile sezoniere experimentate pe teritoriul Uniunii pentru a se asigura că calitatea biocombustibililor utilizați pentru vehicule nu duce la o deteriorare a emisiilor poluante, a emisiilor de CO2 sau a performanței generale a vehiculului.

Dacă este necesar, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind adaptarea la progresul științific și tehnic a anexei I sau II la prezenta directivă pentru a introduce parametri, precum și limite și metode de încercare specifice.”

| 6. | La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind adaptarea la progresul științific și tehnic a metodelor analitice autorizate, menționate în anexele I, II și III.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a privind adaptarea la progresul științific și tehnic a metodelor analitice autorizate, menționate în anexele I, II și III.”

| 7. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 10a
  Exercitarea delegării
  (1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute de prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 7a alineatul (5), la articolul 7b alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 7d alineatele (5), (6) și (7)
  și (8a)
  , la articolul 8a alineatul (3) și la articolul 10 alineatul (1) se acordă pentru o perioadă nedeterminată de timp de la data intrării în vigoare a prezentei directive.
  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 7a alineatul (5), la articolul 7b alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 7d alineatele (5), (6) și (7)
  și (8a)
  , la articolul 8a alineatul (3) și la articolul 10 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7a alineatul (5), articolul 7b alineatul (3) al doilea paragraf, articolul 7d alineatele (5), (6) și (7)
  și (8a)
  , articolul 8a alineatul (3) și articolul 10 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au exprimat vreo obiecție în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”
  [AM 149] |
| --- | --- |

7.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 10a

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute de prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 7a alineatul (5), la articolul 7b alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 7d alineatele (5), (6) și (7)
  și (8a)
  , la articolul 8a alineatul (3) și la articolul 10 alineatul (1) se acordă pentru o perioadă nedeterminată de timp de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 7a alineatul (5), la articolul 7b alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 7d alineatele (5), (6) și (7)
  și (8a)
  , la articolul 8a alineatul (3) și la articolul 10 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7a alineatul (5), articolul 7b alineatul (3) al doilea paragraf, articolul 7d alineatele (5), (6) și (7)
  și (8a)
  , articolul 8a alineatul (3) și articolul 10 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au exprimat vreo obiecție în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

| 8. | Articolul 11 alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

8.

Articolul 11 alineatul (4) se elimină.

| 9. | Anexele se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta directivă. |
| --- | --- |

9.

Anexele se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta directivă.

Articolul 2

Modificări ale Directivei 2009/28/CE

Directiva 2009/28/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2 se adaugă următoarele litere:






  „(p) | «deșeuri» are sensul definit la articolul 3 punctul 1 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (**). Substanțele care au fost modificate sau contaminate intenționat pentru a corespunde definiției respective nu sunt vizate de această categorie; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2 se adaugă următoarele litere:

„(p)

«deșeuri» are sensul definit la articolul 3 punctul 1 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (**). Substanțele care au fost modificate sau contaminate intenționat pentru a corespunde definiției respective nu sunt vizate de această categorie;

| (q) | „materiale celulozice de origine nealimentară” înseamnă culturi energetice nealimentare care provin de pe terenuri, crescute în scopul producerii de bioenergie, inclusiv miscanthus, alte ierburi energetice și varietăți nealimentare de sorg și de cânepă industrială, excluzând însă culturile cu un conținut ridicat de lignină, cum ar fi arborii; [AM 69] |
| --- | --- |

(q)

„materiale celulozice de origine nealimentară” înseamnă culturi energetice nealimentare care provin de pe terenuri, crescute în scopul producerii de bioenergie, inclusiv miscanthus, alte ierburi energetice și varietăți nealimentare de sorg și de cânepă industrială, excluzând însă culturile cu un conținut ridicat de lignină, cum ar fi arborii; [AM 69]

| (r) | „material ligno-celulozic nealimentar” înseamnă culturi terestre lemnoase energetice, cum ar fi pădurile sau culturile de specii forestiere cu ciclu de producție scurt; [AM 70] |
| --- | --- |

(r)

„material ligno-celulozic nealimentar” înseamnă culturi terestre lemnoase energetice, cum ar fi pădurile sau culturile de specii forestiere cu ciclu de producție scurt; [AM 70]

| (s) | „coproduse” înseamnă materii prime cu valoare comercială sau utilizări alternative și materiale care constituie un rezultat semnificativ al unui proces în termeni de valoare economică, ori în care procesul principal a fost modificat deliberat pentru a produce o cantitate mai mare sau diferită de material în detrimentul produsului principal; [AM 71] |
| --- | --- |

(s)

„coproduse” înseamnă materii prime cu valoare comercială sau utilizări alternative și materiale care constituie un rezultat semnificativ al unui proces în termeni de valoare economică, ori în care procesul principal a fost modificat deliberat pentru a produce o cantitate mai mare sau diferită de material în detrimentul produsului principal; [AM 71]

| (t) | „combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică obținuți din surse regenerabile” înseamnă combustibili gazoși sau lichizi diferiți de biocombustibilii, obținuți din surse de energie regenerabile și utilizați în transport; [AM 72] |
| --- | --- |

(t)

„combustibili lichizi și gazoși de origine nebiologică obținuți din surse regenerabile” înseamnă combustibili gazoși sau lichizi diferiți de biocombustibilii, obținuți din surse de energie regenerabile și utilizați în transport; [AM 72]

| (u) | „schimbare directă a utilizării terenului” înseamnă orice schimbare a utilizării unei parcele de teren de la o categorie din cele șase categorii utilizate de IPCC pentru acoperirea terenurilor la alta (teren forestier, teren de cultură, pășune, zone umide, așezări, alte terenuri), plus o a șaptea categorie pentru culturile perene, acoperind în special culturile multianuale ale căror tulpini nu sunt de obicei recoltate în fiecare an, de exemplu speciile forestiere cu ciclu de producție scurt și palmierul de ulei; [AM 74] |
| --- | --- |

(u)

„schimbare directă a utilizării terenului” înseamnă orice schimbare a utilizării unei parcele de teren de la o categorie din cele șase categorii utilizate de IPCC pentru acoperirea terenurilor la alta (teren forestier, teren de cultură, pășune, zone umide, așezări, alte terenuri), plus o a șaptea categorie pentru culturile perene, acoperind în special culturile multianuale ale căror tulpini nu sunt de obicei recoltate în fiecare an, de exemplu speciile forestiere cu ciclu de producție scurt și palmierul de ulei; [AM 74]

| (v) | „captarea și utilizarea carbonului (CCU) în scopul transportului” înseamnă un proces care captează fluxurile de gaze provenite din deșeuri și reziduuri bogate în carbon (CO/CO2) generate de sursele de energie neregenerabilă și le transformă în combustibili utilizați în sectorul transportului; [AM 75] |
| --- | --- |

(v)

„captarea și utilizarea carbonului (CCU) în scopul transportului” înseamnă un proces care captează fluxurile de gaze provenite din deșeuri și reziduuri bogate în carbon (CO/CO2) generate de sursele de energie neregenerabilă și le transformă în combustibili utilizați în sectorul transportului; [AM 75]

| (w) | „reziduul de prelucrare” este o substanță care nu reprezintă produsul sau produsele finite vizate direct de un proces de producție. Acesta nu constituie un obiectiv principal al procesului de producție, iar procesul nu se modifică în mod intenționat pentru a-l produce. [AM 76] |
| --- | --- |

(w)

„reziduul de prelucrare” este o substanță care nu reprezintă produsul sau produsele finite vizate direct de un proces de producție. Acesta nu constituie un obiectiv principal al procesului de producție, iar procesul nu se modifică în mod intenționat pentru a-l produce. [AM 76]

(**)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3.)”"

| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:
  „Obiective naționale obligatorii și măsuri privind utilizarea energiei din surse regenerabile”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Obiective naționale obligatorii și măsuri privind utilizarea energiei din surse regenerabile”;

| (b) | la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:
  „Pentru a asigura conformitatea cu obiectivul la care se face referire în primul paragraf, contribuția maximă comună a biocombustibililor și biolichidelor produse pe bază de culturi de cereale și de alte culturi bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase și de plante oleaginoase nu trebuie să depășească cantitatea de energie care corespunde contribuției maxime, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (4) litera (d).”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:

„Pentru a asigura conformitatea cu obiectivul la care se face referire în primul paragraf, contribuția maximă comună a biocombustibililor și biolichidelor produse pe bază de culturi de cereale și de alte culturi bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase și de plante oleaginoase nu trebuie să depășească cantitatea de energie care corespunde contribuției maxime, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (4) litera (d).”;

| (c) | alineatul (4) se modifică după cum urmează:








  (-i) | la primul paragraf se adaugă următoarea teză:




  „Fiecare stat membru se asigură că, în sectorul benzinei, ponderea energiei obținute din surse regenerabile reprezintă în 2020 cel puțin 7,5 % din consumul final de energie din sector în statul membru respectiv.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatul (4) se modifică după cum urmează:

(-i)

la primul paragraf se adaugă următoarea teză:

„Fiecare stat membru se asigură că, în sectorul benzinei, ponderea energiei obținute din surse regenerabile reprezintă în 2020 cel puțin 7,5 % din consumul final de energie din sector în statul membru respectiv.”;

| (-ii) | după primul paragraf se adaugă următoarele paragrafe:




  „În 2016, cel puțin 0,5 % din consumul final de energie din sectorul transporturilor este asigurat din energie obținută din biocombustibili avansați.




  În 2020, cel puțin 2,5 % din consumul final de energie din sectorul transporturilor este asigurat din energie obținută din biocombustibili avansați.”;


  [AM 152/REV] |
| --- | --- |

(-ii)

după primul paragraf se adaugă următoarele paragrafe:

„În 2016, cel puțin 0,5 % din consumul final de energie din sectorul transporturilor este asigurat din energie obținută din biocombustibili avansați.

În 2020, cel puțin 2,5 % din consumul final de energie din sectorul transporturilor este asigurat din energie obținută din biocombustibili avansați.”;

| (i) | la al doilea paragraf litera (b) se adaugă următoarea teză:
  „Această liniuță nu aduce atingere articolului 17 alineatul (1) literele (a) şi (d) din prezentul paragraf;”; |
| --- | --- |

(i)

la al doilea paragraf litera (b) se adaugă următoarea teză:

„Această liniuță nu aduce atingere articolului 17 alineatul (1) literele (a) şi (d) din prezentul paragraf;”;

| (ii) | la al doilea paragraf se adaugă următoarele litere:






  „(d) | pentru luarea în calcul a biocombustibililor în numărător, ponderea energiei generate de biocombustibilii produși pe bază de culturi de cereale și de alte culturi bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase și, de plante oleaginoase
  și de alte culturi energetice pe sol
  nu trebuie să fie mai mare de 5 %, ponderea estimată la sfârșitul anului 2011

  6 %
  , din consumul final de energie în transporturi în 2020.

  Ponderea energiei generate de biocombustibilii avansați enumerați în partea A și partea C din anexa IX este de cel puțin 2,5 % din consumul final de energie utilizată în transporturi în 2020.

  [AM 181] |
| --- | --- | --- |

(ii)

la al doilea paragraf se adaugă următoarele litere:

„(d)

pentru luarea în calcul a biocombustibililor în numărător, ponderea energiei generate de biocombustibilii produși pe bază de culturi de cereale și de alte culturi bogate în amidon, de culturi de plante zaharoase și, de plante oleaginoase
  și de alte culturi energetice pe sol
  nu trebuie să fie mai mare de 5 %, ponderea estimată la sfârșitul anului 2011

  6 %
  , din consumul final de energie în transporturi în 2020.

| (e) | contribuția adusă de:






  (i) | biocombustibilii obținuți din materiile prime enumerate în partea A din anexa IX se consideră a fi egală cu de patru ori conținutul lor energetic; |
| --- | --- | --- |

(e)

contribuția adusă de:

(i)

biocombustibilii obținuți din materiile prime enumerate în partea A din anexa IX se consideră a fi egală cu de patru ori conținutul lor energetic;

| (ii) | biocombustibilii obținuți din materiile prime enumerate în partea B din anexa IX se consideră a fi egală cu de două ori conținutul lor energetic; |
| --- | --- |

(ii)

biocombustibilii obținuți din materiile prime enumerate în partea B din anexa IX se consideră a fi egală cu de două ori conținutul lor energetic;

| (iii) | combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică obținuți din surse regenerabile

  biocombustibilii obținuți din materiile prime enumerate în partea C din anexa IX
  se consideră a fi egală cu de patru ori conținutul lor energetic. |
| --- | --- |

(iii)

combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică obținuți din surse regenerabile

  biocombustibilii obținuți din materiile prime enumerate în partea C din anexa IX
  se consideră a fi egală cu de patru ori conținutul lor energetic.

Statele membre se asigură că materiile prime nu sunt modificate intenționat pentru a fi vizate de punctele (i) – (iii).

În vederea reducerii la minimum a riscului solicitării loturilor unice de mai multe ori în Uniune, statele membre și Comisia se angajează să consolideze cooperarea între sistemele naționale și între sistemele naționale și sistemele voluntare stabilite în conformitate cu articolul 18, inclusiv, dacă este cazul schimbul de date. Pentru a împiedica modificarea intenționată a materialelor în vederea încadrării în anexa IX, statele membre încurajează dezvoltarea și utilizarea sistemelor care monitorizează și identifică materiile prime, precum și biocombustibilii rezultați, de-a lungul întregului lanț valoric. Statele membre se asigură că, atunci când sunt detectate fraude, se iau măsuri corespunzătoare.

Lista materiilor prime prevăzute în anexa IX poate fi adaptată la progresul științific și tehnic, cu scopul de a garanta o punere în aplicare corectă a normelor de calcul stabilite în prezenta directivă. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25 litera (b)

  25b
  privind lista materiilor prime prevăzute în anexa IX.”;

| (ca) | se inserează următorul alineat:




  „(4a)
     
  Până la [un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia face recomandări privind măsurile suplimentare pe care le poate lua statul membru pentru a promova și a încuraja eficiența energetică și pentru a reduce consumul de energie în sectorul transporturilor. Recomandările includ estimări ale cantității de energie care poate fi economisită prin punerea în aplicare a fiecăreia dintre măsurile respective. Cantitatea de energie corespunzătoare măsurilor puse în aplicare de un stat membru este luată în considerare pentru efectuarea calculului menționat la litera (b).”


  [AM 153] |
| --- | --- |

(ca)

se inserează următorul alineat:

„(4a)
     
  Până la [un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia face recomandări privind măsurile suplimentare pe care le poate lua statul membru pentru a promova și a încuraja eficiența energetică și pentru a reduce consumul de energie în sectorul transporturilor. Recomandările includ estimări ale cantității de energie care poate fi economisită prin punerea în aplicare a fiecăreia dintre măsurile respective. Cantitatea de energie corespunzătoare măsurilor puse în aplicare de un stat membru este luată în considerare pentru efectuarea calculului menționat la litera (b).”

| 2a. | La articolul 4 se inserează următorul alineat (3a):




  „(3a)
     
  Până la [un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive], fiecare stat membru publică și transmite Comisiei un document previzional în care indică măsurile pe care intenționează să le ia în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a).”


  [AM 154] |
| --- | --- |

2a.

La articolul 4 se inserează următorul alineat (3a):

„(3a)
     
  Până la [un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive], fiecare stat membru publică și transmite Comisiei un document previzional în care indică măsurile pe care intenționează să le ia în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a).”

| 3. | La articolul 5 alineatul (5), ultima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25 litera (b) privind adaptarea la progresul științific și tehnic a conținutului energetic al combustibililor destinați transporturilor, astfel cum este prevăzut în anexa III.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 5 alineatul (5), ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25 litera (b) privind adaptarea la progresul științific și tehnic a conținutului energetic al combustibililor destinați transporturilor, astfel cum este prevăzut în anexa III.”

| 4. | La articolul 6 alineatul (1), al doilea paragraf se elimină. |
| --- | --- |

4.

La articolul 6 alineatul (1), al doilea paragraf se elimină.

| 4a. | La articolul 15 alineatul (2), paragraful al patrulea se înlocuiește cu următorul text:




  „Garanția de origine nu îndeplinește nicio funcție în ceea ce privește respectarea de către un stat membru a dispozițiilor articolului 3 alineatul (1). Transferurile de garanții de origine, separat sau împreună cu transferul fizic de energie, nu produc efecte asupra deciziei statelor membre de a utiliza transferuri statistice, proiecte comune sau scheme de sprijin comune pentru îndeplinirea obiectivului sau asupra calculării consumului final brut de energie din surse regenerabile în conformitate cu articolul 5.”


  [AM 88] |
| --- | --- |

4a.

La articolul 15 alineatul (2), paragraful al patrulea se înlocuiește cu următorul text:

„Garanția de origine nu îndeplinește nicio funcție în ceea ce privește respectarea de către un stat membru a dispozițiilor articolului 3 alineatul (1). Transferurile de garanții de origine, separat sau împreună cu transferul fizic de energie, nu produc efecte asupra deciziei statelor membre de a utiliza transferuri statistice, proiecte comune sau scheme de sprijin comune pentru îndeplinirea obiectivului sau asupra calculării consumului final brut de energie din surse regenerabile în conformitate cu articolul 5.”

| 5. | Articolul 17 se modifică după cum urmează:








  (-a) | la alineatul (1) primul paragraf, partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:




  „(1)
     
  Indiferent dacă materiile prime au fost cultivate pe teritoriul Comunității sau în afara acestuia, energia produsă din biocombustibili și biolichide este luată în considerare pentru scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) numai în cazul în care sunt îndeplinite criteriile de durabilitate stabilite la alineatele (2)-(7) și nu sunt depășite contribuțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) litera (d):”;


  [AM 89] |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 17 se modifică după cum urmează:

(-a)

la alineatul (1) primul paragraf, partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  Indiferent dacă materiile prime au fost cultivate pe teritoriul Comunității sau în afara acestuia, energia produsă din biocombustibili și biolichide este luată în considerare pentru scopurile menționate la literele (a), (b) și (c) numai în cazul în care sunt îndeplinite criteriile de durabilitate stabilite la alineatele (2)-(7) și nu sunt depășite contribuțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) litera (d):”;

| (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) este de cel puțin 60 %, în cazul biocombustibililor și al biolichidelor produse în instalații care vor intra în funcțiune după 1 iulie 2014. O instalație este «în funcțiune» atunci când a avut loc producția fizică de biocombustibili și biolichide.
  În cazul instalațiilor care erau în funcțiune la 1 iulie 2014 sau înainte de această dată, în scopurile menționate la alineatul (1), biocombustibilii și biolichidele trebuie să atingă o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de cel puțin 35 % până la 31 decembrie 2017 și de cel puțin 50 % începând cu 1 ianuarie 2018.
  Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor și a biolichidelor se calculează în conformitate cu articolul 19 alineatul (1).”; |
| --- | --- |

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor luați în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) este de cel puțin 60 %, în cazul biocombustibililor și al biolichidelor produse în instalații care vor intra în funcțiune după 1 iulie 2014. O instalație este «în funcțiune» atunci când a avut loc producția fizică de biocombustibili și biolichide.

În cazul instalațiilor care erau în funcțiune la 1 iulie 2014 sau înainte de această dată, în scopurile menționate la alineatul (1), biocombustibilii și biolichidele trebuie să atingă o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de cel puțin 35 % până la 31 decembrie 2017 și de cel puțin 50 % începând cu 1 ianuarie 2018.

Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor și a biolichidelor se calculează în conformitate cu articolul 19 alineatul (1).”;

| (b) | la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b pentru a stabili criteriile și limitele geografice necesare identificării pășunilor care intră sub incidența primului paragraf, litera (c).”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b pentru a stabili criteriile și limitele geografice necesare identificării pășunilor care intră sub incidența primului paragraf, litera (c).”;

| (ba) | se inserează următorul alineat:




  „(4a)
     
  Biocombustibilii și biolichidele care sunt luate în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri, cu excepția cazului în care se respectă drepturile juridice ale terților privind utilizarea și drepturile de proprietate, inclusiv prin consimțământul lor liber, prealabil și în cunoștință de cauză și cu participarea instituțiilor lor reprezentative.”;


  [AM 96] |
| --- | --- |

(ba)

se inserează următorul alineat:

„(4a)
     
  Biocombustibilii și biolichidele care sunt luate în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) nu se obțin din materii prime ce provin de pe terenuri, cu excepția cazului în care se respectă drepturile juridice ale terților privind utilizarea și drepturile de proprietate, inclusiv prin consimțământul lor liber, prealabil și în cunoștință de cauză și cu participarea instituțiilor lor reprezentative.”;

| (bb) | se inserează următorul alineat:




  „(5a)
     
  Materiile prime utilizate pentru biocombustibili și biolichide în sensurile menționate la alineatul (1) sunt fabricate din materii prime obținute prin practici sustenabile de gestionare a terenurilor.”


  [AM 97] |
| --- | --- |

(bb)

se inserează următorul alineat:

„(5a)
     
  Materiile prime utilizate pentru biocombustibili și biolichide în sensurile menționate la alineatul (1) sunt fabricate din materii prime obținute prin practici sustenabile de gestionare a terenurilor.”

| 6. | Articolul 18 se modifică după cum urmează:










  (a) | se inserează următoarele alineate:




  „(2a)
     
  Eurostat colectează și publică informații comerciale detaliate referitoare la biocombustibilii produși din plante de uz alimentar, cum sunt cei pe bază de cereale și alte plante bogate în amidon, zaharuri și plante oleaginoase. Cum datele actuale sunt publicate în format agregat cu exporturile și importurile de etanol și biomotorină combinate într-un singur set de date, sub denumirea de biocombustibili, informațiile disponibile vor fi date comerciale dezagregate atât pentru etanol, cât și pentru biomotorină. Datele referitoare la import și export identifică tipul și volumul de biocombustibili importați și consumați de statele membre. De asemenea, datele includ și țara de origine sau țara care exportă aceste produse în Uniune. Calitatea datelor privind importul și exportul de materii prime biologice sau produse semiprelucrate se ameliorează prin colectarea și publicarea de către Eurostat a unor informații referitoare la importul sau exportul materiilor prime, tipul și țara de origine, inclusiv materiile prime comercializate la intern sau materiile prime semicomercializate. [AM 98]



  (2b)
     
  Eurostat colectează și publică informații detaliate referitoare la ocuparea forței de muncă în ceea ce privește numărul, durata și salariile asociate cu ocuparea forței de muncă directă, indirectă și indusă, generată de industria biocombustibililor din Uniune. Comisia ar trebui să elaboreze o metodologie de măsurare a locurilor de muncă aprobată care ar trebui să evalueze și să monitorizeze sistematic nivelurile de ocupare a forței de muncă în statele membre și la nivelul Uniunii. Cifrele privind ocuparea forței de muncă ar trebui să fie dezagregate pentru sectorul etanolului și pentru cel al biomotorinei și să identifice în mod clar locul de muncă în cadrul lanțului de aprovizionare cu biocombustibili. În prezent, datele privind ocuparea forței de muncă în industria biocombustibililor nu sunt incluse în statisticile oficiale, estimările privind ocuparea forței de muncă puse la dispoziția factorilor de decizie variind în funcție de definiția sau metodologia subiacentă adoptată de studiul special, de abordarea de contabilizare a locurilor de muncă aplicată și de măsura în care studiile corelează activitatea agricolă cu industria biocombustibililor. Un proces formal care să prevadă justificarea cifrelor privind ocuparea forței de muncă prin date subiacente și supoziții transparente ar îmbunătăți disponibilitatea informațiilor.”;


  [AM 99] |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 18 se modifică după cum urmează:

(a)

se inserează următoarele alineate:

„(2a)
     
  Eurostat colectează și publică informații comerciale detaliate referitoare la biocombustibilii produși din plante de uz alimentar, cum sunt cei pe bază de cereale și alte plante bogate în amidon, zaharuri și plante oleaginoase. Cum datele actuale sunt publicate în format agregat cu exporturile și importurile de etanol și biomotorină combinate într-un singur set de date, sub denumirea de biocombustibili, informațiile disponibile vor fi date comerciale dezagregate atât pentru etanol, cât și pentru biomotorină. Datele referitoare la import și export identifică tipul și volumul de biocombustibili importați și consumați de statele membre. De asemenea, datele includ și țara de origine sau țara care exportă aceste produse în Uniune. Calitatea datelor privind importul și exportul de materii prime biologice sau produse semiprelucrate se ameliorează prin colectarea și publicarea de către Eurostat a unor informații referitoare la importul sau exportul materiilor prime, tipul și țara de origine, inclusiv materiile prime comercializate la intern sau materiile prime semicomercializate. [AM 98]

(2b)
     
  Eurostat colectează și publică informații detaliate referitoare la ocuparea forței de muncă în ceea ce privește numărul, durata și salariile asociate cu ocuparea forței de muncă directă, indirectă și indusă, generată de industria biocombustibililor din Uniune. Comisia ar trebui să elaboreze o metodologie de măsurare a locurilor de muncă aprobată care ar trebui să evalueze și să monitorizeze sistematic nivelurile de ocupare a forței de muncă în statele membre și la nivelul Uniunii. Cifrele privind ocuparea forței de muncă ar trebui să fie dezagregate pentru sectorul etanolului și pentru cel al biomotorinei și să identifice în mod clar locul de muncă în cadrul lanțului de aprovizionare cu biocombustibili. În prezent, datele privind ocuparea forței de muncă în industria biocombustibililor nu sunt incluse în statisticile oficiale, estimările privind ocuparea forței de muncă puse la dispoziția factorilor de decizie variind în funcție de definiția sau metodologia subiacentă adoptată de studiul special, de abordarea de contabilizare a locurilor de muncă aplicată și de măsura în care studiile corelează activitatea agricolă cu industria biocombustibililor. Un proces formal care să prevadă justificarea cifrelor privind ocuparea forței de muncă prin date subiacente și supoziții transparente ar îmbunătăți disponibilitatea informațiilor.”;

| (b) | la alineatul (4), primul şi al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:




  „(4)
     
  Uniunea depune eforturi pentru a încheia acorduri bilaterale sau multilaterale cu țări terțe, care să cuprindă angajamente obligatorii referitoare la o serie de dispoziții privind criteriile de durabilitate corespunzătoare celor din prezenta directivă. Aceste acorduri ar trebui, de asemenea, să instituie norme pentru a garanta că procedurile vamale ale țărilor terțe nu determină fraude legate de importul și exportul de biocombustibili și de biolichide, precum și dispoziții privind facilitarea comerțului. Uniunea ar trebui, de asemenea, să se străduiască să încheie acorduri cu țările terțe incluzând angajamente în ceea ce privește ratificarea și punerea în executare a Convențiilor OIM și a AMM-urilor, conform celor menționate la articolul 17 alineatul (7). În cazul în care Uniunea a încheiat acorduri care conțin angajamente obligatorii privind dispoziții care reglementează aspecte incluse în criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 17 alineatele (2) – (7), Comisia poate decide ca acele acorduri să demonstreze că biocarburanții și biolichidele care s-au obținut din materii prime cultivate în țările respective respectă criteriile de durabilitate în cauză. După încheierea acestor acorduri, se va acorda o atenție deosebită măsurilor luate pentru conservarea zonelor care prezintă servicii ecosistemice de bază în situații critice (de exemplu protecția bazinelor hidrografice, combaterea eroziunilor), pentru protecția solului, a apei și a aerului, reabilitarea terenurilor degradate, evitarea consumului excesiv de apă în regiuni unde resursele de apă sunt reduse, precum și altor aspecte prevăzute la articolul 17 alineatul (7) al doilea paragraf. [AM 100]

  Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a produselor obținute din biomasă să conțină date exacte în sensul articolului 17 alineatul (2) sau să demonstreze că loturile de biocombustibili sau de biolichide respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 17 alineatele (3) – (5)

  (5a) și dacă niciun material nu a fost modificat în mod intenționat astfel încât să fie acoperit de articolul 3 alineatul (4) litera (e) punctele (i)-(iii)
  . Comisia poate decide ca aceste sisteme să conțină date exacte în scopul informării privind măsurile luate pentru conservarea zonelor care oferă servicii ecosistemice de bază în situații critice (cum ar fi protecția bazinelor de recepție și controlul eroziunii) în materie de protecție a solului, apei și aerului, readucerea la starea inițială a solurilor degradate, evitarea consumului excesiv de apă în zonele sărace în resurse de apă, precum și privind aspectele menționate la articolul 17 alineatul (7) al doilea paragraf.
  Comisia poate recunoaște, de asemenea, zonele cu ecosisteme sau specii rare, amenințate sau pe cale de dispariție, protejate și recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, în sensul articolului 17 alineatul (3) litera (b) punctul (ii). [AM 101]



  Comisia și statele membre asigură recunoașterea reciprocă a sistemelor de verificare garantând conformitatea cu criteriile de durabilitate pentru biocombustibili și biolichide, în situațiile în care respectivele sisteme au fost instituite în conformitate cu această directivă.”;


  [AM 102] |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (4), primul şi al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

„(4)
     
  Uniunea depune eforturi pentru a încheia acorduri bilaterale sau multilaterale cu țări terțe, care să cuprindă angajamente obligatorii referitoare la o serie de dispoziții privind criteriile de durabilitate corespunzătoare celor din prezenta directivă. Aceste acorduri ar trebui, de asemenea, să instituie norme pentru a garanta că procedurile vamale ale țărilor terțe nu determină fraude legate de importul și exportul de biocombustibili și de biolichide, precum și dispoziții privind facilitarea comerțului. Uniunea ar trebui, de asemenea, să se străduiască să încheie acorduri cu țările terțe incluzând angajamente în ceea ce privește ratificarea și punerea în executare a Convențiilor OIM și a AMM-urilor, conform celor menționate la articolul 17 alineatul (7). În cazul în care Uniunea a încheiat acorduri care conțin angajamente obligatorii privind dispoziții care reglementează aspecte incluse în criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 17 alineatele (2) – (7), Comisia poate decide ca acele acorduri să demonstreze că biocarburanții și biolichidele care s-au obținut din materii prime cultivate în țările respective respectă criteriile de durabilitate în cauză. După încheierea acestor acorduri, se va acorda o atenție deosebită măsurilor luate pentru conservarea zonelor care prezintă servicii ecosistemice de bază în situații critice (de exemplu protecția bazinelor hidrografice, combaterea eroziunilor), pentru protecția solului, a apei și a aerului, reabilitarea terenurilor degradate, evitarea consumului excesiv de apă în regiuni unde resursele de apă sunt reduse, precum și altor aspecte prevăzute la articolul 17 alineatul (7) al doilea paragraf. [AM 100]

Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a produselor obținute din biomasă să conțină date exacte în sensul articolului 17 alineatul (2) sau să demonstreze că loturile de biocombustibili sau de biolichide respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 17 alineatele (3) – (5)

  (5a) și dacă niciun material nu a fost modificat în mod intenționat astfel încât să fie acoperit de articolul 3 alineatul (4) litera (e) punctele (i)-(iii)
  . Comisia poate decide ca aceste sisteme să conțină date exacte în scopul informării privind măsurile luate pentru conservarea zonelor care oferă servicii ecosistemice de bază în situații critice (cum ar fi protecția bazinelor de recepție și controlul eroziunii) în materie de protecție a solului, apei și aerului, readucerea la starea inițială a solurilor degradate, evitarea consumului excesiv de apă în zonele sărace în resurse de apă, precum și privind aspectele menționate la articolul 17 alineatul (7) al doilea paragraf.

Comisia poate recunoaște, de asemenea, zonele cu ecosisteme sau specii rare, amenințate sau pe cale de dispariție, protejate și recunoscute prin acorduri internaționale sau incluse pe listele elaborate de organizații interguvernamentale sau de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, în sensul articolului 17 alineatul (3) litera (b) punctul (ii). [AM 101]

Comisia și statele membre asigură recunoașterea reciprocă a sistemelor de verificare garantând conformitatea cu criteriile de durabilitate pentru biocombustibili și biolichide, în situațiile în care respectivele sisteme au fost instituite în conformitate cu această directivă.”;

| (c) | se adaugă următorul alineat:




  „(9a)
     
  În termen de trei ani [de la intrarea în vigoare a acestei directive], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind reexaminarea funcționării sistemelor voluntare pentru care a fost adoptată o decizie în conformitate cu alineatul (4) și identificarea celor mai bune practici. Raportul se bazează pe cele mai bune informații disponibile, inclusiv pe cele obținute prin consultarea părților interesate, și pe experiența practică acumulată prin aplicarea sistemelor. Raportul ține seama de evoluția standardelor și orientărilor relevante recunoscute internațional, inclusiv de cele elaborate de Organizația Internațională pentru Standardizare și de Alianța ISEAL. Cu referire la fiecare sistem, raportul analizează, inter alia, următoarele:








  — | independența, modalitatea și frecvența auditurilor; |
| --- | --- | --- |

(c)

se adaugă următorul alineat:

„(9a)
     
  În termen de trei ani [de la intrarea în vigoare a acestei directive], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind reexaminarea funcționării sistemelor voluntare pentru care a fost adoptată o decizie în conformitate cu alineatul (4) și identificarea celor mai bune practici. Raportul se bazează pe cele mai bune informații disponibile, inclusiv pe cele obținute prin consultarea părților interesate, și pe experiența practică acumulată prin aplicarea sistemelor. Raportul ține seama de evoluția standardelor și orientărilor relevante recunoscute internațional, inclusiv de cele elaborate de Organizația Internațională pentru Standardizare și de Alianța ISEAL. Cu referire la fiecare sistem, raportul analizează, inter alia, următoarele:

—

independența, modalitatea și frecvența auditurilor;

| — | disponibilitatea și experiența în aplicarea metodelor de identificare și tratare a neconformității; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea și experiența în aplicarea metodelor de identificare și tratare a neconformității;

| — | transparența, în special în legătură cu accesibilitatea schemei, disponibilitatea traducerilor în limbile oficiale ale țărilor și regiunilor din care provin materiile prime, accesibilitatea unei liste de operatori certificați și certificate aferente, accesibilitatea rapoartelor auditorilor; |
| --- | --- |

—

transparența, în special în legătură cu accesibilitatea schemei, disponibilitatea traducerilor în limbile oficiale ale țărilor și regiunilor din care provin materiile prime, accesibilitatea unei liste de operatori certificați și certificate aferente, accesibilitatea rapoartelor auditorilor;

| — | implicarea părților interesate, în special în legătură cu consultarea comunităților indigene și locale în cursul elaborării și revizuirii schemei, precum și a auditurilor; |
| --- | --- |

—

implicarea părților interesate, în special în legătură cu consultarea comunităților indigene și locale în cursul elaborării și revizuirii schemei, precum și a auditurilor;

| — | robustețea globală a sistemului, în special sub aspectul normelor privind acreditarea, calificarea și independența auditorilor și a organismelor relevante ale sistemului; |
| --- | --- |

—

robustețea globală a sistemului, în special sub aspectul normelor privind acreditarea, calificarea și independența auditorilor și a organismelor relevante ale sistemului;

| — | datele actualizate privind piața sistemului. |
| --- | --- |

—

datele actualizate privind piața sistemului.

Dacă este cazul în lumina raportului, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a criteriilor indicate la articolul 18 alineatul (5).”

| 7. | Articolul 19 se modifică după cum urmează:








  (-a) | se inserează următorul alineat:




  „(1a)
     
  Comisia este împutermicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b cu privire la includerea în anexa V a unei proceduri pentru calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră ale combustibililor gazoși de origine nebiologică, pentru a verifica conformitatea acestora cu articolul 17. Actele delegate în cauză sunt adoptate până la 31 decembrie 2015.”;


  [AM 106] |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 19 se modifică după cum urmează:

(-a)

se inserează următorul alineat:

„(1a)
     
  Comisia este împutermicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b cu privire la includerea în anexa V a unei proceduri pentru calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră ale combustibililor gazoși de origine nebiologică, pentru a verifica conformitatea acestora cu articolul 17. Actele delegate în cauză sunt adoptate până la 31 decembrie 2015.”;

| (a) | alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(3)   Emisiile tipice de gaze cu efect de seră provenite din cultivarea materiilor prime agricole din rapoartele menționate la articolul 19 alineatul (2), în cazul statelor membre, și din rapoartele echivalente, în cazul teritoriilor aflate în afara Uniunii, pot fi prezentate Comisiei.
  4.   Comisia poate decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 25 alineatul (3), ca rapoartele menționate la alineatul (3) să conțină date exacte în scopul măsurării emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cu cultivarea de materii prime pentru biocombustibili și biolichide produse în mod tradițional în zonele respective în sensul articolului 17 alineatul (2).”; |
| --- | --- |

(a)

alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Emisiile tipice de gaze cu efect de seră provenite din cultivarea materiilor prime agricole din rapoartele menționate la articolul 19 alineatul (2), în cazul statelor membre, și din rapoartele echivalente, în cazul teritoriilor aflate în afara Uniunii, pot fi prezentate Comisiei.

4.   Comisia poate decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 25 alineatul (3), ca rapoartele menționate la alineatul (3) să conțină date exacte în scopul măsurării emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cu cultivarea de materii prime pentru biocombustibili și biolichide produse în mod tradițional în zonele respective în sensul articolului 17 alineatul (2).”;

| (b) | la alineatul (5), ultima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „În acest scop, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (5), ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„În acest scop, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b.”;

| (c) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b privind adaptarea anexei VIII la progresul tehnic și științific, inclusiv revizuirea valorilor propuse, per grup de culturi, aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor; introducerea de

  . Pentru a evalua modelele economice folosite pentru estimarea acestor valori aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor, Comisia include în evaluarea sa cele mai recente informații disponibile cu privire la ipotezele fundamentale care influențează rezultatele modelării, inclusiv măsurarea tendințelor randamentului și productivității agricole, alocarea coproduselor și ratele observate la nivel mondial ale schimbării utilizării terenurilor și ale defrișărilor. Comisia asigură participarea părților implicate la procesul de revizuire. Prima revizuire de acest tip ar trebui să fie încheiată până cel târziu la 30 iunie 2016.




  Comisia propune, dacă este cazul,
  noi valori
  aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor
  la niveluri de dezagregare superioare (adică la nivel de materii prime);
  luarea în calcul a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturile de materii prime;
  includerea, după caz, de valori suplimentare în cazul apariției pe piață a unor noi materii prime pentru biocombustibili; și elaborarea unor factori pentru materiile prime obținute din materiale celulozice și din materiale ligno-celulozice de origine nealimentară.


  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b pentru a introduce în anexa VIII valori care corespund emisiilor rezultate în urma schimbării indirecte a utilizării terenurilor pentru materii prime preobținute din materiale celulozice și ligno-celulozice de origine nealimentară și include valorile respective cu scopul de a calcula impactul biocombustibililor și biolichidelor asupra gazelor cu efect de seră, astfel cum se prevede la prezentul articol. Actele delegate în cauză se adoptă până la 30 iunie 2016.
  ”;
  [AM 107 și 190] |
| --- | --- |

(c)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b privind adaptarea anexei VIII la progresul tehnic și științific, inclusiv revizuirea valorilor propuse, per grup de culturi, aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor; introducerea de

  . Pentru a evalua modelele economice folosite pentru estimarea acestor valori aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor, Comisia include în evaluarea sa cele mai recente informații disponibile cu privire la ipotezele fundamentale care influențează rezultatele modelării, inclusiv măsurarea tendințelor randamentului și productivității agricole, alocarea coproduselor și ratele observate la nivel mondial ale schimbării utilizării terenurilor și ale defrișărilor. Comisia asigură participarea părților implicate la procesul de revizuire. Prima revizuire de acest tip ar trebui să fie încheiată până cel târziu la 30 iunie 2016.

Comisia propune, dacă este cazul,
  noi valori
  aferente schimbării indirecte a utilizării terenurilor
  la niveluri de dezagregare superioare (adică la nivel de materii prime);
  luarea în calcul a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturile de materii prime;
  includerea, după caz, de valori suplimentare în cazul apariției pe piață a unor noi materii prime pentru biocombustibili; și elaborarea unor factori pentru materiile prime obținute din materiale celulozice și din materiale ligno-celulozice de origine nealimentară.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b pentru a introduce în anexa VIII valori care corespund emisiilor rezultate în urma schimbării indirecte a utilizării terenurilor pentru materii prime preobținute din materiale celulozice și ligno-celulozice de origine nealimentară și include valorile respective cu scopul de a calcula impactul biocombustibililor și biolichidelor asupra gazelor cu efect de seră, astfel cum se prevede la prezentul articol. Actele delegate în cauză se adoptă până la 30 iunie 2016.
  ”;

| (d) | la alineatul (7), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „(7)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b privind adaptarea anexei V la progresul științific și tehnic, inclusiv prin adăugarea unor valori pentru alte căi de producție a biocombustibililor pentru aceleași sau pentru alte materii prime și prin modificarea metodologiei stabilite în partea C.”; |
| --- | --- |

(d)

la alineatul (7), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(7)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b privind adaptarea anexei V la progresul științific și tehnic, inclusiv prin adăugarea unor valori pentru alte căi de producție a biocombustibililor pentru aceleași sau pentru alte materii prime și prin modificarea metodologiei stabilite în partea C.”;

| (e) | alineatul (8) se elimină. |
| --- | --- |

(e)

alineatul (8) se elimină.

| 8. | Articolul 21 se elimină. |
| --- | --- |

8.

Articolul 21 se elimină.

| 9. | La articolul 22, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   În ceea ce privește reducerea estimată a emisiilor nete de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor, statul membru poate, în scopul rapoartelor menționate la alineatul (1), să utilizeze valorile tipice indicate în părțile A și B din anexa V, și adaugă estimările pentru emisiile legate de orice schimbare indirectă a utilizării terenurilor care urmează sa fie prevăzute în anexa VIII.” |
| --- | --- |

9.

La articolul 22, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În ceea ce privește reducerea estimată a emisiilor nete de gaze cu efect de seră rezultând din utilizarea biocombustibililor, statul membru poate, în scopul rapoartelor menționate la alineatul (1), să utilizeze valorile tipice indicate în părțile A și B din anexa V, și adaugă estimările pentru emisiile legate de orice schimbare indirectă a utilizării terenurilor care urmează sa fie prevăzute în anexa VIII.”

| 9a. | La articolul 23, se introduce următorul alineat:




  „(8a)
     
  Până la 31 decembrie 2015, Comisia prezintă un raport privind efectele pozitive și negative asupra mediului și economice ale biocombustibililor produși din deșeuri, reziduuri, coproduse și materii prime care nu utilizează terenuri. Efectele asupra mediului care trebuie evaluate includ emisiile de gaze cu efect de seră, biodiversitatea, apa și fertilitatea solurilor. Ar trebui să se țină seama de beneficiile potențiale sau anulate ale materiilor prime în cauză pentru alte utilizări, în special în ceea ce privește prelucrarea produselor. Efectele economice care trebuie examinate includ costurile de producție, costurile de oportunitate ale utilizării materiilor prime în cauză în alte scopuri, precum și rentabilitatea investițiilor în domeniul energiei generate în urma utilizării materiilor prime respective pentru obținerea de biocarburanți și biolichide avansate de-a lungul întregului ciclu de viață.”


  [AM 109] |
| --- | --- |

9a.

La articolul 23, se introduce următorul alineat:

„(8a)
     
  Până la 31 decembrie 2015, Comisia prezintă un raport privind efectele pozitive și negative asupra mediului și economice ale biocombustibililor produși din deșeuri, reziduuri, coproduse și materii prime care nu utilizează terenuri. Efectele asupra mediului care trebuie evaluate includ emisiile de gaze cu efect de seră, biodiversitatea, apa și fertilitatea solurilor. Ar trebui să se țină seama de beneficiile potențiale sau anulate ale materiilor prime în cauză pentru alte utilizări, în special în ceea ce privește prelucrarea produselor. Efectele economice care trebuie examinate includ costurile de producție, costurile de oportunitate ale utilizării materiilor prime în cauză în alte scopuri, precum și rentabilitatea investițiilor în domeniul energiei generate în urma utilizării materiilor prime respective pentru obținerea de biocarburanți și biolichide avansate de-a lungul întregului ciclu de viață.”

| 10. | Articolul 25 alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

10.

Articolul 25 alineatul (4) se elimină.

| 11. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 25b
  Exercitarea delegării
  (1)   Competențele de a adopta acte delegate sunt conferite Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute de prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (4) litera (d), articolul 5 alineatul (5), articolul 17 alineatul (3) litera (c) al treilea paragraf şi articolul 19 alineatele (1), (5), (6) și (7) este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată începând cu [data intrării în vigoare a prezentei directive].
  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (4) litera (d), la articolul 5 alineatul (5), la articolul 17 alineatul (3) litera (c) al treilea paragraf și la articolul 19 alineatele (5), (6) și (7) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (d), articolul 5 alineatul (5), articolul 17 alineatul (3) litera (c) al treilea paragraf și articolul 19 alineatele (5), (6) și (7) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European nici Consiliul nu au exprimat vreo obiecție în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.” |
| --- | --- |

11.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 25b

Exercitarea delegării

(1)   Competențele de a adopta acte delegate sunt conferite Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute de prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (4) litera (d), articolul 5 alineatul (5), articolul 17 alineatul (3) litera (c) al treilea paragraf şi articolul 19 alineatele (1), (5), (6) și (7) este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată începând cu [data intrării în vigoare a prezentei directive].

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (4) litera (d), la articolul 5 alineatul (5), la articolul 17 alineatul (3) litera (c) al treilea paragraf și la articolul 19 alineatele (5), (6) și (7) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (d), articolul 5 alineatul (5), articolul 17 alineatul (3) litera (c) al treilea paragraf și articolul 19 alineatele (5), (6) și (7) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European nici Consiliul nu au exprimat vreo obiecție în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

| 12. | Anexele se modifică în conformitate cu anexa II la prezenta directivă. |
| --- | --- |

12.

Anexele se modifică în conformitate cu anexa II la prezenta directivă.

Articolul 3

Examinare

Înainte de 31 decembrie 2017, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului în care examinează, pe baza celor mai bune și mai recente dovezi științifice disponibile, eficacitatea măsurilor introduse de prezenta directivă în ceea ce privește limitarea emisiilor de gaze cu efect de seră legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor asociate producției de biocombustibili și biolichide. Dacă este cazul, raportul trebuie să fie însoțit de o propunere legislativă bazată pe cele mai bune dovezi științifice disponibile, pentru introducerea factorilor estimați aferenți emisiilor legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor în criteriile de durabilitate aplicabile începând cu 1 ianuarie 2021, precum și de.

Raportul include, de asemenea,
  o examinare a eficacității stimulentelor prevăzute pentru biocombustibilii obținuți din materii prime care nu utilizează terenuri sau din culturi nealimentare, în temeiul articolului 3 alineatul (4) litera (d) din Directiva 2009/28/CE.
  Raportul cuprinde o evaluare a disponibilității acestor biocombustibili și a efectelor de mediu, economice și sociale. Printre altele, examinează și impactul producției de biocombustibili asupra disponibilității lemnului ca resursă și asupra sectoarelor care utilizează biomasa.

Dacă este cazul, raportul este însoțit de o propunere legislativă de stabilire a unor criterii corespunzătoare de sustenabilitate pentru biocombustibilii obținuți din materii prime care nu utilizează terenuri și din culturi nealimentare.

Investitorii iau în considerare faptul că tehnologiile utilizate pentru producția de biocombustibili sunt încă în faza de dezvoltare și că măsuri suplimentare de atenuare a consecințelor negative pot fi adoptate într-o etapă ulterioară. [AM 111]

Articolul 4

Transpunere

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la [douăsprezece luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive]. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul respectivelor dispoziții.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi este comunicat de statele membre textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 5

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 6

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Preşedintele

Pentru Consiliu,

Preşedintele

---

(1)  JO C 198, 10.7.2013, p. 56.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 11 septembrie 2013.

2

(3)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

3

(4)  Directiva 98/70/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (JO L 350, 28.12.1998, p. 58).

4

(5)  
  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

5

Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

(6)  
  Decizia 2000/532/CE a Comisiei din 3 mai 2000 de înlocuire a Deciziei 94/3/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul articolului 1 litera (a) din Directiva 75/442/CEE a Consiliului privind deșeurile și a Directivei 94/904/CE a Consiliului de stabilire a unei liste de deșeuri periculoase în temeiul articolului 1 alineatul (4) din Directiva 91/689/CEE a Consiliului privind deșeurile periculoase (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

6

Decizia 2000/532/CE a Comisiei din 3 mai 2000 de înlocuire a Deciziei 94/3/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul articolului 1 litera (a) din Directiva 75/442/CEE a Consiliului privind deșeurile și a Directivei 94/904/CE a Consiliului de stabilire a unei liste de deșeuri periculoase în temeiul articolului 1 alineatul (4) din Directiva 91/689/CEE a Consiliului privind deșeurile periculoase (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

(7)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

7

ANEXA I

Anexele la Directiva 98/70/CE se modifică după cum urmează:

| (1) | în Anexa IV, partea C se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:






  „7. | Emisiile anuale rezultate din variațiile stocurilor de carbon provocate de schimbarea utilizării terenurilor, el, se calculează prin distribuirea în mod egal a emisiilor totale pe o perioadă de 20 de ani. La calcularea acestor emisii se aplică formula următoare:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P,
  unde






  el = | emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea utilizării terenurilor [măsurate ca masă (grame) de echivalent de CO2 per unitate energetică generată de biocombustibil (megajouli)]; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR = | stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Utilizarea de referință a terenurilor reprezintă utilizarea terenurilor în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, în funcție de care dată este mai recentă; |
| CSA = | stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurată ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când recolta ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul; și |
| P = | productivitatea recoltei (măsurată ca energie generată de biocombustibili per unitate de suprafață per an).”; |

(1)

în Anexa IV, partea C se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„7.

Emisiile anuale rezultate din variațiile stocurilor de carbon provocate de schimbarea utilizării terenurilor, el, se calculează prin distribuirea în mod egal a emisiilor totale pe o perioadă de 20 de ani. La calcularea acestor emisii se aplică formula următoare:

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P,

unde

el =

emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea utilizării terenurilor [măsurate ca masă (grame) de echivalent de CO2 per unitate energetică generată de biocombustibil (megajouli)];

CSR =

stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Utilizarea de referință a terenurilor reprezintă utilizarea terenurilor în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, în funcție de care dată este mai recentă;

CSA =

stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurată ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când recolta ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul; și

P =

productivitatea recoltei (măsurată ca energie generată de biocombustibili per unitate de suprafață per an).”;

| (b) | punctele 8 și 9 se elimină. |
| --- | --- |

(b)

punctele 8 și 9 se elimină.

| (2) | Se adaugă următoarea anexă:
  „ANEXA V






  Partea A. | Emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor, generate de biocombustibili






  Grup de materii prime | Emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor (gCO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Culturi de cereale și alte culturi bogate în amidon | 12 |
| Culturi de plante zaharoase | 13 |
| Culturi de plante oleaginoase | 55 |

(2)

Se adaugă următoarea anexă:

„ANEXA V

Partea A.

Emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor, generate de biocombustibili

Grup de materii prime

Emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor (gCO2eq/MJ)

Culturi de cereale și alte culturi bogate în amidon

12

Culturi de plante zaharoase

13

Culturi de plante oleaginoase

55

| Partea B. | Biocombustibili pentru care emisiile estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor sunt considerate a fi egale cu zero
  Biocombustibilii obținuți din următoarele categorii de materii prime sunt considerați ca având emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor egale cu zero:






  (a) | materii prime care nu sunt incluse în partea A din prezenta anexă. |
| --- | --- | --- |

Partea B.

Biocombustibili pentru care emisiile estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor sunt considerate a fi egale cu zero

Biocombustibilii obținuți din următoarele categorii de materii prime sunt considerați ca având emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor egale cu zero:

(a)

materii prime care nu sunt incluse în partea A din prezenta anexă.

| (b) | materii prime a căror producție a condus la schimbarea directă a utilizării terenurilor, și anume la o schimbare de la una dintre următoarele categorii utilizate de IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change – Grupul interguvernamental privind schimbările climatice) în privința acoperirii terenurilor: terenuri forestiere, pășuni, zone umede, așezări sau alte tipuri de terenuri, la terenuri cultivate sau terenuri cu culturi perene (1). În acest caz, o «valoare a emisiilor legate de schimbarea directă a utilizării terenurilor (el)» ar fi trebuit calculată în conformitate cu anexa IV, partea C, punctul 7.” |
| --- | --- |

(b)

materii prime a căror producție a condus la schimbarea directă a utilizării terenurilor, și anume la o schimbare de la una dintre următoarele categorii utilizate de IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change – Grupul interguvernamental privind schimbările climatice) în privința acoperirii terenurilor: terenuri forestiere, pășuni, zone umede, așezări sau alte tipuri de terenuri, la terenuri cultivate sau terenuri cu culturi perene (1). În acest caz, o «valoare a emisiilor legate de schimbarea directă a utilizării terenurilor (el)» ar fi trebuit calculată în conformitate cu anexa IV, partea C, punctul 7.”

(1)  Culturile perene înseamnă culturi multianuale ale căror tulpină nu este recoltată anual, cum este cazul crângurilor cu rotație rapidă și a palmierilor de ulei, conform definiției din 2010/C160/02."

---

ANEXA II

Anexele la Directiva 2009/28/CE se modifică după cum urmează:

| (1) | în Anexa V, partea C se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:






  „7. | Emisiile anuale rezultate din variațiile stocurilor de carbon provocate de schimbarea utilizării terenurilor, el, se calculează prin distribuirea în mod egal a emisiilor totale pe o perioadă de 20 de ani. La calcularea acestor emisii se aplică formula următoare:
  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P,
  unde






  el = | emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea utilizării terenurilor [măsurată ca masă (grame) de echivalent de CO2 per unitate energetică generată de biocombustibil (megajouli)]; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR = | stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurate ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Utilizarea de referință a terenurilor reprezintă utilizarea terenurilor în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, în funcție de care dată este mai recentă; |
| CSA = | stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când recolta ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul; și |
| P = | productivitatea recoltei (măsurată ca energie generată de biocombustibili sau biolichide per unitate de suprafață per an).”; |

(1)

în Anexa V, partea C se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„7.

Emisiile anuale rezultate din variațiile stocurilor de carbon provocate de schimbarea utilizării terenurilor, el, se calculează prin distribuirea în mod egal a emisiilor totale pe o perioadă de 20 de ani. La calcularea acestor emisii se aplică formula următoare:

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P,

unde

el =

emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea utilizării terenurilor [măsurată ca masă (grame) de echivalent de CO2 per unitate energetică generată de biocombustibil (megajouli)];

CSR =

stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurate ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Utilizarea de referință a terenurilor reprezintă utilizarea terenurilor în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, în funcție de care dată este mai recentă;

CSA =

stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când recolta ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul; și

P =

productivitatea recoltei (măsurată ca energie generată de biocombustibili sau biolichide per unitate de suprafață per an).”;

| (b) | punctele 8 și 9 se elimină. |
| --- | --- |

(b)

punctele 8 și 9 se elimină.

| (2) | Se adaugă următoarea anexă VIII:


  „Anexa VIII










  Partea A. | Emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor, generate de materiile prime pentru biocombustibili și biolichide







  Grup de materii prime | Emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor (gCO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Culturi de cereale și alte culturi bogate în amidon | 12 |
| Culturi de plante zaharoase | 13 |
| Culturi de plante oleaginoase | 55 |

(2)

Se adaugă următoarea anexă VIII:

„Anexa VIII

Partea A.

Grup de materii prime

Emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor (gCO2eq/MJ)

Culturi de cereale și alte culturi bogate în amidon

12

Culturi de plante zaharoase

13

Culturi de plante oleaginoase

55

| Partea B. | Biocombustibili și biolichide pentru care emisiile estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor sunt considerate a fi egale cu zero

  Biocombustibilii și biolichidele obținute din următoarele categorii de materii prime sunt considerate ca având emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor egale cu zero:








  (a) | materii prime care nu sunt incluse în partea A din prezenta anexă. |
| --- | --- | --- |

Partea B.

Biocombustibilii și biolichidele obținute din următoarele categorii de materii prime sunt considerate ca având emisii estimate legate de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor egale cu zero:

(a)

materii prime care nu sunt incluse în partea A din prezenta anexă.

| (b) | materii prime a căror producție a condus la schimbarea directă a utilizării terenurilor, și anume o schimbare de la una dintre următoarele categorii utilizate de IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change – Grupul interguvernamental privind schimbările climatice) în privința acoperirii terenurilor: terenuri forestiere, pășuni, zone umede, așezări sau alte tipuri de terenuri, la terenuri cultivate sau terenuri cu culturi perene

   (1)

  . În acest caz, o „valoare a emisiilor legate de schimbarea directă a utilizării terenurilor (el) ar fi trebuit calculată în conformitate cu anexa V, partea C, punctul 7.” |
| --- | --- |

(b)

materii prime a căror producție a condus la schimbarea directă a utilizării terenurilor, și anume o schimbare de la una dintre următoarele categorii utilizate de IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change – Grupul interguvernamental privind schimbările climatice) în privința acoperirii terenurilor: terenuri forestiere, pășuni, zone umede, așezări sau alte tipuri de terenuri, la terenuri cultivate sau terenuri cu culturi perene

   (1)

  . În acest caz, o „valoare a emisiilor legate de schimbarea directă a utilizării terenurilor (el) ar fi trebuit calculată în conformitate cu anexa V, partea C, punctul 7.”

(1)  Culturile perene înseamnă culturi multianuale ale căror tulpină nu este recoltată anual, cum este cazul crângurilor cu rotație rapidă și a palmierilor de ulei, conform definiției din 2010/C160/02."

| (3) | Se adaugă următoarea anexă IX:
  „Anexa IX








  Partea A. | Materii prime
  din deșeuri și reziduuri
  a căror contribuție la realizarea obiectivului menționat la articolul 3 alineatul (4) se consideră a fi egală cu de patru ori conținutul lor energetic
  și care contribuie la obiectivul de 2,5 % menționat la articolul 3 litera (d) punctul (i) al doilea paragraf









  (a) | Alge. |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Se adaugă următoarea anexă IX:

„Anexa IX

Partea A.

Materii prime
  din deșeuri și reziduuri
  a căror contribuție la realizarea obiectivului menționat la articolul 3 alineatul (4) se consideră a fi egală cu de patru ori conținutul lor energetic
  și care contribuie la obiectivul de 2,5 % menționat la articolul 3 litera (d) punctul (i) al doilea paragraf

(a)

Alge.

| (b) | Fracțiunea de biomasă din deșeurile municipale mixte, însă nu din deșeurile menajere triate vizate de obiectivele în materie de reciclare
  sau colectare separată
  prevăzute la articolul 11 alineatul
  (1) și alineatul
  (2) litera (a) din Directiva 2008/98/CE
  ; se pot acorda statelor membre derogări pentru biodeșeuri separate atunci când procesele permit atât producția compostului, cât și a biocombustibililor
  . |
| --- | --- |

(b)

Fracțiunea de biomasă din deșeurile municipale mixte, însă nu din deșeurile menajere triate vizate de obiectivele în materie de reciclare
  sau colectare separată
  prevăzute la articolul 11 alineatul
  (1) și alineatul
  (2) litera (a) din Directiva 2008/98/CE
  ; se pot acorda statelor membre derogări pentru biodeșeuri separate atunci când procesele permit atât producția compostului, cât și a biocombustibililor
  .

| (c) | Fracția de biomasă

  biodegradabilă
  din deșeurile industriale
  , din deșeurile provenite din comerțul cu amănuntul și cu ridicata, dar nu și din deșeurile care se colectează separat în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE, cu condiția respectării ierarhiei deșeurilor și a principiului utilizării în cascadă
  . |
| --- | --- |

(c)

Fracția de biomasă

  biodegradabilă
  din deșeurile industriale
  , din deșeurile provenite din comerțul cu amănuntul și cu ridicata, dar nu și din deșeurile care se colectează separat în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE, cu condiția respectării ierarhiei deșeurilor și a principiului utilizării în cascadă
  .

| (d) | Paie. |
| --- | --- |

(d)

Paie.

| (e) | Gunoiul de grajd și nămolul de epurare. |
| --- | --- |

(e)

Gunoiul de grajd și nămolul de epurare.

| (f) | Efluenți proveniți de la fabricile de ulei de palmier și grămezile de fructe de palmier goale. |
| --- | --- |

(f)

Efluenți proveniți de la fabricile de ulei de palmier și grămezile de fructe de palmier goale.

| (g) | Smoală de ulei de tal. |
| --- | --- |

(g)

Smoală de ulei de tal.

| (h) | Glicerină brută. |
| --- | --- |

(h)

Glicerină brută.

| (i) | Deșeuri rezultate din prelucrarea trestiei zaharoase (bagasă). |
| --- | --- |

(i)

Deșeuri rezultate din prelucrarea trestiei zaharoase (bagasă).

| (j) | Tescovină de struguri și drojdie de vin. |
| --- | --- |

(j)

Tescovină de struguri și drojdie de vin.

| (k) | Coji de fructe cu coajă lemnoasă. |
| --- | --- |

(k)

Coji de fructe cu coajă lemnoasă.

| (l) | Pleavă. |
| --- | --- |

(l)

Pleavă.

| (m) | Știuleți. |
| --- | --- |

(m)

Știuleți.

| (n) | Scoarță, ramuri, frunze, rumeguș și așchii. |
| --- | --- |

(n)

Scoarță, ramuri, frunze, rumeguș și așchii.

| (na) | Materiale ligno-celulozice, cu excepția buștenilor de gater și a buștenilor de furnir. |
| --- | --- |

(na)

Materiale ligno-celulozice, cu excepția buștenilor de gater și a buștenilor de furnir.

| Partea B. | Materii prime
  din deșeuri și reziduuri
  a căror contribuție la realizarea obiectivului menționat la articolul 3 alineatul (4) se consideră a fi egală cu de două ori conținutul lor energetic






  (a) | Ulei de gătit uzat. |
| --- | --- | --- |

Partea B.

Materii prime
  din deșeuri și reziduuri
  a căror contribuție la realizarea obiectivului menționat la articolul 3 alineatul (4) se consideră a fi egală cu de două ori conținutul lor energetic

(a)

Ulei de gătit uzat.

| (b) | Grăsimi animale clasificate în categoriile I și II în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European şi al Consiliului (*). |
| --- | --- |

(b)

Grăsimi animale clasificate în categoriile I și II în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European şi al Consiliului (*).

| (c) | Materiale celulozice de origine nealimentară. |
| --- | --- |

(c)

Materiale celulozice de origine nealimentară.

| (d) | Materiale ligno-celulozice, cu excepția buștenilor de gater și a buștenilor de furnir. |
| --- | --- |

(d)

Materiale ligno-celulozice, cu excepția buștenilor de gater și a buștenilor de furnir.

| Partea C. | Materii prime a căror contribuție la realizarea obiectivului menționat la articolul 3 alineatul (4) se consideră a fi egală cu de patru ori conținutul lor energetic și care contribuie la obiectivul de 2,5 % menționat la articolul 3 litera (d) punctul (i) al doilea paragraf









  (a) | Alge (autotrofe). |
| --- | --- | --- |

Partea C.

(a)

Alge (autotrofe).

| (b) | Carburanți lichizi și gazoși regenerabili de origine nebiologică. |
| --- | --- |

(b)

Carburanți lichizi și gazoși regenerabili de origine nebiologică.

| (c) | Captarea și utilizarea carbonului pentru transport; |
| --- | --- |

(c)

Captarea și utilizarea carbonului pentru transport;

| (d) | Bacterii. |
| --- | --- |

(d)

Bacterii.

(*)  Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European şi al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (JO L 273, 10.10.2002, p. 1).”"

---

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/395 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/395

---

P7_TA(2013)0358

Măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului de instituire a unor măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană (COM(2012)0413 – C7-0202/2012 – 2012/0201(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0413), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0413),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0202/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0202/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 noiembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 noiembrie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0242/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0242/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 11, 15.1.2013, p. 86.

---

P7_TC1-COD(2012)0201

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului de instituire a unor măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (-1) | Pe baza informațiilor care urmează să fie furnizate de statele membre, Comisia ar trebui să elaboreze un raport referitor la rezultatul punerii în aplicare a planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă și, dacă este necesar, să propună fără întârziere măsuri adecvate pentru a asigura, cu un grad ridicat de probabilitate, refacerea stocurilor de anghilă europeană. [AM 1] |
| --- | --- |

(-1)

Pe baza informațiilor care urmează să fie furnizate de statele membre, Comisia ar trebui să elaboreze un raport referitor la rezultatul punerii în aplicare a planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă și, dacă este necesar, să propună fără întârziere măsuri adecvate pentru a asigura, cu un grad ridicat de probabilitate, refacerea stocurilor de anghilă europeană. [AM 1]

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului (3) conferă Comisiei competențe în vederea punerii în aplicare a unor dispoziții din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului (3) conferă Comisiei competențe în vederea punerii în aplicare a unor dispoziții din respectivul regulament.

| (2) | Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesar ca competențele conferite Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 să fie aliniate la articolelor 290 și

  articolul
  291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesar ca competențele conferite Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 să fie aliniate la articolelor 290 și

  articolul
  291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. [AM 2]

| (3) | În vederea aplicării anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 1100/2007, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește luarea de măsuri în vederea soluționării unei scăderi semnificative a prețurilor medii practicate pe piață pentru anghila folosită pentru repopulare comparativ cu prețurile practicate în cazul anghilei folosite în alte scopuri.
  Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, pe baza celor mai recente avize și recomandări științifice, în special la nivel de experți, pentru a se asigura faptul că informațiile care îi stau la dispoziție sunt obiective, corecte, complete și de actualitate. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană și în timp util a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 3] |
| --- | --- |

(3)

În vederea aplicării anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 1100/2007, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește luarea de măsuri în vederea soluționării unei scăderi semnificative a prețurilor medii practicate pe piață pentru anghila folosită pentru repopulare comparativ cu prețurile practicate în cazul anghilei folosite în alte scopuri.
  Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, pe baza celor mai recente avize și recomandări științifice, în special la nivel de experți, pentru a se asigura faptul că informațiile care îi stau la dispoziție sunt obiective, corecte, complete și de actualitate. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană și în timp util a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 3]

| (4) | Este deosebit de important ca Comisia să desfășoare consultări adecvate în etapa pregătitoare a adoptării actelor delegate, inclusiv la nivel de experți. |
| --- | --- |

(4)

Este deosebit de important ca Comisia să desfășoare consultări adecvate în etapa pregătitoare a adoptării actelor delegate, inclusiv la nivel de experți.

| (5) | În momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia trebuie să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  [AM 4] |
| --- | --- |

(5)

În momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia trebuie să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  [AM 4]

| (6) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 în ceea ce privește aprobarea planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă de către Comisie pe baza datelor

  celor mai bune și mai recente informații
  științifice și tehnice
  disponibile
  , ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele de executare ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4). [AM 5] |
| --- | --- |

(6)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 în ceea ce privește aprobarea planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă de către Comisie pe baza datelor

  celor mai bune și mai recente informații
  științifice și tehnice
  disponibile
  , ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele de executare ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4). [AM 5]

| (6a) | ICES ar trebui să furnizeze noi recomandări mai cuprinzătoare privind starea stocurilor de anghilă în 2013. Atunci când pregătește aceste recomandări, ICES ar trebui să analizeze toate cauzele reducerii stocurilor de anghile, inclusiv cu privire la zonele de reproducere a anghilei. În cazul în care ICES confirmă faptul că starea rezervelor de anghilă rămâne critică, Comisia ar trebui să prezinte, cât mai curând posibil, o propunere pentru un nou regulament privind refacerea stocurilor de anghilă europeană. Respectivul regulament ar trebui să cuprindă și soluții pe termen lung, cum ar fi modalitățile de deblocare a căilor de migrare. [AM 6] |
| --- | --- |

(6a)

ICES ar trebui să furnizeze noi recomandări mai cuprinzătoare privind starea stocurilor de anghilă în 2013. Atunci când pregătește aceste recomandări, ICES ar trebui să analizeze toate cauzele reducerii stocurilor de anghile, inclusiv cu privire la zonele de reproducere a anghilei. În cazul în care ICES confirmă faptul că starea rezervelor de anghilă rămâne critică, Comisia ar trebui să prezinte, cât mai curând posibil, o propunere pentru un nou regulament privind refacerea stocurilor de anghilă europeană. Respectivul regulament ar trebui să cuprindă și soluții pe termen lung, cum ar fi modalitățile de deblocare a căilor de migrare. [AM 6]

| (7) | Comisia nu va fi în măsură să raporteze Parlamentului European și Consiliului cu privire la măsurile referitoare la repopulare, inclusiv la evoluția prețurilor de piață până la 1 iulie 2011, din cauza transmiterii cu întârziere de către unele state membre a informațiilor relevante. Termenul limită pentru raportul în cauză ar trebui, prin urmare, amânat până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(7)

Comisia nu va fi în măsură să raporteze Parlamentului European și Consiliului cu privire la măsurile referitoare la repopulare, inclusiv la evoluția prețurilor de piață până la 1 iulie 2011, din cauza transmiterii cu întârziere de către unele state membre a informațiilor relevante. Termenul limită pentru raportul în cauză ar trebui, prin urmare, amânat până la 31 decembrie 2012.

| (7a) | Este important ca Comisia să aplice sancțiuni statelor membre care nu au transmis sau nu au analizat toate datele care le stau la dispoziție pentru a permite o evaluare completă și solidă din punct de vedere științific a stării anghilei europene. [AM 7] |
| --- | --- |

(7a)

Este important ca Comisia să aplice sancțiuni statelor membre care nu au transmis sau nu au analizat toate datele care le stau la dispoziție pentru a permite o evaluare completă și solidă din punct de vedere științific a stării anghilei europene. [AM 7]

| (8) | Dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 privind competența de a adopta măsuri alternative pentru atingerea obiectivelor de evadare conferă Consiliului competența de a modifica acest element neesențiale al regulamentului respectiv. Dat fiind că o astfel de procedură de luare a deciziilor nu mai este posibilă în temeiul TFUE, dispoziția respectivă ar trebui eliminată. |
| --- | --- |

(8)

Dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 privind competența de a adopta măsuri alternative pentru atingerea obiectivelor de evadare conferă Consiliului competența de a modifica acest element neesențiale al regulamentului respectiv. Dat fiind că o astfel de procedură de luare a deciziilor nu mai este posibilă în temeiul TFUE, dispoziția respectivă ar trebui eliminată.

| (9) | Prin Decizia 2008/292/CE a Comisiei (5) s-a stabilit că Marea Neagră și sistemele hidrografice legate de aceasta nu constituie habitat natural pentru anghila europeană în sensul Regulamentului (CE) nr. 1100/2007. Prin urmare, articolul 1 alineatul (2) din regulamentul respectiv a devenit caduc și ar trebui eliminat. |
| --- | --- |

(9)

Prin Decizia 2008/292/CE a Comisiei (5) s-a stabilit că Marea Neagră și sistemele hidrografice legate de aceasta nu constituie habitat natural pentru anghila europeană în sensul Regulamentului (CE) nr. 1100/2007. Prin urmare, articolul 1 alineatul (2) din regulamentul respectiv a devenit caduc și ar trebui eliminat.

| (10) | Decizia 2009/310/CE a Comisiei (6) a aprobat cererile depuse de Cipru, Malta, Austria, România și Slovacia pentru a fi scutite de obligația de a întocmi un plan de gestionare a rezervelor de anghilă. Nu există nicio cerere în curs de examinare cu privire la scutirea de această obligație. Prin urmare, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 a devenit caduc și ar trebui eliminat. |
| --- | --- |

(10)

Decizia 2009/310/CE a Comisiei (6) a aprobat cererile depuse de Cipru, Malta, Austria, România și Slovacia pentru a fi scutite de obligația de a întocmi un plan de gestionare a rezervelor de anghilă. Nu există nicio cerere în curs de examinare cu privire la scutirea de această obligație. Prin urmare, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 a devenit caduc și ar trebui eliminat.

| (11) | Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 ar trebui, prin urmare, modificat în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(11)

Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 ar trebui, prin urmare, modificat în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatul (2) se elimină.

| 1a | . La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:




  „(1)
     
  Statele membre își identifică și își definesc bazinele hidrografice individuale aflate pe teritoriul lor național care constituie habitate naturale pentru anghila europeană («bazine hidrografice de anghilă»), care pot include și apele maritime.”


  [AM 9] |
| --- | --- |

1a

. La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  Statele membre își identifică și își definesc bazinele hidrografice individuale aflate pe teritoriul lor național care constituie habitate naturale pentru anghila europeană («bazine hidrografice de anghilă»), care pot include și apele maritime.”

| 1b. | La articolul 2, alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:




  „(10)
     
  În planul de gestionare a rezervelor de anghilă, fiecare stat membru pune în aplicare cât mai curând posibil măsurile adecvate pentru reducerea mortalității anghilei cauzate de factori care nu au legătură cu exploatația piscicolă, inclusiv de turbine hidroelectrice și pompe. În cazul în care este necesar, se iau și alte măsuri pentru reducerea mortalității cauzate de alți factori, astfel încât să fie atinse obiectivele stabilite în plan.”


  [AM 10] |
| --- | --- |

1b.

La articolul 2, alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:

„(10)
     
  În planul de gestionare a rezervelor de anghilă, fiecare stat membru pune în aplicare cât mai curând posibil măsurile adecvate pentru reducerea mortalității anghilei cauzate de factori care nu au legătură cu exploatația piscicolă, inclusiv de turbine hidroelectrice și pompe. În cazul în care este necesar, se iau și alte măsuri pentru reducerea mortalității cauzate de alți factori, astfel încât să fie atinse obiectivele stabilite în plan.”

| 2. | Articolul 3 se elimină. |
| --- | --- |

2.

Articolul 3 se elimină.

| 3. | La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Planurile de gestionare a rezervelor de anghilă sunt aprobate de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 12b alineatul (2).” |
| --- | --- |

3.

La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Planurile de gestionare a rezervelor de anghilă sunt aprobate de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 12b alineatul (2).”

| 3a. | La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:




  „(4)
     
  Un stat membru care a depus spre aprobarea Comisiei un plan de gestionare a rezervelor de anghilă nu mai târziu de 31 decembrie 2008 , care nu poate fi aprobat de Comisie în conformitate cu alineatul (1) sau care nu îndeplinește condițiile de raportare și de evaluare menționate la articolul 9, fie își reduce efortul de pescuit cu cel puțin 50 % față de media efortului din perioada cuprinsă între 2004 și 2006, fie își reduce efortul de pescuit în vederea reducerii capturilor de anghilă cu cel puțin 50 % față de media capturilor din perioada cuprinsă între 2004 și 2006, fie prin reducerea sezonului de pescuit anghilă, fie prin alte mijloace. Această reducere este pusă în aplicare în termen de trei luni după ce a fost luată decizia de a nu se aproba planul sau în termen de trei luni după nerespectarea unui termen de raportare.”


  [AM 11] |
| --- | --- |

3a.

La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)
     
  Un stat membru care a depus spre aprobarea Comisiei un plan de gestionare a rezervelor de anghilă nu mai târziu de 31 decembrie 2008 , care nu poate fi aprobat de Comisie în conformitate cu alineatul (1) sau care nu îndeplinește condițiile de raportare și de evaluare menționate la articolul 9, fie își reduce efortul de pescuit cu cel puțin 50 % față de media efortului din perioada cuprinsă între 2004 și 2006, fie își reduce efortul de pescuit în vederea reducerii capturilor de anghilă cu cel puțin 50 % față de media capturilor din perioada cuprinsă între 2004 și 2006, fie prin reducerea sezonului de pescuit anghilă, fie prin alte mijloace. Această reducere este pusă în aplicare în termen de trei luni după ce a fost luată decizia de a nu se aproba planul sau în termen de trei luni după nerespectarea unui termen de raportare.”

| 3b. | La articolul 5 se adaugă următorul alineat:




  „(7)
     
  De la 1 ianuarie 2014, toate planurile de gestionare a rezervelor de anghilă sunt evaluate și actualizate din doi în doi ani, ținându-se seama de cele mai recente recomandări științifice.”


  [AM 12] |
| --- | --- |

3b.

La articolul 5 se adaugă următorul alineat:

„(7)
     
  De la 1 ianuarie 2014, toate planurile de gestionare a rezervelor de anghilă sunt evaluate și actualizate din doi în doi ani, ținându-se seama de cele mai recente recomandări științifice.”

| 4. | La articolul 7, alineatele (6) și (7) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(6)   În cazul unei scăderi semnificative a prețurilor medii practicate pe piață pentru anghila folosită pentru repopulare comparativ cu prețurile practicate în cazul anghilei folosite în alte scopuri, statele membre vizate informează Comisia cu privire la acest lucru. Comisia, prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 12a și pentru a soluționa situația, poate reduce temporar procentele de anghilă folosită pentru repopulare menționate la alineatul (2)
  , în cazul în care planul de gestionare a rezervelor de anghilă este conform cu dispozițiile de la articolul 2 alineatul (4)
  .
  (7)   Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cel târziu până la 31 decembrie 2012

  2013
  și evaluează măsurile referitoare la repopulare,
  ținând seama de cele mai recente recomandări științifice privind condițiile necesare pentru ca repopularea să contribuie la o creștere a biomasei stocului de reproducere. Într-un astfel de raport, Comisia revizuiește

  inclusiv evoluția prețurilor de piață.”
  [AM 13] |
| --- | --- |

4.

La articolul 7, alineatele (6) și (7) se înlocuiesc cu următorul text:

„(6)   În cazul unei scăderi semnificative a prețurilor medii practicate pe piață pentru anghila folosită pentru repopulare comparativ cu prețurile practicate în cazul anghilei folosite în alte scopuri, statele membre vizate informează Comisia cu privire la acest lucru. Comisia, prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 12a și pentru a soluționa situația, poate reduce temporar procentele de anghilă folosită pentru repopulare menționate la alineatul (2)
  , în cazul în care planul de gestionare a rezervelor de anghilă este conform cu dispozițiile de la articolul 2 alineatul (4)
  .

(7)   Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cel târziu până la 31 decembrie 2012

  2013
  și evaluează măsurile referitoare la repopulare,
  ținând seama de cele mai recente recomandări științifice privind condițiile necesare pentru ca repopularea să contribuie la o creștere a biomasei stocului de reproducere. Într-un astfel de raport, Comisia revizuiește

  inclusiv evoluția prețurilor de piață.”

| 4a. | La articolul 7, alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:




  „(8)
     
  Repopularea este considerată o măsură de conservare în sensul articolului 38 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. ... [FEPAM], cu condiția:








  — | să facă parte dintr-un plan de gestionare a rezervelor de anghilă stabilit în conformitate cu articolul 2; |
| --- | --- | --- |

4a.

La articolul 7, alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

„(8)
     
  Repopularea este considerată o măsură de conservare în sensul articolului 38 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. ... [FEPAM], cu condiția:

—

să facă parte dintr-un plan de gestionare a rezervelor de anghilă stabilit în conformitate cu articolul 2;

| — | să privească anghilele capturate și gestionate folosind metode și echipamente care garantează cea mai mică mortalitate posibilă în timpul capturării, depozitării, transportării și creșterii; |
| --- | --- |

—

să privească anghilele capturate și gestionate folosind metode și echipamente care garantează cea mai mică mortalitate posibilă în timpul capturării, depozitării, transportării și creșterii;

| — | să aibă loc în zone care oferă o probabilitate ridicată de supraviețuire și migrare; |
| --- | --- |

—

să aibă loc în zone care oferă o probabilitate ridicată de supraviețuire și migrare;

| — | să contribuie la îndeplinirea nivelului-țintă de evadare de 40 % prevăzut la articolul 2 alineatul (4) și |
| --- | --- |

—

să contribuie la îndeplinirea nivelului-țintă de evadare de 40 % prevăzut la articolul 2 alineatul (4) și

| — | anghilele să fie puse în carantină pentru a preveni răspândirea bolilor sau a paraziților.” |
| --- | --- |

—

anghilele să fie puse în carantină pentru a preveni răspândirea bolilor sau a paraziților.”

| 5. | La Articolul 9, alineatul (3) se elimină

  se înlocuiește cu următorul text
  :


  „Articolul 9




  Raportarea și evaluarea




  (1)
     
  Statele membre colectează datele pentru cercetare pentru a evalua impactul măsurilor luate cu privire la stocurile de anghilă, a găsi măsuri de atenuare a impactului și a recomanda obiective de gestionare. Fiecare stat membru transmite rapoarte Comisiei, inițial din trei în trei ani, primul raport fiind prezentat până la 30 iunie 2012 și pun informațiile la dispoziția organismelor științifice desemnate. Ulterior, frecvența raportării crește, ajungând la o dată la doi ani, după ce a fost depus primul raport trienal. Rapoartele descriu monitorizarea, punerea în aplicare, eficacitatea și rezultatul și furnizează, în special, cele mai bune estimări disponibile:










  (a) | pentru fiecare stat membru, privind proporția biomasei de anghilă argintie care evadează în mare pentru reproducere sau privind proporția biomasei de anghilă argintie care părăsește teritoriul statului membru în cadrul unei migrații către mare pentru reproducere, comparativ cu nivelul-țintă de evadare prevăzut la articolul 2 alineatul (4); |
| --- | --- | --- |

5.

La Articolul 9, alineatul (3) se elimină

  se înlocuiește cu următorul text
  :

„Articolul 9

Raportarea și evaluarea

(1)
     
  Statele membre colectează datele pentru cercetare pentru a evalua impactul măsurilor luate cu privire la stocurile de anghilă, a găsi măsuri de atenuare a impactului și a recomanda obiective de gestionare. Fiecare stat membru transmite rapoarte Comisiei, inițial din trei în trei ani, primul raport fiind prezentat până la 30 iunie 2012 și pun informațiile la dispoziția organismelor științifice desemnate. Ulterior, frecvența raportării crește, ajungând la o dată la doi ani, după ce a fost depus primul raport trienal. Rapoartele descriu monitorizarea, punerea în aplicare, eficacitatea și rezultatul și furnizează, în special, cele mai bune estimări disponibile:

(a)

pentru fiecare stat membru, privind proporția biomasei de anghilă argintie care evadează în mare pentru reproducere sau privind proporția biomasei de anghilă argintie care părăsește teritoriul statului membru în cadrul unei migrații către mare pentru reproducere, comparativ cu nivelul-țintă de evadare prevăzut la articolul 2 alineatul (4);

| (b) | privind nivelul efortului de pescuit prin care se capturează anghilă în fiecare an și reducerea efectuată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și cu articolul 5 alineatul (4); |
| --- | --- |

(b)

privind nivelul efortului de pescuit prin care se capturează anghilă în fiecare an și reducerea efectuată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și cu articolul 5 alineatul (4);

| (c) | privind nivelul factorilor de mortalitate din afara exploatației piscicole și reducerea efectuată în conformitate cu articolul 2 alineatul (10); |
| --- | --- |

(c)

privind nivelul factorilor de mortalitate din afara exploatației piscicole și reducerea efectuată în conformitate cu articolul 2 alineatul (10);

| (d) | privind cantitatea capturată de anghilă cu o lungime mai mică de 12 cm și proporția din aceasta utilizată în diferite scopuri; |
| --- | --- |

(d)

privind cantitatea capturată de anghilă cu o lungime mai mică de 12 cm și proporția din aceasta utilizată în diferite scopuri;

| (e) | privind rata de supraviețuire a noilor populații de anghilă în urma pescuitului, transportului, repopulării sau evadării pentru reproducere în Marea Sargaselor; |
| --- | --- |

(e)

privind rata de supraviețuire a noilor populații de anghilă în urma pescuitului, transportului, repopulării sau evadării pentru reproducere în Marea Sargaselor;

| (f) | privind identificarea, pe bază voluntară, a zonelor de reproducere ale anghilelor capturate. |
| --- | --- |

(f)

privind identificarea, pe bază voluntară, a zonelor de reproducere ale anghilelor capturate.

(2)
     
  Până la 31 octombrie 2013, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului conținând o evaluare statistică și științifică a rezultatelor punerii în aplicare a planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă, însoțit de un aviz al CSTEP. Pe baza rezultatelor raportului, Comisia poate prezenta propuneri pentru extinderea domeniului de aplicare al regulamentului pentru a include și alți factori de mortalitate a anghilelor în afară de pescuit.

(3)
     
  Până la 31 decembrie 2013 cel târziu, Comisia prezintă un raport de evaluare privind comerțul cu anghilă europeană la nivel internațional și la nivelul Uniunii, care se concentrează, în special, pe respectarea obligațiilor Uniunii în cadrul CITES, și o estimare privind comerțul ilegal cu anghilă europeană în statele membre. Raportul identifică neconcordanțele în ceea ce privește diferitele date disponibile și sugerează măsuri de îmbunătățire a monitorizării comerțului, inclusiv modificarea codurilor vamale existente pentru a face posibilă o mai bună monitorizare
  .”

| 5a. | Se inserează următorul articol:




  „Articolul 9a




  Măsuri de urmărire




  Având în vedere rezultatele rapoartelor menționate la articolul 7 alineatul (7) și la articolul 9 alineatele (2) și (3), precum și orice noi recomandări mai cuprinzătoare ale ICES privind starea stocurilor de anghilă europeană în 2013, cel târziu până la 31 martie 2014, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o nouă propunere legislativă care să vizeze, cu un grad ridicat de probabilitate, refacerea stocurilor de anghilă europeană. La elaborarea acestei propuneri, Comisia poate ține seama de modalitățile de extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament pentru a include alți factori care provoacă mortalitatea anghilei în afara pescuitului
  .”
  [AM 16] |
| --- | --- |

5a.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 9a

Măsuri de urmărire

Având în vedere rezultatele rapoartelor menționate la articolul 7 alineatul (7) și la articolul 9 alineatele (2) și (3), precum și orice noi recomandări mai cuprinzătoare ale ICES privind starea stocurilor de anghilă europeană în 2013, cel târziu până la 31 martie 2014, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o nouă propunere legislativă care să vizeze, cu un grad ridicat de probabilitate, refacerea stocurilor de anghilă europeană. La elaborarea acestei propuneri, Comisia poate ține seama de modalitățile de extindere a domeniului de aplicare al prezentului regulament pentru a include alți factori care provoacă mortalitatea anghilei în afara pescuitului
  .”

| 6. | Se introduc următoarele articole:
  „Articolul 12a
  Exercitarea delegării
  (1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competențe

  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 7 alineatul (6) se conferă pentru

  Comisiei pe
  o perioadă de timp nedeterminată

  trei ani de la ...

   (*)

  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.



  [AM 17].
  (3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 7 alineatul (6) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Aceasta produce efecte începând cu ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 7 alineatul (6) intră în vigoare numai dacă Parlamentul European și Consiliul nu au formulat nicio obiecție în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu, sau în care, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
  Articolul 12b
  Procedura comitetului
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Comitetul reprezintă un comitet în sensul definiției din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European şi al Consiliului (**).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

  (*)  
  A se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "


  (**)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)”" |
| --- | --- |

6.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 12a

Exercitarea delegării

(1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe

  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 7 alineatul (6) se conferă pentru

  Comisiei pe
  o perioadă de timp nedeterminată

  trei ani de la ...

   (*)

  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

[AM 17].

(3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 7 alineatul (6) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Aceasta produce efecte începând cu ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 7 alineatul (6) intră în vigoare numai dacă Parlamentul European și Consiliul nu au formulat nicio obiecție în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu, sau în care, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 12b

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Comitetul reprezintă un comitet în sensul definiției din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European şi al Consiliului (**).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(*)  
  A se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

(**)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)”"

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a 20-a zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ,

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  JO C 11, 15.1.2013, p. 86.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de instituire a unor măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă din Europa (JO L 248, 22.9.2007, p. 17).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

4

(5)  Decizia Comisiei 2008/292/CE din 4 aprilie 2008 de stabilire a faptului că Marea Neagră și sistemele hidrografice legate de aceasta nu constituie habitat natural pentru anghila europeană în sensul Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 (JO L 98, 10.4.2008, p. 14).

5

(6)  Decizia Comisiei 2009/310/CE din 2 aprilie 2009 de aprobare a cererilor de scutire de obligația de a întocmi un plan de gestionare a rezervelor de anghilă în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului, depuse de Cipru, Malta, Austria, România și Slovacia (JO L 91, 3.4.2009, p. 23).

6

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/401 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/401

---

P7_TA(2013)0359

Codul Vamal al Uniunii ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului Vamal al Uniunii (reformare) (COM(2012)0064 – C7-0045/2012 – 2012/0027(COD))

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2016/C 093/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0064), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0064),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 33, 114 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0045/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 33, 114 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0045/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, |
| --- | --- |

—

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere scrisoarea din 12 iulie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 12 iulie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 22 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 22 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0006/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0006/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 229, 31.7.2012, p. 68.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2012)0027

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 952/2013.)

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/402 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/402

---

P7_TA(2013)0360

Colectarea de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului de creare a unei rețele de colectare de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Comunitatea Europeană (COM(2011)0855 – C7-0468/2011 – 2011/0416(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0855), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0855),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0468/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0468/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0179/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0179/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 143, 22.5.2012, p. 149.

---

P7_TC1-COD(2011)0416

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului de creare a unei rețele de colectare de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Comunitatea Europeană

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1318/2013.)

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/403 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/403

---

P7_TA(2013)0361

Modificarea directivelor privind siguranța alimentară în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 1999/4/CE, 2000/36/CE, 2001/111/CE, 2001/113/CE și 2001/114/CE în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei (COM(2012)0150 – C7-0089/2012 – 2012/0075(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0150), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0150),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 43 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0089/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 43 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0089/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0045/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0045/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 229, 31.7.2012, p. 143.

---

P7_TC1-COD(2012)0075

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivelor 1999/4/CE și 2000/36/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivelor 2001/111/CE, 2001/113/CE și 2001/114/CE ale Consiliului în ceea ce privește competențele care urmează să fie conferite Comisiei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1021/2013.)

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/404 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/404

---

P7_TA(2013)0362

Acordul dintre UE și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii UE ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene (05674/2013 – C7-0110/2013 – 2012/0271(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 093/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05674/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05674/2013),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene (14203/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind facilitarea eliberării vizelor de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Capului Verde și pentru cetățenii Uniunii Europene (14203/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a), și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a), și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0110/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0266/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0266/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Capului Verde. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Capului Verde.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/405 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/405

---

P7_TA(2013)0363

Acordul dintre UE și Republica Capului Verde privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (14546/2012 – C7-0109/2013 – 2012/0268(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 093/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14546/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14546/2012),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (14759/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (14759/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 79 alineatul (3) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0109/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 79 alineatul (3) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0109/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0267/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0267/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Capului Verde. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Capului Verde.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/406 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/406

---

P7_TA(2013)0354

Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013 – Personalul Agenției GNSS European – Personalul Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) – Personalul Curții de Justiție a Uniunii Europene

Rezoluţia Parlamentului European din 11 septembrie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia, secțiunea IV – Curtea de Justiție a Uniunii Europene (11696/2013 – C7-0247/2013 – 2013/2084(BUD))

(2016/C 093/50)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1) și în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1) și în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), (denumit în continuare „AII”), în special punctul 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), (denumit în continuare „AII”), în special punctul 26,

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013 prezentat de Comisie la 29 aprilie 2013 (COM(2013)0254), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013 prezentat de Comisie la 29 aprilie 2013 (COM(2013)0254),

| — | având în vedere poziția privind Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013, adoptată de Consiliu la 15 iulie 2013 (11696/2013 – C7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013, adoptată de Consiliu la 15 iulie 2013 (11696/2013 – C7-0247/2013),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru cultură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru cultură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0285/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0285/2013),

| A. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 4/2013 este modificarea schemelor de personal a Agenției GNSS European prin adăugarea a 20 de posturi în urma încredințării acesteia a unor sarcini noi, a Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA)prin adăugarea a doi agenți temporari și a 13 agenți contractuali în urma extinderii mandatului său și a Curții de Justiție a Uniunii Europene prin adăugarea a șapte posturi necesare pentru avocatul general suplimentar la Curta de Justiţie a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 4/2013 este modificarea schemelor de personal a Agenției GNSS European prin adăugarea a 20 de posturi în urma încredințării acesteia a unor sarcini noi, a Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA)prin adăugarea a doi agenți temporari și a 13 agenți contractuali în urma extinderii mandatului său și a Curții de Justiție a Uniunii Europene prin adăugarea a șapte posturi necesare pentru avocatul general suplimentar la Curta de Justiţie a Uniunii Europene;

| B. | întrucât suplimentările propuse sunt prezentate ca neutre din punct de vedere bugetar, deoarece se preconizează să fie integral compensate prin reduceri corespunzătoare în secțiunea bugetului care revine Comisiei, iar în cazul Curții de Justiție a Uniunii Europene, prin creditele disponibile în secțiunea care revine acesteia; |
| --- | --- |

B.

întrucât suplimentările propuse sunt prezentate ca neutre din punct de vedere bugetar, deoarece se preconizează să fie integral compensate prin reduceri corespunzătoare în secțiunea bugetului care revine Comisiei, iar în cazul Curții de Justiție a Uniunii Europene, prin creditele disponibile în secțiunea care revine acesteia;

| C. | întrucât este stringent necesar să fie completate cele 20 de posturi din cadrul Agenției GNSS European pentru a-i permite acesteia să se pregătească de noile sale sarcini începând cu ianuarie 2014; |
| --- | --- |

C.

întrucât este stringent necesar să fie completate cele 20 de posturi din cadrul Agenției GNSS European pentru a-i permite acesteia să se pregătească de noile sale sarcini începând cu ianuarie 2014;

| D. | întrucât proiectul de buget rectificativ conține numai acea parte din cererea inițială a Curții de Justiție a Uniunii Europenecare se bazează pe Declarația nr. 38 anexată la actul final al Conferinţei interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona, omițând cei nouă grefieri solicitați de Curtea de Justiţie a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

D.

întrucât proiectul de buget rectificativ conține numai acea parte din cererea inițială a Curții de Justiție a Uniunii Europenecare se bazează pe Declarația nr. 38 anexată la actul final al Conferinţei interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona, omițând cei nouă grefieri solicitați de Curtea de Justiţie a Uniunii Europene;

| E. | întrucât angajarea unor grefieri suplimentari ar putea reduce sarcina suplimentară suportată de Curtea de Justiţie a Uniunii Europene din cauza refuzului manifestat de Consiliu până în prezent de a accepta un sistem pentru majorarea numărului de judecători în cadrul Tribunalului (deși nevoia acestei reforme nu este pusă la îndoială); întrucât aceste posturi sunt într-adevăr incluse în proiectul de buget pentru 2014 prezentat de Comisie, |
| --- | --- |

E.

întrucât angajarea unor grefieri suplimentari ar putea reduce sarcina suplimentară suportată de Curtea de Justiţie a Uniunii Europene din cauza refuzului manifestat de Consiliu până în prezent de a accepta un sistem pentru majorarea numărului de judecători în cadrul Tribunalului (deși nevoia acestei reforme nu este pusă la îndoială); întrucât aceste posturi sunt într-adevăr incluse în proiectul de buget pentru 2014 prezentat de Comisie,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv;

| 2. | observă, în ceea ce privește extinderea schemei de personal a Agenției GNSS European, că procesul de compensare prin reducerea personalului din cadrul Comisiei nu va demara imediat, în 2013, ci va fi realizat integral abia în cursul următorului CFM; |
| --- | --- |

2.

observă, în ceea ce privește extinderea schemei de personal a Agenției GNSS European, că procesul de compensare prin reducerea personalului din cadrul Comisiei nu va demara imediat, în 2013, ci va fi realizat integral abia în cursul următorului CFM;

| 3. | este îngrijorat de prezentarea înșelătoare a economiilor legate de personalul din schema de personal a Comisiei; observă că 13 posturi de agenți contractuali și 2 alte posturi sunt eliberate din cadrul serviciilor directe ale Comisiei, dar adăugate în schema de personal a EACEA; întrucât toate agențiile executive fac parte din administrația Comisiei, nu se poate constata nicio reducere a bugetului Comisiei, contrar modului în care acest lucru a fost prezentat; este conștient de faptul că personalul angajat în cadrul agențiilor executive este plătit exclusiv din fonduri operaționale; |
| --- | --- |

3.

este îngrijorat de prezentarea înșelătoare a economiilor legate de personalul din schema de personal a Comisiei; observă că 13 posturi de agenți contractuali și 2 alte posturi sunt eliberate din cadrul serviciilor directe ale Comisiei, dar adăugate în schema de personal a EACEA; întrucât toate agențiile executive fac parte din administrația Comisiei, nu se poate constata nicio reducere a bugetului Comisiei, contrar modului în care acest lucru a fost prezentat; este conștient de faptul că personalul angajat în cadrul agențiilor executive este plătit exclusiv din fonduri operaționale;

| 4. | intenționează să sprijine, în cadrul procedurii bugetare anuale pentru 2014, posturile suplimentare pentru Curtea de Justiție a Uniunii Europene pe care Comisia le-a omis din proiectul în cauză; |
| --- | --- |

4.

intenționează să sprijine, în cadrul procedurii bugetare anuale pentru 2014, posturile suplimentare pentru Curtea de Justiție a Uniunii Europene pe care Comisia le-a omis din proiectul în cauză;

| 5. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013; |
| --- | --- |

5.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 4/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 4/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  JO L 163, 23.6.2007, p.17.

---

Joi, 12 septembrie 2013

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/408 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/408

---

P7_TA(2013)0369

Activitățile Ombudsmanului European în 2012

Rezoluţia Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2012 (2013/2051(INI))

(2016/C 093/51)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2012,

| — | având în vedere articolul 24 al treilea paragraf, articolul 228 și articolul 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24 al treilea paragraf, articolul 228 și articolul 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 41 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 41 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2008 (1) privind adoptarea unei decizii a Parlamentului European de modificare a Deciziei sale 94/262/CECO, CE, Euratom din 9 martie 1994, privind statutul și condițiile generale de exercitare a funcțiilor Ombudsmanului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2008 (1) privind adoptarea unei decizii a Parlamentului European de modificare a Deciziei sale 94/262/CECO, CE, Euratom din 9 martie 1994, privind statutul și condițiile generale de exercitare a funcțiilor Ombudsmanului (2),

| — | având în vedere Acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006,

| — | având în vedere normele de aplicare a statutului Ombudsmanului de la 1 ianuarie 2009 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere normele de aplicare a statutului Ombudsmanului de la 1 ianuarie 2009 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente privind activitățile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente privind activitățile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere articolul 205 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 205 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0257/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0257/2013),

| A. | întrucât raportul anual privind activitatea Ombudsmanului European în 2012 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului European la 21 mai 2013 și întrucât Ombudsmanul, dl Nikiforos Diamandouros, și-a prezentat raportul în fața Comisiei pentru petiții la 28 mai 2013 la Bruxelles; |
| --- | --- |

A.

întrucât raportul anual privind activitatea Ombudsmanului European în 2012 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului European la 21 mai 2013 și întrucât Ombudsmanul, dl Nikiforos Diamandouros, și-a prezentat raportul în fața Comisiei pentru petiții la 28 mai 2013 la Bruxelles;

| B. | întrucât raportul anual din 2012 este ultimul raport anual prezentat de dl Diamandouros în calitate de Ombudsman European, întrucât la 14 martie 2013 Domnia Sa l-a informat pe Președintele Parlamentului European cu privire la intenția sa de a se retrage la 1 octombrie 2013; întrucât dl Diamandouros a fost ales pentru prima oară în funcția de Ombudsman European în 2003 și a fost ulterior reales în 2005 și 2010; |
| --- | --- |

B.

întrucât raportul anual din 2012 este ultimul raport anual prezentat de dl Diamandouros în calitate de Ombudsman European, întrucât la 14 martie 2013 Domnia Sa l-a informat pe Președintele Parlamentului European cu privire la intenția sa de a se retrage la 1 octombrie 2013; întrucât dl Diamandouros a fost ales pentru prima oară în funcția de Ombudsman European în 2003 și a fost ulterior reales în 2005 și 2010;

| C. | întrucât dl Diamandouros se află la finalul unui mandat de 10 ani în calitate de Ombudsman European; întrucât succesorul său este ales pentru o perioadă începând de la 1 octombrie 2013 până la alegerile în Parlamentul European din 2014, după care o nouă procedură de desemnare a Ombudsmanului trebuie să fie inițiată de către noul Parlament; |
| --- | --- |

C.

întrucât dl Diamandouros se află la finalul unui mandat de 10 ani în calitate de Ombudsman European; întrucât succesorul său este ales pentru o perioadă începând de la 1 octombrie 2013 până la alegerile în Parlamentul European din 2014, după care o nouă procedură de desemnare a Ombudsmanului trebuie să fie inițiată de către noul Parlament;

| D. | întrucât articolul 24 din TFUE prevede că „orice cetățean al Uniunii se poate adresa Ombudsmanului instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 228”; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 24 din TFUE prevede că „orice cetățean al Uniunii se poate adresa Ombudsmanului instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 228”;

| E. | întrucât, în temeiul articolului 228 din TFUE, Ombudsmanul European este împuternicit să primească plângeri care privesc cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor jurisdicționale ale acesteia; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în temeiul articolului 228 din TFUE, Ombudsmanul European este împuternicit să primească plângeri care privesc cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor jurisdicționale ale acesteia;

| F. | întrucât, în temeiul articolului 298 din TFUE, instituțiile, organele, oficiile și agențiile UE „sunt susținute de o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă” și întrucât același articol prevede, în acest scop, adoptarea unei legislații secundare specifice, sub forma regulamentelor, aplicabile tuturor domeniilor administrației UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în temeiul articolului 298 din TFUE, instituțiile, organele, oficiile și agențiile UE „sunt susținute de o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă” și întrucât același articol prevede, în acest scop, adoptarea unei legislații secundare specifice, sub forma regulamentelor, aplicabile tuturor domeniilor administrației UE;

| G. | întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor și organelor Uniunii”; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor și organelor Uniunii”;

| H. | întrucât UE a desemnat anul 2013 drept Anul european al cetățenilor, pentru a aniversa 20 de ani de cetățenie europeană; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE a desemnat anul 2013 drept Anul european al cetățenilor, pentru a aniversa 20 de ani de cetățenie europeană;

| I. | întrucât articolul 43 din Carta drepturilor fundamentale stabilește că „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul European cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcției sale jurisdicționale”; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 43 din Carta drepturilor fundamentale stabilește că „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul European cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcției sale jurisdicționale”;

| J. | întrucât Parlamentul a aprobat, prin rezoluția sa din 6 septembrie 2001, Codul european al bunei conduite administrative elaborat de Ombudsman; |
| --- | --- |

J.

întrucât Parlamentul a aprobat, prin rezoluția sa din 6 septembrie 2001, Codul european al bunei conduite administrative elaborat de Ombudsman;

| K. | întrucât administrarea defectuoasă survine atunci când un organism public nu acționează în conformitate cu o normă sau principiu pe care este obligat să le respecte, |
| --- | --- |

K.

întrucât administrarea defectuoasă survine atunci când un organism public nu acționează în conformitate cu o normă sau principiu pe care este obligat să le respecte,

| L. | întrucât această definiție nu limitează administrarea defectuoasă la cazurile în care norma sau principiul încălcat are caracter juridic obligatoriu; întrucât principiile bunei administrări presupun un nivel mai ridicat de implicare decât dispozițiile legislative, impunând instituțiilor UE nu doar să respecte obligațiile lor juridice, ci și să întruchipeze spiritul de a fi în serviciul cetățenilor și de a se asigura că toți cetățenii sunt tratați corect, imparțial și cu demnitate și se bucură pe deplin de drepturile lor; |
| --- | --- |

L.

întrucât această definiție nu limitează administrarea defectuoasă la cazurile în care norma sau principiul încălcat are caracter juridic obligatoriu; întrucât principiile bunei administrări presupun un nivel mai ridicat de implicare decât dispozițiile legislative, impunând instituțiilor UE nu doar să respecte obligațiile lor juridice, ci și să întruchipeze spiritul de a fi în serviciul cetățenilor și de a se asigura că toți cetățenii sunt tratați corect, imparțial și cu demnitate și se bucură pe deplin de drepturile lor;

| M. | întrucât, în 2012, Ombudsmanul a înregistrat 2 442 de plângeri (în comparație cu 2 510 în 2011) și a procesat 2 460 de plângeri (în comparație cu 2 544 în 2011); întrucât 740 de plângeri (30 %) se încadrau în mandatul său; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în 2012, Ombudsmanul a înregistrat 2 442 de plângeri (în comparație cu 2 510 în 2011) și a procesat 2 460 de plângeri (în comparație cu 2 544 în 2011); întrucât 740 de plângeri (30 %) se încadrau în mandatul său;

| N. | întrucât majoritatea plângerilor (56 %) sunt primite în format electronic pentru a fi înregistrate prin intermediul site-ului interactiv al Ombudsmanului European, disponibil în toate cele 23 de limbi oficiale; |
| --- | --- |

N.

întrucât majoritatea plângerilor (56 %) sunt primite în format electronic pentru a fi înregistrate prin intermediul site-ului interactiv al Ombudsmanului European, disponibil în toate cele 23 de limbi oficiale;

| O. | întrucât Ombudsmanul a deschis 450 de anchete (382 în 2011) pe baza plângerilor primite; întrucât aceasta constituie o majorare cu 18 % comparativ cu 2011; întrucât Ombudsmanul a deschis 15 anchete din proprie inițiativă (14 în 2011) și a prezentat un raport special Parlamentului; |
| --- | --- |

O.

întrucât Ombudsmanul a deschis 450 de anchete (382 în 2011) pe baza plângerilor primite; întrucât aceasta constituie o majorare cu 18 % comparativ cu 2011; întrucât Ombudsmanul a deschis 15 anchete din proprie inițiativă (14 în 2011) și a prezentat un raport special Parlamentului;

| P. | întrucât Ombudsmanul a finalizat 390 de anchete (inclusiv 10 anchete din proprie inițiativă), dintre care 206 din 2012, 113 din 2011 și 71 din ani anteriori; întrucât 85,3 % (324) dintre anchetele finalizate se bazau pe plângeri individuale ale cetățenilor, iar 14,7 % (56) aveau la bază plângeri prezentate de întreprinderi, asociații sau alte entități juridice; |
| --- | --- |

P.

întrucât Ombudsmanul a finalizat 390 de anchete (inclusiv 10 anchete din proprie inițiativă), dintre care 206 din 2012, 113 din 2011 și 71 din ani anteriori; întrucât 85,3 % (324) dintre anchetele finalizate se bazau pe plângeri individuale ale cetățenilor, iar 14,7 % (56) aveau la bază plângeri prezentate de întreprinderi, asociații sau alte entități juridice;

| Q. | întrucât 1 467 de plângeri primite au intrat în sfera de competență a unui membru al Rețelei Europene a Ombudsmanilor; întrucât această rețea este compusă din ombudsmani naționali și regionali și din organisme similare din UE, țările din Spațiul Economic European și țările candidate; întrucât Comisia pentru petiții a Parlamentului este membru deplin al rețelei. întrucât Ombudsmanul a transferat 63 de plângeri acestei comisii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât 1 467 de plângeri primite au intrat în sfera de competență a unui membru al Rețelei Europene a Ombudsmanilor; întrucât această rețea este compusă din ombudsmani naționali și regionali și din organisme similare din UE, țările din Spațiul Economic European și țările candidate; întrucât Comisia pentru petiții a Parlamentului este membru deplin al rețelei. întrucât Ombudsmanul a transferat 63 de plângeri acestei comisii;

| R. | întrucât 52,7 % dintre anchetele deschise în 2012 au vizat Comisia Europeană, 5,2 % Parlamentul European, 3,0 % Serviciul European de Acțiune Externă, 1,5 % Banca Europeană de Investiții și 20,9 % alte instituții, agenții sau organe ale UE; |
| --- | --- |

R.

întrucât 52,7 % dintre anchetele deschise în 2012 au vizat Comisia Europeană, 5,2 % Parlamentul European, 3,0 % Serviciul European de Acțiune Externă, 1,5 % Banca Europeană de Investiții și 20,9 % alte instituții, agenții sau organe ale UE;

| S. | întrucât principalele tipuri de presupusă administrare defectuoasă investigate în 2012 se refereau la aspecte legate de legalitate (27,7 % dintre anchete), solicitări de informații (12,5 %), corectitudine (10,3 %), termene rezonabile pentru luarea deciziilor (8 %) și solicitări privind accesul public la documente (6,7 %); |
| --- | --- |

S.

întrucât principalele tipuri de presupusă administrare defectuoasă investigate în 2012 se refereau la aspecte legate de legalitate (27,7 % dintre anchete), solicitări de informații (12,5 %), corectitudine (10,3 %), termene rezonabile pentru luarea deciziilor (8 %) și solicitări privind accesul public la documente (6,7 %);

| T. | întrucât Ombudsmanul a închis 76 de cazuri în care nu a constatat o administrare defectuoasă (19 %), iar în 56 cazuri închise s-a constatat administrarea defectuoasă (14 %); |
| --- | --- |

T.

întrucât Ombudsmanul a închis 76 de cazuri în care nu a constatat o administrare defectuoasă (19 %), iar în 56 cazuri închise s-a constatat administrarea defectuoasă (14 %);

| U. | întrucât o constatare privind inexistența unui caz de administrare defectuoasă nu presupune neapărat un rezultat negativ pentru reclamant, care beneficiază de o justificare completă din partea instituției în cauză, precum și de o analiză independentă a Ombudsmanului cu privire la cazul respectiv și care obține astfel asigurările necesare privind respectarea principiilor bunei administrări de către instituția în cauză; |
| --- | --- |

U.

întrucât o constatare privind inexistența unui caz de administrare defectuoasă nu presupune neapărat un rezultat negativ pentru reclamant, care beneficiază de o justificare completă din partea instituției în cauză, precum și de o analiză independentă a Ombudsmanului cu privire la cazul respectiv și care obține astfel asigurările necesare privind respectarea principiilor bunei administrări de către instituția în cauză;

| V. | întrucât în 80 de cazuri în cursul anului 2012 instituția în cauză fie a soluționat problema, fie s-a ajuns la o soluție amiabilă; întrucât, în cazul în care Ombudsmanul nu constată o administrare defectuoasă sau nu există motive pentru a continua ancheta, acesta poate formula observații suplimentare; întrucât o observație suplimentară urmărește să recomande instituției modul în care poate îmbunătăți calitatea serviciilor pe care le oferă cetățenilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât în 80 de cazuri în cursul anului 2012 instituția în cauză fie a soluționat problema, fie s-a ajuns la o soluție amiabilă; întrucât, în cazul în care Ombudsmanul nu constată o administrare defectuoasă sau nu există motive pentru a continua ancheta, acesta poate formula observații suplimentare; întrucât o observație suplimentară urmărește să recomande instituției modul în care poate îmbunătăți calitatea serviciilor pe care le oferă cetățenilor;

| W. | întrucât Ombudsmanul a închis 47 de cazuri în care nu a constatat o administrare defectuoasă prin formularea unui comentariu critic la adresa instituției; întrucât în 9 dintre cazuri instituția în cauză a acceptat proiectul de recomandare; |
| --- | --- |

W.

întrucât Ombudsmanul a închis 47 de cazuri în care nu a constatat o administrare defectuoasă prin formularea unui comentariu critic la adresa instituției; întrucât în 9 dintre cazuri instituția în cauză a acceptat proiectul de recomandare;

| X. | întrucât Ombudsmanul formulează un comentariu critic în cazul în care:






  (i) | instituția implicată se află în imposibilitatea de a elimina cazul de administrare defectuoasă, |
| --- | --- | --- |

X.

întrucât Ombudsmanul formulează un comentariu critic în cazul în care:

(i)

instituția implicată se află în imposibilitatea de a elimina cazul de administrare defectuoasă,

| (ii) | administrarea defectuoasă pare să nu aibă implicații generale și |
| --- | --- |

(ii)

administrarea defectuoasă pare să nu aibă implicații generale și

| (iii) | nicio acțiune de monitorizare din partea Ombudsmanului nu pare necesară; întrucât Ombudsmanul formulează, de asemenea, un comentariu critic în cazul în care consideră că un proiect de recomandare nu ar fi util și în cazul în care instituția nu acceptă un proiect de recomandare și nu se consideră adecvată prezentarea unui raport special Parlamentului European; |
| --- | --- |

(iii)

nicio acțiune de monitorizare din partea Ombudsmanului nu pare necesară; întrucât Ombudsmanul formulează, de asemenea, un comentariu critic în cazul în care consideră că un proiect de recomandare nu ar fi util și în cazul în care instituția nu acceptă un proiect de recomandare și nu se consideră adecvată prezentarea unui raport special Parlamentului European;

| Y. | întrucât Ombudsmanul formulează proiecte de recomandări în cazul în care instituția în cauză este în măsură să elimine cazul de administrare defectuoasă sau în cazul în care administrarea defectuoasă are un caracter deosebit de grav sau are implicații generale; întrucât, în cursul anului 2012, Ombudsmanul a emis 17 proiecte de recomandări; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Ombudsmanul formulează proiecte de recomandări în cazul în care instituția în cauză este în măsură să elimine cazul de administrare defectuoasă sau în cazul în care administrarea defectuoasă are un caracter deosebit de grav sau are implicații generale; întrucât, în cursul anului 2012, Ombudsmanul a emis 17 proiecte de recomandări;

| Z. | întrucât, în 2012, Ombudsmanul a transmis un raport special Parlamentului, întrucât acest raport special investighează modul în care Comisia a tratat o plângere introdusă de cetățeni împotriva consecințelor considerate de ei negative ale extinderii aeroportului din Viena; întrucât transmiterea unui raport special către Parlament este cel mai puternic instrument al Ombudsmanului și constituie ultima măsură substanțială pe care o poate adopta Ombudsmanul în tratarea unui caz; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în 2012, Ombudsmanul a transmis un raport special Parlamentului, întrucât acest raport special investighează modul în care Comisia a tratat o plângere introdusă de cetățeni împotriva consecințelor considerate de ei negative ale extinderii aeroportului din Viena; întrucât transmiterea unui raport special către Parlament este cel mai puternic instrument al Ombudsmanului și constituie ultima măsură substanțială pe care o poate adopta Ombudsmanul în tratarea unui caz;

| AA. | întrucât raportul Parlamentului cu privire la Raportul special a ajuns la concluzia că preocupările Ombudsmanului referitoare la posibile acte de administrare defectuoasă au fost justificate; |
| --- | --- |

AA.

întrucât raportul Parlamentului cu privire la Raportul special a ajuns la concluzia că preocupările Ombudsmanului referitoare la posibile acte de administrare defectuoasă au fost justificate;

| AB. | întrucât Ombudsmanul publică anual un studiu cu privire la cursul dat de instituții comentariilor sale critice și observațiilor suplimentare; întrucât studiul din 2011 a arătat că în 84 % dintre cazuri instituțiile au dat curs în mod corespunzător comentariilor critice și observațiilor suplimentare formulate; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Ombudsmanul publică anual un studiu cu privire la cursul dat de instituții comentariilor sale critice și observațiilor suplimentare; întrucât studiul din 2011 a arătat că în 84 % dintre cazuri instituțiile au dat curs în mod corespunzător comentariilor critice și observațiilor suplimentare formulate;

| AC. | întrucât în 2012 Ombudsmanul s-a axat în special pe integrarea persoanelor cu diferite grade de handicap; întrucât Ombudsmanul, alături de Comisia pentru petiții a Parlamentului European, de Comisia Europeană, de Agenția pentru Drepturi Fundamentale și de Forumul european al persoanelor cu handicap acționează pentru a proteja, promova și monitoriza punerea în aplicare a cadrului UE care are la bază Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; întrucât această convenție este primul tratat din domeniul drepturilor omului care a fost ratificat de UE; |
| --- | --- |

AC.

întrucât în 2012 Ombudsmanul s-a axat în special pe integrarea persoanelor cu diferite grade de handicap; întrucât Ombudsmanul, alături de Comisia pentru petiții a Parlamentului European, de Comisia Europeană, de Agenția pentru Drepturi Fundamentale și de Forumul european al persoanelor cu handicap acționează pentru a proteja, promova și monitoriza punerea în aplicare a cadrului UE care are la bază Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; întrucât această convenție este primul tratat din domeniul drepturilor omului care a fost ratificat de UE;

| AD. | întrucât Consiliul a aprobat propunerea de instituire la nivelul Uniunii Europene a unui cadru, care să includă Ombudsmanul și Comisia pentru petiții, pentru monitorizarea punerii în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

AD.

întrucât Consiliul a aprobat propunerea de instituire la nivelul Uniunii Europene a unui cadru, care să includă Ombudsmanul și Comisia pentru petiții, pentru monitorizarea punerii în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap;

| AE. | întrucât în 2012 Ombudsmanul a fost recunoscut oficial drept o instituție „angajată pentru excelență” de către Fundația Europeană pentru Managementul Calității, |
| --- | --- |

AE.

întrucât în 2012 Ombudsmanul a fost recunoscut oficial drept o instituție „angajată pentru excelență” de către Fundația Europeană pentru Managementul Calității,

| 1. | aprobă raportul anual pentru anul 2012 prezentat de Ombudsmanul European; ia act de faptul că dl Diamandouros se va retrage din funcție la 1 octombrie 2013; |
| --- | --- |

1.

aprobă raportul anual pentru anul 2012 prezentat de Ombudsmanul European; ia act de faptul că dl Diamandouros se va retrage din funcție la 1 octombrie 2013;

| 2. | își exprimă recunoștința față de dl Diamandouros pentru activitatea exemplară desfășurată în calitate de Ombudsman European în ultimii zece ani și pentru rezultatele obținute în ceea ce privește asigurarea unui nivel mai ridicat de corectitudine și transparență al UE; speră că dl Diamandouros va putea valorifica cât mai mult perioada de pensionare, beneficiind de o stare de sănătate bună și îi urează mult succes în toate demersurile sale viitoare; |
| --- | --- |

2.

își exprimă recunoștința față de dl Diamandouros pentru activitatea exemplară desfășurată în calitate de Ombudsman European în ultimii zece ani și pentru rezultatele obținute în ceea ce privește asigurarea unui nivel mai ridicat de corectitudine și transparență al UE; speră că dl Diamandouros va putea valorifica cât mai mult perioada de pensionare, beneficiind de o stare de sănătate bună și îi urează mult succes în toate demersurile sale viitoare;

| 3. | ia act de excelența de care a dat dovadă Ombudsmanul în activitatea sa în ceea ce privește consolidarea și aprofundarea dialogului cu cetățenii, societatea civilă, instituțiile și alte părți interesate de la toate nivelurile; |
| --- | --- |

3.

ia act de excelența de care a dat dovadă Ombudsmanul în activitatea sa în ceea ce privește consolidarea și aprofundarea dialogului cu cetățenii, societatea civilă, instituțiile și alte părți interesate de la toate nivelurile;

| 4. | având în vedere faptul că jumătate dintre cetățenii europeni sunt de acord că al doilea drept foarte important al cetățenilor este dreptul la o bună administrare, consideră că efortul continuu depus de Ombudsman pentru a consolida și a îmbunătăți gradul de deschidere, transparență și responsabilitate în cadrul proceselor decizionale și al administrației din Uniunea Europeană a contribuit în mod decisiv la crearea unei Uniuni în care deciziile sunt adoptate și implementate „cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni”, astfel cum se prevede la articolul 1 din Tratatul privind Uniunea Europeană; invită următorul Ombudsman European să continue activitatea realizată de predecesorul său pentru îndeplinirea acestor obiective importante; |
| --- | --- |

4.

având în vedere faptul că jumătate dintre cetățenii europeni sunt de acord că al doilea drept foarte important al cetățenilor este dreptul la o bună administrare, consideră că efortul continuu depus de Ombudsman pentru a consolida și a îmbunătăți gradul de deschidere, transparență și responsabilitate în cadrul proceselor decizionale și al administrației din Uniunea Europeană a contribuit în mod decisiv la crearea unei Uniuni în care deciziile sunt adoptate și implementate „cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni”, astfel cum se prevede la articolul 1 din Tratatul privind Uniunea Europeană; invită următorul Ombudsman European să continue activitatea realizată de predecesorul său pentru îndeplinirea acestor obiective importante;

| 5. | recunoaște cu respect angajamentul neîntrerupt cu care Ombudsmanul s-a adresat cetățenilor pentru a-i sensibiliza în ceea ce privește drepturile lor în temeiul tratatelor, încurajând în același timp administrația, instituțiile și organele UE să devină mai transparente și mai orientate către cetățeni; |
| --- | --- |

5.

recunoaște cu respect angajamentul neîntrerupt cu care Ombudsmanul s-a adresat cetățenilor pentru a-i sensibiliza în ceea ce privește drepturile lor în temeiul tratatelor, încurajând în același timp administrația, instituțiile și organele UE să devină mai transparente și mai orientate către cetățeni;

| 6. | consideră că Ombudsmanul și-a exercitat întotdeauna atribuțiile într-un mod activ și echilibrat și îi mulțumește pentru relațiile profesionale excelente și pentru cooperarea cu Parlamentul, în special cu Comisia pentru petiții a Parlamentului; |
| --- | --- |

6.

consideră că Ombudsmanul și-a exercitat întotdeauna atribuțiile într-un mod activ și echilibrat și îi mulțumește pentru relațiile profesionale excelente și pentru cooperarea cu Parlamentul, în special cu Comisia pentru petiții a Parlamentului;

| 7. | ia act de faptul că 52 % dintre cetățenii europeni consideră că cea mai importantă funcție a Ombudsmanului este aceea de a se asigura că cetățenii Uniunii Europene își cunosc drepturile și știu cum să le folosească iar Ombudsmanul, prin urmare, trebuie să îmbunătățească căile de comunicare cu cetățenii europeni și să sporească cooperarea cu Rețeaua Europeană a Ombudsmanilor; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că 52 % dintre cetățenii europeni consideră că cea mai importantă funcție a Ombudsmanului este aceea de a se asigura că cetățenii Uniunii Europene își cunosc drepturile și știu cum să le folosească iar Ombudsmanul, prin urmare, trebuie să îmbunătățească căile de comunicare cu cetățenii europeni și să sporească cooperarea cu Rețeaua Europeană a Ombudsmanilor;

| 8. | solicită adoptarea măsurilor necesare pentru accelerarea procedurilor de investigare a plângerilor, de realizarea a anchetelor și de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

8.

solicită adoptarea măsurilor necesare pentru accelerarea procedurilor de investigare a plângerilor, de realizarea a anchetelor și de luare a deciziilor;

| 9. | reiterează faptul că 42 % dintre cetățenii europeni nu sunt mulțumiți de nivelul de transparență din administrația UE și subliniază necesitatea ca Ombudsmanul să continue eforturile depuse pentru a ajuta instituțiile UE să devină mai deschise, mai eficiente și mai accesibile cetățenilor, construind căi de legătură între instituții și cetățeni; |
| --- | --- |

9.

reiterează faptul că 42 % dintre cetățenii europeni nu sunt mulțumiți de nivelul de transparență din administrația UE și subliniază necesitatea ca Ombudsmanul să continue eforturile depuse pentru a ajuta instituțiile UE să devină mai deschise, mai eficiente și mai accesibile cetățenilor, construind căi de legătură între instituții și cetățeni;

| 10. | remarcă faptul că plângerile referitoare la transparență au reprezentat întotdeauna cea mai importantă categorie de plângeri din lista Ombudsmanului; constată că această categorie de plângeri devin mai puțin frecvente, proporția lor reducându-se de la 36 % în 2008 – anul în care majoritatea reclamanților au depus plângeri privind lipsa transparenței – până la 21,5 % în 2012; consideră că acest lucru arată că instituțiile UE au depus eforturi semnificative pentru a deveni mai transparente; invită instituțiile, agențiile și organele UE să contribuie la reducerea suplimentară a numărului acestor plângeri, cooperând cu Ombudsmanul European și punând în aplicare recomandările acestuia; își exprimă, cu toate acestea, preocuparea cu privire la numărul încă ridicat al plângerilor referitoare la deschidere, acces public și date personale, întrucât aceste chestiuni pun în pericol atât dialogul interinstituțional, cât și imaginea publică a Uniunii Europene și atitudinea cetățenilor față de UE; |
| --- | --- |

10.

remarcă faptul că plângerile referitoare la transparență au reprezentat întotdeauna cea mai importantă categorie de plângeri din lista Ombudsmanului; constată că această categorie de plângeri devin mai puțin frecvente, proporția lor reducându-se de la 36 % în 2008 – anul în care majoritatea reclamanților au depus plângeri privind lipsa transparenței – până la 21,5 % în 2012; consideră că acest lucru arată că instituțiile UE au depus eforturi semnificative pentru a deveni mai transparente; invită instituțiile, agențiile și organele UE să contribuie la reducerea suplimentară a numărului acestor plângeri, cooperând cu Ombudsmanul European și punând în aplicare recomandările acestuia; își exprimă, cu toate acestea, preocuparea cu privire la numărul încă ridicat al plângerilor referitoare la deschidere, acces public și date personale, întrucât aceste chestiuni pun în pericol atât dialogul interinstituțional, cât și imaginea publică a Uniunii Europene și atitudinea cetățenilor față de UE;

| 11. | subliniază că transparența, deschiderea, accesul la informații, respectarea drepturilor cetățenilor și standardele etice înalte sunt esențiale pentru păstrarea încrederii între cetățeni și instituții și că, în special în contextul actualei situații economice dificile, această încredere este extrem de importantă pentru viitorul integrării europene; |
| --- | --- |

11.

subliniază că transparența, deschiderea, accesul la informații, respectarea drepturilor cetățenilor și standardele etice înalte sunt esențiale pentru păstrarea încrederii între cetățeni și instituții și că, în special în contextul actualei situații economice dificile, această încredere este extrem de importantă pentru viitorul integrării europene;

| 12. | invită instituțiile UE, în contextul intensificării digitalizării administrației publice, să răspundă la necesitățile speciale ale persoanelor în vârstă, întrucât majoritatea nu sunt familiarizate cu tehnologiile moderne de informare și comunicare, și să compenseze acest lucru prin aplicații simple pentru utilizator, prin programe de ajutor practic online și prin posibilități de contact ușor accesibile care să nu fie în format digital; |
| --- | --- |

12.

invită instituțiile UE, în contextul intensificării digitalizării administrației publice, să răspundă la necesitățile speciale ale persoanelor în vârstă, întrucât majoritatea nu sunt familiarizate cu tehnologiile moderne de informare și comunicare, și să compenseze acest lucru prin aplicații simple pentru utilizator, prin programe de ajutor practic online și prin posibilități de contact ușor accesibile care să nu fie în format digital;

| 13. | ia act de faptul că în 2012 Ombudsmanul a înregistrat 2 442 de plângeri și că acesta a fost un an record atât în ceea ce privește anchetele deschise (465 = + 18 % comparativ cu 2011), cât și în privința anchetelor închise (390 = + 23 %); |
| --- | --- |

13.

ia act de faptul că în 2012 Ombudsmanul a înregistrat 2 442 de plângeri și că acesta a fost un an record atât în ceea ce privește anchetele deschise (465 = + 18 % comparativ cu 2011), cât și în privința anchetelor închise (390 = + 23 %);

| 14. | ia act cu mulțumire de cele zece cazuri binecunoscute prezentate de Ombudsman, care oferă exemple model pentru practica administrativă din diferite instituții ale UE într-o varietate de domenii; |
| --- | --- |

14.

ia act cu mulțumire de cele zece cazuri binecunoscute prezentate de Ombudsman, care oferă exemple model pentru practica administrativă din diferite instituții ale UE într-o varietate de domenii;

| 15. | consideră că scăderea numărului total de plângeri prezentate Ombudsmanului în 2012 este o nouă dovadă a succesului ghidului interactiv de pe site-ul internet al Ombudsmanului, care este un instrument complex menit să asigure faptul că mai puțini cetățeni adresează plângeri Ombudsmanului din motive inadecvate și să amelioreze posibilitățile de a oferi consiliere reclamanților privind instituția căreia i se pot adresa; consideră că această tendință confirmă faptul că un număr tot mai mare de persoane care se adresează Ombudsmanului fac acest lucru din motive adecvate; invită deputații în Parlamentul European, instituțiile, organele și agențiile Uniunii Europene, precum și membrii Rețelei Europene a Ombudsmanilor să instaleze o legătură directă către ghidul interactiv pe site-urile și canalele lor de comunicare socială; |
| --- | --- |

15.

consideră că scăderea numărului total de plângeri prezentate Ombudsmanului în 2012 este o nouă dovadă a succesului ghidului interactiv de pe site-ul internet al Ombudsmanului, care este un instrument complex menit să asigure faptul că mai puțini cetățeni adresează plângeri Ombudsmanului din motive inadecvate și să amelioreze posibilitățile de a oferi consiliere reclamanților privind instituția căreia i se pot adresa; consideră că această tendință confirmă faptul că un număr tot mai mare de persoane care se adresează Ombudsmanului fac acest lucru din motive adecvate; invită deputații în Parlamentul European, instituțiile, organele și agențiile Uniunii Europene, precum și membrii Rețelei Europene a Ombudsmanilor să instaleze o legătură directă către ghidul interactiv pe site-urile și canalele lor de comunicare socială;

| 16. | subliniază faptul că numărul de plângeri care se încadrează în afara mandatului Ombudsmanului (1 720) a fost cel mai scăzut din ultimii 10 ani; invită Ombudsmanul să acționeze în continuare pentru a reduce și mai mult numărul acestor cazuri; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că numărul de plângeri care se încadrează în afara mandatului Ombudsmanului (1 720) a fost cel mai scăzut din ultimii 10 ani; invită Ombudsmanul să acționeze în continuare pentru a reduce și mai mult numărul acestor cazuri;

| 17. | recunoaște contribuția importantă a Rețelei Europene a Ombudsmanilor și subliniază utilitatea unei cooperări eficiente în avantajul cetățenilor europeni; constată că 60 % dintre plângerile procesate de Ombudsman în 2012 se încadrau în sfera de competență a unui membru al rețelei; reamintește că Comisia pentru petiții este membru deplin al rețelei; remarcă faptul că în 2012 Ombudsmanul a transferat 63 de plângeri acestei comisii; felicită Ombudsmanul European pentru coordonarea cu succes a rețelei; consideră că aceasta este o funcție vitală a Ombudsmanului și că ar trebui să se aprofundeze cooperarea din cadrul rețelei, pentru a îmbunătăți administrarea la nivel național a dreptului Uniunii; recomandă extinderea rețelei astfel încât să includă organismele naționale relevante; consideră că participarea Ombudsmanului la activitățile asociațiilor europene și internaționale ale ombudsmanilor ar trebui menținută și consolidată; |
| --- | --- |

17.

recunoaște contribuția importantă a Rețelei Europene a Ombudsmanilor și subliniază utilitatea unei cooperări eficiente în avantajul cetățenilor europeni; constată că 60 % dintre plângerile procesate de Ombudsman în 2012 se încadrau în sfera de competență a unui membru al rețelei; reamintește că Comisia pentru petiții este membru deplin al rețelei; remarcă faptul că în 2012 Ombudsmanul a transferat 63 de plângeri acestei comisii; felicită Ombudsmanul European pentru coordonarea cu succes a rețelei; consideră că aceasta este o funcție vitală a Ombudsmanului și că ar trebui să se aprofundeze cooperarea din cadrul rețelei, pentru a îmbunătăți administrarea la nivel național a dreptului Uniunii; recomandă extinderea rețelei astfel încât să includă organismele naționale relevante; consideră că participarea Ombudsmanului la activitățile asociațiilor europene și internaționale ale ombudsmanilor ar trebui menținută și consolidată;

| 18. | constată că, la fel ca și în anii precedenți, majoritatea anchetelor deschise de Ombudsman au vizat Comisia Europeană (52,7 %); constată că numărul anchetelor deschise în 2012 cu privire la Parlamentul European aproape s-a dublat comparativ cu 2011; solicită Secretariatului Parlamentului să coopereze pe deplin cu Ombudsmanul și să asigure respectarea recomandărilor și a observațiilor acestuia referitoare la practicile administrative, precum și consecvența cu acestea; |
| --- | --- |

18.

constată că, la fel ca și în anii precedenți, majoritatea anchetelor deschise de Ombudsman au vizat Comisia Europeană (52,7 %); constată că numărul anchetelor deschise în 2012 cu privire la Parlamentul European aproape s-a dublat comparativ cu 2011; solicită Secretariatului Parlamentului să coopereze pe deplin cu Ombudsmanul și să asigure respectarea recomandărilor și a observațiilor acestuia referitoare la practicile administrative, precum și consecvența cu acestea;

| 19. | subliniază faptul că fiecare anchetă încheiată reprezintă un pas în direcția corectă și o bună oportunitate de a introduce îmbunătățirile identificate și solicitate de public, ca un mod de a face conceptul de cetățean european cât mai participativ cu putință în ceea ce privește procesul legislativ european; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că fiecare anchetă încheiată reprezintă un pas în direcția corectă și o bună oportunitate de a introduce îmbunătățirile identificate și solicitate de public, ca un mod de a face conceptul de cetățean european cât mai participativ cu putință în ceea ce privește procesul legislativ european;

| 20. | salută inițiativa Ombudsmanului de a publica un set de principii de bază ale serviciului public, care ar trebui să ghideze conduita funcționarilor publici ai UE; reamintește că cele cinci principii ale serviciului public sunt: angajamentul față de UE și cetățenii săi, integritatea, obiectivitatea, respectul pentru ceilalți și transparența; invită instituțiile, agențiile și organele UE să integreze aceste principii în toate operațiunile lor; |
| --- | --- |

20.

salută inițiativa Ombudsmanului de a publica un set de principii de bază ale serviciului public, care ar trebui să ghideze conduita funcționarilor publici ai UE; reamintește că cele cinci principii ale serviciului public sunt: angajamentul față de UE și cetățenii săi, integritatea, obiectivitatea, respectul pentru ceilalți și transparența; invită instituțiile, agențiile și organele UE să integreze aceste principii în toate operațiunile lor;

| 21. | salută faptul că, în iunie 2013, Ombudsmanul a publicat o nouă ediție a Codului european al bunei conduite administrative, ținând seama de principiile dreptului administrativ european incluse în jurisprudența instanțelor europene; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că, în iunie 2013, Ombudsmanul a publicat o nouă ediție a Codului european al bunei conduite administrative, ținând seama de principiile dreptului administrativ european incluse în jurisprudența instanțelor europene;

| 22. | își exprimă satisfacția cu privire la participarea Ombudsmanului la o serie de conferințe diferite axate pe îmbunătățirea administrației publice, inclusiv conferința coorganizată împreună cu Rețeaua de Cercetare privind Dreptul Administrativ al UE (ReNEUAL); |
| --- | --- |

22.

își exprimă satisfacția cu privire la participarea Ombudsmanului la o serie de conferințe diferite axate pe îmbunătățirea administrației publice, inclusiv conferința coorganizată împreună cu Rețeaua de Cercetare privind Dreptul Administrativ al UE (ReNEUAL);

| 23. | își reiterează solicitarea adresată în cadrul rezoluției sale din 15 ianuarie 2013 (4) Comisiei privind adoptarea unor norme și principii comune obligatorii în materie de proceduri administrative în cadrul administrației UE și prezentarea unui proiect de regulament în acest sens, pe baza articolului 298 din TFUE; consideră că experiențele de până acum ale Ombudsmanului și publicațiile sale referitoare la acestea oferă orientări adecvate pentru elaborarea unei astfel de propuneri legislative; consideră că aceasta ar fi cea mai bună modalitate de a asigura schimbări pe termen lung în cultura administrativă a instituțiilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

23.

își reiterează solicitarea adresată în cadrul rezoluției sale din 15 ianuarie 2013 (4) Comisiei privind adoptarea unor norme și principii comune obligatorii în materie de proceduri administrative în cadrul administrației UE și prezentarea unui proiect de regulament în acest sens, pe baza articolului 298 din TFUE; consideră că experiențele de până acum ale Ombudsmanului și publicațiile sale referitoare la acestea oferă orientări adecvate pentru elaborarea unei astfel de propuneri legislative; consideră că aceasta ar fi cea mai bună modalitate de a asigura schimbări pe termen lung în cultura administrativă a instituțiilor Uniunii Europene;

| 24. | constată cu satisfacție că instituțiile au furnizat 98 de răspunsuri pozitive la cele 120 de observații și recomandări pe care Ombudsmanul le-a formulat în contextul anchetelor sale în 2012, ceea ce înseamnă că în 82 % dintre cazuri instituțiile UE au respectat sugestiile Ombudsmanului; invită toate instituțiile, agențiile și organele UE să depună eforturile necesare pentru a asigura respectarea deplină a observațiilor și recomandărilor Ombudsmanului și să sprijine Ombudsmanul prin transmiterea rapidă a răspunsurilor în cadrul anchetelor sale, cooperând cu Ombudsmanul în ceea ce privește reducerea termenelor-limită ale procesului de anchetă, printre altele; |
| --- | --- |

24.

constată cu satisfacție că instituțiile au furnizat 98 de răspunsuri pozitive la cele 120 de observații și recomandări pe care Ombudsmanul le-a formulat în contextul anchetelor sale în 2012, ceea ce înseamnă că în 82 % dintre cazuri instituțiile UE au respectat sugestiile Ombudsmanului; invită toate instituțiile, agențiile și organele UE să depună eforturile necesare pentru a asigura respectarea deplină a observațiilor și recomandărilor Ombudsmanului și să sprijine Ombudsmanul prin transmiterea rapidă a răspunsurilor în cadrul anchetelor sale, cooperând cu Ombudsmanul în ceea ce privește reducerea termenelor-limită ale procesului de anchetă, printre altele;

| 25. | reamintește că în 2012 Ombudsmanul a prezentat un raport special Parlamentului, care viza absența măsurilor adecvate din partea Comisiei în ceea ce privește un conflict de interese legat de gestionarea extinderii aeroportului din Viena, lipsa unei evaluări a impactului asupra mediului în ceea ce privește această extindere și absența căilor de atac pe care să le poată folosi persoanele care au depus plângerea, precum și absența EIM; recunoaște caracterul oportun al acestui raport în contextul acestor aspecte; reamintește că, pentru a răspunde la acest raport special, Comisia pentru petiții a făcut propuneri orientate spre viitor referitoare la revizuirea actuală a Directivei EIM și la un drept administrativ al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

25.

reamintește că în 2012 Ombudsmanul a prezentat un raport special Parlamentului, care viza absența măsurilor adecvate din partea Comisiei în ceea ce privește un conflict de interese legat de gestionarea extinderii aeroportului din Viena, lipsa unei evaluări a impactului asupra mediului în ceea ce privește această extindere și absența căilor de atac pe care să le poată folosi persoanele care au depus plângerea, precum și absența EIM; recunoaște caracterul oportun al acestui raport în contextul acestor aspecte; reamintește că, pentru a răspunde la acest raport special, Comisia pentru petiții a făcut propuneri orientate spre viitor referitoare la revizuirea actuală a Directivei EIM și la un drept administrativ al Uniunii Europene;

| 26. | consideră că, în special în cazurile în care se întocmește un proiect de recomandare, faptul că după acesta ar putea urma un raport special către Parlament contribuie adesea la convingerea instituției sau a organismului respectiv să își modifice poziția; |
| --- | --- |

26.

consideră că, în special în cazurile în care se întocmește un proiect de recomandare, faptul că după acesta ar putea urma un raport special către Parlament contribuie adesea la convingerea instituției sau a organismului respectiv să își modifice poziția;

| 27. | remarcă faptul că Ombudsmanul precedent și cel actual au prezentat numai 18 rapoarte speciale în 17 ani și jumătate; consideră că acest lucru demonstrează abordarea bazată pe cooperare adoptată de instituțiile UE în majoritatea cazurilor; recunoaște importanța acestor rapoarte speciale și încurajează Ombudsmanul să urmărească în continuare astfel de cazuri atunci când presupun o administrație defectuoasă din partea instituțiilor, a organelor, a birourilor și a agențiilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

27.

remarcă faptul că Ombudsmanul precedent și cel actual au prezentat numai 18 rapoarte speciale în 17 ani și jumătate; consideră că acest lucru demonstrează abordarea bazată pe cooperare adoptată de instituțiile UE în majoritatea cazurilor; recunoaște importanța acestor rapoarte speciale și încurajează Ombudsmanul să urmărească în continuare astfel de cazuri atunci când presupun o administrație defectuoasă din partea instituțiilor, a organelor, a birourilor și a agențiilor Uniunii Europene;

| 28. | subliniază faptul că Ziua internațională a dreptului de a ști, celebrată la 28 septembrie, este o inițiativă care conferă mai multă vizibilitate Ombudsmanului în fața publicului european și oferă un exemplu de bună practică; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că Ziua internațională a dreptului de a ști, celebrată la 28 septembrie, este o inițiativă care conferă mai multă vizibilitate Ombudsmanului în fața publicului european și oferă un exemplu de bună practică;

| 29. | salută participarea Ombudsmanului, alături de Comisia pentru petiții a Parlamentului European, de Forumul european al persoanelor cu handicap, de Comisia Europeană și de Agenția pentru Drepturi Fundamentale la cadrul instituit la nivelul UE în temeiul articolului 33 alineatul (2), a cărui misiune este de a proteja, promova și monitoriza punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; invită Ombudsmanul European să se concentreze, în activitatea sa, asupra nevoilor grupurilor sociale foarte vulnerabile, inclusiv asupra persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

29.

salută participarea Ombudsmanului, alături de Comisia pentru petiții a Parlamentului European, de Forumul european al persoanelor cu handicap, de Comisia Europeană și de Agenția pentru Drepturi Fundamentale la cadrul instituit la nivelul UE în temeiul articolului 33 alineatul (2), a cărui misiune este de a proteja, promova și monitoriza punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; invită Ombudsmanul European să se concentreze, în activitatea sa, asupra nevoilor grupurilor sociale foarte vulnerabile, inclusiv asupra persoanelor cu handicap;

| 30. | salută eforturile Ombudsmanului de a garanta punerea în aplicare de către instituțiile UE a Cartei drepturilor fundamentale și prin intermediul anchetelor realizate de acesta din proprie inițiativă; preconizează pentru Ombudsman o altă atribuție, similară, odată cu aderarea Uniunii la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

30.

salută eforturile Ombudsmanului de a garanta punerea în aplicare de către instituțiile UE a Cartei drepturilor fundamentale și prin intermediul anchetelor realizate de acesta din proprie inițiativă; preconizează pentru Ombudsman o altă atribuție, similară, odată cu aderarea Uniunii la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 31. | subliniază importanța anchetelor realizate din proprie inițiativă ale Ombudsmanului, care îi permit să abordeze probleme care nu îi sunt semnalate în alt mod din cauza faptului că cetățenilor le lipsesc informațiile sau resursele necesare pentru a i se adresa; consideră că este important să se sporească vizibilitatea Biroului Ombudsmanului European; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța anchetelor realizate din proprie inițiativă ale Ombudsmanului, care îi permit să abordeze probleme care nu îi sunt semnalate în alt mod din cauza faptului că cetățenilor le lipsesc informațiile sau resursele necesare pentru a i se adresa; consideră că este important să se sporească vizibilitatea Biroului Ombudsmanului European;

| 32. | salută adoptarea, în 2012, a unei legi prin care se creează instituția ombudsmanului în Turcia; recunoaște rolul sprijinului și recomandărilor Ombudsmanului European în acest sens; salută faptul că toate țările candidate au creat deja o instituție a ombudsmanului la nivel național; consideră că, pornind de la experiența anterioară, se poate declara că Ombudsmanul este o instituție foarte utilă pentru a asigura o mai bună administrare, respectarea statului de drept și a drepturilor omului, așadar statele membre care nu au creat încă această instituție ar trebui să examineze în mod activ posibilitatea creării ei; invită Ombudsmanul European să acorde în continuare asistență viitoarelor țări candidate în cadrul acestui proces; |
| --- | --- |

32.

salută adoptarea, în 2012, a unei legi prin care se creează instituția ombudsmanului în Turcia; recunoaște rolul sprijinului și recomandărilor Ombudsmanului European în acest sens; salută faptul că toate țările candidate au creat deja o instituție a ombudsmanului la nivel național; consideră că, pornind de la experiența anterioară, se poate declara că Ombudsmanul este o instituție foarte utilă pentru a asigura o mai bună administrare, respectarea statului de drept și a drepturilor omului, așadar statele membre care nu au creat încă această instituție ar trebui să examineze în mod activ posibilitatea creării ei; invită Ombudsmanul European să acorde în continuare asistență viitoarelor țări candidate în cadrul acestui proces;

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și ombudsmanilor lor sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

33.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și ombudsmanilor lor sau organelor competente similare.

---

(1)  JO C 286 E, 27.11.2009, p. 172.

(2)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

(3)  Adoptat la 8 iulie 2002 şi modificat prin Deciziile Ombudsmanului din 5 aprilie 2004 şi din 3 decembrie 2008.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0004.

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/414 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/414

---

P7_TA(2013)0370

Țările terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe ale UE ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (COM(2011)0290 – C7-0135/2011 – 2011/0138(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/52)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0290), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0290),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0135/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0135/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 iulie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0139/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0139/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2011)0138

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliul de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1289/2013.)

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/415 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/415

---

P7_TA(2013)0371

Autoritatea bancară europeană şi supravegherea prudențială a instituțiilor de credit ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește interacțiunea sa cu Regulamentul (UE) nr. .../... al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/53)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0512), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0512),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0289/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0289/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 27 noiembrie 2012 (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 27 noiembrie 2012 (1)

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 noiembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 noiembrie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0393/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0393/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (3);

| 2. | ia act de declarația comună a Președintelui Parlamentului European și a Președintelui Băncii Centrale Europene, anexată la prezenta rezoluție |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația comună a Președintelui Parlamentului European și a Președintelui Băncii Centrale Europene, anexată la prezenta rezoluție

| 3. | subliniază că, în cazul extinderii mandatului Autorității bancare europene, ar trebui să se aplice punctul 47 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară; subliniază că orice decizie a autorității legislative în favoarea unei astfel de prelungiri nu va aduce atingere deciziilor adoptate de autoritatea bugetară în cadrul procedurii bugetare anuale; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în cazul extinderii mandatului Autorității bancare europene, ar trebui să se aplice punctul 47 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară; subliniază că orice decizie a autorității legislative în favoarea unei astfel de prelungiri nu va aduce atingere deciziilor adoptate de autoritatea bugetară în cadrul procedurii bugetare anuale;

| 4. | solicită Comisiei să prezinte o situație financiară care să țină seama pe deplin de rezultatele acordului legislativ dintre Parlamentul European și Consiliu privind satisfacerea nevoilor bugetare și de personal ale Autorității bancare europene, ale serviciilor Comisiei și, eventual, ale Băncii Centrale Europene; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să prezinte o situație financiară care să țină seama pe deplin de rezultatele acordului legislativ dintre Parlamentul European și Consiliu privind satisfacerea nevoilor bugetare și de personal ale Autorității bancare europene, ale serviciilor Comisiei și, eventual, ale Băncii Centrale Europene;

| 5. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 30, 1.2.2013, p. 6.

(2)  JO C 11, 15.1.2013, p. 34.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 22 mai 2013 (Texte adoptate P7_TA(2013)0212).

---

P7_TC1-COD(2012)0244

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește conferirea de atribuții specifice Băncii Centrale Europene în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1022/2013.)

---

Anexă la rezoluția legislativă

Declarație a Președintelui Parlamentului European și a Președintelui Băncii Centrale Europene cu ocazia votului din cadrul PE pentru adoptarea Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit

În conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului, în special cu cele de la articolul 20, subsemnații, Președintele Parlamentului European și Președintele Băncii Centrale Europene, declară prin prezenta că sprijină în totalitate proiectul de Acord interinstituțional între Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind cooperarea referitoare la procedurile legate de mecanismul unic de supraveghere (MUS), care a fost convenit de echipele noastre de negociere. Prin urmare, invităm cele două instituții să adopte în mod oficial acordul interinstituțional cât mai curând cu putință.

Acordul prevede un grad ridicat de răspundere a BCE în fața Parlamentului European în ceea ce privește exercitarea atribuțiilor conferite acesteia în cadrul mecanismului unic de supraveghere, precum și garanții adecvate pentru protecția informațiilor confidențiale. Proiectul de acord interinstituțional prevede, în special, un control parlamentar strict al atribuțiilor de supraveghere ale BCE prin intermediul unor schimburi periodice de opinii cu comisia competentă a Parlamentului, al unor discuții orale confidențiale cu biroul comisiei respective și al unui acces lărgit la informații, inclusiv la procesele-verbale ale reuniunilor Consiliului de supraveghere. Se asigură, de asemenea, colaborarea BCE cu Parlamentul European în cadrul anchetelor realizate de aceasta.

În plus, în proiectul de acord interinstituțional se prevede participarea Parlamentului la procedura de selecție a președintelui Consiliului de supraveghere. Având în vedere obiectivul nostru comun de a institui MUS cât mai rapid cu putință, acest mecanism reprezentând o etapă importantă pentru realizarea unei uniuni bancare depline, cele două instituții intenționează să desfășoare rapid prima procedură de selecție a președintelui Consiliului de supraveghere.

Strasbourg/Frankfurt, 12 septembrie 2013

Martin Schulz

Mario Draghi

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/417 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/417

---

P7_TA(2013)0372

Atribuirea unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 093/54)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0511), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0511),

| — | având în vedere articolul 127 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0314/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 127 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0314/2012),

| — | având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere avizele motivate, prezentate de Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se afirmă că propunerea de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate, prezentate de Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se afirmă că propunerea de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0392/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0392/2012),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată (1); |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată (1);

| 2. | ia act de declarația comună a Președintelui Parlamentului European și a Președintelui Băncii Centrale Europene, anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația comună a Președintelui Parlamentului European și a Președintelui Băncii Centrale Europene, anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

4.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 5. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

5.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 22 mai 2013 (Texte adoptate P7_TA(2013)0213).

---

P7_TC1-CNS(2012)0242

Poziția Parlamentului European adoptată la 12 septembrie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Consiliului de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1024/2013.)

---

Anexă la rezoluția legislativă

Declarație a Președintelui Parlamentului European și a Președintelui Băncii Centrale Europene cu ocazia votului din cadrul PE pentru adoptarea Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit

În conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului, în special cu cele de la articolul 20, subsemnații, Președintele Parlamentului European și Președintele Băncii Centrale Europene, declară prin prezenta că sprijină în totalitate proiectul de Acord interinstituțional între Parlamentul European și Banca Centrală Europeană privind cooperarea referitoare la procedurile legate de mecanismul unic de supraveghere (MUS), care a fost convenit de echipele noastre de negociere. Prin urmare, invităm cele două instituții să adopte în mod oficial acordul interinstituțional cât mai curând cu putință.

Acordul prevede un grad ridicat de răspundere a BCE în fața Parlamentului European în ceea ce privește exercitarea atribuțiilor conferite acesteia în cadrul mecanismului unic de supraveghere, precum și garanții adecvate pentru protecția informațiilor confidențiale. Proiectul de acord interinstituțional prevede, în special, un control parlamentar strict al atribuțiilor de supraveghere ale BCE prin intermediul unor schimburi periodice de opinii cu comisia competentă a Parlamentului, al unor discuții orale confidențiale cu biroul comisiei respective și al unui acces lărgit la informații, inclusiv la procesele-verbale ale reuniunilor Consiliului de supraveghere. Se asigură, de asemenea, colaborarea BCE cu Parlamentul European în cadrul anchetelor realizate de aceasta.

În plus, în proiectul de acord interinstituțional se prevede participarea Parlamentului la procedura de selecție a președintelui Consiliului de supraveghere. Având în vedere obiectivul nostru comun de a institui MUS cât mai rapid cu putință, acest mecanism reprezentând o etapă importantă pentru realizarea unei uniuni bancare depline, cele două instituții intenționează să desfășoare rapid prima procedură de selecție a președintelui Consiliului de supraveghere.

Strasbourg/Frankfurt, 12 septembrie 2013

Martin Schulz

Mario Draghi

---

| 9.3.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/419 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/419

---

P7_TA(2013)0373

Accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 093/55)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Referirea - 1 (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -


  având în vedere Convenția privind diversitatea biologică și Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

-


  având în vedere Convenția privind diversitatea biologică și Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora,

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Uniunea a lansat o „Strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020”, care se angajează să ducă la un nivel superior contribuția sa la evitarea pierderii biodiversității pe plan mondial până în 2020
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Uniunea a lansat o „Strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020”, care se angajează să ducă la un nivel superior contribuția sa la evitarea pierderii biodiversității pe plan mondial până în 2020
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | O gamă largă de
  protagoniști
  din Uniune, inclusiv cercetători universitari și companii din diferite sectoare ale industriei, utilizează resurse genetice pentru scopuri legate de cercetare, dezvoltare și comercializare, iar unii dintre aceștia utilizează, de asemenea, cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

O gamă largă de
  protagoniști
  din Uniune, inclusiv cercetători universitari și companii din diferite sectoare ale industriei, utilizează resurse genetice pentru scopuri legate de cercetare, dezvoltare și comercializare, iar unii dintre aceștia utilizează, de asemenea, cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice.

| (1) | O gamă largă de
  utilizatori și furnizori
  din Uniune, inclusiv cercetători universitari și companii din diferite sectoare ale industriei, utilizează resurse genetice pentru scopuri legate de cercetare, dezvoltare și comercializare, iar unii dintre aceștia utilizează, de asemenea, cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice.
  Activitățile de cercetare și dezvoltare nu sunt numai acele activități care presupun analiza și studiul compoziției genetice sau biochimice a resurselor genetice, ci și crearea de inovații și de aplicații practice. Punerea în aplicare cu succes a Protocolului de la Nagoya depinde și de modul în care utilizatorii și furnizorii de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate resurselor genetice negociază între ei condițiile convenite de comun acord, care să aibă ca rezultat promovarea conservării diversității biologice în conformitate cu „Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2020”. |
| --- | --- |

(1)

O gamă largă de
  utilizatori și furnizori
  din Uniune, inclusiv cercetători universitari și companii din diferite sectoare ale industriei, utilizează resurse genetice pentru scopuri legate de cercetare, dezvoltare și comercializare, iar unii dintre aceștia utilizează, de asemenea, cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice.
  Activitățile de cercetare și dezvoltare nu sunt numai acele activități care presupun analiza și studiul compoziției genetice sau biochimice a resurselor genetice, ci și crearea de inovații și de aplicații practice. Punerea în aplicare cu succes a Protocolului de la Nagoya depinde și de modul în care utilizatorii și furnizorii de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate resurselor genetice negociază între ei condițiile convenite de comun acord, care să aibă ca rezultat promovarea conservării diversității biologice în conformitate cu „Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2020”.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Resursele genetice reprezintă fondul genetic al stocurilor naturale și al celor cultivate sau domesticite și joacă un rol semnificativ și tot mai accentuat în multe sectoare economice, inclusiv în producția de alimente, silvicultură, dezvoltarea de medicamente sau dezvoltarea de surse biologice de energie
  regenerabilă
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Resursele genetice reprezintă fondul genetic al stocurilor naturale și al celor cultivate sau domesticite și joacă un rol semnificativ și tot mai accentuat în multe sectoare economice, inclusiv în producția de alimente, silvicultură, dezvoltarea de medicamente sau dezvoltarea de surse biologice de energie
  regenerabilă
  .

| (2) | Resursele genetice reprezintă fondul genetic al stocurilor naturale și al celor cultivate sau domesticite și joacă un rol semnificativ și tot mai accentuat în multe sectoare economice, inclusiv în producția de alimente, silvicultură,
  biotehnologie,
  dezvoltarea
  și producția
  de medicamente,
  produse cosmetice
  sau dezvoltarea de surse biologice de energie.
  Resursele genetice joacă un rol semnificativ în implementarea unor strategii adecvate în vederea reconstituirii ecosistemelor degradate și pentru recuperarea speciilor amenințate. |
| --- | --- |

(2)

Resursele genetice reprezintă fondul genetic al stocurilor naturale și al celor cultivate sau domesticite și joacă un rol semnificativ și tot mai accentuat în multe sectoare economice, inclusiv în producția de alimente, silvicultură,
  biotehnologie,
  dezvoltarea
  și producția
  de medicamente,
  produse cosmetice
  sau dezvoltarea de surse biologice de energie.
  Resursele genetice joacă un rol semnificativ în implementarea unor strategii adecvate în vederea reconstituirii ecosistemelor degradate și pentru recuperarea speciilor amenințate.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Uniunea recunoaște interdependența tuturor țărilor în ceea ce privește resursele genetice pentru alimentație și agricultură, precum și natura specială și importanța acestora pentru obținerea securității alimentare la nivel mondial și pentru dezvoltarea durabilă a agriculturii în contextul combaterii sărăciei și a schimbărilor climatice și recunoaște rolul fundamental în acest sens al Tratatului internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură și al Comisiei pentru resurse genetice pentru alimentație și agricultură a FAO. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Uniunea recunoaște interdependența tuturor țărilor în ceea ce privește resursele genetice pentru alimentație și agricultură, precum și natura specială și importanța acestora pentru obținerea securității alimentare la nivel mondial și pentru dezvoltarea durabilă a agriculturii în contextul combaterii sărăciei și a schimbărilor climatice și recunoaște rolul fundamental în acest sens al Tratatului internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură și al Comisiei pentru resurse genetice pentru alimentație și agricultură a FAO.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | Cercetarea legată de resursele genetice este extinsă treptat la noi domenii, în special oceanele, care continuă să fie mediile cel mai puțin explorate și cel mai puțin cunoscute ale planetei. Adâncurile oceanelor constituie, în special, ultima frontieră a planetei și suscită un interes din ce în ce mai mare din punctul de vedere al cercetării, prospectării și explorării resurselor. În acest context, studierea imensei biodiversități care caracterizează ecosistemele marine de la mare adâncime constituie un nou domeniu de cercetare foarte promițător din perspectiva descoperirii unor resurse genetice care ar putea avea aplicații din cele mai variate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)

Cercetarea legată de resursele genetice este extinsă treptat la noi domenii, în special oceanele, care continuă să fie mediile cel mai puțin explorate și cel mai puțin cunoscute ale planetei. Adâncurile oceanelor constituie, în special, ultima frontieră a planetei și suscită un interes din ce în ce mai mare din punctul de vedere al cercetării, prospectării și explorării resurselor. În acest context, studierea imensei biodiversități care caracterizează ecosistemele marine de la mare adâncime constituie un nou domeniu de cercetare foarte promițător din perspectiva descoperirii unor resurse genetice care ar putea avea aplicații din cele mai variate.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2c) | Este o practică recunoscută să se realizeze schimburi de resurse fitogenetice pentru alimentație și agricultură, în scopul cercetării, al reproducerii și al formării în termenii și condițiile Acordului-tip de transfer al materialelor (ATM) instituit în temeiul Tratatului internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură (ITPGRFA), stabilit în memorandumul de înțelegere pentru instituirea sistemului integrat european de bănci genetice (AEGIS); în conformitate cu articolul 4.3 din Protocolul de la Nagoya, se recunoaște faptul că această practică este în favoarea obiectivelor Convenției și a Protocolului de la Nagoya și nu intră în contradicție cu acestea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2c)

Este o practică recunoscută să se realizeze schimburi de resurse fitogenetice pentru alimentație și agricultură, în scopul cercetării, al reproducerii și al formării în termenii și condițiile Acordului-tip de transfer al materialelor (ATM) instituit în temeiul Tratatului internațional privind resursele fitogenetice pentru alimentație și agricultură (ITPGRFA), stabilit în memorandumul de înțelegere pentru instituirea sistemului integrat european de bănci genetice (AEGIS); în conformitate cu articolul 4.3 din Protocolul de la Nagoya, se recunoaște faptul că această practică este în favoarea obiectivelor Convenției și a Protocolului de la Nagoya și nu intră în contradicție cu acestea.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Cunoștințele tradiționale deținute de comunitățile indigene și locale pot furniza indicii importante pentru descoperirea științifică a unor proprietăți genetice sau biochimice
  interesante
  ale resurselor genetice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Cunoștințele tradiționale deținute de comunitățile indigene și locale pot furniza indicii importante pentru descoperirea științifică a unor proprietăți genetice sau biochimice
  interesante
  ale resurselor genetice.

| (3) | Cunoștințele tradiționale deținute de comunitățile indigene și locale pot furniza indicii importante pentru descoperirea științifică a unor proprietăți genetice sau biochimice ale resurselor genetice
  care ar putea fi valoroase
  ,
  inclusiv cunoștințele, inovațiile și practicile comunităților indigene și locale care sunt reprezentative pentru modul de viață tradițional și sunt relevante pentru conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice
  .
  Drepturile acestor comunități stabilite în Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii privind populațiile indigene și tribale și în Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene adoptată de Adunarea Generală a ONU în 2007 ar trebui respectate, iar măsurile de punere în aplicare ale Uniunii ar trebui să faciliteze îndeplinirea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(3)

Cunoștințele tradiționale deținute de comunitățile indigene și locale pot furniza indicii importante pentru descoperirea științifică a unor proprietăți genetice sau biochimice ale resurselor genetice
  care ar putea fi valoroase
  ,
  inclusiv cunoștințele, inovațiile și practicile comunităților indigene și locale care sunt reprezentative pentru modul de viață tradițional și sunt relevante pentru conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice
  .
  Drepturile acestor comunități stabilite în Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii privind populațiile indigene și tribale și în Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene adoptată de Adunarea Generală a ONU în 2007 ar trebui respectate, iar măsurile de punere în aplicare ale Uniunii ar trebui să faciliteze îndeplinirea acestui obiectiv.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Este important să se reamintească faptul că, în conformitate cu Convenția brevetului european, varietățile de plante și animale, precum și procesele biologice de producere a plantelor și animalelor nu sunt brevetabile. Atunci când invențiile sunt bazate pe resurse genetice sau pe componente ale resurselor genetice, cererile de brevete care acoperă, printre altele, resursele genetice, produsele, inclusiv produsele derivate și procesele derivate din utilizarea biotehnologiei sau cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice ar trebui să indice autorităților relevante resursele, precum și originea lor și să le transmită autorităților competente. Această obligație ar trebui să se aplice și în cazul drepturilor privind noile varietăți de plante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Este important să se reamintească faptul că, în conformitate cu Convenția brevetului european, varietățile de plante și animale, precum și procesele biologice de producere a plantelor și animalelor nu sunt brevetabile. Atunci când invențiile sunt bazate pe resurse genetice sau pe componente ale resurselor genetice, cererile de brevete care acoperă, printre altele, resursele genetice, produsele, inclusiv produsele derivate și procesele derivate din utilizarea biotehnologiei sau cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice ar trebui să indice autorităților relevante resursele, precum și originea lor și să le transmită autorităților competente. Această obligație ar trebui să se aplice și în cazul drepturilor privind noile varietăți de plante.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Competența și responsabilitatea pentru implementarea practică a măsurilor de protecție a comunităților locale din cadrul Uniunii în ceea ce privește modalitățile de acces și de distribuire a beneficiilor aparțin statelor membre și instanțelor acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Competența și responsabilitatea pentru implementarea practică a măsurilor de protecție a comunităților locale din cadrul Uniunii în ceea ce privește modalitățile de acces și de distribuire a beneficiilor aparțin statelor membre și instanțelor acestora.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Resursele genetice ar trebui păstrate in situ și utilizate în mod sustenabil, iar beneficiile care decurg din folosirea lor ar trebui distribuite în mod corect și echitabil. Acest lucru ar contribui la eradicarea sărăciei și, astfel, la îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale ONU, așa cum se recunoaște în preambulul Protocolului de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică („Protocolul de la Nagoya”), adoptat la 29 octombrie 2010 de părțile la această convenție. În calitate de părți la Convenția privind diversitatea biologică, Uniunea și statele sale membre au semnat Protocolul de la Nagoya. Ar trebui sprijinită capacitatea de punere în aplicare efectivă a acestui protocol. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Resursele genetice ar trebui păstrate in situ și utilizate în mod sustenabil, iar beneficiile care decurg din folosirea lor ar trebui distribuite în mod corect și echitabil. Acest lucru ar contribui la eradicarea sărăciei și, astfel, la îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului ale ONU, așa cum se recunoaște în preambulul Protocolului de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică („Protocolul de la Nagoya”), adoptat la 29 octombrie 2010 de părțile la această convenție. În calitate de părți la Convenția privind diversitatea biologică, Uniunea și statele sale membre au semnat Protocolul de la Nagoya. Ar trebui sprijinită capacitatea de punere în aplicare efectivă a acestui protocol.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Distribuirea beneficiilor ar trebui luată în considerare în contextul în care țările în curs de dezvoltare bogate în biodiversitate domină furnizarea de resurse genetice, în timp ce utilizatorii se află, în majoritate, în țările dezvoltate. Pe lângă faptul că prezintă potențialul de a contribui la conservarea și utilizarea sustenabilă a biodiversității, accesul la distribuirea beneficiilor poate contribui la eradicarea sărăciei și la sustenabilitatea de mediu și, în acest fel, la progrese în direcția îndeplinirii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, așa cum se recunoaște în preambulul Protocolului de la Nagoya. Punerea în aplicare a Protocolului de la Nagoya ar trebui să aibă ca scop și realizarea acestui potențial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Distribuirea beneficiilor ar trebui luată în considerare în contextul în care țările în curs de dezvoltare bogate în biodiversitate domină furnizarea de resurse genetice, în timp ce utilizatorii se află, în majoritate, în țările dezvoltate. Pe lângă faptul că prezintă potențialul de a contribui la conservarea și utilizarea sustenabilă a biodiversității, accesul la distribuirea beneficiilor poate contribui la eradicarea sărăciei și la sustenabilitatea de mediu și, în acest fel, la progrese în direcția îndeplinirii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, așa cum se recunoaște în preambulul Protocolului de la Nagoya. Punerea în aplicare a Protocolului de la Nagoya ar trebui să aibă ca scop și realizarea acestui potențial.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4c) | Dreptul la hrană, prevăzut la articolul 25 din Declarația Universală a Drepturilor Omului și la articolul 11 din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, precum și dreptul de a se bucura de cele mai înalte standarde de sănătate, recunoscut la articolul 12 din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, sunt de cea mai mare importanță și ar trebui întotdeauna protejate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4c)

Dreptul la hrană, prevăzut la articolul 25 din Declarația Universală a Drepturilor Omului și la articolul 11 din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, precum și dreptul de a se bucura de cele mai înalte standarde de sănătate, recunoscut la articolul 12 din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, sunt de cea mai mare importanță și ar trebui întotdeauna protejate.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 4 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4d) | Ca și resursele genetice, cunoștințele tradiționale asociate cu acestea sunt în mare parte concentrate în țările în curs de dezvoltare, în special în comunitățile indigene și locale. Drepturile acestor comunități, stabilite în Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii privind populațiile indigene și tribale și în Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene, adoptată de Adunarea Generală a ONU în 2007, ar trebui respectate, iar măsurile de punere în aplicare ale Uniunii ar trebui să faciliteze acest lucru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4d)

Ca și resursele genetice, cunoștințele tradiționale asociate cu acestea sunt în mare parte concentrate în țările în curs de dezvoltare, în special în comunitățile indigene și locale. Drepturile acestor comunități, stabilite în Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii privind populațiile indigene și tribale și în Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene, adoptată de Adunarea Generală a ONU în 2007, ar trebui respectate, iar măsurile de punere în aplicare ale Uniunii ar trebui să faciliteze acest lucru.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Convenția recunoaște că statele au drepturi suverane asupra resurselor naturale care se găsesc în cadrul jurisdicției lor, precum și autoritatea de a determina accesul la resursele lor genetice. Convenția impune tuturor părților obligația de a facilita accesul la resursele genetice asupra cărora dețin drepturi suverane. De asemenea, aceasta prevede obligativitatea ca toate părțile să ia măsuri pentru a partaja în mod corect și echitabil rezultatele cercetării și dezvoltării și beneficiile care derivă din utilizarea resurselor genetice, fie ea comercială sau de altă natură, cu partea care furnizează aceste resurse. O astfel de partajare se face
  în
  condiții convenite de comun acord. Convenția abordează, de asemenea, aspectele accesului și ale distribuirii beneficiilor în ceea ce privește cunoștințele, inovațiile și practicile comunităților indigene și locale care sunt relevante pentru conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Convenția recunoaște că statele au drepturi suverane asupra resurselor naturale care se găsesc în cadrul jurisdicției lor, precum și autoritatea de a determina accesul la resursele lor genetice. Convenția impune tuturor părților obligația de a facilita accesul la resursele genetice asupra cărora dețin drepturi suverane. De asemenea, aceasta prevede obligativitatea ca toate părțile să ia măsuri pentru a partaja în mod corect și echitabil rezultatele cercetării și dezvoltării și beneficiile care derivă din utilizarea resurselor genetice, fie ea comercială sau de altă natură, cu partea care furnizează aceste resurse. O astfel de partajare se face
  în
  condiții convenite de comun acord. Convenția abordează, de asemenea, aspectele accesului și ale distribuirii beneficiilor în ceea ce privește cunoștințele, inovațiile și practicile comunităților indigene și locale care sunt relevante pentru conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice.

| (5) | Convenția recunoaște că statele au drepturi suverane asupra resurselor naturale care se găsesc în cadrul jurisdicției lor, precum și autoritatea de a determina accesul la resursele lor genetice. Convenția impune tuturor părților obligația de a facilita accesul
  altor părți
  la resursele genetice asupra cărora dețin drepturi suverane,
  pentru utilizări raționale din punct de vedere ecologic
  . De asemenea, aceasta prevede obligativitatea ca toate părțile să ia măsuri pentru a partaja în mod corect și echitabil rezultatele cercetării și dezvoltării și beneficiile care derivă din utilizarea resurselor genetice, fie ea comercială sau de altă natură, cu partea care furnizează aceste resurse. O astfel de partajare se face
  după consimțământul prealabil în cunoștință de cauză al țării de origine al acestei resurse, iar beneficiile se bazează pe
  condiții convenite de comun acord. Convenția abordează, de asemenea, aspectele accesului și ale distribuirii beneficiilor în ceea ce privește cunoștințele, inovațiile și practicile comunităților indigene și locale care sunt relevante pentru conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice.
  Resursele genetice ar trebui utilizate în mod echilibrat și durabil, cu participarea legitimă a comunităților locale, deoarece numai în acest fel se poate garanta o distribuire justă și echitabilă a oportunităților, progreselor și beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora între toate părțile. |
| --- | --- |

(5)

Convenția recunoaște că statele au drepturi suverane asupra resurselor naturale care se găsesc în cadrul jurisdicției lor, precum și autoritatea de a determina accesul la resursele lor genetice. Convenția impune tuturor părților obligația de a facilita accesul
  altor părți
  la resursele genetice asupra cărora dețin drepturi suverane,
  pentru utilizări raționale din punct de vedere ecologic
  . De asemenea, aceasta prevede obligativitatea ca toate părțile să ia măsuri pentru a partaja în mod corect și echitabil rezultatele cercetării și dezvoltării și beneficiile care derivă din utilizarea resurselor genetice, fie ea comercială sau de altă natură, cu partea care furnizează aceste resurse. O astfel de partajare se face
  după consimțământul prealabil în cunoștință de cauză al țării de origine al acestei resurse, iar beneficiile se bazează pe
  condiții convenite de comun acord. Convenția abordează, de asemenea, aspectele accesului și ale distribuirii beneficiilor în ceea ce privește cunoștințele, inovațiile și practicile comunităților indigene și locale care sunt relevante pentru conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice.
  Resursele genetice ar trebui utilizate în mod echilibrat și durabil, cu participarea legitimă a comunităților locale, deoarece numai în acest fel se poate garanta o distribuire justă și echitabilă a oportunităților, progreselor și beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora între toate părțile.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (Protocolul de la Nagoya) este un tratat internațional adoptat la 29 octombrie 2010 de către părțile la Convenție. Protocolul de la Nagoya
  extinde în mod semnificativ
  normele generale ale Convenției referitoare la acces și la distribuirea beneficiilor asupra utilizării resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (Protocolul de la Nagoya) este un tratat internațional adoptat la 29 octombrie 2010 de către părțile la Convenție. Protocolul de la Nagoya
  extinde în mod semnificativ
  normele generale ale Convenției referitoare la acces și la distribuirea beneficiilor asupra utilizării resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice.

| (6) | Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (Protocolul de la Nagoya) este un tratat internațional adoptat la 29 octombrie 2010 de către părțile la Convenție. Protocolul de la Nagoya
  furnizează detalii suplimentare privind
  normele generale ale Convenției referitoare la acces și la distribuirea beneficiilor
  monetare și nemonetare
  asupra utilizării
  și a comercializării ulterioare a
  resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice. |
| --- | --- |

(6)

Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (Protocolul de la Nagoya) este un tratat internațional adoptat la 29 octombrie 2010 de către părțile la Convenție. Protocolul de la Nagoya
  furnizează detalii suplimentare privind
  normele generale ale Convenției referitoare la acces și la distribuirea beneficiilor
  monetare și nemonetare
  asupra utilizării
  și a comercializării ulterioare a
  resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Protocolul de la Nagoya se aplică resurselor genetice care intră sub incidența articolului 15 din Convenție, spre deosebire de domeniul mai general al articolului 4 din Convenție. Prin urmare, Protocolul de la Nagoya nu acoperă domeniul jurisdicțional complet al articolului 4, ca de exemplu activitățile care au loc în apele marine aflate în afara jurisdicțiilor naționale. Totuși, nu există nicio prevedere din Protocolul de la Nagoya care să interzică părților să extindă principiile sale la activitățile care au loc în aceste zone marine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Protocolul de la Nagoya se aplică resurselor genetice care intră sub incidența articolului 15 din Convenție, spre deosebire de domeniul mai general al articolului 4 din Convenție. Prin urmare, Protocolul de la Nagoya nu acoperă domeniul jurisdicțional complet al articolului 4, ca de exemplu activitățile care au loc în apele marine aflate în afara jurisdicțiilor naționale. Totuși, nu există nicio prevedere din Protocolul de la Nagoya care să interzică părților să extindă principiile sale la activitățile care au loc în aceste zone marine.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Este important să se stabilească un cadru clar și solid pentru implementarea Protocolului de la Nagoya care să
  sporească oportunitățile disponibile pentru activități de cercetare și dezvoltare bazate pe natură în Uniune
  .
  De asemenea, este esențial să se prevină
  utilizarea resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu
  resursele genetice
  obținute pe cale ilegală în Uniune
  și să se sprijine implementarea eficientă a angajamentelor de distribuire a beneficiilor luate în condiții convenite de comun acord de către furnizori și utilizatori
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Este important să se stabilească un cadru clar și solid pentru implementarea Protocolului de la Nagoya care să
  sporească oportunitățile disponibile pentru activități de cercetare și dezvoltare bazate pe natură în Uniune
  .
  De asemenea, este esențial să se prevină
  utilizarea resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu
  resursele genetice
  obținute pe cale ilegală în Uniune
  și să se sprijine implementarea eficientă a angajamentelor de distribuire a beneficiilor luate în condiții convenite de comun acord de către furnizori și utilizatori
  .

| (8) | Este important să se stabilească un cadru clar și solid pentru implementarea Protocolului de la Nagoya
  și dispozițiile relevante ale Convenției
  care să
  sprijine principalul său obiectiv, în special conservarea diversității biologice, utilizarea durabilă a componentelor sale, și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea resurselor genetice
  .
  Aceasta include prevenirea utilizării
  resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu
  aceste resurse
  obținute pe cale ilegală în Uniune.
  Este, de asemenea, esențial să se mărească oportunitățile disponibile pentru activități de cercetare și dezvoltare bazate pe natură în Uniune, în special prin îmbunătățirea condițiilor de securitate juridică referitoare la utilizarea resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale. |
| --- | --- |

(8)

Este important să se stabilească un cadru clar și solid pentru implementarea Protocolului de la Nagoya
  și dispozițiile relevante ale Convenției
  care să
  sprijine principalul său obiectiv, în special conservarea diversității biologice, utilizarea durabilă a componentelor sale, și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea resurselor genetice
  .
  Aceasta include prevenirea utilizării
  resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu
  aceste resurse
  obținute pe cale ilegală în Uniune.
  Este, de asemenea, esențial să se mărească oportunitățile disponibile pentru activități de cercetare și dezvoltare bazate pe natură în Uniune, în special prin îmbunătățirea condițiilor de securitate juridică referitoare la utilizarea resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Utilizarea resurselor genetice obținute ilegal ori comercializarea ulterioară a produselor bazate pe astfel de resurse sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu acestea ar trebui interzisă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Utilizarea resurselor genetice obținute ilegal ori comercializarea ulterioară a produselor bazate pe astfel de resurse sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu acestea ar trebui interzisă.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Cadrul creat de prezentul regulament este necesar și pentru menținerea și sporirea încrederii dintre părți, comunitățile indigene și locale, precum și grupurile de părți interesate implicate în accesul și distribuirea de beneficii rezultate din utilizarea de resurse genetice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Cadrul creat de prezentul regulament este necesar și pentru menținerea și sporirea încrederii dintre părți, comunitățile indigene și locale, precum și grupurile de părți interesate implicate în accesul și distribuirea de beneficii rezultate din utilizarea de resurse genetice.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | În scopul asigurării securității juridice, este important ca normele de implementare a Protocolului de la Nagoya să se aplice numai resurselor genetice și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice
  la
  care
  se obține accesul
  după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

În scopul asigurării securității juridice, este important ca normele de implementare a Protocolului de la Nagoya să se aplice numai resurselor genetice și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice
  la
  care
  se obține accesul
  după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru Uniune.

| (9) | În scopul asigurării securității juridice, este important ca normele de implementare a Protocolului de la Nagoya să se aplice numai
  dobândirii noi sau utilizării noi a
  resurselor genetice și
  a
  cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice care
  se realizează sau sunt inițiate
  după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru Uniune. |
| --- | --- |

(9)

În scopul asigurării securității juridice, este important ca normele de implementare a Protocolului de la Nagoya să se aplice numai
  dobândirii noi sau utilizării noi a
  resurselor genetice și
  a
  cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice care
  se realizează sau sunt inițiate
  după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru Uniune.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Este important să se stabilească, în conformitate cu Protocolul de la Nagoya, că utilizarea resurselor genetice se referă la activități de cercetare și dezvoltare în ceea ce privește compoziția genetică sau biochimică a
  eșantioanelor de material genetic
  ,
  care includ cercetarea și dezvoltarea cu privire la compuși izolați extrași din material genetic la care s-a obținut accesul în jurisdicția unei părți la Protocolul de la Nagoya
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Este important să se stabilească, în conformitate cu Protocolul de la Nagoya, că utilizarea resurselor genetice se referă la activități de cercetare și dezvoltare în ceea ce privește compoziția genetică sau biochimică a
  eșantioanelor de material genetic
  ,
  care includ cercetarea și dezvoltarea cu privire la compuși izolați extrași din material genetic la care s-a obținut accesul în jurisdicția unei părți la Protocolul de la Nagoya
  .

| (11) | Este important să se stabilească, în conformitate cu Protocolul de la Nagoya, că utilizarea resurselor genetice se referă la activități de cercetare și dezvoltare în ceea ce privește compoziția genetică sau biochimică a
  resurselor genetice
  .
  Prin activități de cercetare și dezvoltare ar trebui să se înțeleagă analiza și studiul compoziției genetice sau biochimice a resurselor genetice, cu scopul de a obține date concrete și concluzii, inclusiv crearea de inovații și de aplicații practice. |
| --- | --- |

(11)

Este important să se stabilească, în conformitate cu Protocolul de la Nagoya, că utilizarea resurselor genetice se referă la activități de cercetare și dezvoltare în ceea ce privește compoziția genetică sau biochimică a
  resurselor genetice
  .
  Prin activități de cercetare și dezvoltare ar trebui să se înțeleagă analiza și studiul compoziției genetice sau biochimice a resurselor genetice, cu scopul de a obține date concrete și concluzii, inclusiv crearea de inovații și de aplicații practice.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Cu scopul de a garanta o implementare eficientă a Protocolului de la Nagoya, toți utilizatorii de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu astfel de resurse trebuie să exercite diligența necesară pentru a se asigura că accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate utilizate a fost obținut în conformitate cu cerințele juridice aplicabile și că
  , după caz,
  beneficiile sunt distribuite. Cu toate acestea, având în vedere diversitatea utilizatorilor din cadrul Uniunii, nu este oportun ca toți utilizatorii să fie obligați să ia aceleași măsuri pentru a exercita diligența necesară.
  Prin urmare, nu trebuie să se stabilească decât caracteristicile minime ale măsurilor de diligență necesară.
  Deciziile specifice luate de către utilizatori cu privire la instrumentele și măsurile aplicate pentru exercitarea diligenței necesare trebuie să fie sprijinite prin recunoașterea celor mai bune practici,
  prin măsuri complementare de susținere
  a codurilor de conduită sectoriale și a clauzelor contractuale model, precum și prin orientări care vizează sporirea securității juridice și reducerea costurilor. Obligația impusă utilizatorilor de a păstra informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor trebuie să fie limitată în timp, în concordanță cu intervalul de timp necesar pentru o eventuală inovare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Cu scopul de a garanta o implementare eficientă a Protocolului de la Nagoya, toți utilizatorii de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu astfel de resurse trebuie să exercite diligența necesară pentru a se asigura că accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate utilizate a fost obținut în conformitate cu cerințele juridice aplicabile și că
  , după caz,
  beneficiile sunt distribuite. Cu toate acestea, având în vedere diversitatea utilizatorilor din cadrul Uniunii, nu este oportun ca toți utilizatorii să fie obligați să ia aceleași măsuri pentru a exercita diligența necesară.
  Prin urmare, nu trebuie să se stabilească decât caracteristicile minime ale măsurilor de diligență necesară.
  Deciziile specifice luate de către utilizatori cu privire la instrumentele și măsurile aplicate pentru exercitarea diligenței necesare trebuie să fie sprijinite prin recunoașterea celor mai bune practici,
  prin măsuri complementare de susținere
  a codurilor de conduită sectoriale și a clauzelor contractuale model, precum și prin orientări care vizează sporirea securității juridice și reducerea costurilor. Obligația impusă utilizatorilor de a păstra informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor trebuie să fie limitată în timp, în concordanță cu intervalul de timp necesar pentru o eventuală inovare.

| (14) | Cu scopul de a garanta o implementare eficientă a Protocolului de la Nagoya, toți utilizatorii de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu astfel de resurse trebuie să exercite diligența necesară pentru a se asigura că accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate utilizate a fost obținut în conformitate cu cerințele juridice aplicabile și că beneficiile sunt distribuite. Cu toate acestea, având în vedere diversitatea utilizatorilor din cadrul Uniunii, nu este oportun ca toți utilizatorii să fie obligați să ia aceleași măsuri pentru a exercita diligența necesară. Deciziile specifice luate de către utilizatori cu privire la instrumentele și măsurile aplicate pentru exercitarea diligenței necesare ar trebui să fie sprijinite prin recunoașterea celor mai bune practici, a codurilor de conduită sectoriale și a clauzelor contractuale model, precum și prin orientări care vizează sporirea securității juridice și reducerea costurilor. Obligația impusă utilizatorilor de a păstra informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor ar trebui să fie limitată în timp, în concordanță cu intervalul de timp necesar pentru o eventuală inovare. |
| --- | --- |

(14)

Cu scopul de a garanta o implementare eficientă a Protocolului de la Nagoya, toți utilizatorii de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu astfel de resurse trebuie să exercite diligența necesară pentru a se asigura că accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate utilizate a fost obținut în conformitate cu cerințele juridice aplicabile și că beneficiile sunt distribuite. Cu toate acestea, având în vedere diversitatea utilizatorilor din cadrul Uniunii, nu este oportun ca toți utilizatorii să fie obligați să ia aceleași măsuri pentru a exercita diligența necesară. Deciziile specifice luate de către utilizatori cu privire la instrumentele și măsurile aplicate pentru exercitarea diligenței necesare ar trebui să fie sprijinite prin recunoașterea celor mai bune practici, a codurilor de conduită sectoriale și a clauzelor contractuale model, precum și prin orientări care vizează sporirea securității juridice și reducerea costurilor. Obligația impusă utilizatorilor de a păstra informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor ar trebui să fie limitată în timp, în concordanță cu intervalul de timp necesar pentru o eventuală inovare.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Implementarea cu succes a Protocolului de la Nagoya depinde de modul în care utilizatorii și furnizorii de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate resurselor genetice negociază între ei condiții convenite de comun acord care aibă ca rezultat nu doar împărțirea echitabilă a beneficiilor, ci și să contribuie la obiectivul mai larg al Protocolului de la Nagoya, acela de a ajuta la conservarea diversității biologice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Implementarea cu succes a Protocolului de la Nagoya depinde de modul în care utilizatorii și furnizorii de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate resurselor genetice negociază între ei condiții convenite de comun acord care aibă ca rezultat nu doar împărțirea echitabilă a beneficiilor, ci și să contribuie la obiectivul mai larg al Protocolului de la Nagoya, acela de a ajuta la conservarea diversității biologice.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Cele mai bune practici dezvoltate de către utilizatori trebuie să joace un rol important în identificarea măsurilor de diligență necesară care sunt deosebit de adecvate pentru asigurarea respectării sistemului de implementare a Protocolului de la Nagoya în condiții de securitate juridică ridicată și la costuri scăzute. Utilizatorilor trebuie să li se permită să se bazeze pe codurile de conduită existente privind accesul și distribuirea beneficiilor, care au fost elaborate pentru sectorul academic și diferite industrii. Asociațiile de utilizatori trebuie să poată solicita Comisiei să determine dacă o combinație specifică de proceduri, instrumente sau mecanisme, asupra căreia o asociație exercită supraveghere, poate fi recunoscută ca făcând parte din categoria celor mai bune practici. Autoritățile competente din statele membre trebuie să țină cont de faptul că implementarea de către un utilizator a unei bune practici recunoscute reduce riscul utilizatorului respectiv de nerespectare a normelor și justifică o reducere a controalelor privind respectarea normelor. Același lucru trebuie să se aplice și în cazul celor mai bune practici adoptate de către ansamblul părților la Protocolul de la Nagoya. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Cele mai bune practici dezvoltate de către utilizatori trebuie să joace un rol important în identificarea măsurilor de diligență necesară care sunt deosebit de adecvate pentru asigurarea respectării sistemului de implementare a Protocolului de la Nagoya în condiții de securitate juridică ridicată și la costuri scăzute. Utilizatorilor trebuie să li se permită să se bazeze pe codurile de conduită existente privind accesul și distribuirea beneficiilor, care au fost elaborate pentru sectorul academic și diferite industrii. Asociațiile de utilizatori trebuie să poată solicita Comisiei să determine dacă o combinație specifică de proceduri, instrumente sau mecanisme, asupra căreia o asociație exercită supraveghere, poate fi recunoscută ca făcând parte din categoria celor mai bune practici. Autoritățile competente din statele membre trebuie să țină cont de faptul că implementarea de către un utilizator a unei bune practici recunoscute reduce riscul utilizatorului respectiv de nerespectare a normelor și justifică o reducere a controalelor privind respectarea normelor. Același lucru trebuie să se aplice și în cazul celor mai bune practici adoptate de către ansamblul părților la Protocolul de la Nagoya.

eliminat

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Utilizatorii trebuie să declare în anumite momente stabilite ale lanțului de activități
  care reprezintă o utilizare
  că au exercitat diligența necesară. Momente potrivite pentru astfel de declarații sunt primirea de fonduri
  publice
  pentru cercetare, solicitarea unei autorizații de introducere pe piață pentru un produs elaborat pe bază de resurse genetice sau momentul comercializării, în cazul în care nu este necesară o autorizație de introducere pe piață. Trebuie să se remarce faptul că declarația făcută
  cu ocazia solicitării
  autorizației de introducere pe piață nu ar face parte din procedura de aprobare propriu-zisă și ar fi adresată autorităților competente stabilite în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Utilizatorii trebuie să declare în anumite momente stabilite ale lanțului de activități
  care reprezintă o utilizare
  că au exercitat diligența necesară. Momente potrivite pentru astfel de declarații sunt primirea de fonduri
  publice
  pentru cercetare, solicitarea unei autorizații de introducere pe piață pentru un produs elaborat pe bază de resurse genetice sau momentul comercializării, în cazul în care nu este necesară o autorizație de introducere pe piață. Trebuie să se remarce faptul că declarația făcută
  cu ocazia solicitării
  autorizației de introducere pe piață nu ar face parte din procedura de aprobare propriu-zisă și ar fi adresată autorităților competente stabilite în temeiul prezentului regulament.

| (17) | Utilizatorii ar trebui să declare în anumite momente stabilite ale lanțului de activități că au exercitat diligența necesară
  , precum și să furnizeze dovezi în acest sens
  . Momente potrivite pentru astfel de declarații sunt
  stabilirea consimțământului prealabil în cunoștință de cauză și a condițiilor convenite de comun acord
  , primirea de fonduri pentru cercetare,
  solicitarea unei autorizații privind drepturile de proprietate intelectuală pe lângă instituțiile naționale, regionale și internaționale relevante
  , solicitarea unei autorizații de introducere pe piață pentru un produs elaborat pe bază de resurse genetice sau momentul comercializării, în cazul în care nu este necesară o autorizație de introducere pe piață. Trebuie să se remarce faptul că declarația făcută
  la solicitarea unei autorizații privind drepturile de proprietate intelectuală sau
  a solicitării autorizației de introducere pe piață nu ar face parte din procedura de aprobare propriu-zisă și ar fi adresată autorităților competente stabilite în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(17)

Utilizatorii ar trebui să declare în anumite momente stabilite ale lanțului de activități că au exercitat diligența necesară
  , precum și să furnizeze dovezi în acest sens
  . Momente potrivite pentru astfel de declarații sunt
  stabilirea consimțământului prealabil în cunoștință de cauză și a condițiilor convenite de comun acord
  , primirea de fonduri pentru cercetare,
  solicitarea unei autorizații privind drepturile de proprietate intelectuală pe lângă instituțiile naționale, regionale și internaționale relevante
  , solicitarea unei autorizații de introducere pe piață pentru un produs elaborat pe bază de resurse genetice sau momentul comercializării, în cazul în care nu este necesară o autorizație de introducere pe piață. Trebuie să se remarce faptul că declarația făcută
  la solicitarea unei autorizații privind drepturile de proprietate intelectuală sau
  a solicitării autorizației de introducere pe piață nu ar face parte din procedura de aprobare propriu-zisă și ar fi adresată autorităților competente stabilite în temeiul prezentului regulament.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Colectarea de resurse genetice în sălbăticie este realizată
  , în general
  ,
  în
  scopuri
  necomerciale
  de către cercetători
  din cadrul universităților
  sau de către
  colecționari
  . În marea majoritate a cazurilor și în aproape toate sectoarele, accesul la resurse genetice nou colectate se dobândește prin intermediari, colecții sau agenți care obțin resurse genetice în țări terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Colectarea de resurse genetice în sălbăticie este realizată
  , în general
  ,
  în
  scopuri
  necomerciale
  de către cercetători
  din cadrul universităților
  sau de către
  colecționari
  . În marea majoritate a cazurilor și în aproape toate sectoarele, accesul la resurse genetice nou colectate se dobândește prin intermediari, colecții sau agenți care obțin resurse genetice în țări terțe.

| (18) | Colectarea de resurse genetice în sălbăticie este realizată
  de către colecționari privați sau de întreprinderi private, care servesc deseori unor
  scopuri
  comerciale, și
  de către cercetători
  universitari
  sau de către
  instituții științifice care servesc unor scopuri necomerciale
  . În marea majoritate a cazurilor și în aproape toate sectoarele, accesul la resurse genetice nou colectate se dobândește prin intermediari, colecții sau agenți care obțin resurse genetice în țări terțe
  , în scop atât comercial, cât și necomercial
  .
  Prezentul regulament ar trebui să asigure că dispozițiile privind condițiile convenite de comun acord pentru accesul inițial relevant pentru transferul către părți terțe sunt respectate de toate părțile implicate. În multe cazuri, utilizarea sau comercializarea ulterioară poate necesita noi condiții convenite de comun acord în prealabil. |
| --- | --- |

(18)

Colectarea de resurse genetice în sălbăticie este realizată
  de către colecționari privați sau de întreprinderi private, care servesc deseori unor
  scopuri
  comerciale, și
  de către cercetători
  universitari
  sau de către
  instituții științifice care servesc unor scopuri necomerciale
  . În marea majoritate a cazurilor și în aproape toate sectoarele, accesul la resurse genetice nou colectate se dobândește prin intermediari, colecții sau agenți care obțin resurse genetice în țări terțe
  , în scop atât comercial, cât și necomercial
  .
  Prezentul regulament ar trebui să asigure că dispozițiile privind condițiile convenite de comun acord pentru accesul inițial relevant pentru transferul către părți terțe sunt respectate de toate părțile implicate. În multe cazuri, utilizarea sau comercializarea ulterioară poate necesita noi condiții convenite de comun acord în prealabil.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Colecțiile
  sunt
  principalii furnizori
  de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice utilizate în Uniune. Trebuie să se instituie un sistem de colecții
  fiabile
  ale Uniunii. Acesta
  ar garanta că
  , în cazul colecțiilor
  incluse în registrul colecțiilor fiabile ale
  Uniunii, se aplică efectiv măsurile potrivit cărora eșantioanele de resurse genetice sunt furnizate persoanelor terțe numai dacă sunt însoțite de o documentație care să demonstreze obținerea pe cale legală și stabilirea de condiții convenite de comun acord, după caz. Un sistem de colecții
  fiabile
  ale Uniunii ar trebui să diminueze substanțial riscul de a se utiliza resurse genetice obținute pe cale ilegală în Uniune. Autoritățile competente din statele membre ar verifica dacă o colecție îndeplinește cerințele de recunoaștere drept colecție
  fiabilă
  a Uniunii. Trebuie să se considere că utilizatorii care obțin o resursă genetică dintr-o colecție înscrisă în registrul Uniunii au exercitat diligența necesară în ceea ce privește căutarea tuturor informațiilor necesare. Acest lucru ar trebui să se dovedească a fi deosebit de avantajos pentru cercetătorii universitari, precum și pentru întreprinderile mici și mijlocii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Colecțiile
  sunt
  principalii furnizori
  de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice utilizate în Uniune. Trebuie să se instituie un sistem de colecții
  fiabile
  ale Uniunii. Acesta
  ar garanta că
  , în cazul colecțiilor
  incluse în registrul colecțiilor fiabile ale
  Uniunii, se aplică efectiv măsurile potrivit cărora eșantioanele de resurse genetice sunt furnizate persoanelor terțe numai dacă sunt însoțite de o documentație care să demonstreze obținerea pe cale legală și stabilirea de condiții convenite de comun acord, după caz. Un sistem de colecții
  fiabile
  ale Uniunii ar trebui să diminueze substanțial riscul de a se utiliza resurse genetice obținute pe cale ilegală în Uniune. Autoritățile competente din statele membre ar verifica dacă o colecție îndeplinește cerințele de recunoaștere drept colecție
  fiabilă
  a Uniunii. Trebuie să se considere că utilizatorii care obțin o resursă genetică dintr-o colecție înscrisă în registrul Uniunii au exercitat diligența necesară în ceea ce privește căutarea tuturor informațiilor necesare. Acest lucru ar trebui să se dovedească a fi deosebit de avantajos pentru cercetătorii universitari, precum și pentru întreprinderile mici și mijlocii.

| (19) | Cele mai multe colecții
  sunt
  furnizorii cei mai accesibili
  de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice utilizate în Uniune.
  În calitatea lor de furnizori, pot juca un rol important în a ajuta ceilalți utilizatori din lanțul de custodie să-și respecte obligațiile. În acest scop,

  ar trebui să se instituie un sistem de colecții
  înregistrate
  ale Uniunii. Acesta
  garantează
  că, în cazul colecțiilor
  înregistrate la nivelul
  Uniunii, se aplică efectiv măsurile potrivit cărora eșantioanele de resurse genetice sunt furnizate persoanelor terțe numai dacă sunt însoțite de o documentație care să demonstreze obținerea pe cale legală și stabilirea de condiții convenite de comun acord, după caz. Un sistem de colecții
  înregistrate
  ale Uniunii ar trebui să diminueze substanțial riscul de a se utiliza resurse genetice obținute pe cale ilegală în Uniune. Autoritățile competente din statele membre ar verifica dacă o colecție îndeplinește cerințele de recunoaștere drept colecție
  înregistrată
  a Uniunii,
  inclusiv capacitatea demonstrată de a respecta obiectivele largi ale Protocolului de la Nagoya în ceea ce privește împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor obținute din utilizarea resurselor genetice și contribuția la conservarea biodiversității
  . Ar trebui să se considere că utilizatorii care obțin o resursă genetică dintr-o colecție înscrisă în registrul Uniunii au exercitat diligența necesară în ceea ce privește căutarea tuturor informațiilor necesare. Acest lucru ar trebui să se dovedească a fi deosebit de avantajos pentru cercetătorii universitari, precum și pentru întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(19)

Cele mai multe colecții
  sunt
  furnizorii cei mai accesibili
  de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice utilizate în Uniune.
  În calitatea lor de furnizori, pot juca un rol important în a ajuta ceilalți utilizatori din lanțul de custodie să-și respecte obligațiile. În acest scop,

  ar trebui să se instituie un sistem de colecții
  înregistrate
  ale Uniunii. Acesta
  garantează
  că, în cazul colecțiilor
  înregistrate la nivelul
  Uniunii, se aplică efectiv măsurile potrivit cărora eșantioanele de resurse genetice sunt furnizate persoanelor terțe numai dacă sunt însoțite de o documentație care să demonstreze obținerea pe cale legală și stabilirea de condiții convenite de comun acord, după caz. Un sistem de colecții
  înregistrate
  ale Uniunii ar trebui să diminueze substanțial riscul de a se utiliza resurse genetice obținute pe cale ilegală în Uniune. Autoritățile competente din statele membre ar verifica dacă o colecție îndeplinește cerințele de recunoaștere drept colecție
  înregistrată
  a Uniunii,
  inclusiv capacitatea demonstrată de a respecta obiectivele largi ale Protocolului de la Nagoya în ceea ce privește împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor obținute din utilizarea resurselor genetice și contribuția la conservarea biodiversității
  . Ar trebui să se considere că utilizatorii care obțin o resursă genetică dintr-o colecție înscrisă în registrul Uniunii au exercitat diligența necesară în ceea ce privește căutarea tuturor informațiilor necesare. Acest lucru ar trebui să se dovedească a fi deosebit de avantajos pentru cercetătorii universitari, precum și pentru întreprinderile mici și mijlocii.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Colecțiile înregistrate ale Uniunii ar trebui să adere la obiectivul Protocolului de la Nagoya. Ele ar contribui la o mai bună sensibilizare și la construirea capacităților, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Protocol, în măsura în care resursele aflate la dispoziția lor o permit. Autoritățile competente pot lua în considerare finanțarea colecțiilor în scopul unor astfel de activități. Toate colecțiile înregistrate ale Uniunii ar trebui să încerce să contribuie la eforturile de documentare a cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice, în cooperare cu comunitățile indigene și locale, autorități, antropologi și alți actori, după caz. Aceste cunoștințe ar trebui respectate pe deplin în ceea ce privește drepturile relevante. Informațiile privind aceste cunoștințe ar trebui publicate atunci când sunt utile și nu contravin protecției drepturilor relevante și nici nu împiedică această protecție
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Colecțiile înregistrate ale Uniunii ar trebui să adere la obiectivul Protocolului de la Nagoya. Ele ar contribui la o mai bună sensibilizare și la construirea capacităților, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Protocol, în măsura în care resursele aflate la dispoziția lor o permit. Autoritățile competente pot lua în considerare finanțarea colecțiilor în scopul unor astfel de activități. Toate colecțiile înregistrate ale Uniunii ar trebui să încerce să contribuie la eforturile de documentare a cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice, în cooperare cu comunitățile indigene și locale, autorități, antropologi și alți actori, după caz. Aceste cunoștințe ar trebui respectate pe deplin în ceea ce privește drepturile relevante. Informațiile privind aceste cunoștințe ar trebui publicate atunci când sunt utile și nu contravin protecției drepturilor relevante și nici nu împiedică această protecție
  .

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Autoritățile competente din statele membre trebuie să controleze dacă utilizatorii respectă obligațiile care le revin. În acest context, autoritățile competente trebuie să accepte certificatele de conformitate recunoscute la nivel internațional drept dovadă a faptului că resursele genetice vizate au fost obținute pe cale legală și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord. Autoritățile competente trebuie, de asemenea, să întocmească și să păstreze registre de evidență a controalelor efectuate și să pună la dispoziție informațiile relevante în conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Autoritățile competente din statele membre trebuie să controleze dacă utilizatorii respectă obligațiile care le revin. În acest context, autoritățile competente trebuie să accepte certificatele de conformitate recunoscute la nivel internațional drept dovadă a faptului că resursele genetice vizate au fost obținute pe cale legală și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord. Autoritățile competente trebuie, de asemenea, să întocmească și să păstreze registre de evidență a controalelor efectuate și să pună la dispoziție informațiile relevante în conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu.

| (20) | Autoritățile competente din statele membre ar trebui să controleze dacă utilizatorii respectă obligațiile care le revin. În acest context, autoritățile competente ar trebui să accepte certificatele de conformitate recunoscute la nivel internațional drept dovadă a faptului că resursele genetice vizate au fost obținute pe cale legală și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord.
  Atunci când un certificat internațional nu este disponibil, și alte forme de conformitate acceptabile din punct de vedere juridic ar trebui să fie considerate dovadă a faptului că resursele genetice vizate au fost obținute pe cale legală și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord.
  Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să întocmească și să păstreze registre de evidență a controalelor efectuate și să pună la dispoziție informațiile relevante în conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu. |
| --- | --- |

(20)

Autoritățile competente din statele membre ar trebui să controleze dacă utilizatorii respectă obligațiile care le revin. În acest context, autoritățile competente ar trebui să accepte certificatele de conformitate recunoscute la nivel internațional drept dovadă a faptului că resursele genetice vizate au fost obținute pe cale legală și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord.
  Atunci când un certificat internațional nu este disponibil, și alte forme de conformitate acceptabile din punct de vedere juridic ar trebui să fie considerate dovadă a faptului că resursele genetice vizate au fost obținute pe cale legală și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord.
  Autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să întocmească și să păstreze registre de evidență a controalelor efectuate și să pună la dispoziție informațiile relevante în conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | Uniunea ar trebui să acționeze în mod proactiv pentru a se asigura că obiectivele Protocolului de la Nagoya privind mecanismele globale multilaterale de distribuire a beneficiilor sunt atinse în vederea sporirii resurselor pentru sprijinirea conservării diversității biologice și a utilizării sustenabile a componentelor sale la nivel global. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Uniunea ar trebui să acționeze în mod proactiv pentru a se asigura că obiectivele Protocolului de la Nagoya privind mecanismele globale multilaterale de distribuire a beneficiilor sunt atinse în vederea sporirii resurselor pentru sprijinirea conservării diversității biologice și a utilizării sustenabile a componentelor sale la nivel global.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | O platformă a Uniunii privind accesul ar trebui să permită discuții și să aducă contribuții în ceea ce privește următoarele: raționalizarea condițiilor de acces în statele membre, concepția și performanța regimurilor de acces, accesul simplificat pentru cercetarea necomercială, practicile de acces la colecții din Uniune, accesul părților interesate din Uniune în țări terțe și partajarea celor mai bune practici. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

O platformă a Uniunii privind accesul ar trebui să permită discuții și să aducă contribuții în ceea ce privește următoarele: raționalizarea condițiilor de acces în statele membre, concepția și performanța regimurilor de acces, accesul simplificat pentru cercetarea necomercială, practicile de acces la colecții din Uniune, accesul părților interesate din Uniune în țări terțe și partajarea celor mai bune practici.

| (23) | O platformă a Uniunii privind accesul
  și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor
  ar trebui să permită discuții și să aducă contribuții în ceea ce privește următoarele: raționalizarea condițiilor de acces în statele membre, concepția și performanța regimurilor de acces
  și distribuirea beneficiilor
  , accesul simplificat și
  distribuirea simplificată a beneficiilor
  pentru cercetarea necomercială, practicile de acces la colecții din Uniune
  și de distribuire a beneficiilor
  , accesul
  și distribuirea beneficiilor
  părților interesate din Uniune în țări terțe și partajarea celor mai bune practici.
  Platforma Uniunii ar trebui să respecte pe deplin competențele statelor membre și ar trebui să urmărească, dacă este cazul, asigurarea implicării comunităților indigene și locale în conformitate cu Protocolul de la Nagoya. |
| --- | --- |

(23)

O platformă a Uniunii privind accesul
  și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor
  ar trebui să permită discuții și să aducă contribuții în ceea ce privește următoarele: raționalizarea condițiilor de acces în statele membre, concepția și performanța regimurilor de acces
  și distribuirea beneficiilor
  , accesul simplificat și
  distribuirea simplificată a beneficiilor
  pentru cercetarea necomercială, practicile de acces la colecții din Uniune
  și de distribuire a beneficiilor
  , accesul
  și distribuirea beneficiilor
  părților interesate din Uniune în țări terțe și partajarea celor mai bune practici.
  Platforma Uniunii ar trebui să respecte pe deplin competențele statelor membre și ar trebui să urmărească, dacă este cazul, asigurarea implicării comunităților indigene și locale în conformitate cu Protocolul de la Nagoya.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament stabilește normele care reglementează accesul și distribuirea beneficiilor în ceea ce privește resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice, în conformitate cu dispozițiile Protocolului de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (Protocolul de la Nagoya). | Prezentul regulament stabilește normele care reglementează
  conformitatea privind
  accesul și distribuirea beneficiilor în ceea ce privește resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice, în conformitate cu dispozițiile Protocolului de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (Protocolul de la Nagoya). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament stabilește normele care reglementează accesul și distribuirea beneficiilor în ceea ce privește resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice, în conformitate cu dispozițiile Protocolului de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (Protocolul de la Nagoya).

Prezentul regulament stabilește normele care reglementează
  conformitatea privind
  accesul și distribuirea beneficiilor în ceea ce privește resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice, în conformitate cu dispozițiile Protocolului de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (Protocolul de la Nagoya).

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Obiectivul prezentului regulament este distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea resurselor genetice, contribuind astfel la conservarea diversității biologice și la utilizarea sustenabilă a componentelor sale, în conformitate cu obiectivele Convenției privind diversitatea biologică („Convenția”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Obiectivul prezentului regulament este distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea resurselor genetice, contribuind astfel la conservarea diversității biologice și la utilizarea sustenabilă a componentelor sale, în conformitate cu obiectivele Convenției privind diversitatea biologică („Convenția”).

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Prezentul regulament stabilește obligațiile utilizatorilor de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu acestea. Sistemul de aplicare a Protocolului de la Nagoya stabilit de prezentul regulament include, de asemenea, mecanisme destinate să faciliteze respectarea de către utilizatori a obligațiilor lor și un cadru pentru instrumente de monitorizare și control care să fie elaborat și aplicat de statele membre ale Uniunii. Prezentul regulament include, de asemenea, dispoziții privind încurajarea activităților actorilor relevanți de îmbunătățire a sensibilizării cu privire la importanța resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale asociate cu acestea, precum și accesul la acestea și distribuirea beneficiilor, precum și a activităților de construire a capacităților în țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu dispozițiile Protocolului de la Nagoya. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament stabilește obligațiile utilizatorilor de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu acestea. Sistemul de aplicare a Protocolului de la Nagoya stabilit de prezentul regulament include, de asemenea, mecanisme destinate să faciliteze respectarea de către utilizatori a obligațiilor lor și un cadru pentru instrumente de monitorizare și control care să fie elaborat și aplicat de statele membre ale Uniunii. Prezentul regulament include, de asemenea, dispoziții privind încurajarea activităților actorilor relevanți de îmbunătățire a sensibilizării cu privire la importanța resurselor genetice și a cunoștințelor tradiționale asociate cu acestea, precum și accesul la acestea și distribuirea beneficiilor, precum și a activităților de construire a capacităților în țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu dispozițiile Protocolului de la Nagoya.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament se aplică resurselor genetice asupra cărora statele exercită drepturi suverane și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice la care se obține accesul după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru Uniune. Acesta se aplică, de asemenea, beneficiilor care rezultă din utilizarea unor astfel de resurse genetice și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice. | Prezentul regulament se aplică resurselor genetice asupra cărora statele exercită drepturi suverane și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice la care se obține accesul după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru Uniune. Acesta se aplică, de asemenea, beneficiilor care rezultă din utilizarea unor astfel de resurse genetice și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice. |
| Prezentul regulament nu se aplică resurselor genetice pentru care accesul și distribuirea beneficiilor sunt reglementate printr-un instrument internațional specializat la care Uniunea este parte. | Prezentul regulament nu se aplică resurselor genetice pentru care accesul și distribuirea beneficiilor sunt reglementate printr-un instrument internațional specializat la care Uniunea este parte. |
| | Prezentul regulament nu se aplică resurselor genetice provenite dintr-o țară de origine care a hotărât să nu adopte norme interne de acces în conformitate cu cerințele Protocolului de la Nagoya sau cu comerțul de mărfuri în general
  .
  Ar trebui să se acorde atenția cuvenită activităților în curs de desfășurare sau practicilor utile și pertinente din cadrul altor organisme internaționale
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament se aplică resurselor genetice asupra cărora statele exercită drepturi suverane și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice la care se obține accesul după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru Uniune. Acesta se aplică, de asemenea, beneficiilor care rezultă din utilizarea unor astfel de resurse genetice și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice.

Prezentul regulament se aplică resurselor genetice asupra cărora statele exercită drepturi suverane și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice la care se obține accesul după intrarea în vigoare a Protocolului de la Nagoya pentru Uniune. Acesta se aplică, de asemenea, beneficiilor care rezultă din utilizarea unor astfel de resurse genetice și cunoștințelor tradiționale asociate cu resursele genetice.

Prezentul regulament nu se aplică resurselor genetice pentru care accesul și distribuirea beneficiilor sunt reglementate printr-un instrument internațional specializat la care Uniunea este parte.

Prezentul regulament nu se aplică resurselor genetice pentru care accesul și distribuirea beneficiilor sunt reglementate printr-un instrument internațional specializat la care Uniunea este parte.

Prezentul regulament nu se aplică resurselor genetice provenite dintr-o țară de origine care a hotărât să nu adopte norme interne de acces în conformitate cu cerințele Protocolului de la Nagoya sau cu comerțul de mărfuri în general
  .
  Ar trebui să se acorde atenția cuvenită activităților în curs de desfășurare sau practicilor utile și pertinente din cadrul altor organisme internaționale
  .

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | „resurse genetice” înseamnă material genetic având o valoare efectivă sau potențială; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.

„resurse genetice” înseamnă material genetic având o valoare efectivă sau potențială;

| 3. | „resurse genetice” înseamnă material genetic având o valoare efectivă sau potențială
  sau derivate din acestea
  ; |
| --- | --- |

3.

„resurse genetice” înseamnă material genetic având o valoare efectivă sau potențială
  sau derivate din acestea
  ;

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | „derivat” înseamnă un compus biochimic care se găsește liber în natură și care rezultă din metabolismul sau expresia genetică a resurselor biologice sau genetice, chiar dacă nu conține unități funcționale de ereditate; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.

„derivat” înseamnă un compus biochimic care se găsește liber în natură și care rezultă din metabolismul sau expresia genetică a resurselor biologice sau genetice, chiar dacă nu conține unități funcționale de ereditate;

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5. | „utilizator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care utilizează resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.

„utilizator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care utilizează resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice;

| 5. | „utilizator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care utilizează resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice
  sau care comercializează ulterior resurse genetice sau produse bazate pe resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu acestea
  ; |
| --- | --- |

5.

„utilizator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care utilizează resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice
  sau care comercializează ulterior resurse genetice sau produse bazate pe resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu acestea
  ;

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6. | „utilizare de resurse genetice” înseamnă desfășurarea de activități de cercetare și dezvoltare cu privire la compoziția genetică sau biochimică a resurselor genetice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6.

„utilizare de resurse genetice” înseamnă desfășurarea de activități de cercetare și dezvoltare cu privire la compoziția genetică sau biochimică a resurselor genetice;

| 6. | „utilizare de resurse genetice” înseamnă desfășurarea de activități de cercetare și dezvoltare cu privire la compoziția genetică sau biochimică a resurselor genetice
  , inclusiv prin aplicarea biotehnologiei
  ; |
| --- | --- |

6.

„utilizare de resurse genetice” înseamnă desfășurarea de activități de cercetare și dezvoltare cu privire la compoziția genetică sau biochimică a resurselor genetice
  , inclusiv prin aplicarea biotehnologiei
  ;

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a. | „comercializare” înseamnă în sensul prezentului regulament punerea la dispoziție a unui produs pe piața Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6a.

„comercializare” înseamnă în sensul prezentului regulament punerea la dispoziție a unui produs pe piața Uniunii;

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6b. | „biotehnologie” înseamnă orice aplicație tehnologică care folosește sisteme biologice, organisme vii sau derivate din acestea, pentru a realiza sau a modifica produse sau procese cu o utilizare specifică; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6b.

„biotehnologie” înseamnă orice aplicație tehnologică care folosește sisteme biologice, organisme vii sau derivate din acestea, pentru a realiza sau a modifica produse sau procese cu o utilizare specifică;

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8a. | „resurse genetice obținute pe cale ilegală” înseamnă resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu acestea care au fost obținute cu încălcarea legislației naționale și internaționale aplicabile privind accesul sau distribuirea beneficiilor în țara de origine; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

8a.

„resurse genetice obținute pe cale ilegală” înseamnă resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu acestea care au fost obținute cu încălcarea legislației naționale și internaționale aplicabile privind accesul sau distribuirea beneficiilor în țara de origine;

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 11. | „certificat de conformitate recunoscut la nivel internațional” înseamnă un permis de acces sau un document echivalent emis de o autoritate națională competentă în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) litera (e) din Protocolul de la Nagoya, care este pus la dispoziția Centrului de informare pentru acces și distribuirea beneficiilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

11.

„certificat de conformitate recunoscut la nivel internațional” înseamnă un permis de acces sau un document echivalent emis de o autoritate națională competentă în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) litera (e) din Protocolul de la Nagoya, care este pus la dispoziția Centrului de informare pentru acces și distribuirea beneficiilor;

| 11. | (Nu privește versiunea în limba română). |
| --- | --- |

11.

(Nu privește versiunea în limba română).

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 12. | „Centrul de informare pentru acces și distribuirea beneficiilor” înseamnă portalul global pentru partajarea informațiilor instituit în temeiul articolului 14 alineatul (1) din Protocolul de la Nagoya. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

12.

„Centrul de informare pentru acces și distribuirea beneficiilor” înseamnă portalul global pentru partajarea informațiilor instituit în temeiul articolului 14 alineatul (1) din Protocolul de la Nagoya.

| 12. | (Nu privește versiunea în limba română.) |
| --- | --- |

12.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Utilizarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală este interzisă în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)
     
  Utilizarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală este interzisă în Uniune.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Utilizatorii trebuie să exercite diligența necesară pentru a se asigura că accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice utilizate a fost obținut
  în conformitate cu
  prevederile legislative sau cerințele reglementare aplicabile privind accesul și distribuirea beneficiilor și că
  , după caz,
  beneficiile sunt distribuite în mod corect și echitabil în condiții convenite
  de comun acord
  . Utilizatorii trebuie să caute și să păstreze informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor și să le transfere utilizatorilor ulteriori. | (1)   Utilizatorii exercită diligența necesară pentru a se asigura că accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice utilizate a fost obținut
  cu consimțământul prealabil în cunoștință de cauză și pe baza condițiilor convenite de comun acord definite în
  prevederile legislative sau cerințele reglementare aplicabile privind accesul și distribuirea beneficiilor și că beneficiile sunt distribuite în mod corect și echitabil în
  aceste
  condiții convenite. Utilizatorii caută și păstrează

  toate
  informațiile
  și documentele
  relevante pentru acces, distribuirea beneficiilor
  și respectarea dispozițiilor prezentului regulament
  și le transferă utilizatorilor ulteriori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Utilizatorii trebuie să exercite diligența necesară pentru a se asigura că accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice utilizate a fost obținut
  în conformitate cu
  prevederile legislative sau cerințele reglementare aplicabile privind accesul și distribuirea beneficiilor și că
  , după caz,
  beneficiile sunt distribuite în mod corect și echitabil în condiții convenite
  de comun acord
  . Utilizatorii trebuie să caute și să păstreze informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor și să le transfere utilizatorilor ulteriori.

(1)   Utilizatorii exercită diligența necesară pentru a se asigura că accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice utilizate a fost obținut
  cu consimțământul prealabil în cunoștință de cauză și pe baza condițiilor convenite de comun acord definite în
  prevederile legislative sau cerințele reglementare aplicabile privind accesul și distribuirea beneficiilor și că beneficiile sunt distribuite în mod corect și echitabil în
  aceste
  condiții convenite. Utilizatorii caută și păstrează

  toate
  informațiile
  și documentele
  relevante pentru acces, distribuirea beneficiilor
  și respectarea dispozițiilor prezentului regulament
  și le transferă utilizatorilor ulteriori.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu acestea se transferă altor utilizatori numai în conformitate cu certificatul de conformitate recunoscut internațional și condițiile convenite de comun acord sau cu consimțământul prealabil în cunoștință de cauză și condițiile convenite de comun acord. În absența consimțământului prealabil în cunoștință de cauză sau dacă utilizatorii ulteriori intenționează să utilizeze aceste resurse genetice sau cunoștințe tradiționale în condiții care nu sunt incluse în condițiile inițiale, acești utilizatori sunt obligați să solicite obținerea unor condiții convenite de comun acord din partea țării de origine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu acestea se transferă altor utilizatori numai în conformitate cu certificatul de conformitate recunoscut internațional și condițiile convenite de comun acord sau cu consimțământul prealabil în cunoștință de cauză și condițiile convenite de comun acord. În absența consimțământului prealabil în cunoștință de cauză sau dacă utilizatorii ulteriori intenționează să utilizeze aceste resurse genetice sau cunoștințe tradiționale în condiții care nu sunt incluse în condițiile inițiale, acești utilizatori sunt obligați să solicite obținerea unor condiții convenite de comun acord din partea țării de origine.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Utilizatorii trebuie: | (2)   Utilizatorii: |
| (a) | să caute, să păstreze și să transfere utilizatorilor ulteriori informații privind: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Utilizatorii trebuie:

(2)   Utilizatorii:

(a)

să caute, să păstreze și să transfere utilizatorilor ulteriori informații privind:

| (a) | caută, păstrează și transferă utilizatorilor ulteriori informații privind
  certificatul de conformitate recunoscut internațional, în cazul resurselor genetice dobândite de la părțile Protocolului de la Nagoya care au un acces reglementat la propriile resurse genetice în conformitate cu articolul 6 din Protocolul de la Nagoya, precum și privind conținutul condițiilor convenite de comun acord şi informații privind
  : |
| --- | --- |

(a)

caută, păstrează și transferă utilizatorilor ulteriori informații privind
  certificatul de conformitate recunoscut internațional, în cazul resurselor genetice dobândite de la părțile Protocolului de la Nagoya care au un acces reglementat la propriile resurse genetice în conformitate cu articolul 6 din Protocolul de la Nagoya, precum și privind conținutul condițiilor convenite de comun acord şi informații privind
  :

| | 1. | data și locul de acces la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu aceste resurse; |
| --- | --- | --- |

1.

data și locul de acces la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu aceste resurse;

| | 1. | data și locul de acces la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu aceste resurse; |
| --- | --- | --- |

1.

data și locul de acces la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu aceste resurse;

| | 2. | descrierea resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu aceste resurse utilizate, inclusiv identificatorii unici disponibili; |
| --- | --- | --- |

2.

descrierea resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu aceste resurse utilizate, inclusiv identificatorii unici disponibili;

| | 2. | descrierea resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu aceste resurse utilizate, inclusiv identificatorii unici disponibili; |
| --- | --- | --- |

2.

descrierea resurselor genetice sau a cunoștințelor tradiționale asociate cu aceste resurse utilizate, inclusiv identificatorii unici disponibili;

| | 3. | sursa de la care au fost obținute direct resursele sau cunoștințele, precum și utilizatorii ulteriori ai resurselor genetice sau ai cunoștințelor tradiționale asociate cu aceste resurse; |
| --- | --- | --- |

3.

sursa de la care au fost obținute direct resursele sau cunoștințele, precum și utilizatorii ulteriori ai resurselor genetice sau ai cunoștințelor tradiționale asociate cu aceste resurse;

| | 3. | sursa de la care au fost obținute direct resursele sau cunoștințele, precum și utilizatorii ulteriori ai resurselor genetice sau ai cunoștințelor tradiționale asociate cu aceste resurse; |
| --- | --- | --- |

3.

sursa de la care au fost obținute direct resursele sau cunoștințele, precum și utilizatorii ulteriori ai resurselor genetice sau ai cunoștințelor tradiționale asociate cu aceste resurse;

| | 4. | prezența sau absența unor drepturi și obligații în ceea ce privește accesul și distribuirea beneficiilor; |
| --- | --- | --- |

4.

prezența sau absența unor drepturi și obligații în ceea ce privește accesul și distribuirea beneficiilor;

| | 4. | prezența sau absența unor drepturi și obligații în ceea ce privește accesul și distribuirea beneficiilor; |
| --- | --- | --- |

4.

prezența sau absența unor drepturi și obligații în ceea ce privește accesul și distribuirea beneficiilor;

| | 5. | deciziile
  de acces și condițiile convenite de comun acord, acolo unde este aplicabil; |
| --- | --- | --- |

5.

deciziile
  de acces și condițiile convenite de comun acord, acolo unde este aplicabil;

| | 5. | permisele
  de acces și condițiile convenite de comun acord
  , inclusiv instrumentele de distribuire a beneficiilor
  , acolo unde este aplicabil; |
| --- | --- | --- |

5.

permisele
  de acces și condițiile convenite de comun acord
  , inclusiv instrumentele de distribuire a beneficiilor
  , acolo unde este aplicabil;

| | 6. | aplicarea cerințelor referitoare la accesul la distribuirea beneficiilor specifice instrumentelor internaționale specializate în sensul articolului 2, care ar putea limita sau reduce obligațiile utilizatorului în conformitate cu prezentul regulament. În acest caz, informațiile indică, de asemenea, că utilizarea face obiectul instrumentelor specializate. |
| --- | --- | --- |

6.

aplicarea cerințelor referitoare la accesul la distribuirea beneficiilor specifice instrumentelor internaționale specializate în sensul articolului 2, care ar putea limita sau reduce obligațiile utilizatorului în conformitate cu prezentul regulament. În acest caz, informațiile indică, de asemenea, că utilizarea face obiectul instrumentelor specializate.

| (b) | să obțină informații sau dovezi suplimentare, în cazurile în care persistă incertitudini cu privire la legalitatea accesului și a utilizării; și |
| --- | --- |

(b)

să obțină informații sau dovezi suplimentare, în cazurile în care persistă incertitudini cu privire la legalitatea accesului și a utilizării; și

| (b) | obțin informații sau dovezi suplimentare, în cazurile în care persistă incertitudini cu privire la legalitatea accesului și a utilizării; și |
| --- | --- |

(b)

obțin informații sau dovezi suplimentare, în cazurile în care persistă incertitudini cu privire la legalitatea accesului și a utilizării; și

| (c) | să obțină un permis de acces corespunzător, să stabilească condiții convenite de comun acord sau să înceteze utilizarea în cazurile în care se pare că accesul nu a fost în conformitate cu prevederile legislative sau cerințele reglementare aplicabile privind accesul și distribuirea beneficiilor. |
| --- | --- |

(c)

să obțină un permis de acces corespunzător, să stabilească condiții convenite de comun acord sau să înceteze utilizarea în cazurile în care se pare că accesul nu a fost în conformitate cu prevederile legislative sau cerințele reglementare aplicabile privind accesul și distribuirea beneficiilor.

| (c) | obțin un permis de acces corespunzător, să stabilească condiții convenite de comun acord sau să înceteze utilizarea în cazurile în care se pare că accesul nu a fost în conformitate cu prevederile legislative sau cerințele reglementare aplicabile privind accesul și distribuirea beneficiilor. |
| --- | --- |

(c)

obțin un permis de acces corespunzător, să stabilească condiții convenite de comun acord sau să înceteze utilizarea în cazurile în care se pare că accesul nu a fost în conformitate cu prevederile legislative sau cerințele reglementare aplicabile privind accesul și distribuirea beneficiilor.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Utilizatorii trebuie să păstreze informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor timp de douăzeci de ani de la încheierea perioadei de utilizare. | (3)   Utilizatorii păstrează informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor timp de douăzeci de ani de la încheierea perioadei de utilizare
  sau comercializare ulterioară
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Utilizatorii trebuie să păstreze informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor timp de douăzeci de ani de la încheierea perioadei de utilizare.

(3)   Utilizatorii păstrează informațiile relevante pentru acces și distribuirea beneficiilor timp de douăzeci de ani de la încheierea perioadei de utilizare
  sau comercializare ulterioară
  .

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a pentru a stabili normele de distribuire a beneficiilor în conformitate cu alineatul 4a până la data de ...

   (2)

  . Aceste norme impun distribuirea beneficiilor care să respecte cel puțin nivelul celor mai bune practici din sectorul respectiv și instituie condiții pentru distribuirea beneficiilor nemonetare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a pentru a stabili normele de distribuire a beneficiilor în conformitate cu alineatul 4a până la data de ...

   (2)

  . Aceste norme impun distribuirea beneficiilor care să respecte cel puțin nivelul celor mai bune practici din sectorul respectiv și instituie condiții pentru distribuirea beneficiilor nemonetare.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  Atunci când utilizatorii și furnizorii de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice negociază între ei condiții convenite de comun acord, ei încearcă să facă astfel încât condițiile respective să contribuie la conservarea diversității biologice și utilizarea sustenabilă a componentelor sale și la transferul tehnologic către țările în curs de dezvoltare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)
     
  Atunci când utilizatorii și furnizorii de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice negociază între ei condiții convenite de comun acord, ei încearcă să facă astfel încât condițiile respective să contribuie la conservarea diversității biologice și utilizarea sustenabilă a componentelor sale și la transferul tehnologic către țările în curs de dezvoltare.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 5 | eliminat |
| Colecțiile fiabile ale Uniunii | |
| (1)
     
  Comisia instituie și menține un registru al Uniunii al colecțiilor fiabile. Registrul respectiv trebuie să se afle pe internet, să fie ușor accesibil utilizatorilor și să includă colecțiile de resurse genetice care au fost identificate ca îndeplinind criteriile de recunoaștere drept colecție fiabilă a Uniunii. | |
| (2)
     
  Fiecare stat membru analizează, la solicitarea unei colecții din cadrul jurisdicției sale, dacă respectiva colecție trebuie inclusă în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile. După ce a verificat dacă respectiva colecție îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3), statul membru informează Comisia fără întârziere cu privire la numele, detaliile de contact și tipul acestei colecții. Comisia include fără întârziere informațiile astfel primite în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile. | |
| (3)
     
  Pentru ca o colecție să fie inclusă în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile, proprietarul acestei colecții trebuie să își demonstreze capacitatea: | |
| (a) | de a aplica proceduri standardizate pentru schimbul de eșantioane de resurse genetice și de informații conexe cu alte colecții, precum și de a furniza eșantioane de resurse genetice și informații conexe persoanelor terțe în scopul utilizării; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 5

eliminat

Colecțiile fiabile ale Uniunii

(1)
     
  Comisia instituie și menține un registru al Uniunii al colecțiilor fiabile. Registrul respectiv trebuie să se afle pe internet, să fie ușor accesibil utilizatorilor și să includă colecțiile de resurse genetice care au fost identificate ca îndeplinind criteriile de recunoaștere drept colecție fiabilă a Uniunii.

(2)
     
  Fiecare stat membru analizează, la solicitarea unei colecții din cadrul jurisdicției sale, dacă respectiva colecție trebuie inclusă în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile. După ce a verificat dacă respectiva colecție îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3), statul membru informează Comisia fără întârziere cu privire la numele, detaliile de contact și tipul acestei colecții. Comisia include fără întârziere informațiile astfel primite în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile.

(3)
     
  Pentru ca o colecție să fie inclusă în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile, proprietarul acestei colecții trebuie să își demonstreze capacitatea:

(a)

de a aplica proceduri standardizate pentru schimbul de eșantioane de resurse genetice și de informații conexe cu alte colecții, precum și de a furniza eșantioane de resurse genetice și informații conexe persoanelor terțe în scopul utilizării;

| (b) | de a furniza eșantioane de resurse genetice și informații conexe persoanelor terțe în scopul utilizării numai dacă sunt însoțite de o documentație care să demonstreze că accesul la resurse și la informații a fost obținut în conformitate cu cerințele juridice aplicabile și, după caz, în condiții convenite de comun acord pentru distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor; |
| --- | --- |

(b)

de a furniza eșantioane de resurse genetice și informații conexe persoanelor terțe în scopul utilizării numai dacă sunt însoțite de o documentație care să demonstreze că accesul la resurse și la informații a fost obținut în conformitate cu cerințele juridice aplicabile și, după caz, în condiții convenite de comun acord pentru distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor;

| (c) | de a întocmi și a păstra registre de evidență pentru toate eșantioanele de resurse genetice și informațiile conexe furnizate persoanelor terțe în scopul utilizării; |
| --- | --- |

(c)

de a întocmi și a păstra registre de evidență pentru toate eșantioanele de resurse genetice și informațiile conexe furnizate persoanelor terțe în scopul utilizării;

| (d) | de a stabili sau utiliza identificatori unici pentru eșantioanele de resurse genetice furnizate persoanelor terțe; |
| --- | --- |

(d)

de a stabili sau utiliza identificatori unici pentru eșantioanele de resurse genetice furnizate persoanelor terțe;

| (e) | de a utiliza instrumente corespunzătoare de urmărire și de monitorizare pentru schimbul de eșantioane de resurse genetice și de informații conexe cu alte colecții. |
| --- | --- |

(e)

de a utiliza instrumente corespunzătoare de urmărire și de monitorizare pentru schimbul de eșantioane de resurse genetice și de informații conexe cu alte colecții.

(4)
     
  Statele membre verifică periodic dacă fiecare colecție din cadrul jurisdicției lor care este inclusă în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile aplică efectiv măsurile prevăzute la alineatul (3).

Statele membre informează Comisia fără întârziere în cazul în care o colecție din cadrul jurisdicției lor care este inclusă în registrul Uniunii nu mai respectă dispozițiile de la alineatul (3).

(5)
     
  Dacă există dovezi că o colecție inclusă în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile nu aplică măsurile prevăzute la alineatul (3), statul membru respectiv trebuie să identifice fără întârziere acțiunile de remediere necesare, în dialog cu proprietarul colecției în cauză.

Comisia elimină o colecție din registrul Uniunii al colecțiilor fiabile în cazul în care a constatat, în special pe baza informațiilor furnizate în conformitate cu alineatul (4), că o colecție inclusă în registrul Uniunii al colecțiilor fiabile se confruntă cu dificultăți majore sau persistente în a respecta dispozițiile de la alineatul (3).

(6)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru a stabili procedurile de aplicare a alineatelor (1)-(5) din prezentul articol. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (2).

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Comisia pune la dispoziția publicului, inclusiv pe internet, o listă a autorităților competente. Comisia actualizează lista în mod regulat. | (2)   Comisia pune la dispoziția publicului, inclusiv pe internet, o listă a autorităților competente. Comisia actualizează lista în mod regulat;
  se acordă o atenție particulară regiunilor ultraperiferice, ținând seama de importanța și de fragilitatea resurselor genetice prezente pe teritoriile lor și pentru a evita orice exploatare abuzivă
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Comisia pune la dispoziția publicului, inclusiv pe internet, o listă a autorităților competente. Comisia actualizează lista în mod regulat.

(2)   Comisia pune la dispoziția publicului, inclusiv pe internet, o listă a autorităților competente. Comisia actualizează lista în mod regulat;
  se acordă o atenție particulară regiunilor ultraperiferice, ținând seama de importanța și de fragilitatea resurselor genetice prezente pe teritoriile lor și pentru a evita orice exploatare abuzivă
  .

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Punctul focal desemnat de Comisie în conformitate cu alineatul (3) asigură consultarea organismelor competente de la nivelul Uniunii instituite conform Regulamentului (CE) nr. 338/97

   (3)

  și a autorităților naționale care pun în aplicare acest regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Punctul focal desemnat de Comisie în conformitate cu alineatul (3) asigură consultarea organismelor competente de la nivelul Uniunii instituite conform Regulamentului (CE) nr. 338/97

   (3)

  și a autorităților naționale care pun în aplicare acest regulament.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Autoritățile competente și punctul focal privind accesul și distribuirea beneficiilor consiliază publicul și utilizatorii potențiali care caută informații cu privire la punerea în aplicare în Uniune a prezentului regulament și a dispozițiilor relevante din Convenție și din Protocolul de la Nagoya. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)
     
  Autoritățile competente și punctul focal privind accesul și distribuirea beneficiilor consiliază publicul și utilizatorii potențiali care caută informații cu privire la punerea în aplicare în Uniune a prezentului regulament și a dispozițiilor relevante din Convenție și din Protocolul de la Nagoya.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)
     
  Statele membre și Comisia solicită tuturor beneficiarilor de fonduri publice pentru cercetare care implică o utilizare de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice să declare că vor exercita diligența necesară în conformitate cu articolul 4. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)
     
  Statele membre și Comisia solicită tuturor beneficiarilor de fonduri publice pentru cercetare care implică o utilizare de resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice să declare că vor exercita diligența necesară în conformitate cu articolul 4.

eliminat

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Utilizatorii declară autorităților competente stabilite la articolul 6 alineatul (1) că
  au exercitat diligența
  necesară în conformitate cu articolul 4
  fie
  cu ocazia solicitării unei autorizații de introducere pe piață pentru un produs elaborat pe bază de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu astfel de resurse, fie în momentul comercializării, în cazul în care nu este necesară o autorizație de introducere pe piață. | (2)   Utilizatorii declară autorităților competente stabilite la articolul 6 alineatul (1) că
  și-au îndeplinit obligațiile
  în conformitate cu articolul 4
  și furnizează informațiile conexe
  cu ocazia: |
| | (a) | elaborării consimțământului prealabil în cunoștință de cauză și a condițiilor convenite de comun acord; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Utilizatorii declară autorităților competente stabilite la articolul 6 alineatul (1) că
  au exercitat diligența
  necesară în conformitate cu articolul 4
  fie
  cu ocazia solicitării unei autorizații de introducere pe piață pentru un produs elaborat pe bază de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu astfel de resurse, fie în momentul comercializării, în cazul în care nu este necesară o autorizație de introducere pe piață.

(2)   Utilizatorii declară autorităților competente stabilite la articolul 6 alineatul (1) că
  și-au îndeplinit obligațiile
  în conformitate cu articolul 4
  și furnizează informațiile conexe
  cu ocazia:

(a)

elaborării consimțământului prealabil în cunoștință de cauză și a condițiilor convenite de comun acord;

| (b) | primirii unor fonduri pentru cercetare care implică folosirea de resurse genetice și de cunoștințe tradiționale asociate cu acestea; |
| --- | --- |

(b)

primirii unor fonduri pentru cercetare care implică folosirea de resurse genetice și de cunoștințe tradiționale asociate cu acestea;

| (c) | solicitării unui brevet sau de noi drepturi de proprietate asupra unui soi de plantă de la instituții naționale, regionale sau internaționale relevante, care acoperă, printre altele, resursele genetice accesate, produsele, inclusiv produsele derivate accesate, și procesele derivate din utilizarea biotehnologiei, sau cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice; |
| --- | --- |

(c)

solicitării unui brevet sau de noi drepturi de proprietate asupra unui soi de plantă de la instituții naționale, regionale sau internaționale relevante, care acoperă, printre altele, resursele genetice accesate, produsele, inclusiv produsele derivate accesate, și procesele derivate din utilizarea biotehnologiei, sau cunoștințe tradiționale asociate cu resursele genetice;

| (d) | solicitării unei autorizații de introducere pe piață pentru un produs elaborat pe bază de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu astfel de resurse; sau |
| --- | --- |

(d)

solicitării unei autorizații de introducere pe piață pentru un produs elaborat pe bază de resurse genetice sau cunoștințe tradiționale asociate cu astfel de resurse; sau

| (e) | în momentul comercializării, în cazul în care nu este necesară o autorizație de introducere pe piață. |
| --- | --- |

(e)

în momentul comercializării, în cazul în care nu este necesară o autorizație de introducere pe piață.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritățile competente transmit Comisiei,
  la fiecare doi ani,
  informațiile primite
  în temeiul alineatelor (1) și (2)
  . Comisia rezumă informațiile primite și le pune la dispoziția
  Centrului de informare pentru acces și distribuirea beneficiilor
  . | Autoritățile competente
  verifică informațiile furnizate în temeiul alineatului (2) literele (b)-(e) și
  transmit
  Centrului de informare pentru acces și distribuirea beneficiilor,
  Comisiei
  și, după caz, autorităților competente ale statului în cauză în trei luni
  informațiile primite
  , în conformitate cu prezentul articol
  . Comisia rezumă
  în trei luni
  informațiile primite și le pune la dispoziția
  publicului într-un format ușor accesibil, bazat pe internet
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Autoritățile competente transmit Comisiei,
  la fiecare doi ani,
  informațiile primite
  în temeiul alineatelor (1) și (2)
  . Comisia rezumă informațiile primite și le pune la dispoziția
  Centrului de informare pentru acces și distribuirea beneficiilor
  .

Autoritățile competente
  verifică informațiile furnizate în temeiul alineatului (2) literele (b)-(e) și
  transmit
  Centrului de informare pentru acces și distribuirea beneficiilor,
  Comisiei
  și, după caz, autorităților competente ale statului în cauză în trei luni
  informațiile primite
  , în conformitate cu prezentul articol
  . Comisia rezumă
  în trei luni
  informațiile primite și le pune la dispoziția
  publicului într-un format ușor accesibil, bazat pe internet
  .

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Bunele practici | eliminat |
| Orice asociație de utilizatori poate depune o cerere către Comisie în vederea recunoașterii unei combinații de proceduri, instrumente sau mecanisme, pe care a dezvoltat-o și asupra căreia exercită supraveghere, ca făcând parte din categoria celor mai bune practici. Cererea trebuie să fie susținută de dovezi și informații. | |
| În cazul în care, pe baza informațiilor și a dovezilor care îi sunt furnizate de către o asociație de utilizatori, Comisia stabilește că, atunci când este implementată efectiv de către un utilizator, această combinație specifică de proceduri, instrumente sau mecanisme îi permite utilizatorului să respecte obligațiile care îi revin în temeiul articolelor 4 și 7, Comisia recunoaște combinația respectivă ca făcând parte din categoria celor mai bune practici. | |
| Asociația de utilizatori informează Comisia cu privire la orice modificări sau actualizări ale unei bune practici recunoscute pentru care a obținut recunoașterea în conformitate cu alineatul (2). | |
| Dacă există dovezi comunicate de către autoritățile competente din statele membre sau provenite din alte surse care evidențiază cazuri repetate în care utilizatorii care implementează o bună practică nu respectă obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament, Comisia examinează, în dialog cu asociația respectivă de utilizatori, dacă aceste cazuri repetate de nerespectare a normelor indică posibile deficiențe ale bunei practici. | |
| Comisia retrage recunoașterea acordată unei bune practici atunci când a stabilit că modificările aduse respectivei bune practici compromit capacitatea utilizatorului de a îndeplini condițiile prevăzute la articolele 4 și 7, sau atunci când cazuri repetate de nerespectare a normelor de către utilizatori sunt legate de deficiențe ale practicii. | |
| Comisia instituie și ține la zi un registru bazat pe internet al celor mai bune practici recunoscute. Cele mai bune practici care au fost recunoscute de către Comisie în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol trebuie să fie enumerate într-o secțiune a acestui registru, iar o altă secțiune trebuie să afișeze cele mai bune practici adoptate în temeiul articolului 20 alineatul (2) din Protocolul de la Nagoya. | |
| Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru a stabili procedurile de aplicare a alineatelor (1)-(5) din prezentul articol. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (2). | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Bunele practici

eliminat

Orice asociație de utilizatori poate depune o cerere către Comisie în vederea recunoașterii unei combinații de proceduri, instrumente sau mecanisme, pe care a dezvoltat-o și asupra căreia exercită supraveghere, ca făcând parte din categoria celor mai bune practici. Cererea trebuie să fie susținută de dovezi și informații.

În cazul în care, pe baza informațiilor și a dovezilor care îi sunt furnizate de către o asociație de utilizatori, Comisia stabilește că, atunci când este implementată efectiv de către un utilizator, această combinație specifică de proceduri, instrumente sau mecanisme îi permite utilizatorului să respecte obligațiile care îi revin în temeiul articolelor 4 și 7, Comisia recunoaște combinația respectivă ca făcând parte din categoria celor mai bune practici.

Asociația de utilizatori informează Comisia cu privire la orice modificări sau actualizări ale unei bune practici recunoscute pentru care a obținut recunoașterea în conformitate cu alineatul (2).

Dacă există dovezi comunicate de către autoritățile competente din statele membre sau provenite din alte surse care evidențiază cazuri repetate în care utilizatorii care implementează o bună practică nu respectă obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament, Comisia examinează, în dialog cu asociația respectivă de utilizatori, dacă aceste cazuri repetate de nerespectare a normelor indică posibile deficiențe ale bunei practici.

Comisia retrage recunoașterea acordată unei bune practici atunci când a stabilit că modificările aduse respectivei bune practici compromit capacitatea utilizatorului de a îndeplini condițiile prevăzute la articolele 4 și 7, sau atunci când cazuri repetate de nerespectare a normelor de către utilizatori sunt legate de deficiențe ale practicii.

Comisia instituie și ține la zi un registru bazat pe internet al celor mai bune practici recunoscute. Cele mai bune practici care au fost recunoscute de către Comisie în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol trebuie să fie enumerate într-o secțiune a acestui registru, iar o altă secțiune trebuie să afișeze cele mai bune practici adoptate în temeiul articolului 20 alineatul (2) din Protocolul de la Nagoya.

Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru a stabili procedurile de aplicare a alineatelor (1)-(5) din prezentul articol. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (2).

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Autoritățile competente efectuează controale pentru a verifica dacă utilizatorii respectă cerințele prevăzute la articolele 4 și 7. | (1)   Autoritățile competente efectuează controale pentru a verifica dacă utilizatorii respectă cerințele prevăzute la articolele 4 și 7. |
| (2)   Controalele menționate la alineatul (1) din prezentul articol se desfășoară în conformitate cu un plan revizuit periodic, urmând o abordare bazată pe riscuri.
  Atunci când elaborează această abordare bazată pe riscuri, statele membre țin cont de faptul că implementarea de către un utilizator a unei bune practici recunoscute în temeiul articolului 8 alineatul (2) din prezentul regulament sau în temeiul articolului 20 alineatul (2) din Protocolul de la Nagoya reduce riscul utilizatorului respectiv de nerespectare a normelor. | (2)   Controalele menționate la alineatul (1) din prezentul articol se desfășoară în conformitate cu un plan revizuit periodic, urmând o abordare bazată pe riscuri
  , ale cărei principii de bază sunt stabilite de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 15 alineatul (2)
  . |
| (3)   Controalele
  pot fi
  efectuate atunci când o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor suspiciuni motivate ale unor părți terțe, privind nerespectarea de către un utilizator a normelor prezentului regulament. | (3)   Controalele
  suplimentare sunt
  efectuate atunci când o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor suspiciuni motivate ale unor părți terțe, privind nerespectarea de către un utilizator a normelor prezentului regulament. |
| (4)   Controalele menționate la alineatul (1) includ cel puțin: | (4)   Controalele menționate la alineatul (1) includ cel puțin: |
| (a) | examinarea măsurilor luate de către un utilizator pentru a exercita diligența necesară în conformitate cu articolul 4; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Autoritățile competente efectuează controale pentru a verifica dacă utilizatorii respectă cerințele prevăzute la articolele 4 și 7.

(1)   Autoritățile competente efectuează controale pentru a verifica dacă utilizatorii respectă cerințele prevăzute la articolele 4 și 7.

(2)   Controalele menționate la alineatul (1) din prezentul articol se desfășoară în conformitate cu un plan revizuit periodic, urmând o abordare bazată pe riscuri.
  Atunci când elaborează această abordare bazată pe riscuri, statele membre țin cont de faptul că implementarea de către un utilizator a unei bune practici recunoscute în temeiul articolului 8 alineatul (2) din prezentul regulament sau în temeiul articolului 20 alineatul (2) din Protocolul de la Nagoya reduce riscul utilizatorului respectiv de nerespectare a normelor.

(2)   Controalele menționate la alineatul (1) din prezentul articol se desfășoară în conformitate cu un plan revizuit periodic, urmând o abordare bazată pe riscuri
  , ale cărei principii de bază sunt stabilite de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 15 alineatul (2)
  .

(3)   Controalele
  pot fi
  efectuate atunci când o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor suspiciuni motivate ale unor părți terțe, privind nerespectarea de către un utilizator a normelor prezentului regulament.

(3)   Controalele
  suplimentare sunt
  efectuate atunci când o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor suspiciuni motivate ale unor părți terțe, privind nerespectarea de către un utilizator a normelor prezentului regulament.

(4)   Controalele menționate la alineatul (1) includ cel puțin:

(4)   Controalele menționate la alineatul (1) includ cel puțin:

(a)

examinarea măsurilor luate de către un utilizator pentru a exercita diligența necesară în conformitate cu articolul 4;

| (a) | examinarea măsurilor luate de către un utilizator pentru a exercita diligența necesară în conformitate cu articolul 4; |
| --- | --- |

(a)

examinarea măsurilor luate de către un utilizator pentru a exercita diligența necesară în conformitate cu articolul 4;

| (b) | examinarea documentației și a registrelor de evidență care demonstrează exercitarea diligenței necesare în conformitate cu articolul 4, în privința activităților legate de o utilizare specifică; |
| --- | --- |

(b)

examinarea documentației și a registrelor de evidență care demonstrează exercitarea diligenței necesare în conformitate cu articolul 4, în privința activităților legate de o utilizare specifică;

| (b) | examinarea documentației și a registrelor de evidență care demonstrează exercitarea diligenței necesare în conformitate cu articolul 4, în privința activităților legate de o utilizare specifică; |
| --- | --- |

(b)

examinarea documentației și a registrelor de evidență care demonstrează exercitarea diligenței necesare în conformitate cu articolul 4, în privința activităților legate de o utilizare specifică;

| (c) | controale la fața locului, inclusiv audituri pe teren; |
| --- | --- |

(c)

controale la fața locului, inclusiv audituri pe teren;

| (c) | controale la fața locului, inclusiv audituri pe teren; |
| --- | --- |

(c)

controale la fața locului, inclusiv audituri pe teren;

| (d) | examinarea cazurilor în care un utilizator a fost obligat să facă declarații în temeiul articolului 7. |
| --- | --- |

(d)

examinarea cazurilor în care un utilizator a fost obligat să facă declarații în temeiul articolului 7.

| (d) | examinarea cazurilor în care un utilizator a fost obligat să facă declarații în temeiul articolului 7. |
| --- | --- |

(d)

examinarea cazurilor în care un utilizator a fost obligat să facă declarații în temeiul articolului 7.

(5)   Autoritățile competente acceptă un certificat de conformitate recunoscut la nivel internațional drept dovadă a faptului că accesul la resursa genetică pe care o vizează a fost obținut în conformitate cu un consimțământ prealabil în cunoștință de cauză și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord, în conformitate cu prevederile legislative sau cerințele reglementare interne privind accesul și distribuirea beneficiilor ale părții la Protocolul de la Nagoya care acordă consimțământul prealabil în cunoștință de cauză.

(5)   Autoritățile competente acceptă un certificat de conformitate recunoscut la nivel internațional drept dovadă a faptului că accesul la resursa genetică pe care o vizează a fost obținut în conformitate cu un consimțământ prealabil în cunoștință de cauză și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord, în conformitate cu prevederile legislative sau cerințele reglementare interne privind accesul și distribuirea beneficiilor ale părții la Protocolul de la Nagoya care acordă consimțământul prealabil în cunoștință de cauză.
  În eventualitatea în care un certificat internațional nu este disponibil, și alte forme de conformitate acceptabile din punct de vedere juridic sunt considerate dovadă suficientă a faptului că resursele genetice vizate au fost obținute pe cale legală și a faptului că au fost stabilite condiții convenite de comun acord.

(6)   Utilizatorii oferă toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor menționate la alineatul (1), în special în ceea ce privește accesul în sediu și prezentarea documentației sau a registrelor de evidență.

(6)   Utilizatorii oferă toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor menționate la alineatul (1), în special în ceea ce privește accesul în sediu și prezentarea documentației sau a registrelor de evidență.

(7)   Fără a aduce atingere articolului 11, în cazul în care, în urma controalelor menționate la alineatul (1) din prezentul articol, au fost constatate deficiențe, autoritatea competentă emite o notificare privind acțiunile de remediere care trebuie luate de către utilizator.

(7)   Fără a aduce atingere articolului 11, în cazul în care, în urma controalelor menționate la alineatul (1)
  și la alineatul (3)
  din prezentul articol
  , sau, în urma controlului efectuat în temeiul articolului 7 alineatul (2)
  , au fost constatate deficiențe, autoritatea competentă emite o notificare privind acțiunile de remediere care trebuie luate de către utilizator.

În plus,
  în funcție de natura deficiențelor constatate, statele membre pot lua măsuri provizorii imediate, printre care sechestrarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală și suspendarea activităților legate de o utilizare specifică.

Dacă utilizatorul nu furnizează un răspuns pozitiv sau satisfăcător și
  în funcție de natura deficiențelor constatate, statele membre pot lua măsuri provizorii imediate, printre care sechestrarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală și suspendarea activităților legate de o utilizare specifică
  , inclusiv comercializarea unor produse bazate pe resurse genetice și cunoștințe tradiționale asociate
  .
  Aceste măsuri provizorii sunt eficace, proporționale și disuasive.

(8)   Comisia este împuternicită să adopte acte
  de punere în aplicare
  pentru a stabili procedurile de aplicare a alineatelor (1)-(7) din prezentul articol.
  Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (2).

(8)   Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate în conformitate cu articolul 14a
  pentru a stabili procedurile de aplicare a alineatelor (1)-(7) din prezentul articol
  și pentru a defini garanțiile procedurale, cum ar fi dreptul la apel, respectând dispozițiile articolului 7 și ale articolelor 9-11
  .

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Informațiile menționate la alineatul (1) se pun la dispoziție în conformitate cu Directiva 2003/4/CE. | (2)   Informațiile menționate la alineatul (1) se pun la dispoziție în conformitate cu Directiva 2003/4/CE
  într-un format ușor accesibil, deschis, bazat pe internet
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Informațiile menționate la alineatul (1) se pun la dispoziție în conformitate cu Directiva 2003/4/CE.

(2)   Informațiile menționate la alineatul (1) se pun la dispoziție în conformitate cu Directiva 2003/4/CE
  într-un format ușor accesibil, deschis, bazat pe internet
  .

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive. Aceste sancțiuni pot include: | (2)   Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive. Aceste sancțiuni pot include: |
| (a) | amenzi; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive. Aceste sancțiuni pot include:

(2)   Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive. Aceste sancțiuni pot include:

(a)

amenzi;

| (a) | amenzi
  proporționale cu valoarea activităților de utilizare legate de resursele genetice respective și care cel puțin să priveze persoanele responsabile de beneficiile economice obținute în urma încălcării
  ; |
| --- | --- |

(a)

amenzi
  proporționale cu valoarea activităților de utilizare legate de resursele genetice respective și care cel puțin să priveze persoanele responsabile de beneficiile economice obținute în urma încălcării
  ;

| (b) | suspendarea imediată a activităților legate de o utilizare specifică; |
| --- | --- |

(b)

suspendarea imediată a activităților legate de o utilizare specifică;

| (b) | suspendarea imediată a activităților legate de o utilizare specifică
  , inclusiv a comercializării produselor bazate pe resurse genetice și pe cunoștințe tradiționale asociate
  ; |
| --- | --- |

(b)

suspendarea imediată a activităților legate de o utilizare specifică
  , inclusiv a comercializării produselor bazate pe resurse genetice și pe cunoștințe tradiționale asociate
  ;

| (c) | confiscarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală. |
| --- | --- |

(c)

confiscarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală.

| (c) | confiscarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală. |
| --- | --- |

(c)

confiscarea resurselor genetice obținute pe cale ilegală.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Autoritățile competente cooperează între ele, cu autoritățile administrative din țări terțe și cu Comisia pentru a asigura respectarea de către utilizatori a normelor prezentului regulament. | (1)   Autoritățile competente cooperează între ele, cu autoritățile administrative din țări terțe și cu Comisia pentru
  a consolida coordonarea efectivă și
  a asigura consolida coordonarea efectivă și respectarea de către utilizatori a normelor prezentului regulament.
  Cooperarea este, de asemenea, realizată împreună cu alți actori relevanți, inclusiv colecțiile, organizațiile neguvernamentale și reprezentanții comunităților indigene și locale atunci când aceasta este este importantă pentru punerea în aplicarea corectă a Protocolului de la Nagoya și a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Autoritățile competente cooperează între ele, cu autoritățile administrative din țări terțe și cu Comisia pentru a asigura respectarea de către utilizatori a normelor prezentului regulament.

(1)   Autoritățile competente cooperează între ele, cu autoritățile administrative din țări terțe și cu Comisia pentru
  a consolida coordonarea efectivă și
  a asigura consolida coordonarea efectivă și respectarea de către utilizatori a normelor prezentului regulament.
  Cooperarea este, de asemenea, realizată împreună cu alți actori relevanți, inclusiv colecțiile, organizațiile neguvernamentale și reprezentanții comunităților indigene și locale atunci când aceasta este este importantă pentru punerea în aplicarea corectă a Protocolului de la Nagoya și a prezentului regulament.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Autoritățile competente fac schimb de informații privind deficiențele grave constatate pe parcursul controalelor menționate la
  articolul 9 alineatul (1)
  și privind tipurile de sancțiuni impuse în conformitate cu articolul 11, cu autoritățile competente ale altor state membre și cu Comisia. | (2)   Autoritățile competente fac schimb de informații
  privind organizarea sistemelor lor de control pentru monitorizarea respectării prezentului regulament de către utilizatori și
  privind deficiențele grave constatate pe parcursul controalelor menționate la
  articolul 9 alineatul (4) și la articolul 10 alineatul (1)
  și privind tipurile de sancțiuni impuse în conformitate cu articolul 11, cu autoritățile competente ale altor state membre și cu Comisia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Autoritățile competente fac schimb de informații privind deficiențele grave constatate pe parcursul controalelor menționate la
  articolul 9 alineatul (1)
  și privind tipurile de sancțiuni impuse în conformitate cu articolul 11, cu autoritățile competente ale altor state membre și cu Comisia.

(2)   Autoritățile competente fac schimb de informații
  privind organizarea sistemelor lor de control pentru monitorizarea respectării prezentului regulament de către utilizatori și
  privind deficiențele grave constatate pe parcursul controalelor menționate la
  articolul 9 alineatul (4) și la articolul 10 alineatul (1)
  și privind tipurile de sancțiuni impuse în conformitate cu articolul 11, cu autoritățile competente ale altor state membre și cu Comisia.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Comisia încearcă să realizeze acorduri cu Oficiul European de Brevete (OEB) și cu Organizația mondială a drepturilor de proprietate intelectuală pentru a se asigura că referințele la resursele genetice și la originea acestora sunt incluse în cererile de înregistrare a brevetelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Comisia încearcă să realizeze acorduri cu Oficiul European de Brevete (OEB) și cu Organizația mondială a drepturilor de proprietate intelectuală pentru a se asigura că referințele la resursele genetice și la originea acestora sunt incluse în cererile de înregistrare a brevetelor.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 13 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Platforma Uniunii privind accesul | Platforma Uniunii privind accesul
  și distribuirea beneficiilor |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Platforma Uniunii privind accesul

Platforma Uniunii privind accesul
  și distribuirea beneficiilor

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Prin prezenta se instituie o platformă a Uniunii privind accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice. | (1)   Prin prezenta se instituie o platformă a Uniunii privind accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice
  și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor
  .
  Statele membre care intenționează să adopte norme de acces la resursele lor genetice realizează mai întâi o evaluare a impactului respectivelor norme și transmit rezultatul acestei evaluări către platforma Uniunii pentru a fi analizat în conformitate cu procedura stabilită la alineatul (5) de la prezentul articol. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Prin prezenta se instituie o platformă a Uniunii privind accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice.

(1)   Prin prezenta se instituie o platformă a Uniunii privind accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice
  și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor
  .
  Statele membre care intenționează să adopte norme de acces la resursele lor genetice realizează mai întâi o evaluare a impactului respectivelor norme și transmit rezultatul acestei evaluări către platforma Uniunii pentru a fi analizat în conformitate cu procedura stabilită la alineatul (5) de la prezentul articol.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Platforma Uniunii contribuie la raționalizarea condițiilor de acces la nivelul Uniunii prin discutarea aspectelor conexe, incluzând concepția și performanța regimurilor de acces stabilite în statele membre, accesul simplificat pentru cercetarea necomercială, practicile de acces la colecții din Uniune, accesul părților interesate din Uniune în țări terțe
  și partajarea
  celor mai bune practici. | (2)   Platforma Uniunii contribuie la raționalizarea condițiilor de acces la nivelul Uniunii prin discutarea aspectelor conexe, incluzând concepția și performanța regimurilor de acces stabilite în statele membre,
  promovarea cercetării care contribuie la conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice, în special în țările în curs de dezvoltare, inclusiv
  accesul simplificat pentru cercetarea necomercială, practicile de acces la colecții din Uniune, accesul părților interesate din Uniune în țări terțe
  pe baza unor condiții convenite de comun acord după obținerea consimțământului prealabil în cunoștință de cauză, practicile de distribuire a beneficiilor, implementarea și dezvoltarea în continuare a
  celor mai bune practici
  și funcționarea mecanismelor de soluționare a litigiilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Platforma Uniunii contribuie la raționalizarea condițiilor de acces la nivelul Uniunii prin discutarea aspectelor conexe, incluzând concepția și performanța regimurilor de acces stabilite în statele membre, accesul simplificat pentru cercetarea necomercială, practicile de acces la colecții din Uniune, accesul părților interesate din Uniune în țări terțe
  și partajarea
  celor mai bune practici.

(2)   Platforma Uniunii contribuie la raționalizarea condițiilor de acces la nivelul Uniunii prin discutarea aspectelor conexe, incluzând concepția și performanța regimurilor de acces stabilite în statele membre,
  promovarea cercetării care contribuie la conservarea și utilizarea sustenabilă a diversității biologice, în special în țările în curs de dezvoltare, inclusiv
  accesul simplificat pentru cercetarea necomercială, practicile de acces la colecții din Uniune, accesul părților interesate din Uniune în țări terțe
  pe baza unor condiții convenite de comun acord după obținerea consimțământului prealabil în cunoștință de cauză, practicile de distribuire a beneficiilor, implementarea și dezvoltarea în continuare a
  celor mai bune practici
  și funcționarea mecanismelor de soluționare a litigiilor
  .

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Platforma Uniunii poate furniza consiliere, îndrumare sau avize fără caracter obligatoriu privind aspectele din cadrul mandatului său. | (3)   Platforma Uniunii poate furniza consiliere, îndrumare sau avize fără caracter obligatoriu privind aspectele din cadrul mandatului său.
  Orice astfel de activități de consiliere sau de îndrumare și orice avize furnizate țin seama în mod corespunzător de cerința de a implica comunitățile indigene și locale relevante interesate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Platforma Uniunii poate furniza consiliere, îndrumare sau avize fără caracter obligatoriu privind aspectele din cadrul mandatului său.

(3)   Platforma Uniunii poate furniza consiliere, îndrumare sau avize fără caracter obligatoriu privind aspectele din cadrul mandatului său.
  Orice astfel de activități de consiliere sau de îndrumare și orice avize furnizate țin seama în mod corespunzător de cerința de a implica comunitățile indigene și locale relevante interesate.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 14 – literele da, db, dc, dd, de și df (noi)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | iau măsuri, inclusiv prin programele actuale de cercetare, pentru a sprijini colecțiile care contribuie la conservarea diversității biologice și a diversității culturale, dar care dispun de mijloace insuficiente pentru a-și înregistra colecțiile în registrul Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(da)

iau măsuri, inclusiv prin programele actuale de cercetare, pentru a sprijini colecțiile care contribuie la conservarea diversității biologice și a diversității culturale, dar care dispun de mijloace insuficiente pentru a-și înregistra colecțiile în registrul Uniunii;

| (db) | garantează că, în cazurile în care resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate sunt utilizate de o manieră ilegală, sau care nu respectă consimțământul prealabil în cunoștință de cauză sau condițiile convenite de comun acord, furnizorii care au competența de a acorda accesul la resursele genetice și să semneze condiții convenite de comun au dreptul de a introduce acțiuni în instanță pentru a preveni sau opri această utilizare, inclusiv prin acțiuni în încetare, și să solicite despăgubiri pentru orice daune care rezultă în urma acestei utilizări, precum și, dacă este cazul, pentru confiscarea resurselor genetice implicate; |
| --- | --- |

(db)

garantează că, în cazurile în care resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate sunt utilizate de o manieră ilegală, sau care nu respectă consimțământul prealabil în cunoștință de cauză sau condițiile convenite de comun acord, furnizorii care au competența de a acorda accesul la resursele genetice și să semneze condiții convenite de comun au dreptul de a introduce acțiuni în instanță pentru a preveni sau opri această utilizare, inclusiv prin acțiuni în încetare, și să solicite despăgubiri pentru orice daune care rezultă în urma acestei utilizări, precum și, dacă este cazul, pentru confiscarea resurselor genetice implicate;

| (dc) | încurajează utilizatorii și furnizorii să direcționeze beneficiile care rezultă din utilizarea sau comercializarea ulterioară a resurselor genetice către conservarea diversității biologice și utilizarea durabilă a componentelor acesteia; |
| --- | --- |

(dc)

încurajează utilizatorii și furnizorii să direcționeze beneficiile care rezultă din utilizarea sau comercializarea ulterioară a resurselor genetice către conservarea diversității biologice și utilizarea durabilă a componentelor acesteia;

| (dd) | sprijină, inclusiv prin construirea de capacități, la cerere, cooperarea regională în ceea ce privește distribuirea beneficiilor legate de resursele genetice transfrontaliere și de cunoștințele tradiționale asociate; |
| --- | --- |

(dd)

sprijină, inclusiv prin construirea de capacități, la cerere, cooperarea regională în ceea ce privește distribuirea beneficiilor legate de resursele genetice transfrontaliere și de cunoștințele tradiționale asociate;

| (de) | consideră că este necesar să se creeze cataloage ale resurselor genetice disponibile care își au originea în fiecare stat membru, în conformitate cu articolul 7 din Convenție, pentru a cunoaște mai bine biodiversitatea; |
| --- | --- |

(de)

consideră că este necesar să se creeze cataloage ale resurselor genetice disponibile care își au originea în fiecare stat membru, în conformitate cu articolul 7 din Convenție, pentru a cunoaște mai bine biodiversitatea;

| (df) | sprijină cercetarea și dezvoltarea cataloagelor genetice atât în cadrul Uniunii, cât și în țările terțe. |
| --- | --- |

(df)

sprijină cercetarea și dezvoltarea cataloagelor genetice atât în cadrul Uniunii, cât și în țările terțe.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 14a |
| | Exercitarea delegării de competențe |
| | (1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol. |
| | (2)
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 4 alineatul (4b) și la articolul 9 alineatul (8) este conferită Comisiei pe o perioadă de cinci ani, de la ....

   (4)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |
| | (3)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 4 alineatul (4a) și la articolul 9 alineatul (8) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. |
| | (4)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. |
| | (5)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4 alineatul (4a) și al articolului 9 alineatul (8) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni într-un termen de trei luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 14a

Exercitarea delegării de competențe

(1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 4 alineatul (4b) și la articolul 9 alineatul (8) este conferită Comisiei pe o perioadă de cinci ani, de la ....

   (4)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 4 alineatul (4a) și la articolul 9 alineatul (8) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4 alineatul (4a) și al articolului 9 alineatul (8) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni într-un termen de trei luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 15a |
| | Forumul consultativ |
| | Pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia asigură participarea echilibrată a reprezentanților statelor membre și a organizațiilor furnizoare relevante, a asociațiilor de utilizatori, a organizațiilor interguvernamentale și neguvernamentale, precum și a reprezentanților comunităților indigene și locale. Aceste părți contribuie, în special, la definirea și revizuirea actelor delegate elaborate în temeiul articolului 4 alineatul (4a), al articolului 9 alineatul (8) și la punerea în aplicare a articolelor 5, 7 și 8, precum și la realizarea oricăror orientări privind stabilirea condițiilor convenite de comun acord. Părțile se reunesc în cadrul unui forum consultativ. Regulamentul de procedură al forumului respectiv este stabilit de Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 15a

Forumul consultativ

Pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia asigură participarea echilibrată a reprezentanților statelor membre și a organizațiilor furnizoare relevante, a asociațiilor de utilizatori, a organizațiilor interguvernamentale și neguvernamentale, precum și a reprezentanților comunităților indigene și locale. Aceste părți contribuie, în special, la definirea și revizuirea actelor delegate elaborate în temeiul articolului 4 alineatul (4a), al articolului 9 alineatul (8) și la punerea în aplicare a articolelor 5, 7 și 8, precum și la realizarea oricăror orientări privind stabilirea condițiilor convenite de comun acord. Părțile se reunesc în cadrul unui forum consultativ. Regulamentul de procedură al forumului respectiv este stabilit de Comisie.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   O dată la
  zece
  ani de la primul său raport, pe baza rapoartelor și a experienței dobândite în aplicarea prezentului regulament, Comisia va revizui funcționarea și eficiența prezentului regulament. În rapoartele sale, Comisia trebuie să aibă în vedere în special consecințele administrative pentru instituțiile publice de cercetare, întreprinderile mici și mijlocii și microîntreprinderi. Comisia analizează, de asemenea, necesitatea unor măsuri suplimentare la nivelul Uniunii în ceea ce privește accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice. | (3)   O dată la
  cinci
  ani de la primul său raport, pe baza rapoartelor și a experienței dobândite în aplicarea prezentului regulament, Comisia revizuiește funcționarea și eficiența prezentului regulament. În rapoartele sale, Comisia are în vedere în special consecințele administrative pentru sectoarele specifice, instituțiile publice de cercetare, întreprinderile mici și mijlocii și microîntreprinderi. Comisia analizează, de asemenea,
  necesitatea de a revizui punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului regulament referitoare la cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice, în lumina evoluțiilor din alte organizații internaționale relevante și
  necesitatea unor măsuri suplimentare la nivelul Uniunii în ceea ce privește accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice
  în vederea punerii în aplicare a articolului 5.2, articolului 6.2, articolului 7 și articolului 12 din Protocolul de la Nagoya și a respectării drepturilor comunităților indigene și locale
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   O dată la
  zece
  ani de la primul său raport, pe baza rapoartelor și a experienței dobândite în aplicarea prezentului regulament, Comisia va revizui funcționarea și eficiența prezentului regulament. În rapoartele sale, Comisia trebuie să aibă în vedere în special consecințele administrative pentru instituțiile publice de cercetare, întreprinderile mici și mijlocii și microîntreprinderi. Comisia analizează, de asemenea, necesitatea unor măsuri suplimentare la nivelul Uniunii în ceea ce privește accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice.

(3)   O dată la
  cinci
  ani de la primul său raport, pe baza rapoartelor și a experienței dobândite în aplicarea prezentului regulament, Comisia revizuiește funcționarea și eficiența prezentului regulament. În rapoartele sale, Comisia are în vedere în special consecințele administrative pentru sectoarele specifice, instituțiile publice de cercetare, întreprinderile mici și mijlocii și microîntreprinderi. Comisia analizează, de asemenea,
  necesitatea de a revizui punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului regulament referitoare la cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice, în lumina evoluțiilor din alte organizații internaționale relevante și
  necesitatea unor măsuri suplimentare la nivelul Uniunii în ceea ce privește accesul la resursele genetice și cunoștințele tradiționale asociate cu resursele genetice
  în vederea punerii în aplicare a articolului 5.2, articolului 6.2, articolului 7 și articolului 12 din Protocolul de la Nagoya și a respectării drepturilor comunităților indigene și locale
  .

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 16a |
| | Modificarea Directivei 2008/99/CE |
| | Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal

   (1)

  se modifică după cum urmează, cu efect de la ...

   (*)

  :










  1. | La articolul 3, se adaugă următoarea literă:










  „(j) | obținerea ilegală de resurse genetice” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 16a

Modificarea Directivei 2008/99/CE

Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal

   (1)

  se modifică după cum urmează, cu efect de la ...

   (*)

  :

1.

La articolul 3, se adaugă următoarea literă:

„(j)

obținerea ilegală de resurse genetice”

| 2. | În anexa A, se adaugă următoarea liniuță:




  „Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune.” |
| --- | --- |

2.

În anexa A, se adaugă următoarea liniuță:

„Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune.”

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   
  Articolele
  4, 7 și 9 se aplică la un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. | (2)   
  Articolul
  4
  alineatele (1)-(4)
  ,
  articolul
  7
  și articolul
  9 se aplică la un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   
  Articolele
  4, 7 și 9 se aplică la un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   
  Articolul
  4
  alineatele (1)-(4)
  ,
  articolul
  7
  și articolul
  9 se aplică la un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0263/2013).

(2)  
  Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(3)  

  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

(4)  
  Data prevăzută la articolul 17 alineatul (1).

(1)  

  JO L 328, 6.12.2008, p. 28

  .

(*)  
  Un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

---