# Eiropas Savienības C 94/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 94 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 10. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 94

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 10. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 094/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2016/C 094/02 | Komisijas Lēmums (2016. gada 9. marts), ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu jautājumos par elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem | 2 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2016/C 094/03 | Gāzes tipi un attiecīgie pieplūdes spiedieni saskaņā ar 2. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 094/01

Euro maiņas kurss

1

2016/C 094/02

Komisijas Lēmums (2016. gada 9. marts), ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu jautājumos par elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem

2

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2016/C 094/03

Gāzes tipi un attiecīgie pieplūdes spiedieni saskaņā ar 2. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo

6

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 094/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7952 – Bridgepoint Group / Smyk Group) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 7 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 094/05 | Publikācija attiecībā uz garantētas tradicionālās īpatnības nosaukumu saskaņā ar 26. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 8 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 094/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7952 – Bridgepoint Group / Smyk Group) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Bridgepoint Group / Smyk Group

1

7

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 094/05

Publikācija attiecībā uz garantētas tradicionālās īpatnības nosaukumu saskaņā ar 26. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

8

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 10.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 9. marts

(2016/C 94/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0973 |
| JPY | Japānas jena | 123,63 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4614 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,77135 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2920 |
| CHF | Šveices franks | 1,0978 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,3964 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,047 |
| HUF | Ungārijas forints | 309,62 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3149 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4637 |
| TRY | Turcijas lira | 3,1902 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4650 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4705 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5216 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6192 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5171 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 329,63 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,8748 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,1466 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5620 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 452,27 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5147 |
| PHP | Filipīnu peso | 51,417 |
| RUB | Krievijas rublis | 78,7670 |
| THB | Taizemes bāts | 38,724 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,0740 |
| MXN | Meksikas peso | 19,5511 |
| INR | Indijas rūpija | 73,6840 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0973

JPY

Japānas jena

123,63

DKK

Dānijas krona

7,4614

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,77135

SEK

Zviedrijas krona

9,2920

CHF

Šveices franks

1,0978

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,3964

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,047

HUF

Ungārijas forints

309,62

PLN

Polijas zlots

4,3149

RON

Rumānijas leja

4,4637

TRY

Turcijas lira

3,1902

AUD

Austrālijas dolārs

1,4650

CAD

Kanādas dolārs

1,4705

HKD

Hongkongas dolārs

8,5216

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6192

SGD

Singapūras dolārs

1,5171

KRW

Dienvidkorejas vona

1 329,63

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,8748

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,1466

HRK

Horvātijas kuna

7,5620

IDR

Indonēzijas rūpija

14 452,27

MYR

Malaizijas ringits

4,5147

PHP

Filipīnu peso

51,417

RUB

Krievijas rublis

78,7670

THB

Taizemes bāts

38,724

BRL

Brazīlijas reāls

4,0740

MXN

Meksikas peso

19,5511

INR

Indijas rūpija

73,6840

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 10.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/2

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2016. gada 9. marts),

ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu jautājumos par elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem

(2016/C 94/02)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2014. gada 20. un 21. martā aicināja raiti īstenot visus pasākumus, lai attiecībā uz visām dalībvalstīm panāktu starpsavienojumu izveides mērķrādītāju vismaz 10 % apmērā no to uzstādītajām elektroenerģijas ražošanas jaudām. Tā aicināja Komisiju nākt klajā ar konkrētiem līdz 2030. gadam sasniedzamiem starpsavienojumu mērķiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2014. gada 20. un 21. martā aicināja raiti īstenot visus pasākumus, lai attiecībā uz visām dalībvalstīm panāktu starpsavienojumu izveides mērķrādītāju vismaz 10 % apmērā no to uzstādītajām elektroenerģijas ražošanas jaudām. Tā aicināja Komisiju nākt klajā ar konkrētiem līdz 2030. gadam sasniedzamiem starpsavienojumu mērķiem.

| (2) | Paziņojumā “Eiropas enerģētiskās drošības stratēģija” (1) Komisija ierosināja pašreizējo 10 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķi līdz 2030. gadam palielināt līdz 15 %, vienlaikus ņemot vērā izmaksu aspektus un savstarpējas tirdzniecības potenciālu attiecīgajos reģionos. |
| --- | --- |

(2)

Paziņojumā “Eiropas enerģētiskās drošības stratēģija” (1) Komisija ierosināja pašreizējo 10 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķi līdz 2030. gadam palielināt līdz 15 %, vienlaikus ņemot vērā izmaksu aspektus un savstarpējas tirdzniecības potenciālu attiecīgajos reģionos.

| (3) | Eiropadome 2014. gada 23. un 24. oktobrī aicināja Komisiju regulāri ziņot, kā līdz 2030. gadam tiks sasniegts 15 % mērķrādītājs, kā to ir ierosinājusi Komisija, un panākt, ka tas galvenokārt tiek sasniegts, īstenojot kopīgu interešu projektus. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2014. gada 23. un 24. oktobrī aicināja Komisiju regulāri ziņot, kā līdz 2030. gadam tiks sasniegts 15 % mērķrādītājs, kā to ir ierosinājusi Komisija, un panākt, ka tas galvenokārt tiek sasniegts, īstenojot kopīgu interešu projektus.

| (4) | Paziņojumā “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (2) Komisija atgādināja, ka attiecībā uz elektroenerģiju ir noteikts konkrēts minimālais starpsavienojumu mērķrādītājs – vismaz 10 % no dalībvalstīs uzstādītajām elektroenerģijas ražošanas jaudām; šis rādītājs būtu jāsasniedz līdz 2020. gadam. Minētajā paziņojumā Komisija norādīja, ka 2016. gadā tā ziņos par pasākumiem, kas jāveic, lai līdz 2030. gadam sasniegtu 15 % mērķrādītāju. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (2) Komisija atgādināja, ka attiecībā uz elektroenerģiju ir noteikts konkrēts minimālais starpsavienojumu mērķrādītājs – vismaz 10 % no dalībvalstīs uzstādītajām elektroenerģijas ražošanas jaudām; šis rādītājs būtu jāsasniedz līdz 2020. gadam. Minētajā paziņojumā Komisija norādīja, ka 2016. gadā tā ziņos par pasākumiem, kas jāveic, lai līdz 2030. gadam sasniegtu 15 % mērķrādītāju.

| (5) | Paziņojumā “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana” (3) Komisija uzsvēra, ka iekšējā elektroenerģijas tirgus pabeigšana, jo īpaši likvidējot elektroenerģētiski nošķirtu teritoriju izolētību, droša energopiegāde visiem patērētājiem un lielāks no mainīgiem atjaunojamiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas īpatsvars nozīmē, ka starpsavienojumu jaudai jābūt lielākai nekā 10 %, un ES un dalībvalstu centieniem jāpamatojas uz nepieciešamību visām dalībvalstīm vismaz 15 % starpsavienojumu jaudu sasniegt līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana” (3) Komisija uzsvēra, ka iekšējā elektroenerģijas tirgus pabeigšana, jo īpaši likvidējot elektroenerģētiski nošķirtu teritoriju izolētību, droša energopiegāde visiem patērētājiem un lielāks no mainīgiem atjaunojamiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas īpatsvars nozīmē, ka starpsavienojumu jaudai jābūt lielākai nekā 10 %, un ES un dalībvalstu centieniem jāpamatojas uz nepieciešamību visām dalībvalstīm vismaz 15 % starpsavienojumu jaudu sasniegt līdz 2030. gadam.

| (6) | Eiropadome 2015. gada 19. un 20. martā aicināja paātrināti īstenot elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projektus, tostarp elektrotīklu starpsavienojumus īpaši ar perifērajiem reģioniem, lai nodrošinātu enerģētisko drošību un labi funkcionējošu iekšējo enerģijas tirgu. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome 2015. gada 19. un 20. martā aicināja paātrināti īstenot elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projektus, tostarp elektrotīklu starpsavienojumus īpaši ar perifērajiem reģioniem, lai nodrošinātu enerģētisko drošību un labi funkcionējošu iekšējo enerģijas tirgu.

| (7) | Tai pašā laikā dalībvalstīs vērojamās atšķirības attiecībā uz ģeogrāfisko izvietojumu, energoresursu patēriņa struktūru un energoapgādi liecina, ka ir vajadzīga katram gadījumam pielāgota pieeja, rūpīgi izvērtējot vājos posmus un ņemot vērā izmaksas. Reģionālās sadarbības struktūrās – reģionālajās grupās elektroenerģijas jomā, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013 (4) (TEN-E regula), un attiecīgajās augsta līmeņa grupās, kas darbojas enerģētikas infrastruktūras jomā, būs lietderīgi risināt dialogu un vienoties par turpmāko virzību. |
| --- | --- |

(7)

Tai pašā laikā dalībvalstīs vērojamās atšķirības attiecībā uz ģeogrāfisko izvietojumu, energoresursu patēriņa struktūru un energoapgādi liecina, ka ir vajadzīga katram gadījumam pielāgota pieeja, rūpīgi izvērtējot vājos posmus un ņemot vērā izmaksas. Reģionālās sadarbības struktūrās – reģionālajās grupās elektroenerģijas jomā, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013 (4) (TEN-E regula), un attiecīgajās augsta līmeņa grupās, kas darbojas enerģētikas infrastruktūras jomā, būs lietderīgi risināt dialogu un vienoties par turpmāko virzību.

| (8) | Minētās augsta līmeņa grupas pastiprina politisko dimensiju, stratēģisko virzību un izstrādā politikas vadlīnijas tehniskajam darbam, kā arī palīdz apzināt attiecīgajiem reģioniem paredzētus prioritāros projektus un sekmēt tos. Līdz ar Baltijas enerģētikas starpsavienojumu plāna Augsta līmeņa grupu, kura tika reorganizēta 2015. gadā, tai pašā gadā tika izveidotas vēl divas augsta līmeņa grupas: Augsta līmeņa grupa jautājumos par Dienvidrietumeiropas starpsavienojumiem (Pireneju pussalā) un Augsta līmeņa grupa jautājumos par Centrāleiropas un Dienvidaustrumeiropas gāzes savienojumu. |
| --- | --- |

(8)

Minētās augsta līmeņa grupas pastiprina politisko dimensiju, stratēģisko virzību un izstrādā politikas vadlīnijas tehniskajam darbam, kā arī palīdz apzināt attiecīgajiem reģioniem paredzētus prioritāros projektus un sekmēt tos. Līdz ar Baltijas enerģētikas starpsavienojumu plāna Augsta līmeņa grupu, kura tika reorganizēta 2015. gadā, tai pašā gadā tika izveidotas vēl divas augsta līmeņa grupas: Augsta līmeņa grupa jautājumos par Dienvidrietumeiropas starpsavienojumiem (Pireneju pussalā) un Augsta līmeņa grupa jautājumos par Centrāleiropas un Dienvidaustrumeiropas gāzes savienojumu.

| (9) | Būtu jāizveido ekspertu grupa, kas Komisijai un reģionālās sadarbības struktūrām sniegtu tehniskus ieteikumus par to, kā vislabāk 15 % starpsavienojumu mērķrādītāju iestrādāt reģionālajos, valsts un/vai pierobežas līmeņa mērķrādītājos, un tehniskus ieteikumus galvenajos tehniskajos jautājumos, kas saistīti ar nepieciešamo starpsavienojumu īstenošanu, tostarp jautājumos par 10 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāja sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāizveido ekspertu grupa, kas Komisijai un reģionālās sadarbības struktūrām sniegtu tehniskus ieteikumus par to, kā vislabāk 15 % starpsavienojumu mērķrādītāju iestrādāt reģionālajos, valsts un/vai pierobežas līmeņa mērķrādītājos, un tehniskus ieteikumus galvenajos tehniskajos jautājumos, kas saistīti ar nepieciešamo starpsavienojumu īstenošanu, tostarp jautājumos par 10 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāja sasniegšanu.

| (10) | Ekspertu grupas struktūrai vajadzētu būt tādai, lai būtu līdzsvaroti pārstāvētas attiecīgās speciālo zināšanu un interešu jomas un lai būtu vienlīdz pārstāvēti abi dzimumi un dažādi ģeogrāfiskie apgabali. Tādēļ minētajā grupā vajadzētu būt Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (ENTSO-E) pārstāvjiem, ekspertiem un attiecīgajām nozares organizācijām, kā arī akadēmiskajām aprindām un nevalstiskajām organizācijām, kurām ir attiecīgas speciālas zināšanas iekšējā enerģijas tirgus un elektrotīklu starpsavienojumu jautājumu risināšanā. |
| --- | --- |

(10)

Ekspertu grupas struktūrai vajadzētu būt tādai, lai būtu līdzsvaroti pārstāvētas attiecīgās speciālo zināšanu un interešu jomas un lai būtu vienlīdz pārstāvēti abi dzimumi un dažādi ģeogrāfiskie apgabali. Tādēļ minētajā grupā vajadzētu būt Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (ENTSO-E) pārstāvjiem, ekspertiem un attiecīgajām nozares organizācijām, kā arī akadēmiskajām aprindām un nevalstiskajām organizācijām, kurām ir attiecīgas speciālas zināšanas iekšējā enerģijas tirgus un elektrotīklu starpsavienojumu jautājumu risināšanā.

| (11) | Būtu jāizklāsta noteikumi par to, kā minētās grupas locekļi drīkst izpaust informāciju. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāizklāsta noteikumi par to, kā minētās grupas locekļi drīkst izpaust informāciju.

| (12) | Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (5). |
| --- | --- |

(12)

Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (5).

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo tiek izveidota ekspertu grupa jautājumos par elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem (“grupa”).

2. pants

Uzdevumi

1.   Grupas uzdevumi ir šādi:

| a) | pēc tam, kad ir apzināti faktori, kuri varētu ietekmēt elektroenerģijas apmaiņu starp dalībvalstīm, sniegt Komisijai tehniskus ieteikumus par metodiku, kas izmantojama, lai 15 % starpsavienojumu mērķrādītāju iestrādātu reģionālajos, valsts un/vai pierobežas līmeņa mērķrādītājos, kuri jāsasniedz līdz 2030. gadam, vienlaikus ņemot vērā izmaksu aspektus un savstarpējas tirdzniecības potenciālu attiecīgajos reģionos; |
| --- | --- |

a)

pēc tam, kad ir apzināti faktori, kuri varētu ietekmēt elektroenerģijas apmaiņu starp dalībvalstīm, sniegt Komisijai tehniskus ieteikumus par metodiku, kas izmantojama, lai 15 % starpsavienojumu mērķrādītāju iestrādātu reģionālajos, valsts un/vai pierobežas līmeņa mērķrādītājos, kuri jāsasniedz līdz 2030. gadam, vienlaikus ņemot vērā izmaksu aspektus un savstarpējas tirdzniecības potenciālu attiecīgajos reģionos;

| b) | pēc pieprasījuma sniegt tehniskus ieteikumus, kā sasniegt 10 % mērķrādītāju, apzināt riskus, kuri varētu apdraudēt šā mērķrādītāja izpildi līdz 2020. gadam, un piedāvāt Komisijai risinājumus, kā pārvarēt jo īpaši ar projektu finansēšanu un atļauju piešķiršanas procedūrām saistītos sarežģījumus. |
| --- | --- |

b)

pēc pieprasījuma sniegt tehniskus ieteikumus, kā sasniegt 10 % mērķrādītāju, apzināt riskus, kuri varētu apdraudēt šā mērķrādītāja izpildi līdz 2020. gadam, un piedāvāt Komisijai risinājumus, kā pārvarēt jo īpaši ar projektu finansēšanu un atļauju piešķiršanas procedūrām saistītos sarežģījumus.

2.   Grupa, veicot 1. punktā izklāstītos uzdevumus, regulāri apspriežas ar reģionālās sadarbības struktūrām, proti, ar reģionālajām grupām elektroenerģētikas jomā, kas izveidotas ar Regulu (ES) Nr. 347/2013, un ar augsta līmeņa grupām, kas darbojas enerģētikas infrastruktūras jomā.

3. pants

Apspriešanās

Komisija un Enerģētikas ģenerāldirektorāts var apspriesties ar grupu jebkurā jautājumā, kas saistīts ar elektrotīklu starpsavienojumiem.

4. pants

Grupas locekļi

1.   Grupā ir ne vairāk kā 15 locekļu, kurus izraugās no šādām iestādēm un organizācijām:

| a) | Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER); |
| --- | --- |

a)

Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER);

| b) | gāzes un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkli (attiecīgi ENTSO-E un ENTSO-G); |
| --- | --- |

b)

gāzes un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkli (attiecīgi ENTSO-E un ENTSO-G);

| c) | Eiropas līmeņa nozares organizācijas un asociācijas; |
| --- | --- |

c)

Eiropas līmeņa nozares organizācijas un asociācijas;

| d) | akadēmiskās aprindas un pētniecības organizācijas, kuras ir specializējušās iekšējā enerģijas tirgus un enerģētikas infrastruktūras jautājumos, īpaši elektroenerģijas jomā; |
| --- | --- |

d)

akadēmiskās aprindas un pētniecības organizācijas, kuras ir specializējušās iekšējā enerģijas tirgus un enerģētikas infrastruktūras jautājumos, īpaši elektroenerģijas jomā;

| e) | attiecīgās Eiropas līmeņa nevalstiskās un starptautiskās organizācijas, kuras ir specializējušās iekšējā enerģijas tirgus un enerģētikas infrastruktūras jautājumos, īpaši elektroenerģijas jomā; |
| --- | --- |

e)

attiecīgās Eiropas līmeņa nevalstiskās un starptautiskās organizācijas, kuras ir specializējušās iekšējā enerģijas tirgus un enerģētikas infrastruktūras jautājumos, īpaši elektroenerģijas jomā;

| f) | fiziskas personas, kuras par grupas locekli tiek ieceltas, esot privātpersonas statusā, un kurām ir speciālas zināšanas 2. panta 1. punktā minētajā jomā. |
| --- | --- |

f)

fiziskas personas, kuras par grupas locekli tiek ieceltas, esot privātpersonas statusā, un kurām ir speciālas zināšanas 2. panta 1. punktā minētajā jomā.

2.   Var paredzēt iecelt tādu grupas locekļu aizstājēju skaitu, kas ir identisks grupas locekļu skaitam. Aizstājējus ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā locekļus. Aizstājēji automātiski aizstāj locekļus to prombūtnes vai slimības laikā.

3.   Tie locekļi, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupā, atkāpjas no amata vai neatbilst Līguma 5. panta 1. punkta vai 339. panta nosacījumiem, vairs netiek aicināti piedalīties grupas sanāksmēs, un viņu vietā uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus locekļus.

4.   Grupas dalībnieki, kurus ieceļ privātpersonas statusā, rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs.

5.   Personas datus vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

5. pants

Locekļu iecelšana

1.   Enerģētikas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ locekļus, izraugoties no speciālistiem, kuri ir kompetenti 2. pantā minētajās jomās un ir atsaukušies uzaicinājumam iesniegt pieteikumus.

Katra 4. panta c), d) un e) punktā minētā organizācija izvirza vienu pārstāvi un viņa aizstājēju. Enerģētikas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors var noraidīt pārstāvja vai aizstājēja kandidatūru, ja tā neatbilst prasībām, kas noteiktas uzaicinājumā iesniegt pieteikumus. Tādos gadījumos attiecīgajai organizācijai lūdz izraudzīties citu pārstāvi vai aizstājēju.

Publiskais uzaicinājums neattiecas uz 4. panta a) un b) punktā minētajiem locekļiem, un viņi jāieceļ tieši.

2.   Grupas locekļus ieceļ uz divarpus gadiem, un šo termiņu var pagarināt vienu reizi.

3.   Grupas locekļiem, kas iecelti, esot privātpersonas statusā, var paredzēt tādu aizstājēju skaitu, kas ir identisks šādu locekļu skaitam. Aizstājējus ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā locekļus. Aizstājēji automātiski aizstāj locekļus to prombūtnes vai slimības laikā.

4.   To fizisko personu vārdus un uzvārdus, kuras ieceltas, esot privātpersonas statusā, un organizāciju nosaukumus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (“reģistrs”).

6. pants

Darbība

1.   Grupas priekšsēdētājs ir Enerģētikas ģenerāldirektorāta pārstāvis.

2.   Ar Enerģētikas ģenerāldirektorāta piekrišanu grupa var izveidot apakšgrupas, kuras izskata konkrētus jautājumus, pamatojoties uz grupas izvirzīto darba uzdevumu. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.

3.   Komisijas pārstāvis var ad hoc lūgt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus, kuri nav grupas locekļi un kuri ir kompetenti kādā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisijas pārstāvis var piešķirt novērotāja statusu fiziskām personām un organizācijām, kā definēts horizontālo noteikumu par ekspertu grupām 8. panta 3. punktā, un kandidātvalstīm.

4.   Uz grupas locekļu pārstāvjiem un to aizstājējiem, kā arī uz pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas izklāstītas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kuri attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ir izklāstīti Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (6) un 2015/444 (7). Ja viņi neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus attiecīgos pasākumus.

5.   Grupas un apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Komisija nodrošina sekretariāta atbalstu. Grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresētie Komisijas ierēdņi.

6.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.

7.   Visus attiecīgos dokumentus, piemēram, darba kārtību, protokolus un dalībnieku iesniegtos materiālus, dara pieejamus, iekļaujot tos ekspertu grupu reģistrā vai norādot saiti no reģistra uz speciālu tīmekļa vietni, kurā atrodama attiecīgā informācija. Piekļuve speciālajām tīmekļa vietnēm neprasa lietotāja reģistrāciju, un tai nav noteikti nekādi citi ierobežojumi. Tiek paredzēti izņēmumi no prasības par publicēšanu, ja dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (8).

7. pants

Sanāksmju izdevumi

1.   Grupas darbā iesaistītās personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.

2.   Ar grupas darbu saistītos ceļa un uzturēšanās izdevumus grupas darbā iesaistītajām personām Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem (9).

3.   Minētos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kas piešķirtas saskaņā ar ikgadējo resursu piešķiršanas procedūru.

8. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro piecus gadus no tā pieņemšanas dienas.

Briselē, 2016. gada 9. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  COM(2014) 330 final.

1

final

(2)  COM(2015) 80 final.

2

final

(3)  COM(2015) 82 final.

3

final

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Šādi izņēmumi ir paredzēti, lai aizsargātu sabiedrisko kārtību, militāro jomu, starptautiskās attiecības, finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku, personas privātumu un neaizskaramību, komerciālās intereses, tiesvedību un juridiskās konsultācijas, inspekcijas/izmeklēšanas/revīzijas un iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu.

8

(9)  Komisijas 2007. gada 5. decembra Lēmums C(2007) 5858 par noteikumiem par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs.

9

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 10.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/6

---

Gāzes tipi un attiecīgie pieplūdes spiedieni saskaņā ar 2. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo

(2016/C 94/03)

(Šī publikācija ir sagatavota, pamatojoties uz Komisijas saņemto informāciju no dalībvalstīm)

| Valsts | Gāzu saime | Vobes skaitlis (bruto) | Pieplūdes spiediens (mbar) |
| --- | --- | --- | --- |
| MJ/m3 vai kWh/m3

  (0 °C) | MJ/m3 vai kWh/m3

  (15 °C) | Minimālais | Nominālais | Maksimālais |
| Dānija | PIRMĀ
  a grupa | 23,60–26,20 MJ/m3

  6,56–7,28 kWh/m3 | 22,37–24,84 MJ/m3

  6,21–6,90 kWh/m3 | 6 (1) | 8 (1) | 15 (1) |
| OTRĀ
  H grupa | 50,76–55,80 MJ/m3
   (2)
   (3)

  14,10–15,5 kWh/m3
   (2)
   (3) | 48,12–52,90 MJ/m3
   (2)
   (3)

  13,37–14,69 kWh/m3
   (2)
   (3) | 17 (1) | 20 (1) | 25 (1) |
| TREŠĀ
  B/P grupa | 76,90–92,10 MJ/m3

  21,36–25,58 kWh/m3 | 72,90–87,31 MJ/m3

  20,25–24,25 kWh/m3 | 25 (1) | 30 (1) | 35 (1) |

Valsts

Gāzu saime

Vobes skaitlis (bruto)

Pieplūdes spiediens (mbar)

MJ/m3 vai kWh/m3

(0 °C)

MJ/m3 vai kWh/m3

(15 °C)

Minimālais

Nominālais

Maksimālais

Dānija

PIRMĀ

a grupa

23,60–26,20 MJ/m3

6,56–7,28 kWh/m3

22,37–24,84 MJ/m3

6,21–6,90 kWh/m3

6 (1)

8 (1)

15 (1)

OTRĀ

H grupa

50,76–55,80 MJ/m3
   (2)
   (3)

14,10–15,5 kWh/m3
   (2)
   (3)

48,12–52,90 MJ/m3
   (2)
   (3)

13,37–14,69 kWh/m3
   (2)
   (3)

17 (1)

20 (1)

25 (1)

TREŠĀ

B/P grupa

76,90–92,10 MJ/m3

21,36–25,58 kWh/m3

72,90–87,31 MJ/m3

20,25–24,25 kWh/m3

25 (1)

30 (1)

35 (1)

---

(1)  Ieejas spiediens iekārtām (mbar).

(2)  Piegādes ārkārtas apstākļi: ja Dānijas drošības tehnoloģiju iestāde ir apstiprinājusi ārkārtas situāciju plānu, ar ko tiek atļauts ārkārtas piegādes diapazons, Vobes skaitlis var būt no 50,04 līdz 50,76 MJ/mn
  3 (0 °C) / 13,9–14,1 kWh/mn
  3 (0 °C).

(3)  Ir atļauts iepludināt biogāzi, kuras kvalitāte uzlabota līdz dabasgāzes līmenim, t. i., uzlabota biogāze ar Vobes skaitli no 50,76MJ/mn
  3 (0 °C) līdz 55,80 MJ/mn
  3 (0 °C).

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 10.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/7

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7952 – Bridgepoint Group / Smyk Group)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 94/04)

| 1. | Komisija 2016. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Bridgepoint Group Limited (Apvienotā Karaliste) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār Smyk grupas uzņēmumiem, proti, Kids International sp. z o.o. (Polija); Smyk All for Kids SRL (Rumānija); Madras Enterprises Limited (Kipra); Prolex Services Ltd (Kipra); Spiele Max Holding GmbH (Vācija); E-Commerce Services sp. z o.o. (Polija); Paritet-Smyk LLC (Ukraina); LLC Smyk Rus (Krievija); Spiele Max AG (Vācija); Beteiligungs und Dienstleistungs GmbH (Vācija); Smyk sp. z o.o. (Polija); Smyk Global Assets sp. z o.o. (Polija); Mexvet Enterprises Limited (Kipra) un Smyk Global Assets GmbH (Šveice), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Bridgepoint Group Limited (Apvienotā Karaliste) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār Smyk grupas uzņēmumiem, proti, Kids International sp. z o.o. (Polija); Smyk All for Kids SRL (Rumānija); Madras Enterprises Limited (Kipra); Prolex Services Ltd (Kipra); Spiele Max Holding GmbH (Vācija); E-Commerce Services sp. z o.o. (Polija); Paritet-Smyk LLC (Ukraina); LLC Smyk Rus (Krievija); Spiele Max AG (Vācija); Beteiligungs und Dienstleistungs GmbH (Vācija); Smyk sp. z o.o. (Polija); Smyk Global Assets sp. z o.o. (Polija); Mexvet Enterprises Limited (Kipra) un Smyk Global Assets GmbH (Šveice), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Bridgepoint Group Limited: privātkapitāla uzņēmums, kas specializējies ieguldījumu veikšanā Eiropas vidējos uzņēmumos, kuri darbojas dažādās nozarēs, tostarp mazumtirdzniecības, uzņēmējdarbības pakalpojumu, finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes un plašsaziņas līdzekļu jomā,
  —   
  Smyk Group
  : bērniem paredzētu ražojumu, piemēram, rotaļlietu, bērnu apģērbu un bērnu/zīdaiņu kopšanas līdzekļu un piederumu mazumtirdzniecība, tostarp tirdzniecība tiešsaistē. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Bridgepoint Group Limited: privātkapitāla uzņēmums, kas specializējies ieguldījumu veikšanā Eiropas vidējos uzņēmumos, kuri darbojas dažādās nozarēs, tostarp mazumtirdzniecības, uzņēmējdarbības pakalpojumu, finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes un plašsaziņas līdzekļu jomā,

—   
  Smyk Group
  : bērniem paredzētu ražojumu, piemēram, rotaļlietu, bērnu apģērbu un bērnu/zīdaiņu kopšanas līdzekļu un piederumu mazumtirdzniecība, tostarp tirdzniecība tiešsaistē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7952 – Bridgepoint Group / Smyk Group uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7952 – Bridgepoint Group / Smyk Group uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 10.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/8

---

Publikācija attiecībā uz garantētas tradicionālās īpatnības nosaukumu saskaņā ar 26. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 94/05)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 26. panta 1. punkta pirmo daļu Ungārija iesniedza (2) nosaukumu Tepertős pogácsa kā garantētas tradicionālās īpatnības (GTĪ) nosaukumu, kas atbilst Regulai (ES) Nr. 1151/2012. Nosaukums Tepertős pogácsa iepriekš ir ticis reģistrēts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1144/2013 (3) bez nosaukuma rezervācijas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 509/2006 (4) 13. panta 1. punktu kā garantēta tradicionālā īpatnība un patlaban ir aizsargāts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 25. panta 2. punktu.

Ievērojot iepriekšminēto, Komisija ar šo publicē nosaukumu

TEPERTŐS POGÁCSA
  ,

lai nodrošinātu, ka tas tiek ierakstīts Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 22. pantā.

Šī publikācija dod tiesības saskaņā ar minētās regulas 51. pantu izteikt iebildumus pret to, ka nosaukums Tepertős pogácsa ir jāieraksta Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 22. pantā.

Ja nosaukums Tepertős pogácsa ir ierakstīts reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 26. panta 4. punktu, spēkā esošo ar GTĪ Tepertős pogácsa apzīmētā produkta specifikāciju, kas publicēta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1144/2013 II pielikumā, uzskata par specifikāciju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 19. pantā un ko attiecina uz GTĪ Tepertős pogácsa, kura aizsargāta ar nosaukuma rezervāciju.

Informācijas pilnīguma nodrošināšanai un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 26. panta 2. punktu šī publikācija ietver ar GTĪ Tepertős pogácsa apzīmētā produkta specifikāciju, kas publicēta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1144/2013 (5) II pielikumā.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

TEPERTŐS POGÁCSA

EK Nr.: HU-TSG-0007-0060 – 27.9.2010.

1.   Produkta specifikācija

1.1.   Reģistrējamais nosaukums

Tepertős pogácsa

Produktu laižot tirgū marķējumā var norādīt šādu informāciju: “magyar hagyományok szerint előállított” (“ražots pēc ungāru tradīcijām”). Šo informāciju tulko pārējās oficiālajās valodās.

1.2.   Vai nosaukums

| — | ☐ | ir specifisks pats par sevi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes |

—

☐

ir specifisks pats par sevi

—

☒

izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes

Apzīmējums tepertős nosaukumā ir cēlies no lietvārda tepertő (cūkas dradži) un nozīmē pārpalikumus pēc trekna cūkas speķa izkausēšanas, kurus sasmalcina un kuri krēmveida konsistencē ir tipiskā izejviela, ko izmanto, gatavojot pogácsa jeb tradicionālās sāļās apaļmaizītes.

1.3.   Vai ir lūgta nosaukuma rezervēšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktam

| — | ☐ | Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas |

—

☐

Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu

—

☒

Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas

1.4.   Produkta veids

2.3 grupa. Konditorejas izstrādājumi, maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi

1.5.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam

Tepertős pogácsa ir apaļa vai drīzāk cilindriskas formas sāļa maizīte, kuras diametrs ir 3–5 cm un svars 25–50 g; to gatavo no rauga mīklas, kurai pievieno sāli, piparus, sasmalcinātus cūkas dradžus un cūku taukus; apaļmaizīšu konsistence var būt mīksta (omlós) vai gaisīga (leveles) kā kārtainajai mīklai. Virspuse ir sarkanbrūna, tajā ar nazi ievilkts režģveida rotājums. Apakšpuse ir gluda, sarkanbrūna. Cūkas dradžu sadalījums apaļmaizītē ir vienmērīgs. Mīkstās konsistences apaļmaizītes ir laužamas gabalos, savukārt gaisīgajām ir viegla, daudzkārtaina struktūra. Tās garšo pēc kraukšķētiem dradžiem, un tām ir patīkami sāļa, nedaudz piparota smarža. Tauku saturs sausnā ir 20–30 masas %, un cūkas dradžu saturs salīdzinājumā ar miltu svaru ir 25–40 %. Cūkas dradži nodrošina vismaz 60 % no kopējā tauku satura.

Organoleptiskās īpašības

| | Mīkstās tepertős pogácsa | Gaisīgās tepertős pogácsa |
| --- | --- | --- |
| Forma | Apaļa, pareizi cilindriska | Apaļa, cilindriska (iespējams, nedaudz neregulāra) |
| Garoziņa | Virspusē apaļmaizīte ir spīdīgi sarkanbrūna ar dziļu režģveida rakstu. Sānos tā ir nespodrā smilškrāsā, bet apakšpusē – nespodri sarkanbrūna |
| Mīkstums | Mīksta, bet ne graudaina konsistence. Iebrūnas krāsas dradžu sadalījums vienmērīgs | Daudzkārtaina struktūra, kārtas ir atdalāmas cita no citas, tajās redzami iebrūnas krāsas dradži |
| Garša | Raksturīgā dradžu garša, patīkami sāļa, viegli piparota |
| Smarža | Raksturīgā dradžu un cūku tauku smarža, piparota |

Mīkstās tepertős pogácsa

Gaisīgās tepertős pogácsa

Forma

Apaļa, pareizi cilindriska

Apaļa, cilindriska (iespējams, nedaudz neregulāra)

Garoziņa

Virspusē apaļmaizīte ir spīdīgi sarkanbrūna ar dziļu režģveida rakstu. Sānos tā ir nespodrā smilškrāsā, bet apakšpusē – nespodri sarkanbrūna

Mīkstums

Mīksta, bet ne graudaina konsistence. Iebrūnas krāsas dradžu sadalījums vienmērīgs

Daudzkārtaina struktūra, kārtas ir atdalāmas cita no citas, tajās redzami iebrūnas krāsas dradži

Garša

Raksturīgā dradžu garša, patīkami sāļa, viegli piparota

Smarža

Raksturīgā dradžu un cūku tauku smarža, piparota

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

Tauku saturs: gatavā produkta sausnā tas ir 20–30 masas %.

Sāls saturs: gatavā produkta sausnā tas ir ne vairāk kā 4,0 masas %.

1.6.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta ražošanas metodes apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam

Izejvielas

Dradžu masai:

| — | cūkas dradži bez ādas: pārpalikums pēc trekna speķa tauku iztecināšanas kausējot veido 70–75 % no dradžu masas, |
| --- | --- |

—

cūkas dradži bez ādas: pārpalikums pēc trekna speķa tauku iztecināšanas kausējot veido 70–75 % no dradžu masas,

| — | cūku tauki: kausējot iztecinātie trekna speķa tauki veido 25–30 % no dradžu masas. |
| --- | --- |

—

cūku tauki: kausējot iztecinātie trekna speķa tauki veido 25–30 % no dradžu masas.

| — | Mīklas sagatavošana: kviešu milti vai speltas kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari. |
| --- | --- |

—

Mīklas sagatavošana: kviešu milti vai speltas kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari.

Tepertős pogácsa gatavošanā aizliegts izmantot jebkādas pārtikas piedevas (piemēram, irdinātājus vai konservantus).

Ražošanas metode

Atkarībā no izmantotā paņēmiena Tepertős pogácsa var būt mīkstas vai gaisīgas konsistences produkts.

Mīksto Tepertős pogácsa ražošana

Pirmais posms: dradžu masas sagatavošana

Svaigus dradžus (bez ādas) saplacina ar mīklas rulli uz dēļa, lai sasmalcinātu rupjākos un nevienādākos gabalus un lai šādi iegūtos gabaliņus varētu vienmērīgi iestrādāt dradžu masā. Dradžus var arī samalt gaļasmašīnā. Tādā gadījumā malumam jābūt smalkam.

Dradžiem pievieno cūku taukus un ar koka karoti vai mikseri iemaisa dradžu masu. Svarīga prasība: nekādā gadījumā nedrīkst pievienot pārtikas piedevas, konservantus, zosu dradžus, augu taukus vai margarīnu. atļauti ir vienīgi svaigi cūkas dradži bez ādas.

Arī rūpnieciski ražotai dradžu masai ir jāatbilst šīm prasībām.

Otrais posms: mīklas sagatavošana

Uz vienu kilogramu kviešu miltu ņem 250–400 g dradžu masas, kuru ieplucina miltos tā, lai veidotos viendabīga masa. Dradžu masai pilnībā jānoklāj miltu daļiņas – tas ir mīkstās konsistences iegūšanas priekšnoteikums. Visas sastāvdaļas, proti, miltu un dradžu masas maisījumu un (uz vienu kilogramu miltu) 5 % ar pienu aktivēta rauga, vienu olu, vienu olas dzeltenumu, 0,02 % baltvīna vai etiķa, 2,5 % sāls, 0,001 % maltu piparu un – pēc vajadzības – skābo krējumu, samīca relatīvi stingrā mīklā. Mīca tik ilgi, līdz mīkla salīp kamolā. Ja mīkla būs pārmīcīta, neveidosies vajadzīgā mīkstā konsistence.

Tā kā produkta tauku saturs ir ļoti augsts, mīklas sastāvdaļas nesilda un gatavo mīklu novieto vēsā vietā, kur tai jāpaliek tik ilgi, līdz mīklas iekšējā temperatūra sasniedz 26 °C. Ņemot vērā šo īpatnību, mīklu ieliek ledusskapī vismaz uz trim stundām no + 5 līdz + 8 °C temperatūrā.

Uzrūgušo un atdzisušo mīklu izveltnē pirksta biezumā; tās virspusē ievelk dziļas perpendikulāras līnijas. To var darīt ar vairākiem naža asmeņiem, kas sastiprināti kopā 3 mm attālumā cits no cita. Ar apaļu formu, kuras diametrs ir 3–6 cm, izspiež maizītes, raugoties, lai tās būtu iespējami regulāras un cilindriskas. Apaļmaizīšu galīgo formu izveido, ar plaukstas pamatni izdarot vieglas apļveida kustības. Cepampannas piepildīšanai vajadzīgo skaitu apaļmaizīšu izvieto uz dēļa cieši blakus citu citai un, izmantojot otu, apziež ar sakultu olu, neļaujot tai notecēt gar malām. Kad pārziestā ola ir nedaudz apžuvusi, apaļmaizītes vienmērīgi izvieto uz cepampannas. Lai izmantotu mīklas atlikumu, to iespējami maigi un uzmanīgi samīca kopā, bet ne vairāk kā vēl divas reizes; pirms atkārtotas izmantošanas ļauj mīklai atpūsties.

Apaļmaizītes 50–55 minūtes raudzē uz pannas, tad šauj sakarsētā cepeškrāsnī un 12–15 minūtes cep 220–240 °C temperatūrā. Tad tās ir gatavas.

Gatavās apaļmaizītes var tirgot uz svara vai iepriekš safasētas.

Gaisīgo Tepertős pogácsa ražošana

Pirmais posms: dradžu masas sagatavošana

Vienīgā atšķirība: cūku taukiem un svaigajiem cūkas dradžiem (bez ādas) pievieno arī 1,5 % sāls (rēķinot pēc miltu masas) un smalki maltus piparus (0,001 % no miltu masas). Sāli šajā posmā pievieno tādēļ, lai veidotos mīklas kārtainā struktūra. Raksturīgās sāļās garšas iegūšanai vajadzīgs salīdzinoši liels daudzums sāls, bet, ja to visu pievienos mīklai, kārtainā struktūra nevarēs izveidoties.

Gatavojot pēc šā paņēmiena, dradžu masai pievieno tikai pusi jeb 50 % no vajadzīgā tauku daudzuma, bet otru pusi pievieno mīklai.

Otrais posms: mīklas sagatavošana

Tā saukto pamata mīklu gatavo no miltiem, dradžu masā neizmantotajiem taukiem, sāls (aptuveni 1 % no miltu masas), 5 % ar pienu aktivēta rauga (uz vienu kilogramu miltu), 0,02 % baltvīna vai etiķa, (ne obligāti) vienas olas, viena olas dzeltenuma un – pēc vajadzības – skābā krējuma, rezultātā iegūstot blīvu, vidēji elastīgu, viegli veltnējamu mīklu.

Strādājot ar šā tipa mīklu, ir svarīgi, lai izejvielu un dradžu masas temperatūra nebūtu pārāk augsta un lai, mīklu veltnējot un lokot, dradžu masa atdalītu plānās mīklas kārtas citu no citas. Cepšanas laikā tauki starp plāni izveltnētajām mīklas kārtām izkūst un mīklas kārtas nesalīp kopā. Turklāt mīklā un taukos esošais ūdens iztvaikodams rada spiedienu, kas atbīda mīklas kārtas citu no citas, un tā izveidojas gatavajam produktam raksturīgais kārtainums.

Ir divi paņēmieni, ar kuriem var panākt mīklas kārtainību:

| a) | uz plāni izveltnētas mīklas vienmērīgi uzziež dradžu masu, tad mīklu satin veltnī. Veltnim ļauj 15–30 minūtes pastāvēt, tad to attin un vēlreiz satin, bet šoreiz 90 grādu leņķī no iepriekšējā tinuma virziena. Virziens ir jānomaina tāpēc, ka citādi apaļmaizītes cepšanas laikā sašķiebsies; |
| --- | --- |

a)

uz plāni izveltnētas mīklas vienmērīgi uzziež dradžu masu, tad mīklu satin veltnī. Veltnim ļauj 15–30 minūtes pastāvēt, tad to attin un vēlreiz satin, bet šoreiz 90 grādu leņķī no iepriekšējā tinuma virziena. Virziens ir jānomaina tāpēc, ka citādi apaļmaizītes cepšanas laikā sašķiebsies;

| b) | gatavo pamata mīklu plāni izveltnē, un ar dradžu masu apziež redzamo mīklas daļu; šo darbību atkārto ikreiz pēc mīklas pārlocīšanas. Šādā gadījumā mīklu nesatin, bet loka (vismaz trīs reizes). |
| --- | --- |

b)

gatavo pamata mīklu plāni izveltnē, un ar dradžu masu apziež redzamo mīklas daļu; šo darbību atkārto ikreiz pēc mīklas pārlocīšanas. Šādā gadījumā mīklu nesatin, bet loka (vismaz trīs reizes).

Pirms pēdējās attīšanas mīklai ļauj vismaz 15 minūtes atpūsties, tad to izveltnē pirksta biezumā (1–2 cm); virspusē iegriež dziļu perpendikulāru līniju rakstu un ar apaļu formu, kuras diametrs ir 3–6 cm, izspiež maizītes. Cepampannas piepildīšanai vajadzīgo skaitu apaļmaizīšu izvieto uz dēļa cieši blakus citu citai un, izmantojot otu, apziež ar sakultu olu, neļaujot tai notecēt gar malām.

Kad pārziestā ola ir nedaudz apžuvusi, apaļmaizītes vienmērīgi izvieto uz cepampannas, kur tās 40–45 minūtes raudzē, tad šauj sakarsētā cepeškrāsnī un 8–10 minūtes cep 220–240 °C temperatūrā. Tad tās ir gatavas.

Gatavās apaļmaizītes var tirgot uz svara vai iepriekš safasētas.

1.7.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifika

Tepertős pogácsa specifiku nodrošina:

| — | produkta izejvielas: cūkas dradži un cūku tauki, |
| --- | --- |

—

produkta izejvielas: cūkas dradži un cūku tauki,

| — | īpašā mīklas gatavošanas metode, |
| --- | --- |

—

īpašā mīklas gatavošanas metode,

| — | produkta fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības. |
| --- | --- |

—

produkta fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

Cūkas dradži – specifiku nodrošinošā pamatizejviela

Produktam Tepertős pogácsa specifiku piešķir cūkas dradži jeb pārpalikums pēc trekna cūkas speķa izkausēšanas. Dradžu sastāvā ir 12–13 % proteīnu un 82–84 % tauku; vismaz 60 % no produkta kopējā tauku satura dod tieši dradži.

Īpašā mīklas gatavošanas metode

Dradžu izmantošana ļauj gatavot divu veidu mīklu, stingro (mīksto apaļmaizīšu cepšanai) un kārtaino, turklāt augstā tauku satura dēļ šī mīkla jāgatavo zemā temperatūrā: 24–26 °C.

Produkta fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības

Cūkas dradžu un cūku tauku izmantošanas rezultātā paaugstinātā tauku satura (20–30 %) dēļ Tepertős pogácsa ir augstāka uzturvērtība nekā citiem šīs kategorijas produktiem, turklāt tas tik ātri nesakalst un tāpēc ir ilgāk uzglabājams.

1.8.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta tradicionālās iezīmes

Nosaukums pogácsa pirmoreiz manīts ap 1395. gadu, un sākotnēji tas apzīmēja apaļas karstos pelnos un oglēs ceptas maizītes. Ungāru tautas pasakās tās bieži pieminētas kā hamuban sült pogácsa jeb pelnkūkas. Līdz XVIII gadsimtam tās dēvēja par apaļmaizi un arī ēda tāpat kā maizi. Mūsdienās pazīstamās cilindriskās formas, ar režģa rakstu rotātās apaļmaizītes, kas ir mazākas nekā to priekšgājējas, atzinību iemantoja un Ungārijā izplatītas kļuva vēlajos viduslaikos. Tās bija zināmākais no ungāru zemnieku ķēķa krāsns labumiem, tika ceptas vairākos paveidos, un to popularitāte nekad nav mazinājusies.

Tepertős pogácsa rašanos ietekmēja divi faktori: pirmkārt, izplatījās speķa tauku tecināšanas paraža, un dradži kļuva par ikdienas ēdienu. Kā vēstī liecības par kādas vidēji augstai kārtai piederīgas XVIII gadsimta 70. gadu Somoģas (Somogy) meģes muižnieku ģimenes ikdienu, speķa tauku tecināšana un dradžu gatavošana kopš XVIII gadsimta kļuva par ierastu lietu arī augstāko aprindu virtuvenēm. Turklāt augstmaņu mājsaimniecības reģistri liecina, ka no XVIII gadsimta Vidusdonavas līdzenuma mājsaimniecībās sāka parādīties īpaši tauku glabāšanai paredzētas muciņas (Cegléd 1850–1900. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása (muzeja publikācija). Cegléd, 1988, 28., 30. lpp., Szűcs). Var pieņemt, ka zemnieku un pilsētnieku vidū speķa tauku tecināšanas paraža sāka izplatīties un cūku tauki ikdienas pusdienu galdā aizvien biežāk nonāca, sākot ar XIX gadsimta vidu; šādi domāt vedina tas, ka XIX gadsimta 50. gados tauku muciņas jau bija minētas starp Donavas un Tisas upi esošo lauku apgabalu reģistros.

XIX un XX gadsimta mijas mutvārdu folkloras pieraksti liecina, ka Vidustisas apgabala zemnieku saimniecībās no dradžiem vārīja ziepes un ka pamazām tos sāka novērtēt arī kā pārtikas produktu. Pēc cūku bērēm parasti cepa apaļmaizītes, kurām pievienoja mazus kraukšķīgus sacepta svaigā speķa gabaliņus bez ādas. XX gadsimta 30. gados sagatavotā etnogrāfiskā apskatā minētas raudzētas vai neraudzētas mīklas apaļmaizītes ar dažādām, tostarp dradžu, piedevām (Bátky Zs.: Táplálkozás (Ēdiens): A magyarság néprajza (Ungāru etnogrāfija). Budapest, 1933, 100. lpp.), tāpēc var teikt, ka dradžu pievienošana rauga mīklai vispārpieņemta kļuva XX gadsimta sākumā.

Līdz pat šai dienai Tepertős pogácsa saglabā nozīmīgu vietu ikdienas kulinārajā tradīcijā. Apaļmaizītes pasniedz kopā ar sātīgo gulaša vai pupiņu zupu un piedāvā kā uzkodu sanāksmju un konferenču pārtraukumos. Bieži tās ceļ ģimenes svētku galdā kāzās vai kristībās un Ziemsvētku vai Lieldienu mielastā; lauku tūrisma saimniecībās tos piedāvā kā uzkodu pie vīna (Hagyományok Ízek Régiók, I. kötet (Tradīcijas, garšas, reģioni: 1. sējums), 145.–147. lpp.).

Kopš XIX gadsimta 80. gadiem to labo slavu stiprina virkne pavārgrāmatu: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Ungāru–franču pavārgrāmata), 784.–785. lpp., 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (Jaunākie mājās gatavotie konditorejas izstrādājumi), 350. lpp., 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Vanco: manas receptes), 21. lpp., 1920; Az Új idők második receptkönyve (Otrā mūslaiku pavārgrāmata), 182. lpp., 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek (Ko man tagad pagatavot?), 73. lpp., 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei (Ungāru kulinārijas meistarstiķi), 89. lpp., 1973.

1.9.   Minimālās prasības un procedūra specifiskuma kontroles jomā

| Specifiskās īpašības | Obligātās prasības | Kontroles metode un biežums |
| --- | --- | --- |
| Tauku saturs | — | sausnā 20–30 masas %, |

Specifiskās īpašības

Obligātās prasības

Kontroles metode un biežums

Tauku saturs

—

sausnā 20–30 masas %,

| — | drīkst izmantot tikai cūku taukus |
| --- | --- |

—

drīkst izmantot tikai cūku taukus

Saskaņā ar aprakstu 3.5. punktā: laboratorijā reizi sešos mēnešos

Dradži (sasmalcināti)

| — | jāizmanto cūkas dradži, |
| --- | --- |

—

jāizmanto cūkas dradži,

| — | jāizmanto dradži bez ādas |
| --- | --- |

—

jāizmanto dradži bez ādas

Pamatojoties uz produktu dokumentāciju vai produkcijas lapām; par katru produkcijas partiju

Sastāvdaļas

| — | saskaņā ar aprakstu 3.6. punktā (cūkas dradži, cūku tauki, kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari) |
| --- | --- |

—

saskaņā ar aprakstu 3.6. punktā (cūkas dradži, cūku tauki, kviešu milti, olas, olas dzeltenums, piens, raugs, baltvīns vai etiķis, skābais krējums, sāls un pipari)

Pamatojoties uz produktu dokumentāciju vai produkcijas lapām; par katru produkcijas partiju

Produkta organoleptiskās īpašības (sastāvdaļas, garša, smarža)

| — | mīksta vai gaisīga konsistence, |
| --- | --- |

—

mīksta vai gaisīga konsistence,

| — | viegli piparota garša un raksturīgā dradžu smarža un garša |
| --- | --- |

—

viegli piparota garša un raksturīgā dradžu smarža un garša

Organoleptisko īpašību pārbaude; katrā maiņā

2.   Iestādes vai institūcijas, kuras pārbauda atbilstību produkta specifikācijai

2.1.   Nosaukums un adrese

| Nosaukums | : | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrālā lauksaimniecības administrācija, Pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma direktorāts) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 1095 Budapest, Mester u. 81, Hungary |
| Tālr. | : | +36 14563010 |
| Fakss | : | — |
| E-pasts | : | oevi@oai.hu |

Nosaukums

:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Centrālā lauksaimniecības administrācija, Pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma direktorāts)

Adrese

:

1095 Budapest, Mester u. 81, Hungary

Tālr.

:

+36 14563010

Fakss

:

—

E-pasts

:

oevi@oai.hu

| ☒ Publiska | ☐ Privāta |
| --- | --- |

☒ Publiska

☐ Privāta

2.2.   Iestādes vai institūcijas konkrētie uzdevumi

Iestāde vai institūcija pārbauda produkta atbilstību produkta specifikācijas prasībām.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regula (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

(2)  ES Nr. HU-TSG-0107-01404 – 3.12.2015.

(3)  Komisijas 2013. gada 13. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1144/2013, ar ko reģistrē jaunu nosaukumu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Tepertős pogácsa (GTĪ)) (OV L 303, 14.11.2013., 17. lpp.).

(4)  Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.). Regula atcelta un aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(5)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

---