# Az Európai Unió C 75/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 75 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. február 26. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 75

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. február 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2016/C 075/01 | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142013. július 1–4-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 319. E, 2013.11.5.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2016/C 075/01

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142013. július 1–4-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 319. E, 2013.11.5.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 319. E, 2013.11.5.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. július 2., kedd |
| 2016/C 075/02 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájáról – a jövőbeli kihívások kezelése (2012/2299(INI)) | 2 |
| 2016/C 075/03 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az Európai Bizottság által az Európai Parlament részére készített, a tagállami exporthitel-ügynökségek tevékenységéről szóló első éves jelentésről (2012/2320(INI)) | 7 |
| 2016/C 075/04 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP)) | 11 |
| 2016/C 075/05 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása a kék növekedésről – a fenntartható fejlődés javításáról az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül (2012/2297(INI)) | 24 |
| 2016/C 075/06 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása a szövetkezetek válságkezelésre irányuló hozzájárulásáról (2012/2321(INI)) | 34 |
| 2016/C 075/07 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság (2012/2295(INI)) | 41 |
| | 2013. július 3., szerda |
| 2016/C 075/08 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodásról (2012/2799(RSP)) | 47 |
| 2016/C 075/09 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása a 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonságról – az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé (2013/2670(RSP)) | 49 |
| 2016/C 075/10 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok (az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása alapján) (2012/2130(INI)) | 52 |
| 2016/C 075/11 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az európai árvizekről (2013/2683(RSP)) | 78 |
| 2016/C 075/12 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az uniós bankszektor szerkezeti reformjáról (2013/2021(INI)) | 80 |
| 2016/C 075/13 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2011. évi éves jelentésről (2012/2285(INI)) | 88 |
| 2016/C 075/14 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az integrált belső ellenőrzési keretrendszerről (2012/2291(INI)) | 100 |
| | 2013. július 4., csütörtök |
| 2016/C 075/15 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a megfigyelést végző szervekről a különféle tagállamokban és hatásukról az uniós polgárok magánéletére (2013/2682(RSP)) | 105 |
| 2016/C 075/16 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a 2014. évi európai parlamenti választások megszervezésének javításáról (2013/2102(INI)) | 109 |
| 2016/C 075/17 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontjának végrehajtása (2013/2657(RSP)) | 111 |
| 2016/C 075/18 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a szolgáltatásokról szóló többoldalú megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdéséről (2013/2583(RSP)) | 114 |
| 2016/C 075/19 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre kivetett norvég vámok emeléséről (2013/2547(RSP)) | 118 |
| 2016/C 075/20 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egységes digitális piac megvalósításáról (2013/2655(RSP)) | 120 |
| 2016/C 075/21 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a válságnak a kiszolgáltatott csoportok gondozáshoz való hozzáférésére gyakorolt hatásáról (2013/2044(INI)) | 130 |
| 2016/C 075/22 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a hibrid televíziózásról (connected TV) (2012/2300(INI)) | 141 |
| 2016/C 075/23 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadási szükségletek figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0157 – C7–0074/2013 – 2013/2055(ACI)) | 148 |
| 2016/C 075/24 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az Európai Parlament 2014. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos prioritásairól (2013/2679(RSP)) | 150 |
| 2016/C 075/25 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egyiptomi válságról (2013/2697(RSP)) | 159 |
| 2016/C 075/26 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a dzsibuti helyzetről (2013/2690(RSP)) | 160 |
| 2016/C 075/27 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a nigériai helyzetről (2013/2691(RSP)) | 163 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. július 2., kedd

2016/C 075/02

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájáról – a jövőbeli kihívások kezelése (2012/2299(INI))

2

2016/C 075/03

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az Európai Bizottság által az Európai Parlament részére készített, a tagállami exporthitel-ügynökségek tevékenységéről szóló első éves jelentésről (2012/2320(INI))

7

2016/C 075/04

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

11

2016/C 075/05

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása a kék növekedésről – a fenntartható fejlődés javításáról az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül (2012/2297(INI))

24

2016/C 075/06

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása a szövetkezetek válságkezelésre irányuló hozzájárulásáról (2012/2321(INI))

34

2016/C 075/07

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság (2012/2295(INI))

41

2013. július 3., szerda

2016/C 075/08

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodásról (2012/2799(RSP))

47

2016/C 075/09

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása a 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonságról – az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé (2013/2670(RSP))

49

2016/C 075/10

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok (az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása alapján) (2012/2130(INI))

52

2016/C 075/11

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az európai árvizekről (2013/2683(RSP))

78

2016/C 075/12

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az uniós bankszektor szerkezeti reformjáról (2013/2021(INI))

80

2016/C 075/13

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2011. évi éves jelentésről (2012/2285(INI))

88

2016/C 075/14

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az integrált belső ellenőrzési keretrendszerről (2012/2291(INI))

100

2013. július 4., csütörtök

2016/C 075/15

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a megfigyelést végző szervekről a különféle tagállamokban és hatásukról az uniós polgárok magánéletére (2013/2682(RSP))

105

2016/C 075/16

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a 2014. évi európai parlamenti választások megszervezésének javításáról (2013/2102(INI))

109

2016/C 075/17

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontjának végrehajtása (2013/2657(RSP))

111

2016/C 075/18

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a szolgáltatásokról szóló többoldalú megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdéséről (2013/2583(RSP))

114

2016/C 075/19

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre kivetett norvég vámok emeléséről (2013/2547(RSP))

118

2016/C 075/20

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egységes digitális piac megvalósításáról (2013/2655(RSP))

120

2016/C 075/21

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a válságnak a kiszolgáltatott csoportok gondozáshoz való hozzáférésére gyakorolt hatásáról (2013/2044(INI))

130

2016/C 075/22

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a hibrid televíziózásról (connected TV) (2012/2300(INI))

141

2016/C 075/23

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadási szükségletek figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0157 – C7–0074/2013 – 2013/2055(ACI))

148

2016/C 075/24

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az Európai Parlament 2014. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos prioritásairól (2013/2679(RSP))

150

2016/C 075/25

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egyiptomi válságról (2013/2697(RSP))

159

2016/C 075/26

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a dzsibuti helyzetről (2013/2690(RSP))

160

2016/C 075/27

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a nigériai helyzetről (2013/2691(RSP))

163

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. július 2., kedd |
| 2016/C 075/28 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2325(IMM)) | 169 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. július 2., kedd

2016/C 075/28

Az Európai Parlament 2013. július 2-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2325(IMM))

169

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2013. július 2., kedd |
| 2016/C 075/29 | P7_TA(2013)0287Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei ***IAz Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek módosításáról szóló .../2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 171 |
| 2016/C 075/30 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak az atomkárokért való polgári jogi felelősségről szóló, 1963. május 21-i Bécsi Egyezményt módosító jegyzőkönyv Európai Unió érdekében történő megerősítésére vagy az ahhoz történő csatlakozásra, valamint a vonatkozó belső uniós jogszabályok alkalmazásáról szóló nyilatkozat tételére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE)) | 172 |
| 2016/C 075/31 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE)) | 172 |
| 2016/C 075/32 | P7_TA(2013)0294A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés ***IAz Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosítására irányuló javaslatról (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 186 |
| 2016/C 075/33 | Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) | 187 |
| 2016/C 075/34 | Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) | 192 |
| 2016/C 075/35 | Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) | 214 |
| 2016/C 075/36 | P7_TA(2013)0298Elsőbbségi anyagok a vízpolitika terén ***IAz Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika területén elsőbbségi anyagok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 261 |
| 2016/C 075/37 | Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos kategóriáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE)) | 262 |
| | 2013. július 3., szerda |
| 2016/C 075/38 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i határozata az európai ombudsman megválasztásáról | 274 |
| 2016/C 075/39 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról szóló 97/836/EK tanácsi határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE)) | 275 |
| 2016/C 075/40 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes járművek, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás (párhuzamos megállapodás) megkötéséről szóló, 2000. január 31-i 2000/125/EK határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE)) | 275 |
| 2016/C 075/41 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2013/000 TA 2013 referenciaszámú kérelem – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD)) | 276 |
| 2016/C 075/42 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (17427/1/2012 – C7-0051/2013– 2006/0084(COD)) | 279 |
| 2016/C 075/43 | Az Európai Parlament 2013. július 3-án elfogadott módosításai az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezelői funkciók, javadalmazási politikák és szankciók tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) | 280 |
| 2016/C 075/44 | Az Európai Parlament 2013. július 3-án elfogadott módosítása a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) | 300 |
| 2016/C 075/45 | P7_TA(2013)0311A határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek ***IAz Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 3-án került elfogadásra a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 300 |
| 2016/C 075/46 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS)) | 301 |
| 2016/C 075/47 | Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az euró Lettország általi, 2014. január 1-jén történő bevezetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE)) | 322 |
| | 2013. július 4., csütörtök |
| 2016/C 075/48 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatnak az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szövegtervezetéről (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD)) | 325 |
| 2016/C 075/49 | P7_TA(2013)0321Információs rendszerek elleni támadások ***IAz Európai Parlament 2013. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. július 4-én került elfogadásra az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 331 |
| 2016/C 075/50 | Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD)) | 332 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. július 2., kedd

2016/C 075/29

P7_TA(2013)0287Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei ***IAz Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek módosításáról szóló .../2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

171

2016/C 075/30

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak az atomkárokért való polgári jogi felelősségről szóló, 1963. május 21-i Bécsi Egyezményt módosító jegyzőkönyv Európai Unió érdekében történő megerősítésére vagy az ahhoz történő csatlakozásra, valamint a vonatkozó belső uniós jogszabályok alkalmazásáról szóló nyilatkozat tételére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

172

2016/C 075/31

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

172

2016/C 075/32

P7_TA(2013)0294A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés ***IAz Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosítására irányuló javaslatról (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

186

2016/C 075/33

Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

187

2016/C 075/34

Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

192

2016/C 075/35

Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

214

2016/C 075/36

P7_TA(2013)0298Elsőbbségi anyagok a vízpolitika terén ***IAz Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika területén elsőbbségi anyagok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

261

2016/C 075/37

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos kategóriáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

262

2013. július 3., szerda

2016/C 075/38

Az Európai Parlament 2013. július 3-i határozata az európai ombudsman megválasztásáról

274

2016/C 075/39

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról szóló 97/836/EK tanácsi határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

275

2016/C 075/40

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes járművek, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás (párhuzamos megállapodás) megkötéséről szóló, 2000. január 31-i 2000/125/EK határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

275

2016/C 075/41

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2013/000 TA 2013 referenciaszámú kérelem – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

276

2016/C 075/42

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (17427/1/2012 – C7-0051/2013– 2006/0084(COD))

279

2016/C 075/43

Az Európai Parlament 2013. július 3-án elfogadott módosításai az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezelői funkciók, javadalmazási politikák és szankciók tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD))

280

2016/C 075/44

Az Európai Parlament 2013. július 3-án elfogadott módosítása a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD))

300

2016/C 075/45

P7_TA(2013)0311A határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek ***IAz Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 3-án került elfogadásra a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

300

2016/C 075/46

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

301

2016/C 075/47

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az euró Lettország általi, 2014. január 1-jén történő bevezetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

322

2013. július 4., csütörtök

2016/C 075/48

Az Európai Parlament 2013. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatnak az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szövegtervezetéről (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

325

2016/C 075/49

P7_TA(2013)0321Információs rendszerek elleni támadások ***IAz Európai Parlament 2013. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. július 4-én került elfogadásra az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

331

2016/C 075/50

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

332

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

26.2.2016

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2013–2014

2013. július 1–4-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 319. E, 2013.11.5.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. július 2., kedd

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/2

---

P7_TA(2013)0290

A légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitika

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájáról – a jövőbeli kihívások kezelése (2012/2299(INI))

(2016/C 075/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája – a jövőbeli kihívások kezelése” című bizottsági közleményre (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája – a jövőbeli kihívások kezelése” című bizottsági közleményre (COM(2012)0556),

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés szerinti nemzetközi légi közlekedési megállapodásokról szóló, 2011. június 7-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés szerinti nemzetközi légi közlekedési megállapodásokról szóló, 2011. június 7-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (a „keretmegállapodás”) felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (a „keretmegállapodás”) felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i határozatára (2),

| — | tekintettel az EU és az Egyesült Államok közötti légügyi megállapodásról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az Egyesült Államok közötti légügyi megállapodásról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a közös európai légtér kialakításáról szóló, 2007. április 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös európai légtér kialakításáról szóló, 2007. április 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról szóló, 2006. január 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról szóló, 2006. január 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 90. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 90. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére és 218. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, illetve a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0172/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, illetve a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0172/2013),

| A. | mivel a légi közlekedés gyorsan növekvő gazdasági terület az Unión belül és azon kívül egyaránt, különösen Ázsiában és a Közép-Keleten; |
| --- | --- |

A.

mivel a légi közlekedés gyorsan növekvő gazdasági terület az Unión belül és azon kívül egyaránt, különösen Ázsiában és a Közép-Keleten;

| B. | mivel a légi közlekedés fontos szerepet játszik az egyének és az üzleti vállalkozások közötti összeköttetések, és különösen az említett szereplőknek a fejlődő országok piacaival való összekapcsolásának biztosításában az Unión belül és nemzetközi viszonylatban egyaránt; |
| --- | --- |

B.

mivel a légi közlekedés fontos szerepet játszik az egyének és az üzleti vállalkozások közötti összeköttetések, és különösen az említett szereplőknek a fejlődő országok piacaival való összekapcsolásának biztosításában az Unión belül és nemzetközi viszonylatban egyaránt;

| C. | mivel az európai légitársaságok által 2012 óta végrehajtott és tervezett elbocsátások több mint 20 000 főt érintenek; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai légitársaságok által 2012 óta végrehajtott és tervezett elbocsátások több mint 20 000 főt érintenek;

| D. | mivel a légi közlekedési ágazat európai szociális partnerei 2013. január 29-én, egy, a világszintű válság polgári légi közlekedésre gyakorolt hatásairól szóló párbeszéd keretében megegyeztek arról, hogy nemzetközi szinten összehangolt és átfogó fellépésre van szükség; |
| --- | --- |

D.

mivel a légi közlekedési ágazat európai szociális partnerei 2013. január 29-én, egy, a világszintű válság polgári légi közlekedésre gyakorolt hatásairól szóló párbeszéd keretében megegyeztek arról, hogy nemzetközi szinten összehangolt és átfogó fellépésre van szükség;

| E. | mivel a Bizottság 2005. évi közleménye fontos szerepet játszott az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájának kialakításában; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság 2005. évi közleménye fontos szerepet játszott az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájának kialakításában;

| F. | mivel az elmúlt hét év fejleményei alapján helyénvalónak tűnik az újabb felülvizsgálat; |
| --- | --- |

F.

mivel az elmúlt hét év fejleményei alapján helyénvalónak tűnik az újabb felülvizsgálat;

Általános rendelkezések

| 1. | hangsúlyozza az egységes és nyílt uniós regionális piac, ezzel egy időben pedig az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájára vonatkozó közös uniós álláspont kialakítása terén elért előrelépést; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az egységes és nyílt uniós regionális piac, ezzel egy időben pedig az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájára vonatkozó közös uniós álláspont kialakítása terén elért előrelépést;

| 2. | üdvözli a Bizottság közleményét, amely naprakész elemzést nyújt a jelenlegi helyzetről és a légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikában 2005 óta elért fejlődésről, csakúgy, mint a rendkívül erős versenynek kitett globális légiközlekedési piacon az uniós légiközlekedési ágazat előtt álló kihívásokról; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság közleményét, amely naprakész elemzést nyújt a jelenlegi helyzetről és a légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikában 2005 óta elért fejlődésről, csakúgy, mint a rendkívül erős versenynek kitett globális légiközlekedési piacon az uniós légiközlekedési ágazat előtt álló kihívásokról;

| 3. | kiemeli a légiközlekedési ágazatnak az uniós gazdaságban, különösen a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából betöltött alapvető szerepét, mivel ez az ágazat több mint 5 millió európai munkahelyet jelent és az Unió GDP-jének 2,4 %-át adja, emellett hozzájárul a világ többi részével való összeköttetéshez; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az uniós légiközlekedési ágazat továbbra is erős és versenyképes maradjon; |
| --- | --- |

3.

kiemeli a légiközlekedési ágazatnak az uniós gazdaságban, különösen a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából betöltött alapvető szerepét, mivel ez az ágazat több mint 5 millió európai munkahelyet jelent és az Unió GDP-jének 2,4 %-át adja, emellett hozzájárul a világ többi részével való összeköttetéshez; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az uniós légiközlekedési ágazat továbbra is erős és versenyképes maradjon;

| 4. | úgy véli, hogy fontos előrelépés történt egyes uniós mechanizmusok és rendszerek – így például az egységes európai égbolt (SES), az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR), a Tiszta Égbolt kezdeményezés, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) – megalkotása és végrehajtása terén a biztonság javítása és az utasok igényeinek kielégítése érdekében; úgy véli, hogy e területen további programokat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy fontos előrelépés történt egyes uniós mechanizmusok és rendszerek – így például az egységes európai égbolt (SES), az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR), a Tiszta Égbolt kezdeményezés, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) – megalkotása és végrehajtása terén a biztonság javítása és az utasok igényeinek kielégítése érdekében; úgy véli, hogy e területen további programokat kell kidolgozni;

| 5. | ugyanakkor aggodalmát fejezi ki az SES és a SESAR végrehajtásának késedelmei miatt, tekintve azon szükségtelen költségeket, amelyek ennek nyomán a légitársaságokra és ügyfeleikre hárulnak; támogatja, hogy a Bizottság szankciókat alkalmazzon azon tagállamokkal szemben, amelyek nem feleltek meg a 2012. decemberi határidőnek, és amelyek a funkcionális légtérblokkok tekintetében sem értek el előrehaladást; |
| --- | --- |

5.

ugyanakkor aggodalmát fejezi ki az SES és a SESAR végrehajtásának késedelmei miatt, tekintve azon szükségtelen költségeket, amelyek ennek nyomán a légitársaságokra és ügyfeleikre hárulnak; támogatja, hogy a Bizottság szankciókat alkalmazzon azon tagállamokkal szemben, amelyek nem feleltek meg a 2012. decemberi határidőnek, és amelyek a funkcionális légtérblokkok tekintetében sem értek el előrehaladást;

| 6. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a SES és a SESAR megvalósítását; megállapítja, hogy a SES maradéktalan végrehajtása esetén komoly közvetlen és közvetett foglalkoztatási lehetőségeket eredményez majd; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a SES és a SESAR megvalósítását; megállapítja, hogy a SES maradéktalan végrehajtása esetén komoly közvetlen és közvetett foglalkoztatási lehetőségeket eredményez majd;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a szóban forgó uniós programok nemcsak a belső piac, hanem a külpolitika szempontjából is fontosak; úgy véli, hogy ezen eszközök teljes körű kialakítása és végrehajtása elősegíti majd az uniós légi közlekedési ágazat globális versenypiaci helyzetének megerősítését; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a szóban forgó uniós programok nemcsak a belső piac, hanem a külpolitika szempontjából is fontosak; úgy véli, hogy ezen eszközök teljes körű kialakítása és végrehajtása elősegíti majd az uniós légi közlekedési ágazat globális versenypiaci helyzetének megerősítését;

| 8. | hangsúlyozza a légi utasok jogairól szóló rendelet folyamatban lévő felülvizsgálatának fontosságát, és támogatja egy erőteljes és alapvetően fogyasztóbarát uniós jogszabály elfogadását; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a légi utasok jogairól szóló rendelet folyamatban lévő felülvizsgálatának fontosságát, és támogatja egy erőteljes és alapvetően fogyasztóbarát uniós jogszabály elfogadását;

| 9. | tudatában van annak, hogy a pénzügyi válság hatásai világviszonylatban régiónként eltérőek; úgy véli, ez vezetett ahhoz, hogy az uniós légitársaságok versenyképességet érintő kihívásokkal küzdenek, a kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások pedig nem mindig bizonyulnak a legmegfelelőbb megoldásnak a piaci korlátozások vagy a tisztességtelen támogatások elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

9.

tudatában van annak, hogy a pénzügyi válság hatásai világviszonylatban régiónként eltérőek; úgy véli, ez vezetett ahhoz, hogy az uniós légitársaságok versenyképességet érintő kihívásokkal küzdenek, a kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások pedig nem mindig bizonyulnak a legmegfelelőbb megoldásnak a piaci korlátozások vagy a tisztességtelen támogatások elleni küzdelemben;

| 10. | úgy véli, hogy mivel a légi közlekedéssel kapcsolatos átfogó külpolitikát az elmúlt hét évben tett erőfeszítések ellenére nem sikerült megvalósítani, a lehető legrövidebb időn belül összehangoltabb és nagyra törőbb uniós megközelítést kell alkalmazni a tisztességes és nyílt verseny megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy mivel a légi közlekedéssel kapcsolatos átfogó külpolitikát az elmúlt hét évben tett erőfeszítések ellenére nem sikerült megvalósítani, a lehető legrövidebb időn belül összehangoltabb és nagyra törőbb uniós megközelítést kell alkalmazni a tisztességes és nyílt verseny megteremtése érdekében;

| 11. | álláspontja szerint Európa erős globális piaci helyzetének és a harmadik országokkal való kapcsolatainak kulcsfontosságú eleme az európai szabályozási konvergencia; |
| --- | --- |

11.

álláspontja szerint Európa erős globális piaci helyzetének és a harmadik országokkal való kapcsolatainak kulcsfontosságú eleme az európai szabályozási konvergencia;

A 2005. évi közlemény és a Parlament állásfoglalása

| 12. | üdvözli a 2005-ben elfogadott szakpolitika három pillérével összefüggésben elért haladást; mostanra több mint 100 harmadik ország ismerte el az uniós kijelölés elvét; közel 1 000 kétoldalú légi szolgáltatási megállapodást hoztak összhangba az uniós joggal, ezáltal garantálva a jogbiztonságot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy fontos partnerek – köztük Kína, India és Dél-Afrika – még nem fogadták el a szóban forgó elveket; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a 2005-ben elfogadott szakpolitika három pillérével összefüggésben elért haladást; mostanra több mint 100 harmadik ország ismerte el az uniós kijelölés elvét; közel 1 000 kétoldalú légi szolgáltatási megállapodást hoztak összhangba az uniós joggal, ezáltal garantálva a jogbiztonságot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy fontos partnerek – köztük Kína, India és Dél-Afrika – még nem fogadták el a szóban forgó elveket;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája jelentős előrelépést tett lehetővé abban az értelemben, hogy elősegítette az egységes piacban rejlő lehetőségek maximalizálását, amennyiben lehetővé teszi az uniós légi közlekedési ágazat konszolidációját egy olyan időszakban, amelyben a globalizáció a külső versenynek való ellenállás érdekében erőteljesebb gazdasági szereplőket tesz szükségessé; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája jelentős előrelépést tett lehetővé abban az értelemben, hogy elősegítette az egységes piacban rejlő lehetőségek maximalizálását, amennyiben lehetővé teszi az uniós légi közlekedési ágazat konszolidációját egy olyan időszakban, amelyben a globalizáció a külső versenynek való ellenállás érdekében erőteljesebb gazdasági szereplőket tesz szükségessé;

| 14. | hangsúlyozza, hogy egyre növekvő közös légtér kialakítására került sor szomszédos országokkal; úgy véli, hogy ezen megállapodások fontos gazdasági előnyökkel jártak; üdvözli az annak érdekében tett komoly erőfeszítéseket, hogy a különféle szabályozási kereteket összhangba hozzák az uniós jogszabályokkal olyan területeken, mint például a védelem, a biztonság, a légiforgalmi szolgáltatások, a környezetvédelem, a légi utasok jogai, a gazdasági szabályozás és a szociális vonatkozások; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy egyre növekvő közös légtér kialakítására került sor szomszédos országokkal; úgy véli, hogy ezen megállapodások fontos gazdasági előnyökkel jártak; üdvözli az annak érdekében tett komoly erőfeszítéseket, hogy a különféle szabályozási kereteket összhangba hozzák az uniós jogszabályokkal olyan területeken, mint például a védelem, a biztonság, a légiforgalmi szolgáltatások, a környezetvédelem, a légi utasok jogai, a gazdasági szabályozás és a szociális vonatkozások;

| 15. | üdvözli az Unió által az Egyesült Államokkal kötött átfogó légi közlekedési megállapodást és annak a két gazdaságra gyakorolt pozitív hatásait, valamint a várhatóan 80 000 új munkahelyet, amely az első 5 évben létrejön; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az Unió által az Egyesült Államokkal kötött átfogó légi közlekedési megállapodást és annak a két gazdaságra gyakorolt pozitív hatásait, valamint a várhatóan 80 000 új munkahelyet, amely az első 5 évben létrejön;

| 16. | úgy véli, hogy a légi közlekedéssel kapcsolatos erőteljes uniós külpolitika, amely a hosszú távú járatok legfőbb – különösen az ázsiai–csendes-óceáni térségbeli – növekedő piacait célozza meg, új gazdasági esélyeket teremthet az uniós légi közlekedési vállalkozások számára; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a légi közlekedéssel kapcsolatos erőteljes uniós külpolitika, amely a hosszú távú járatok legfőbb – különösen az ázsiai–csendes-óceáni térségbeli – növekedő piacait célozza meg, új gazdasági esélyeket teremthet az uniós légi közlekedési vállalkozások számára;

| 17. | hangsúlyozza, hogy egyes kulcsfontosságú partnerekkel – köztük Brazíliával – még nem zárultak le a tárgyalások, valamint hogy az ilyen országokkal létrejött széles körű légi szolgáltatási megállapodások jelentős gazdasági előnyökkel járhatnak; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy egyes kulcsfontosságú partnerekkel – köztük Brazíliával – még nem zárultak le a tárgyalások, valamint hogy az ilyen országokkal létrejött széles körű légi szolgáltatási megállapodások jelentős gazdasági előnyökkel járhatnak;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a Parlament 2006. évi állásfoglalásában megfogalmazott kérések egy része még nem teljesült; kiemeli különösen a megfelelő nemzetközi védelmi és biztonsági előírások előmozdításának szükségességét, valamint azt, hogy biztosítani kell az uniós és az Unión kívüli légi fuvarozók egyenlő bánásmódját, valamint enyhíteni kell a káros környezeti hatásokat; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a Parlament 2006. évi állásfoglalásában megfogalmazott kérések egy része még nem teljesült; kiemeli különösen a megfelelő nemzetközi védelmi és biztonsági előírások előmozdításának szükségességét, valamint azt, hogy biztosítani kell az uniós és az Unión kívüli légi fuvarozók egyenlő bánásmódját, valamint enyhíteni kell a káros környezeti hatásokat;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a vegyesbizottsági rendszerhez hasonló eszközök jelentős szerepet játszanak a légi közlekedéssel kapcsolatos speciális kérdéseket érintő közös megközelítések kialakításában; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a vegyesbizottsági rendszerhez hasonló eszközök jelentős szerepet játszanak a légi közlekedéssel kapcsolatos speciális kérdéseket érintő közös megközelítések kialakításában;

| 20. | üdvözli a 2006. évi állásfoglalásban felvetett egyéb kérések teljesítését, így például az EASA feladatkörének bővítését; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a 2006. évi állásfoglalásban felvetett egyéb kérések teljesítését, így például az EASA feladatkörének bővítését;

Piac

| 21. | megjegyzi, hogy jelentős mértékben megnövekedett az ázsiai–csendes-óceáni térségbe irányuló, az onnan érkező, illetve a térségen belüli légi forgalom, ami a régióra jellemző gazdasági növekedést tükrözi; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy fellépés hiányában az uniós légitársaságok és vállalkozások hatalmas lehetőségektől eshetnek el a világ e részén, és elveszíthetik profittermelő képességüket; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy jelentős mértékben megnövekedett az ázsiai–csendes-óceáni térségbe irányuló, az onnan érkező, illetve a térségen belüli légi forgalom, ami a régióra jellemző gazdasági növekedést tükrözi; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy fellépés hiányában az uniós légitársaságok és vállalkozások hatalmas lehetőségektől eshetnek el a világ e részén, és elveszíthetik profittermelő képességüket;

| 22. | egyúttal megjegyzi, hogy az Unión kívüli légi fuvarozók globális helyzete megerősödött a légi járművekre és infrastruktúrára irányuló, több közel-keleti, távol-keleti és dél-amerikai térségben eszközölt tetemes állami támogatások és beruházások nyomán; |
| --- | --- |

22.

egyúttal megjegyzi, hogy az Unión kívüli légi fuvarozók globális helyzete megerősödött a légi járművekre és infrastruktúrára irányuló, több közel-keleti, távol-keleti és dél-amerikai térségben eszközölt tetemes állami támogatások és beruházások nyomán;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a diszkont légitársaságok növekvő részaránya jelentős változásokhoz vezetett az Unió belső piacán; úgy véli, hogy a két üzleti modell a közöttük fennálló verseny ellenére megtalálhatná annak módját, hogy egymást kölcsönösen kiegészítsék, amikor külső piaci kihívásokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a diszkont légitársaságok növekvő részaránya jelentős változásokhoz vezetett az Unió belső piacán; úgy véli, hogy a két üzleti modell a közöttük fennálló verseny ellenére megtalálhatná annak módját, hogy egymást kölcsönösen kiegészítsék, amikor külső piaci kihívásokkal szembesülnek;

| 24. | megállapítja, hogy az egyes európai fapados légitársaságok által kínált rendkívül alacsony jegyárakat a társaságok úgy kompenzálják, hogy a munkafeltételekkel kapcsolatos tisztességtelen gyakorlatokat – például a személyzetre vonatkozó alacsony színvonalú szociális és munkajogi normákat – alkalmaznak; megállapítja továbbá, hogy a jelek szerint a biztonsági előírások terén eszközölt minimális befektetések és az indokolatlan regionális célú támogatások is szerepet játszanak e jegyárképzésben; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy az egyes európai fapados légitársaságok által kínált rendkívül alacsony jegyárakat a társaságok úgy kompenzálják, hogy a munkafeltételekkel kapcsolatos tisztességtelen gyakorlatokat – például a személyzetre vonatkozó alacsony színvonalú szociális és munkajogi normákat – alkalmaznak; megállapítja továbbá, hogy a jelek szerint a biztonsági előírások terén eszközölt minimális befektetések és az indokolatlan regionális célú támogatások is szerepet játszanak e jegyárképzésben;

| 25. | felhívja a figyelmet arra, hogy a diszkont légitársaságok miatt, amelyek az Unió légi közlekedési kínálatának 40 %-át kitevő szegmenst képviselnek, a légi közlekedési vállalkozások között erős a verseny; hangsúlyozza, hogy ha egy tagállam ratifikálta a 87. és 98. ILO-egyezményt, akkor valamennyi légi közlekedési vállalkozásnak be kell tartania az egyezménynek a gyülekezés szabadságával, valamint a munkavállalói képviseletek és a kollektív szerződések elismerésével kapcsolatos alapvető jogokra vonatkozó rendelkezéseit, és azok betartását ellenőrizni, megsértésüket pedig szankcionálni kell; |
| --- | --- |

25.

felhívja a figyelmet arra, hogy a diszkont légitársaságok miatt, amelyek az Unió légi közlekedési kínálatának 40 %-át kitevő szegmenst képviselnek, a légi közlekedési vállalkozások között erős a verseny; hangsúlyozza, hogy ha egy tagállam ratifikálta a 87. és 98. ILO-egyezményt, akkor valamennyi légi közlekedési vállalkozásnak be kell tartania az egyezménynek a gyülekezés szabadságával, valamint a munkavállalói képviseletek és a kollektív szerződések elismerésével kapcsolatos alapvető jogokra vonatkozó rendelkezéseit, és azok betartását ellenőrizni, megsértésüket pedig szankcionálni kell;

| 26. | hangsúlyozza a repülőtéri csomópontok, köztük a másodlagos, a speciális és a többszörös csomópontok kialakításának fontosságát, valamint a repülőtéri infrastruktúrába történő, hosszú távú kapacitásfokozó – például új fel- és leszállópályák építésére irányuló – magán és állami beruházások, valamint a repülőtéri résidők jobb kiosztása révén a meglévő infrastruktúra – többek között a földközi-tengeri térségben és az Unió keleti határán elhelyezkedő regionális repülőtereken való – hatékonyabb kihasználásának égető szükségességét; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a repülőtéri csomópontok, köztük a másodlagos, a speciális és a többszörös csomópontok kialakításának fontosságát, valamint a repülőtéri infrastruktúrába történő, hosszú távú kapacitásfokozó – például új fel- és leszállópályák építésére irányuló – magán és állami beruházások, valamint a repülőtéri résidők jobb kiosztása révén a meglévő infrastruktúra – többek között a földközi-tengeri térségben és az Unió keleti határán elhelyezkedő regionális repülőtereken való – hatékonyabb kihasználásának égető szükségességét;

| 27. | kiemeli, hogy az uniós légi fuvarozók versenyképességét globális szinten olyan különféle tényezők hátráltatják, mint az egyenlő versenyfeltételek hiánya, amit például az eltérő nemzeti adók, a zsúfolt repülőterek, a magas légiforgalmi irányítási díjak és repülőtéri illetékek, a versenytársaknak nyújtott állami támogatás, a szén-dioxid-kibocsátási költségek, továbbá az Unión kívüli, alacsonyabb szintű szociális normák és az állami támogatásra vonatkozó eltérő szabályok okoznak; |
| --- | --- |

27.

kiemeli, hogy az uniós légi fuvarozók versenyképességét globális szinten olyan különféle tényezők hátráltatják, mint az egyenlő versenyfeltételek hiánya, amit például az eltérő nemzeti adók, a zsúfolt repülőterek, a magas légiforgalmi irányítási díjak és repülőtéri illetékek, a versenytársaknak nyújtott állami támogatás, a szén-dioxid-kibocsátási költségek, továbbá az Unión kívüli, alacsonyabb szintű szociális normák és az állami támogatásra vonatkozó eltérő szabályok okoznak;

| 28. | úgy véli, hogy ezek a tényezők potenciálisan akadályozzák a növekedést és a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy ezek a tényezők potenciálisan akadályozzák a növekedést és a foglalkoztatást;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az eltérő tagállami légi közlekedési díjakról, vámokról, illetékekről és adókról, valamint azoknak a jegyárakra és a légitársaságok által elért haszonra gyakorolt hatásairól, valamint vizsgálja meg a globális versenytársaknak nyújtott esetleges állami támogatásokat és azok uniós légitársaságokra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az eltérő tagállami légi közlekedési díjakról, vámokról, illetékekről és adókról, valamint azoknak a jegyárakra és a légitársaságok által elért haszonra gyakorolt hatásairól, valamint vizsgálja meg a globális versenytársaknak nyújtott esetleges állami támogatásokat és azok uniós légitársaságokra gyakorolt hatását;

| 30. | üdvözli a mobil munkavállalók szociális biztonságára vonatkozó új uniós szabályokat; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a mobil munkavállalók szociális biztonságára vonatkozó új uniós szabályokat;

Jövőbeli intézkedések

| 31. | úgy véli, hogy a légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikának teljes mértékben tiszteletben kellene tartania a kölcsönösség elvét, ideértve a piaci hozzáférést, a nyitottságot és az azonos feltételek mellett megvalósuló tisztességes versenyt, és az alábbi két fő célt kell követnie: a fogyasztók és a vállalkozások előnyeit kell szem előtt tartania, valamint támogatnia kell az uniós légitársaságokat és repülőtereket globális vezető szerepük fenntartására irányuló erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikának teljes mértékben tiszteletben kellene tartania a kölcsönösség elvét, ideértve a piaci hozzáférést, a nyitottságot és az azonos feltételek mellett megvalósuló tisztességes versenyt, és az alábbi két fő célt kell követnie: a fogyasztók és a vállalkozások előnyeit kell szem előtt tartania, valamint támogatnia kell az uniós légitársaságokat és repülőtereket globális vezető szerepük fenntartására irányuló erőfeszítéseikben;

| 32. | hangsúlyozza ezért, hogy a szomszédos országokkal és a hasonlóan gondolkodó partnerekkel kötött légi közlekedési megállapodásoknak tartalmazniuk kell a tisztességes versenyre vonatkozó jogi keretfeltételeket; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza ezért, hogy a szomszédos országokkal és a hasonlóan gondolkodó partnerekkel kötött légi közlekedési megállapodásoknak tartalmazniuk kell a tisztességes versenyre vonatkozó jogi keretfeltételeket;

| 33. | felszólít az eljárások folyamatos igénybevételére az átfogó légi közlekedési megállapodások uniós szintű megtárgyalása érdekében, az európai egységre alapozva, illetve a Tanács engedélye mellett; |
| --- | --- |

33.

felszólít az eljárások folyamatos igénybevételére az átfogó légi közlekedési megállapodások uniós szintű megtárgyalása érdekében, az európai egységre alapozva, illetve a Tanács engedélye mellett;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy a megállapodásokban mozdítsa elő és védelmezze az uniós érdekeket, valamint terjessze elő és ismertesse az uniós előírásokat, értékeket és bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy a megállapodásokban mozdítsa elő és védelmezze az uniós érdekeket, valamint terjessze elő és ismertesse az uniós előírásokat, értékeket és bevált gyakorlatokat;

| 35. | szorosabb együttműködésre és koordinációra hív fel a Bizottság és a tagállamok között, amikor légiközlekedési megállapodásokról folytatnak tárgyalásokat a kulcsfontosságú partnerekkel az Unió befolyása és az új piacokhoz való hozzáférés esélyeinek növelése érdekében; |
| --- | --- |

35.

szorosabb együttműködésre és koordinációra hív fel a Bizottság és a tagállamok között, amikor légiközlekedési megállapodásokról folytatnak tárgyalásokat a kulcsfontosságú partnerekkel az Unió befolyása és az új piacokhoz való hozzáférés esélyeinek növelése érdekében;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy az átfogó megállapodásokba foglalja bele a védelemre, a biztonságra, az utasok jogaira, a személyzet képzésére és a minősítésre vonatkozó szabályozási feltételeket; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy az átfogó megállapodásokba foglalja bele a védelemre, a biztonságra, az utasok jogaira, a személyzet képzésére és a minősítésre vonatkozó szabályozási feltételeket;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy zárja le a folyamatban lévő tárgyalásokat a szomszédos országokkal, így például Ukrajnával, Libanonnal, Tunéziával, Azerbajdzsánnal és Algériával; megjegyzi, hogy ezen országok piacainak földrajzi közelsége és a közelmúltban az egyes államokban végbement gazdasági növekedés fejlődési lehetőséget kínálhat a regionális vagy másodlagos uniós repülőterek számára; úgy véli, hogy a regionális repülőterek jelentős repülőtéri kapacitással rendelkeznek, és ebből kifolyólag hozzá tudnak járulni a főbb európai csomópontok zsúfoltságának csökkentéséhez, amelyek ezáltal világviszonylatban versenyképesebbé válnak; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy zárja le a folyamatban lévő tárgyalásokat a szomszédos országokkal, így például Ukrajnával, Libanonnal, Tunéziával, Azerbajdzsánnal és Algériával; megjegyzi, hogy ezen országok piacainak földrajzi közelsége és a közelmúltban az egyes államokban végbement gazdasági növekedés fejlődési lehetőséget kínálhat a regionális vagy másodlagos uniós repülőterek számára; úgy véli, hogy a regionális repülőterek jelentős repülőtéri kapacitással rendelkeznek, és ebből kifolyólag hozzá tudnak járulni a főbb európai csomópontok zsúfoltságának csökkentéséhez, amelyek ezáltal világviszonylatban versenyképesebbé válnak;

| 38. | felkéri a Tanácsot, hogy eseti alapon adjon számára tárgyalási felhatalmazást más szomszédos országok, különösen Törökország, Örményország és Líbia tekintetében; |
| --- | --- |

38.

felkéri a Tanácsot, hogy eseti alapon adjon számára tárgyalási felhatalmazást más szomszédos országok, különösen Törökország, Örményország és Líbia tekintetében;

| 39. | úgy véli, hogy a kulcsfontosságú partnerekkel fenntartott kapcsolataiban az Uniónak egyénre szabott megközelítést kell alkalmaznia, és felszólítja a Bizottságot, hogy minél előbb zárja le a többek között Ausztráliával és Brazíliával kötendő átfogó légi megállapodásokról szóló tárgyalásokat, és felkéri a Tanácsot, hogy hatalmazza fel a Bizottságot hasonló megállapodások rohamosan fejlődő gazdaságokkal, így például Kínával, Indiával, az ASEAN-nal és az Öböl-menti országokkal történő megtárgyalására; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a kulcsfontosságú partnerekkel fenntartott kapcsolataiban az Uniónak egyénre szabott megközelítést kell alkalmaznia, és felszólítja a Bizottságot, hogy minél előbb zárja le a többek között Ausztráliával és Brazíliával kötendő átfogó légi megállapodásokról szóló tárgyalásokat, és felkéri a Tanácsot, hogy hatalmazza fel a Bizottságot hasonló megállapodások rohamosan fejlődő gazdaságokkal, így például Kínával, Indiával, az ASEAN-nal és az Öböl-menti országokkal történő megtárgyalására;

| 40. | véleménye szerint az Unió és az Egyesült Államok közötti lehetséges jövőbeli kereskedelmi és befektetési megállapodás érintheti a légi közlekedés ágazatát is; véleménye szerint ezért a Bizottságnak megfelelő tájékoztatást kell nyújtania, hogy az Európai Parlament szorosan nyomon követhesse a közelgő tárgyalásokat; |
| --- | --- |

40.

véleménye szerint az Unió és az Egyesült Államok közötti lehetséges jövőbeli kereskedelmi és befektetési megállapodás érintheti a légi közlekedés ágazatát is; véleménye szerint ezért a Bizottságnak megfelelő tájékoztatást kell nyújtania, hogy az Európai Parlament szorosan nyomon követhesse a közelgő tárgyalásokat;

| 41. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy maradéktalanul teljesítsék a kiemelt partnerekkel, különösen az Egyesült Államokkal és Kanadával kötött légiközlekedési megállapodások célkitűzéseit, beleértve a légitársaságok külföldi tulajdonlására vonatkozó korlátozás feloldását is; az uniós légitársaságok egyesült államokbeli kabotázslehetőségei és az amerikai légitársaságok európai kabotázslehetőségei közötti folyamatos egyensúlyhiány megszüntetésére irányuló lépésekre szólít fel; rámutat, hogy a nemzetközi keresztberuházások hozzájárulnak a légiközlekedési ágazat gazdasági dinamizmusához, és sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az ilyen beruházások fejlesztését és támogatását segítő nemzetközi jogi környezet kiépülését, emellett segítse elő a nemzetközi beruházásokra érvényes többoldalú szabályok és bevált megoldások létrehozását célzó aktív szakpolitika kialakulását; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy maradéktalanul teljesítsék a kiemelt partnerekkel, különösen az Egyesült Államokkal és Kanadával kötött légiközlekedési megállapodások célkitűzéseit, beleértve a légitársaságok külföldi tulajdonlására vonatkozó korlátozás feloldását is; az uniós légitársaságok egyesült államokbeli kabotázslehetőségei és az amerikai légitársaságok európai kabotázslehetőségei közötti folyamatos egyensúlyhiány megszüntetésére irányuló lépésekre szólít fel; rámutat, hogy a nemzetközi keresztberuházások hozzájárulnak a légiközlekedési ágazat gazdasági dinamizmusához, és sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az ilyen beruházások fejlesztését és támogatását segítő nemzetközi jogi környezet kiépülését, emellett segítse elő a nemzetközi beruházásokra érvényes többoldalú szabályok és bevált megoldások létrehozását célzó aktív szakpolitika kialakulását;

| 42. | úgy véli, hogy a kétoldalú megállapodások jelentős mértékben hozzájárulhatnak a légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitika kialakításához, ugyanakkor hangsúlyozza egy közös uniós megközelítés fontosságát is; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a kétoldalú megállapodások jelentős mértékben hozzájárulhatnak a légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitika kialakításához, ugyanakkor hangsúlyozza egy közös uniós megközelítés fontosságát is;

| 43. | hangsúlyozza a tisztességes és nyílt verseny fontosságát a légi közlekedési szolgáltatásokkal összefüggő valamennyi tevékenységben; felszólít a tisztességes versenyről szóló általános záradékoknak a kétoldalú légi szolgáltatási megállapodásokba való beillesztésére; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a tisztességes és nyílt verseny fontosságát a légi közlekedési szolgáltatásokkal összefüggő valamennyi tevékenységben; felszólít a tisztességes versenyről szóló általános záradékoknak a kétoldalú légi szolgáltatási megállapodásokba való beillesztésére;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg a kétoldalú megállapodásokba integrálandó, különösen a szabályozási együttműködéssel, a technológiai és ipari normákkal, valamint az utasok jogaival kapcsolatos minimális általános uniós jogi előírásokat, és felkéri a tagállamokat azok érvényesítésére, azzal az egyértelmű céllal, hogy lehetőségeket teremtsenek az uniós légitársaságok számára és elhárítsák az előttük álló akadályokat; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg a kétoldalú megállapodásokba integrálandó, különösen a szabályozási együttműködéssel, a technológiai és ipari normákkal, valamint az utasok jogaival kapcsolatos minimális általános uniós jogi előírásokat, és felkéri a tagállamokat azok érvényesítésére, azzal az egyértelmű céllal, hogy lehetőségeket teremtsenek az uniós légitársaságok számára és elhárítsák az előttük álló akadályokat;

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a közösségi légi fuvarozóknak kárt okozó támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről szóló 868/2004/EK rendelet (6) sürgős felülvizsgálatára vagy felváltására; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a közösségi légi fuvarozóknak kárt okozó támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről szóló 868/2004/EK rendelet (6) sürgős felülvizsgálatára vagy felváltására;

| 46. | támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy meg kell védeni a szabad és tisztességes versenyt a harmadik országokkal való kapcsolatokban és megállapodásokban, és hogy ki kell dolgozni az esetlegesen piaci torzulásokat kiváltó tisztességtelen gyakorlatokat – mint például a megkülönböztetést, a szabályozási keret következetlen alkalmazását és a vállalatok pénzügyi beszámolóinak átláthatatlanságát – eredményesebben kezelő új, hatékonyabb kereskedelmi védelmi eszközöket; |
| --- | --- |

46.

támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy meg kell védeni a szabad és tisztességes versenyt a harmadik országokkal való kapcsolatokban és megállapodásokban, és hogy ki kell dolgozni az esetlegesen piaci torzulásokat kiváltó tisztességtelen gyakorlatokat – mint például a megkülönböztetést, a szabályozási keret következetlen alkalmazását és a vállalatok pénzügyi beszámolóinak átláthatatlanságát – eredményesebben kezelő új, hatékonyabb kereskedelmi védelmi eszközöket;

| 47. | felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen párbeszédet a Perzsa-öböl menti államokkal az átláthatóság fokozása és a tisztességes verseny megóvása érdekében; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen párbeszédet a Perzsa-öböl menti államokkal az átláthatóság fokozása és a tisztességes verseny megóvása érdekében;

| 48. | megállapítja, hogy az Orosz Föderáció nem tartja be a Szibéria feletti átrepülés díjainak fokozatos felszámolásáról szóló megállapodást, amelyet az Orosz Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez való 2011-es csatlakozása keretében kötöttek; véleménye szerint az uniós légi fuvarozókra régóta megkülönböztető jellegű feltételeket alkalmaznak az említett jogtalan tranzitdíjak miatt, és az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy hasonló lépéseket tegyen olyan, az uniós légtérnek az Orosz Föderáció légi fuvarozói általi használatával kapcsolatos kölcsönös intézkedések révén, amelyek megtagadják vagy korlátozzák a területén való átrepülést, annak érdekében, hogy ösztönözzék az Orosz Föderációt a fent említett, a nemzetközi megállapodásokkal (a Chicagói Egyezménnyel) ellentétes jogtalan díjak megszüntetésére; ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot arra, hogy vizsgálja meg azokat a lehetséges intézkedéseket, amelyekkel biztosítható a kölcsönösség az Orosz Föderáció és az Unió között a légtér használatával kapcsolatban; |
| --- | --- |

48.

megállapítja, hogy az Orosz Föderáció nem tartja be a Szibéria feletti átrepülés díjainak fokozatos felszámolásáról szóló megállapodást, amelyet az Orosz Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez való 2011-es csatlakozása keretében kötöttek; véleménye szerint az uniós légi fuvarozókra régóta megkülönböztető jellegű feltételeket alkalmaznak az említett jogtalan tranzitdíjak miatt, és az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy hasonló lépéseket tegyen olyan, az uniós légtérnek az Orosz Föderáció légi fuvarozói általi használatával kapcsolatos kölcsönös intézkedések révén, amelyek megtagadják vagy korlátozzák a területén való átrepülést, annak érdekében, hogy ösztönözzék az Orosz Föderációt a fent említett, a nemzetközi megállapodásokkal (a Chicagói Egyezménnyel) ellentétes jogtalan díjak megszüntetésére; ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot arra, hogy vizsgálja meg azokat a lehetséges intézkedéseket, amelyekkel biztosítható a kölcsönösség az Orosz Föderáció és az Unió között a légtér használatával kapcsolatban;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az utasok jogainak védelmére irányuló nagyra törő uniós politika minőségi előnyként szolgálhat a nemzetközi versenyben az uniós légitársaságok számára; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is mozdítsa elő a légi utasok jogai terén meglévő magas színvonalú uniós szabványokat, és ellenőrizze azok végrehajtását és alkalmazását; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az utasok jogainak védelmére irányuló nagyra törő uniós politika minőségi előnyként szolgálhat a nemzetközi versenyben az uniós légitársaságok számára; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is mozdítsa elő a légi utasok jogai terén meglévő magas színvonalú uniós szabványokat, és ellenőrizze azok végrehajtását és alkalmazását;

| 50. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb dolgozzon ki új szabályozási keretet az egységes európai égbolt megvalósítására vonatkozóan – egy felülről lefelé irányuló megközelítésre alapozva –, beleértve az európai légi navigációs szolgáltatók közötti jobb együttműködési mechanizmust is, és biztosítsa a SESAR bevezetéséhez szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb dolgozzon ki új szabályozási keretet az egységes európai égbolt megvalósítására vonatkozóan – egy felülről lefelé irányuló megközelítésre alapozva –, beleértve az európai légi navigációs szolgáltatók közötti jobb együttműködési mechanizmust is, és biztosítsa a SESAR bevezetéséhez szükséges feltételeket;

| 51. | felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el végre álláspontját a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló irányelvre irányuló javaslatról (7) szóló, 2010. május 5-i parlamenti álláspontról, amelyet a Parlament nagy többséggel, a szavazatok 96 %-ával fogadott el, de amellyel kapcsolatban a Tanácsban nem történik előrelépés; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el végre álláspontját a légiközlekedés-védelmi díjakról szóló irányelvre irányuló javaslatról (7) szóló, 2010. május 5-i parlamenti álláspontról, amelyet a Parlament nagy többséggel, a szavazatok 96 %-ával fogadott el, de amellyel kapcsolatban a Tanácsban nem történik előrelépés;

| 52. | úgy véli, hogy a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) fontos szerepet tölt be a globális repülési ágazatra vonatkozó szabályozási keretek kialakításában, így például a légitársaságok tulajdonjogának és irányításának liberalizációja terén, valamint a légi forgalmi szolgáltatások globális interoperabilitásában; arra ösztönzi az ICAO-t, hogy a továbbiakban is dolgozzon ki globális és piaci alapú intézkedéseket a repülőtéri zaj csökkentése és az üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozása érdekében; elengedhetetlennek tartja, hogy az ICAO-n belül minél hamarabb megállapodásra jussanak egy globális megközelítésről; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) fontos szerepet tölt be a globális repülési ágazatra vonatkozó szabályozási keretek kialakításában, így például a légitársaságok tulajdonjogának és irányításának liberalizációja terén, valamint a légi forgalmi szolgáltatások globális interoperabilitásában; arra ösztönzi az ICAO-t, hogy a továbbiakban is dolgozzon ki globális és piaci alapú intézkedéseket a repülőtéri zaj csökkentése és az üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozása érdekében; elengedhetetlennek tartja, hogy az ICAO-n belül minél hamarabb megállapodásra jussanak egy globális megközelítésről;

| 53. | arra szólít fel, hogy a Bizottság kapjon tárgyalási felhatalmazást arra, hogy tisztázza és megerősítse az Európai Unió ICAO-n belüli képviseletét; |
| --- | --- |

53.

arra szólít fel, hogy a Bizottság kapjon tárgyalási felhatalmazást arra, hogy tisztázza és megerősítse az Európai Unió ICAO-n belüli képviseletét;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 380. E, 2012.12.11., 5. o.

(2)  HL C 70. E, 2012.3.8., 98. o.

(3)  HL C 236. E, 2011.8.12., 121. o.

(4)  HL C 74. E, 2008.3.20., 506. o.

(5)  HL C 287. E, 2006.11.24., 84. o.

(6)  HL L 162., 2004.4.30., 1. o.

(7)  HL C 81. E, 2011.3.15., 164. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/7

---

P7_TA(2013)0291

A tagállami exporthitel-ügynökségek

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az Európai Bizottság által az Európai Parlament részére készített, a tagállami exporthitel-ügynökségek tevékenységéről szóló első éves jelentésről (2012/2320(INI))

(2016/C 075/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról szóló, 2013. március 14-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre irányuló javaslatra (C(2013)1378), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról szóló, 2013. március 14-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre irányuló javaslatra (C(2013)1378),

| — | tekintettel „Az uniós kkv-k kereskedelmének és beruházásainak finanszírozása: könnyített hitelhez jutás a nemzetközivé válás támogatása érdekében” című, 2012. december 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós kkv-k kereskedelmének és beruházásainak finanszírozása: könnyített hitelhez jutás a nemzetközivé válás támogatása érdekében” című, 2012. december 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai befektetési politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai befektetési politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (2010/C 83/02), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (2010/C 83/02),

| — | tekintettel az Európai Bizottság, illetve a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő 2011. december 12-i közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság, illetve a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő 2011. december 12-i közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel az „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról” című, 2010. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról” című, 2010. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0573),

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, 2012. június 26-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre vonatkozó európai tanácsi nyilatkozatra (11855/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, 2012. június 26-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre vonatkozó európai tanácsi nyilatkozatra (11855/2012),

| — | tekintettel a tematikus főosztályának az uniós külpolitika emberi jogi mércéiről szóló tájékoztató dokumentumára (EXPO/B/DROI/2011/15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tematikus főosztályának az uniós külpolitika emberi jogi mércéiről szóló tájékoztató dokumentumára (EXPO/B/DROI/2011/15),

| — | tekintettel az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó, 2011. június 16-i irányadó elveire (HR/PUB/11/04, 2011, ENSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó, 2011. június 16-i irányadó elveire (HR/PUB/11/04, 2011, ENSZ),

| — | tekintettel a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2013. április 16-i bizottsági javaslatra (COM(2013)0207), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2013. április 16-i bizottsági javaslatra (COM(2013)0207),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0193/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0193/2013),

| A. | mivel a tagállamok exporthitel-programjai fontos eszközt jelentenek az európai vállalkozások kereskedelmi és üzleti lehetőségeinek bővítésében; |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok exporthitel-programjai fontos eszközt jelentenek az európai vállalkozások kereskedelmi és üzleti lehetőségeinek bővítésében;

| B. | mivel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet éves jelentéstételi követelményeket állapít meg, amelyeket a tagállamoknak a Bizottság felé teljesíteniük kell, ugyanakkor az egyes OECD-megállapodásokban bekövetkező változások uniós jogba történő mielőbbi átültetésének elérése érdekében előírja a Bizottság hatáskörökkel való felruházását; |
| --- | --- |

B.

mivel a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet éves jelentéstételi követelményeket állapít meg, amelyeket a tagállamoknak a Bizottság felé teljesíteniük kell, ugyanakkor az egyes OECD-megállapodásokban bekövetkező változások uniós jogba történő mielőbbi átültetésének elérése érdekében előírja a Bizottság hatáskörökkel való felruházását;

| C. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének értelmében a „közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének értelmében a „közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”;

| D. | mivel az arra vonatkozó elveket, hogy az Unió miként alakítja a világ többi részéhez fűződő kapcsolatait, valamint az Unió nemzetközi színtéren megvalósuló fellépésére irányuló vezérelveket az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 21. cikke tartalmazza, amely kötelező érvényű megállapodás a tagállamok között; |
| --- | --- |

D.

mivel az arra vonatkozó elveket, hogy az Unió miként alakítja a világ többi részéhez fűződő kapcsolatait, valamint az Unió nemzetközi színtéren megvalósuló fellépésére irányuló vezérelveket az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 21. cikke tartalmazza, amely kötelező érvényű megállapodás a tagállamok között;

| E. | mivel az Európai Bizottság, illetve a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő 2011. decemberi közleménye megerősíti, hogy „az európai vállalkozásokat megfelelő gondossággal történő eljárásra kell ösztönözni annak biztosítása érdekében, hogy működésük során – tevékenységük végzésének helyétől függetlenül – tartsák tiszteletben az emberi jogokat”; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Bizottság, illetve a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő 2011. decemberi közleménye megerősíti, hogy „az európai vállalkozásokat megfelelő gondossággal történő eljárásra kell ösztönözni annak biztosítása érdekében, hogy működésük során – tevékenységük végzésének helyétől függetlenül – tartsák tiszteletben az emberi jogokat”;

| F. | mivel az Európai Tanácsnak az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerete és cselekvési terve megerősíti, hogy „az EU külső tevékenységének minden területén kivétel nélkül az emberi jogok előmozdítására fog törekedni”; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Tanácsnak az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerete és cselekvési terve megerősíti, hogy „az EU külső tevékenységének minden területén kivétel nélkül az emberi jogok előmozdítására fog törekedni”;

| G. | mivel az EU Alapjogi Chartája jogilag kötelező érvényű az uniós intézményekre és a tagállamokra nézve a kívülmaradást választó tagállamok kivételével az uniós jog végrehajtásakor, és mivel a Bizottságnak a Charta hatékony végrehajtására vonatkozó stratégiája kifejezetten elismeri, hogy a Charta alkalmazandó az EU külső fellépésére; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU Alapjogi Chartája jogilag kötelező érvényű az uniós intézményekre és a tagállamokra nézve a kívülmaradást választó tagállamok kivételével az uniós jog végrehajtásakor, és mivel a Bizottságnak a Charta hatékony végrehajtására vonatkozó stratégiája kifejezetten elismeri, hogy a Charta alkalmazandó az EU külső fellépésére;

| H. | mivel az Unió és tagállamai üdvözölték az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó elveit, amelyek keretében az állam és a vállalkozások közötti kapcsolatokról szóló 4. elv kifejezetten hivatkozik az exporthitel-ügynökségekre; |
| --- | --- |

H.

mivel az Unió és tagállamai üdvözölték az ENSZ üzleti vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó elveit, amelyek keretében az állam és a vállalkozások közötti kapcsolatokról szóló 4. elv kifejezetten hivatkozik az exporthitel-ügynökségekre;

| I. | mivel exporthitel-támogatást gyakran biztosítanak olyan nagyszabású projektekhez, amelyek a magas kereskedelmi, politikai, gazdasági vagy környezeti kockázatok miatt nehezen jutnak kereskedelmi hitelhez, így azt az exporthitel-ügynökségeknek ennek megfelelően kell értékelniük és beárazniuk; |
| --- | --- |

I.

mivel exporthitel-támogatást gyakran biztosítanak olyan nagyszabású projektekhez, amelyek a magas kereskedelmi, politikai, gazdasági vagy környezeti kockázatok miatt nehezen jutnak kereskedelmi hitelhez, így azt az exporthitel-ügynökségeknek ennek megfelelően kell értékelniük és beárazniuk;

| J. | mivel 2013. március 14-én a Bizottság javaslatot tett az 1233/2011/EU rendelet II. mellékletét módosító, felhatalmazáson alapuló rendeletre, |
| --- | --- |

J.

mivel 2013. március 14-én a Bizottság javaslatot tett az 1233/2011/EU rendelet II. mellékletét módosító, felhatalmazáson alapuló rendeletre,

| 1. | üdvözli a Bizottság erőfeszítéseit a tagállamok által az exporthitel-tevékenységeikről készített éves jelentések keretének kialakítása terén az 1233/2011/EU rendeletnek megfelelően, az uniós szintű átláthatóság növelése érdekében; hangsúlyozza, hogy e jelentéstétel fő célkitűzése annak nyomon követése, hogy a tagállamok exporthitel-ügynökségei megfelelnek-e az exporthitelekre alkalmazandó nemzetközi szabályoknak és az EU-Szerződésben foglalt kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság erőfeszítéseit a tagállamok által az exporthitel-tevékenységeikről készített éves jelentések keretének kialakítása terén az 1233/2011/EU rendeletnek megfelelően, az uniós szintű átláthatóság növelése érdekében; hangsúlyozza, hogy e jelentéstétel fő célkitűzése annak nyomon követése, hogy a tagállamok exporthitel-ügynökségei megfelelnek-e az exporthitelekre alkalmazandó nemzetközi szabályoknak és az EU-Szerződésben foglalt kötelezettségeknek;

| 2. | elismeri a tagállami exporthitel-ügynökségek tevékenységéről szóló, Bizottság által készített első éves jelentés 2012. december 14-i nem hivatalos átvételét, amely jelentés értékeli a 27 tagállam közül aktív exporthitel-programmal rendelkező 20 tagállam által adott válaszokat, valamint nyugtázza e tagállamok jelentéseinek beérkezését mellékletek formájában; felkéri a Bizottságot, hogy hagyja jóvá e dokumentumok nyilvános közzétételét annak érdekében, hogy teljesüljön az alaprendelet célja, miszerint növelni kell az átláthatóságot; |
| --- | --- |

2.

elismeri a tagállami exporthitel-ügynökségek tevékenységéről szóló, Bizottság által készített első éves jelentés 2012. december 14-i nem hivatalos átvételét, amely jelentés értékeli a 27 tagállam közül aktív exporthitel-programmal rendelkező 20 tagállam által adott válaszokat, valamint nyugtázza e tagállamok jelentéseinek beérkezését mellékletek formájában; felkéri a Bizottságot, hogy hagyja jóvá e dokumentumok nyilvános közzétételét annak érdekében, hogy teljesüljön az alaprendelet célja, miszerint növelni kell az átláthatóságot;

| 3. | elismeréssel nyugtázza, hogy a Bizottság jelentése világosan jelzi a tagállamok 2011-ben folytatott exporthitel-tevékenységeinek léptékét és fontosságát, amelyek összesen több mint 250 milliárd eurós kitettséget jelentenek – köztük 260 olyan tranzakciót, amelyek esetében komoly környezeti hatásokról számoltak be –, és amelyek lényeges kereskedelmi és üzleti lehetőségeket testesítenek meg az európai vállalkozások számára; |
| --- | --- |

3.

elismeréssel nyugtázza, hogy a Bizottság jelentése világosan jelzi a tagállamok 2011-ben folytatott exporthitel-tevékenységeinek léptékét és fontosságát, amelyek összesen több mint 250 milliárd eurós kitettséget jelentenek – köztük 260 olyan tranzakciót, amelyek esetében komoly környezeti hatásokról számoltak be –, és amelyek lényeges kereskedelmi és üzleti lehetőségeket testesítenek meg az európai vállalkozások számára;

| 4. | elismeri, hogy a tagállamok éves tevékenységi jelentéseikben az 1233/2011/EU rendelet I. mellékletének első bekezdésében megfogalmazott kérés szerint a Bizottság rendelkezésére bocsátották az exporthitelekre vonatkozó pénzügyi és operatív információkat; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a tagállamok éves tevékenységi jelentéseikben az 1233/2011/EU rendelet I. mellékletének első bekezdésében megfogalmazott kérés szerint a Bizottság rendelkezésére bocsátották az exporthitelekre vonatkozó pénzügyi és operatív információkat;

| 5. | a tagállamok exporthitel-tevékenységeinek léptékével összefüggésben hangsúlyozza az 1233/2011/EU rendelet (4) preambulumbekezdésének fontosságát, amely felszólít az Unió külső fellépésre vonatkozó általános rendelkezéseinek való megfelelésre, különös tekintettel a demokrácia megerősítésére, az emberi jogok tiszteletben tartására és a politikák fejlesztési célú koherenciájára, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemre; e tekintetben emlékeztet a rendelet I. mellékletében foglalt egyedi jelentéstételi követelmények fontosságára, amelyek arra hivatottak, hogy a Bizottság és a Parlament számára lehetővé tegyék e megfelelés értékelését; |
| --- | --- |

5.

a tagállamok exporthitel-tevékenységeinek léptékével összefüggésben hangsúlyozza az 1233/2011/EU rendelet (4) preambulumbekezdésének fontosságát, amely felszólít az Unió külső fellépésre vonatkozó általános rendelkezéseinek való megfelelésre, különös tekintettel a demokrácia megerősítésére, az emberi jogok tiszteletben tartására és a politikák fejlesztési célú koherenciájára, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemre; e tekintetben emlékeztet a rendelet I. mellékletében foglalt egyedi jelentéstételi követelmények fontosságára, amelyek arra hivatottak, hogy a Bizottság és a Parlament számára lehetővé tegyék e megfelelés értékelését;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok éves jelentései és azok bizottsági értékelése alapján a Parlament egyelőre nem tudja kielégítően megvalósítani arra irányuló szándékát, hogy megállapítsa, a tagállami exporthitel-tevékenységek megfelelnek-e az Unió külpolitikai céljainak – az EUSZ 3. és 21. cikkében foglaltak szerint –, és a környezeti kockázatok kezelésére vonatkozó hatályos rendeleteknek, ami az exporthitel-ügynökségek kockázati díjainak kiszámítását illeti; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok éves jelentései és azok bizottsági értékelése alapján a Parlament egyelőre nem tudja kielégítően megvalósítani arra irányuló szándékát, hogy megállapítsa, a tagállami exporthitel-tevékenységek megfelelnek-e az Unió külpolitikai céljainak – az EUSZ 3. és 21. cikkében foglaltak szerint –, és a környezeti kockázatok kezelésére vonatkozó hatályos rendeleteknek, ami az exporthitel-ügynökségek kockázati díjainak kiszámítását illeti;

| 7. | üdvözli a Bizottság éves jelentésben idézett, a tagállamok részéről megnyilvánuló „egyértelmű, általános hajlandóságot” arra, hogy „olyan politikákat alkalmazzanak exporthitel-programjaik esetében, amelyek célkitűzései megfelelnek a 3. és 21. cikk általános szellemének”; elismeréssel nyugtázza néhány tagállam, köztük Németország, Olaszország, Belgium és Hollandia erőfeszítéseit, amelyek igyekeznek értelmesebb jelentést tenni az Unió egyes külpolitikai céljainak való megfelelésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a Bizottság éves jelentésben idézett, a tagállamok részéről megnyilvánuló „egyértelmű, általános hajlandóságot” arra, hogy „olyan politikákat alkalmazzanak exporthitel-programjaik esetében, amelyek célkitűzései megfelelnek a 3. és 21. cikk általános szellemének”; elismeréssel nyugtázza néhány tagállam, köztük Németország, Olaszország, Belgium és Hollandia erőfeszítéseit, amelyek igyekeznek értelmesebb jelentést tenni az Unió egyes külpolitikai céljainak való megfelelésre vonatkozóan;

| 8. | elismeri, hogy a Bizottság számára lehetővé kell tenni annak értékelését, hogy a tagállamok exporthitel-tevékenységei összhangban állnak-e az Unió külpolitikai céljaival, és ezért azt javasolja, hogy a megfelelőségi tesztnek azt kellene vizsgálnia hogy a hivatalos támogatásban részesülő exporthitel-ügynökségek rendelkeznek-e olyan politikákkal, amelyek hatékonyan biztosítják, hogy tevékenységeik összhangban legyenek az Unió külpolitikai célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a Bizottság számára lehetővé kell tenni annak értékelését, hogy a tagállamok exporthitel-tevékenységei összhangban állnak-e az Unió külpolitikai céljaival, és ezért azt javasolja, hogy a megfelelőségi tesztnek azt kellene vizsgálnia hogy a hivatalos támogatásban részesülő exporthitel-ügynökségek rendelkeznek-e olyan politikákkal, amelyek hatékonyan biztosítják, hogy tevékenységeik összhangban legyenek az Unió külpolitikai célkitűzéseivel;

Az exporthitel-ügynökségek értékelése az Unió külső fellépésre vonatkozó céljainak való megfelelés szempontjából

| 9. | osztja a Bizottság éves jelentésben tett észrevételét, miszerint „nehéz pontos referenciaértéket meghatározni az uniós jognak való megfelelés mérésére”; megismétli, hogy továbbra is a 21. cikk rendelkezései szolgáltatják azt a fő viszonyítási alapot, amelyhez mérten az exporthitel-ügyletekre alkalmazott szakpolitikákat értékelni kell; |
| --- | --- |

9.

osztja a Bizottság éves jelentésben tett észrevételét, miszerint „nehéz pontos referenciaértéket meghatározni az uniós jognak való megfelelés mérésére”; megismétli, hogy továbbra is a 21. cikk rendelkezései szolgáltatják azt a fő viszonyítási alapot, amelyhez mérten az exporthitel-ügyletekre alkalmazott szakpolitikákat értékelni kell;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Unió csak abban az esetben lesz megbízható és hathatós globális szereplő, ha a tagállamok és az európai intézmények következetes külpolitikát folytatnak; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az Unió csak abban az esetben lesz megbízható és hathatós globális szereplő, ha a tagállamok és az európai intézmények következetes külpolitikát folytatnak;

| 11. | javasolja, hogy a Tanács exporthitelekkel foglalkozó munkacsoportja és a Bizottság a soron következő éves jelentés előtt konzultáljon az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) a 21. cikkben foglaltaknak való megfelelőségről szóló értelmes jelentéstételre vonatkozó módszertan kidolgozásáról, valamint a hivatalosan támogatott exporthitelek területére tartozó bizonyos OECD-iránymutatások EU-ban történő alkalmazásáról; kitart amellett, hogy e folyamatnak képezze részét egy nyilvános konzultáció; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy a Tanács exporthitelekkel foglalkozó munkacsoportja és a Bizottság a soron következő éves jelentés előtt konzultáljon az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) a 21. cikkben foglaltaknak való megfelelőségről szóló értelmes jelentéstételre vonatkozó módszertan kidolgozásáról, valamint a hivatalosan támogatott exporthitelek területére tartozó bizonyos OECD-iránymutatások EU-ban történő alkalmazásáról; kitart amellett, hogy e folyamatnak képezze részét egy nyilvános konzultáció;

| 12. | kiemelt fontosságúnak tartja, hogy a tagállamokat felszólítsák a hivatalosan exporthitellel támogatott projektek ellenőrzése során alkalmazott átvilágítási eljárások rendelkezésre állására, eredményére és hatékonyságára irányuló nyomon követésre és jelentéstételre, az emberi jogokra gyakorolt esetleges hatásuk vonatkozásában; |
| --- | --- |

12.

kiemelt fontosságúnak tartja, hogy a tagállamokat felszólítsák a hivatalosan exporthitellel támogatott projektek ellenőrzése során alkalmazott átvilágítási eljárások rendelkezésre állására, eredményére és hatékonyságára irányuló nyomon követésre és jelentéstételre, az emberi jogokra gyakorolt esetleges hatásuk vonatkozásában;

| 13. | tudatában van annak, hogy az exporthitel-ügynökségek a projektpartnerek által nyújtott információkra hagyatkoznak; meggyőződése, hogy ha az exporthitel-ügynökségek esetében az átvilágítási eljárások strukturált megközelítését követelnék meg a projektfinanszírozásra való jogosultság előfeltételeként, a projektpartnerek szívesen végeznék el maguk az ilyen eljárásokat, ezáltal pedig csökkennének az exporthitel-ügynökségek további adminisztratív költségei; |
| --- | --- |

13.

tudatában van annak, hogy az exporthitel-ügynökségek a projektpartnerek által nyújtott információkra hagyatkoznak; meggyőződése, hogy ha az exporthitel-ügynökségek esetében az átvilágítási eljárások strukturált megközelítését követelnék meg a projektfinanszírozásra való jogosultság előfeltételeként, a projektpartnerek szívesen végeznék el maguk az ilyen eljárásokat, ezáltal pedig csökkennének az exporthitel-ügynökségek további adminisztratív költségei;

| 14. | úgy véli, hogy az emberi jogoknak az exporthitel-ügynökségek részéről történő tiszteletben tartásáról szóló jelentéstétel terén elért haladás előfutára az Unió külső fellépésre vonatkozó, 21. cikkben rögzített egyéb céljaival – így például a szegénység felszámolásával –, valamint a környezeti kockázatok kezelésével kapcsolatos hatékonyabb jelentéstételnek; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az emberi jogoknak az exporthitel-ügynökségek részéről történő tiszteletben tartásáról szóló jelentéstétel terén elért haladás előfutára az Unió külső fellépésre vonatkozó, 21. cikkben rögzített egyéb céljaival – így például a szegénység felszámolásával –, valamint a környezeti kockázatok kezelésével kapcsolatos hatékonyabb jelentéstételnek;

Jelentéstétel a környezeti kockázatoknak az exporthitel-ügynökségek kockázati díjainak kiszámítása során való figyelembevételéről

| 15. | felszólítja a tagállami exporthitel-ügynökségeket, hogy továbbra is készítsenek jelentéseket a környezeti kockázatok értékeléséről, és úgy véli, hogy az ilyen jelentéstétel az OECD-országok és nem OECD-országok valamennyi exporthitel-ügynöksége részéről elengedhetetlen az egyenlő feltételek biztosításához; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a tagállami exporthitel-ügynökségeket, hogy továbbra is készítsenek jelentéseket a környezeti kockázatok értékeléséről, és úgy véli, hogy az ilyen jelentéstétel az OECD-országok és nem OECD-országok valamennyi exporthitel-ügynöksége részéről elengedhetetlen az egyenlő feltételek biztosításához;

Jelentéstétel a függő kötelezettségekről

| 16. | megállapítja, hogy a tagállamok exporthitel-ügynökségei jelenleg különböző formában tesznek jelentést a függő kötelezettségekről; felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon olyan egységes meghatározásról, amely a Parlament arra vonatkozó kívánságát tükrözi, hogy tájékoztatást kapjon a mérlegen kívüli kitettségekről; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a tagállamok exporthitel-ügynökségei jelenleg különböző formában tesznek jelentést a függő kötelezettségekről; felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon olyan egységes meghatározásról, amely a Parlament arra vonatkozó kívánságát tükrözi, hogy tájékoztatást kapjon a mérlegen kívüli kitettségekről;

Útmutatás és értékelés a Bizottság részéről

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy adjon útmutatást a tagállamoknak a következő jelentéstételi időszakra vonatkozóan, különös tekintettel arra, hogy miként tegyenek jelentést az emberi jogi stratégiáik terén alkalmazott átvilágítási eljárások rendelkezésre állásáról és hatékonyságáról, valamint hogyan számoljanak be a környezeti kockázatok kezeléséről; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy adjon útmutatást a tagállamoknak a következő jelentéstételi időszakra vonatkozóan, különös tekintettel arra, hogy miként tegyenek jelentést az emberi jogi stratégiáik terén alkalmazott átvilágítási eljárások rendelkezésre állásáról és hatékonyságáról, valamint hogyan számoljanak be a környezeti kockázatok kezeléséről;

| 18. | elvárja, hogy a Bizottság következő éves jelentésében nyilatkozzon arról, hogy megvalósult-e az Unió célkitűzéseinek és kötelezettségeinek való tagállami megfelelés értékelése, és amennyiben nem, fogalmazzon meg ajánlásokat arra vonatkozóan, hogy e cél érdekében miként javítható a jelentéstétel hatékonysága; |
| --- | --- |

18.

elvárja, hogy a Bizottság következő éves jelentésében nyilatkozzon arról, hogy megvalósult-e az Unió célkitűzéseinek és kötelezettségeinek való tagállami megfelelés értékelése, és amennyiben nem, fogalmazzon meg ajánlásokat arra vonatkozóan, hogy e cél érdekében miként javítható a jelentéstétel hatékonysága;

Bizottsági jelentés a nem OECD-országok bevonásáról

| 19. | üdvözli a Bizottság által 2012-ben – az USA-val közösen – tett erőfeszítéseket annak érdekében, hogy bevonják Kínát, Brazíliát, Oroszországot és más fontos feltörekvő gazdaságokat a jelentős exportfinanszírozók nemzetközi munkacsoportjának (IWG) létrehozásába; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Bizottság által 2012-ben – az USA-val közösen – tett erőfeszítéseket annak érdekében, hogy bevonják Kínát, Brazíliát, Oroszországot és más fontos feltörekvő gazdaságokat a jelentős exportfinanszírozók nemzetközi munkacsoportjának (IWG) létrehozásába;

| 20. | az IWG létrehozásához javasolja az ágazati megközelítés célszerűségének megvizsgálását annak érdekében, hogy a második szakaszban megvethessék a horizontális rendelkezések alapjait, amelyek az egyenlő feltételek megteremtése érdekében biztosítják a hatékony és magas szintű normák, valamint az exporthitel-ügynökségekre vonatkozó új nemzetközi szabályok közös elfogadását valamennyi OECD-ország és a nem OECD-ország részéről; |
| --- | --- |

20.

az IWG létrehozásához javasolja az ágazati megközelítés célszerűségének megvizsgálását annak érdekében, hogy a második szakaszban megvethessék a horizontális rendelkezések alapjait, amelyek az egyenlő feltételek megteremtése érdekében biztosítják a hatékony és magas szintű normák, valamint az exporthitel-ügynökségekre vonatkozó új nemzetközi szabályok közös elfogadását valamennyi OECD-ország és a nem OECD-ország részéről;

o

o o

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az OECD titkárságának. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az OECD titkárságának.

---

(1)  HL L 326., 2011.12.8., 45. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0469.

(3)  HL C 56. E, 2013.2.26., 87. o.

(4)  HL C 296. E, 2012.10.2., 34. o.

(5)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(6)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(7)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/11

---

P7_TA(2013)0293

Az európai alapítvány statútuma

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

(2016/C 075/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2012)0035),

| — | tekintettel az Európai Bizottság hatáselemzésére, amely az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat kísérő dokumentuma, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság hatáselemzésére, amely az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat kísérő dokumentuma,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatára (1),

| — | tekintettel a Max Planck Összehasonlító Jogi és Nemzetközi Magánjogi Intézet és a Heidelbergi Egyetem által az európai alapítvány statútumának bevezetéséről készített megvalósíthatósági tanulmányra (2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Max Planck Összehasonlító Jogi és Nemzetközi Magánjogi Intézet és a Heidelbergi Egyetem által az európai alapítvány statútumának bevezetéséről készített megvalósíthatósági tanulmányra (2008),

| — | tekintettel az Európai Bíróság által a C-386/04. sz. Centro di Musicologia Walter Stauffer kontra Finanzamt München für Körperschaften (2), a C-318/07. sz. Hein Persche kontra Finanzamt Lüdenscheid (3) és a C-25/10. sz. Missionswerk Werner Heukelbach eV kontra belga állam (4) ügyekben hozott ítéletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság által a C-386/04. sz. Centro di Musicologia Walter Stauffer kontra Finanzamt München für Körperschaften (2), a C-318/07. sz. Hein Persche kontra Finanzamt Lüdenscheid (3) és a C-25/10. sz. Missionswerk Werner Heukelbach eV kontra belga állam (4) ügyekben hozott ítéletre,

| — | tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (európai polgárság) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (európai polgárság) (5),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (6),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. november 29-i véleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. november 29-i véleményére (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság időközi jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0223/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság időközi jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0223/2013),

| A. | mivel az Unióban mintegy 110 000 közhasznú alapítvány van, amelyek együttes becsült vagyona körülbelül 350 milliárd euró, amellyel szemben mintegy 83 milliárd eurónyi összkiadás áll, és amelyek 750 000–1 000 000 európai polgár számára biztosítanak munkahelyet; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unióban mintegy 110 000 közhasznú alapítvány van, amelyek együttes becsült vagyona körülbelül 350 milliárd euró, amellyel szemben mintegy 83 milliárd eurónyi összkiadás áll, és amelyek 750 000–1 000 000 európai polgár számára biztosítanak munkahelyet;

| B. | mivel azonban az alapítványok munkatársainak egy része önkéntes, akik nem kapnak javadalmazást tevékenységükért; |
| --- | --- |

B.

mivel azonban az alapítványok munkatársainak egy része önkéntes, akik nem kapnak javadalmazást tevékenységükért;

| C. | mivel az Unión belüli közhasznú alapítványok jelenléte és tevékenysége kulcsfontosságú a képzés, az oktatás, a kutatás, a szociális ügyek és az egészségügy, a történelmi emlékek és a népek közötti megbékélés, a környezetvédelem, az ifjúság és a sport, valamint a művészet és a kultúra területén, és mivel több projektjük hatása messze túlmegy a nemzeti határokon; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unión belüli közhasznú alapítványok jelenléte és tevékenysége kulcsfontosságú a képzés, az oktatás, a kutatás, a szociális ügyek és az egészségügy, a történelmi emlékek és a népek közötti megbékélés, a környezetvédelem, az ifjúság és a sport, valamint a művészet és a kultúra területén, és mivel több projektjük hatása messze túlmegy a nemzeti határokon;

| D. | mivel az Unión belül több mint 50 különböző jogszabály létezik az alapítványokkal kapcsolatos polgári és adójog területén, valamint számos összetett közigazgatási folyamat kerül alkalmazásra, ami becslések szerint évente akár 100 millió euró tanácsadási költséget is okoz, amely így megint csak nem közhasznú célokra fordítódik; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unión belül több mint 50 különböző jogszabály létezik az alapítványokkal kapcsolatos polgári és adójog területén, valamint számos összetett közigazgatási folyamat kerül alkalmazásra, ami becslések szerint évente akár 100 millió euró tanácsadási költséget is okoz, amely így megint csak nem közhasznú célokra fordítódik;

| E. | mivel az alapítványokat különösen költség- vagy időigényes hatósági eljárásokhoz vezető jogi, adójogi és adminisztratív akadályok, valamint hiányzó jogi eszközök tartják vissza attól vagy akadályozzák abban, hogy működésüket más tagállamokra is kiterjesszék, illetve fokozottabban fellépjenek ezen a területen; |
| --- | --- |

E.

mivel az alapítványokat különösen költség- vagy időigényes hatósági eljárásokhoz vezető jogi, adójogi és adminisztratív akadályok, valamint hiányzó jogi eszközök tartják vissza attól vagy akadályozzák abban, hogy működésüket más tagállamokra is kiterjesszék, illetve fokozottabban fellépjenek ezen a területen;

| F. | mivel költségvetési megszorítások idején különösen a kulturális és művészeti tevékenységek, az oktatás és a sport területén elengedhetetlen az alapítványok pénzügyi, valamint szociális kötelezettségvállalása, amely azonban a közhasznú állami fellépéseket nem helyettesítheti, csupán kiegészítheti; |
| --- | --- |

F.

mivel költségvetési megszorítások idején különösen a kulturális és művészeti tevékenységek, az oktatás és a sport területén elengedhetetlen az alapítványok pénzügyi, valamint szociális kötelezettségvállalása, amely azonban a közhasznú állami fellépéseket nem helyettesítheti, csupán kiegészítheti;

| G. | mivel az adójogi rendezés nem az adójog összehangolását jelenti, hanem a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazását, mely szerint az európai alapítványok és adományozóik alapvetően automatikusan ugyanazon adózási rendelkezések és kedvezmények hatálya alá esnek, amelyek a nemzeti közhasznú intézményekre vonatkoznak; |
| --- | --- |

G.

mivel az adójogi rendezés nem az adójog összehangolását jelenti, hanem a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazását, mely szerint az európai alapítványok és adományozóik alapvetően automatikusan ugyanazon adózási rendelkezések és kedvezmények hatálya alá esnek, amelyek a nemzeti közhasznú intézményekre vonatkoznak;

| H. | mivel az európai alapítvány egységes statútumának bevezetése hatalmas mértékben megkönnyíthetné a források, ismeretek, adományok összekapcsolását és átadását, valamint a transzeurópai tevékenységek megvalósítását. |
| --- | --- |

H.

mivel az európai alapítvány egységes statútumának bevezetése hatalmas mértékben megkönnyíthetné a források, ismeretek, adományok összekapcsolását és átadását, valamint a transzeurópai tevékenységek megvalósítását.

| I. | mivel az Európai Parlament üdvözli a Bizottság javaslatát, amely hatalmas előrelépés afelé, hogy megkönnyítsék az alapítványok számára a közhasznú célok egész Európai Unióban való támogatását; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament üdvözli a Bizottság javaslatát, amely hatalmas előrelépés afelé, hogy megkönnyítsék az alapítványok számára a közhasznú célok egész Európai Unióban való támogatását;

| J. | mivel a javasolt statútum egy opcionális európai jogi forma, amely az egynél több tagállamban tevékenykedő alapítványok és finanszírozók számára lesz elérhető, de nem fogja sem helyettesíteni, sem harmonizálni a már létező alapítványi jogszabályokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a javasolt statútum egy opcionális európai jogi forma, amely az egynél több tagállamban tevékenykedő alapítványok és finanszírozók számára lesz elérhető, de nem fogja sem helyettesíteni, sem harmonizálni a már létező alapítványi jogszabályokat;

| K. | mivel a gazdasági nehézségek idején egyre fontosabb, hogy az alapítványok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek ahhoz, hogy az európai szintű közhasznú célok érdekében tudjanak tevékenykedni és összevonhassák az erőforrásokat a költségek és a jogi bizonytalanságok csökkentése mellett; |
| --- | --- |

K.

mivel a gazdasági nehézségek idején egyre fontosabb, hogy az alapítványok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek ahhoz, hogy az európai szintű közhasznú célok érdekében tudjanak tevékenykedni és összevonhassák az erőforrásokat a költségek és a jogi bizonytalanságok csökkentése mellett;

| L. | mivel alapvető fontosságú, hogy az európai alapítványok (FE) fenntartható módon és hosszú távon működjenek és legalább két tagállamban valóban aktívak legyenek, mivel egyébként sajátos státuszuk nem lenne indokolt; |
| --- | --- |

L.

mivel alapvető fontosságú, hogy az európai alapítványok (FE) fenntartható módon és hosszú távon működjenek és legalább két tagállamban valóban aktívak legyenek, mivel egyébként sajátos státuszuk nem lenne indokolt;

| M. | mivel a bizottsági javaslat terminológiája és fogalommeghatározásai tekintetében néhány esetben pontosításra van szükség; |
| --- | --- |

M.

mivel a bizottsági javaslat terminológiája és fogalommeghatározásai tekintetében néhány esetben pontosításra van szükség;

| N. | mivel a bizottsági javaslat vonatkozásában bizonyos kiegészítésekre és kiigazításokra van szükség az európai alapítványok megbízhatóságának és hitelességének fokozása érdekében, például a jog- és etikai szabályoknak való megfelelés, a közhasznú cél kizárólagossága, a határokon átnyúló összetevő, a minimumvagyon és ezek elvben az európai alapítvány teljes fennállása alatt való fenntartása, az időben történő folyósítás, a minimum-időtartam, valamint az európai alapítvány irányító testületének vagy szerveinek a tagjait megillető javadalmazás kifizetése tekintetében; |
| --- | --- |

N.

mivel a bizottsági javaslat vonatkozásában bizonyos kiegészítésekre és kiigazításokra van szükség az európai alapítványok megbízhatóságának és hitelességének fokozása érdekében, például a jog- és etikai szabályoknak való megfelelés, a közhasznú cél kizárólagossága, a határokon átnyúló összetevő, a minimumvagyon és ezek elvben az európai alapítvány teljes fennállása alatt való fenntartása, az időben történő folyósítás, a minimum-időtartam, valamint az európai alapítvány irányító testületének vagy szerveinek a tagjait megillető javadalmazás kifizetése tekintetében;

| O. | mivel a hitelezők és munkavállalók védelme elengedhetetlen, és ez a védelem az európai alapítvány teljes fennállása alatt fenntartandó; |
| --- | --- |

O.

mivel a hitelezők és munkavállalók védelme elengedhetetlen, és ez a védelem az európai alapítvány teljes fennállása alatt fenntartandó;

| P. | mivel a munkavállalók képviseletének tekintetében a 2009. május 6-i, az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (8) való hivatkozást meg kell erősíteni annak tisztázása érdekében, hogy az ezen irányelv szerinti eljárási szabályok alkalmazandók; mivel továbbá súlyosabb szankciókkal kell sújtani a jogsértéseket, például azzal, hogy az európai alapítvány nyilvántartásba vételét a 2009/38/EK irányelv követelményeinek való megfeleléstől teszik függővé, az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével (9) összhangban; mivel ezen túlmenően szükség van a munkavállalóknak az európai alapítvány szerveiben való részvételére vonatkozó rendelkezésekre is az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvvel (10) összhangban, hogy az európai alapítvány formanyomtatványával ne lehessen visszaélni azzal a céllal, hogy a munkavállalókat megfosszák a munkavállalói részvételhez való joguktól, illetve hogy e jogokat visszatartsák; |
| --- | --- |

P.

mivel a munkavállalók képviseletének tekintetében a 2009. május 6-i, az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (8) való hivatkozást meg kell erősíteni annak tisztázása érdekében, hogy az ezen irányelv szerinti eljárási szabályok alkalmazandók; mivel továbbá súlyosabb szankciókkal kell sújtani a jogsértéseket, például azzal, hogy az európai alapítvány nyilvántartásba vételét a 2009/38/EK irányelv követelményeinek való megfeleléstől teszik függővé, az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével (9) összhangban; mivel ezen túlmenően szükség van a munkavállalóknak az európai alapítvány szerveiben való részvételére vonatkozó rendelkezésekre is az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvvel (10) összhangban, hogy az európai alapítvány formanyomtatványával ne lehessen visszaélni azzal a céllal, hogy a munkavállalókat megfosszák a munkavállalói részvételhez való joguktól, illetve hogy e jogokat visszatartsák;

| Q. | mivel üdvözlendő az önkéntesek európai alapítványon belüli képviseletére vonatkozó rendelkezés, hiszen 2,5 millió önkéntes aktív az ágazatban; |
| --- | --- |

Q.

mivel üdvözlendő az önkéntesek európai alapítványon belüli képviseletére vonatkozó rendelkezés, hiszen 2,5 millió önkéntes aktív az ágazatban;

| R. | mivel egyre több önkéntes nyújt értékes hozzájárulást az alapítványok munkájához, és ezzel hozzájárulnak az alapítványok közérdekű célkitűzéseinek eléréséhez; mivel különösen egyre több fiatalnak kell önkéntes munkát vállalnia az első munkatapasztalat megszerzése érdekében, az alapítványoknak érdemes lehet megfontolni olyan formák és eszközök alkalmazását, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy – például az Európai Üzemi Tanács révén – hozzáférjenek a hatékonyabb munkavégzéshez szükséges információkhoz; |
| --- | --- |

R.

mivel egyre több önkéntes nyújt értékes hozzájárulást az alapítványok munkájához, és ezzel hozzájárulnak az alapítványok közérdekű célkitűzéseinek eléréséhez; mivel különösen egyre több fiatalnak kell önkéntes munkát vállalnia az első munkatapasztalat megszerzése érdekében, az alapítványoknak érdemes lehet megfontolni olyan formák és eszközök alkalmazását, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy – például az Európai Üzemi Tanács révén – hozzáférjenek a hatékonyabb munkavégzéshez szükséges információkhoz;

| S. | mivel pontosítani kell, hogy az európai alapítvány székhelyének és központi ügyintézésének ugyanabban a tagállamban kell lennie a székhely és a központi ügyintézés vagy a tevékenység fő helye elkülönülésének megakadályozása, illetve a felügyelet megkönnyítése érdekében, tekintettel arra, hogy az európai alapítvány a székhelye szerinti tagállam felügyelő hatóságának felügyelete alá tartozik; |
| --- | --- |

S.

mivel pontosítani kell, hogy az európai alapítvány székhelyének és központi ügyintézésének ugyanabban a tagállamban kell lennie a székhely és a központi ügyintézés vagy a tevékenység fő helye elkülönülésének megakadályozása, illetve a felügyelet megkönnyítése érdekében, tekintettel arra, hogy az európai alapítvány a székhelye szerinti tagállam felügyelő hatóságának felügyelete alá tartozik;

| T. | mivel az európai alapítványnak nem lehet célja az európai politikai pártok finanszírozása; |
| --- | --- |

T.

mivel az európai alapítványnak nem lehet célja az európai politikai pártok finanszírozása;

| U. | mivel az adózás tekintetében az Európai Bíróság által kidolgozott megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazásából kell kiindulni; mivel ágazat elismerte, hogy az egyenlő adóügyi megítélés javasolt automatikus alkalmazása növelné az európai alapítvány statútumának vonzerejét azáltal, hogy jelentősen csökkentené a költségvetési és adminisztrációs terheket, így többet jelentene egy puszta polgári jogi eszköznél; mivel azonban a megközelítés nagyon vitatott a Tanácsban, és a tagállamok nem szívesen engednek beleszólást az adózással kapcsolatos hazai jogszabályaikba; mivel ezért nem szabad alternatív eseteket figyelmen kívül hagyni; |
| --- | --- |

U.

mivel az adózás tekintetében az Európai Bíróság által kidolgozott megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazásából kell kiindulni; mivel ágazat elismerte, hogy az egyenlő adóügyi megítélés javasolt automatikus alkalmazása növelné az európai alapítvány statútumának vonzerejét azáltal, hogy jelentősen csökkentené a költségvetési és adminisztrációs terheket, így többet jelentene egy puszta polgári jogi eszköznél; mivel azonban a megközelítés nagyon vitatott a Tanácsban, és a tagállamok nem szívesen engednek beleszólást az adózással kapcsolatos hazai jogszabályaikba; mivel ezért nem szabad alternatív eseteket figyelmen kívül hagyni;

| V. | mivel fontos, hogy az e fontos jogszabállyal kapcsolatos tárgyalások haladéktalanul előrehaladjanak annak érdekében, hogy az alapítványi szektor rendelkezésére állhasson ez a nyilvánvalóan sürgősen szükséges új eszköz; |
| --- | --- |

V.

mivel fontos, hogy az e fontos jogszabállyal kapcsolatos tárgyalások haladéktalanul előrehaladjanak annak érdekében, hogy az alapítványi szektor rendelkezésére állhasson ez a nyilvánvalóan sürgősen szükséges új eszköz;

| 1. | ösztönzi a tagállamokat, hogy használják ki ezt az alkalmat arra, hogy a statútum gyors, átfogó bevezetésén tevékenykedjenek az átláthatóság minden garanciájával az alapítványok határokon átnyúló tevékenységének útjában álló akadályok leépítése és új alapítványok létrehozásának támogatása érdekében az Unió területén élő emberek igényeinek kielégítésére, vagy közhasznú, illetve közérdekű küldetések ellátására; hangsúlyozza, hogy egy ilyen statútum létrehozása hozzájárulna a valódi európai polgárság kialakításához, és megnyithatná az utat az európai egyesület statútumának létrehozásához; |
| --- | --- |

1.

ösztönzi a tagállamokat, hogy használják ki ezt az alkalmat arra, hogy a statútum gyors, átfogó bevezetésén tevékenykedjenek az átláthatóság minden garanciájával az alapítványok határokon átnyúló tevékenységének útjában álló akadályok leépítése és új alapítványok létrehozásának támogatása érdekében az Unió területén élő emberek igényeinek kielégítésére, vagy közhasznú, illetve közérdekű küldetések ellátására; hangsúlyozza, hogy egy ilyen statútum létrehozása hozzájárulna a valódi európai polgárság kialakításához, és megnyithatná az utat az európai egyesület statútumának létrehozásához;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az európai alapítványnak hozzá kell járulnia a valódi európai kultúra és öntudat kialakításához; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az európai alapítványnak hozzá kell járulnia a valódi európai kultúra és öntudat kialakításához;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az európai alapítvány révén új jogi forma jönne létre, mindazonáltal annak megvalósítását a tagállamokban meglévő struktúrákon keresztül tervezik; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az európai alapítvány révén új jogi forma jönne létre, mindazonáltal annak megvalósítását a tagállamokban meglévő struktúrákon keresztül tervezik;

| 4. | üdvözli, hogy a statútum minimumszabályokat állapít meg az átláthatósággal, a beszámolási kötelezettséggel, a felügyelettel és a pénzek felhasználásával kapcsolatban, és ezek a szabályok mind a polgárok, mind az adományozók számára minőségi védjegyként szolgálhatnak, ezáltal biztosítják az európai alapítványba vetett bizalmat és ösztönzik uniós tevékenységük kialakítását minden polgár javára; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a statútum minimumszabályokat állapít meg az átláthatósággal, a beszámolási kötelezettséggel, a felügyelettel és a pénzek felhasználásával kapcsolatban, és ezek a szabályok mind a polgárok, mind az adományozók számára minőségi védjegyként szolgálhatnak, ezáltal biztosítják az európai alapítványba vetett bizalmat és ösztönzik uniós tevékenységük kialakítását minden polgár javára;

| 5. | kiemeli az alapítványokban a munkahelyteremtéssel kapcsolatban rejlő lehetőségeket a fiatalok számára, akik körében a munkanélküliség riasztó méreteket ölt; |
| --- | --- |

5.

kiemeli az alapítványokban a munkahelyteremtéssel kapcsolatban rejlő lehetőségeket a fiatalok számára, akik körében a munkanélküliség riasztó méreteket ölt;

| 6. | kéri, hogy a rendelet mondja ki, hogy az alapítvány felett pénzügyi felügyeletet gyakorló tagállam felel annak biztosításáért, hogy az alapítvány tényleges irányítása a statútumával összhangban történik-e; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy a rendelet mondja ki, hogy az alapítvány felett pénzügyi felügyeletet gyakorló tagállam felel annak biztosításáért, hogy az alapítvány tényleges irányítása a statútumával összhangban történik-e;

| 7. | megállapítja, hogy a létező európai alapítványok egyesülésének lehetősége még nem került szabályozásra; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a létező európai alapítványok egyesülésének lehetősége még nem került szabályozásra;

| 8. | megjegyzi, hogy az európai alapítvány iránti bizalom megerősítéséhez egy alapítvány tartósságát, komolyságát és életképességét, valamint a felügyelet hatékonyságát kell középpontba állítani, és ennek szem előtt tartásával felkéri a Tanácsot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat és módosításokat:






  i. | a 25 000 eurós minimumtőkét az alapítvány teljes élettartama alatt fenn kell tartani; |
| --- | --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az európai alapítvány iránti bizalom megerősítéséhez egy alapítvány tartósságát, komolyságát és életképességét, valamint a felügyelet hatékonyságát kell középpontba állítani, és ennek szem előtt tartásával felkéri a Tanácsot, hogy vegye figyelembe a következő ajánlásokat és módosításokat:

i.

a 25 000 eurós minimumtőkét az alapítvány teljes élettartama alatt fenn kell tartani;

| ii. | az európai alapítványbármely tagállamban korlátlan időre, vagy – ha az alapító okirata kifejezetten így rendelkezik – négy évnél nem rövidebb határozott időtartamra jön létre; rövidebb, de legalább kétéves időtartam meghatározása csak akkor engedhető meg, ha kielégítően meg van indokolva és ez az alapítvány céljának teljesülését alapvetően biztosítja; |
| --- | --- |

ii.

az európai alapítványbármely tagállamban korlátlan időre, vagy – ha az alapító okirata kifejezetten így rendelkezik – négy évnél nem rövidebb határozott időtartamra jön létre; rövidebb, de legalább kétéves időtartam meghatározása csak akkor engedhető meg, ha kielégítően meg van indokolva és ez az alapítvány céljának teljesülését alapvetően biztosítja;

| iii. | az alapító okirat – ha a meglévő alapító okirat már nem megfelelő az európai alapítvány működéséhez – módosítását csak az irányító testület számára szabad lehetővé tenni; ha az európai alapítvány a 31. cikkben foglaltak szerint további szervekkel rendelkezik, úgy e szerveket be kell vonni az alapító okirat módosítására irányuló döntéshozatalba; |
| --- | --- |

iii.

az alapító okirat – ha a meglévő alapító okirat már nem megfelelő az európai alapítvány működéséhez – módosítását csak az irányító testület számára szabad lehetővé tenni; ha az európai alapítvány a 31. cikkben foglaltak szerint további szervekkel rendelkezik, úgy e szerveket be kell vonni az alapító okirat módosítására irányuló döntéshozatalba;

| iv. | a Bizottság javaslata értelmében az alapítványon belül kerülni kell az alapítótól független szervekkel, azaz olyan szervekkel szembeni összeférhetetlenséget, amelyek nem állnak családi, üzleti vagy egyéb kapcsolatban az alapítóval, azonban figyelembe kell venni, hogy egy alapítvány létrehozására családi környezetben is sor kerülhet, amelyben az alapító és az irányító testületek tagjai közötti szoros bizalmi viszony alapfeltétel ahhoz, hogy az alapító az alapítvány célját halála után is biztosítottnak tudhassa; |
| --- | --- |

iv.

a Bizottság javaslata értelmében az alapítványon belül kerülni kell az alapítótól független szervekkel, azaz olyan szervekkel szembeni összeférhetetlenséget, amelyek nem állnak családi, üzleti vagy egyéb kapcsolatban az alapítóval, azonban figyelembe kell venni, hogy egy alapítvány létrehozására családi környezetben is sor kerülhet, amelyben az alapító és az irányító testületek tagjai közötti szoros bizalmi viszony alapfeltétel ahhoz, hogy az alapító az alapítvány célját halála után is biztosítottnak tudhassa;

| v. | azon küszöb megállapításakor, amely fölött az alapítványok kötelesek elvégeztetni beszámolójuk könyvvizsgálatát, figyelembe kell venni az alapítvány minden eszközét, éves bevételét és munkavállalóinak számát; az e küszöböt el nem érő alapítványok esetében elegendő a beszámoló független vizsgálata; |
| --- | --- |

v.

azon küszöb megállapításakor, amely fölött az alapítványok kötelesek elvégeztetni beszámolójuk könyvvizsgálatát, figyelembe kell venni az alapítvány minden eszközét, éves bevételét és munkavállalóinak számát; az e küszöböt el nem érő alapítványok esetében elegendő a beszámoló független vizsgálata;

| vi) | a statútumnak elő kell írnia az önkéntesek tájékoztatását; a statútumnak alapelvként ösztönöznie is kell az önkéntességet; |
| --- | --- |

vi)

a statútumnak elő kell írnia az önkéntesek tájékoztatását; a statútumnak alapelvként ösztönöznie is kell az önkéntességet;

| vii. | olyan rendelkezésre van szükség, amely szerint az európai alapítványt igazgató testületnek vagy egyéb szerveinek tagjai számára fizetett javadalmazás ésszerű és arányos; különleges kritériumokat kell meghatározni a javadalmazás ésszerűségének és arányosságának megállapítása érdekében; |
| --- | --- |

vii.

olyan rendelkezésre van szükség, amely szerint az európai alapítványt igazgató testületnek vagy egyéb szerveinek tagjai számára fizetett javadalmazás ésszerű és arányos; különleges kritériumokat kell meghatározni a javadalmazás ésszerűségének és arányosságának megállapítása érdekében;

| viii. | a munkavállalók képviselete tekintetében a tárgyalási folyamatot – amely a javaslat 38. és 39. cikkének értelmében csak az Európai Unión belüli munkavállalók tájékoztatásával és a velük folytatott konzultációval kapcsolatos– ki kell terjeszteni a az európai alapítvány szervei munkavállalóinak részvételére is; a 38. és 39. cikknek az európai üzemi tanács létrehozására irányuló eljárásokra való hivatkozásával párhuzamosan a munkavállalóknak az európai alapítvány szerveiben való részvétele céljából hivatkozni kell a 2001/86/EK tanácsi irányelv szerinti eljárásokra is; |
| --- | --- |

viii.

a munkavállalók képviselete tekintetében a tárgyalási folyamatot – amely a javaslat 38. és 39. cikkének értelmében csak az Európai Unión belüli munkavállalók tájékoztatásával és a velük folytatott konzultációval kapcsolatos– ki kell terjeszteni a az európai alapítvány szervei munkavállalóinak részvételére is; a 38. és 39. cikknek az európai üzemi tanács létrehozására irányuló eljárásokra való hivatkozásával párhuzamosan a munkavállalóknak az európai alapítvány szerveiben való részvétele céljából hivatkozni kell a 2001/86/EK tanácsi irányelv szerinti eljárásokra is;

| ix. | a javaslat 38. cikkének a munkavállalók képviseletéről szóló rendelkezését fenn kell tartani; az önkéntesek és az önkéntes tevékenységek fogalmát tovább kell pontosítani; |
| --- | --- |

ix.

a javaslat 38. cikkének a munkavállalók képviseletéről szóló rendelkezését fenn kell tartani; az önkéntesek és az önkéntes tevékenységek fogalmát tovább kell pontosítani;

| x. | az alapítvány hatékony felügyelete miatt mind alapító okirat szerinti, mind közigazgatási székhelyét abban a tagállamban kell létesíteni, amelyben az alapítványt létrehozták; |
| --- | --- |

x.

az alapítvány hatékony felügyelete miatt mind alapító okirat szerinti, mind közigazgatási székhelyét abban a tagállamban kell létesíteni, amelyben az alapítványt létrehozták;

| xi. | a javaslatot – ahogyan azt az ágazat is javasolta – egy polgári jogi eszközre kell korlátozni, miközben – a Parlament javaslatával összhangban – erősítenék a tagállamokban is megtalálható közhasznúsági koncepció néhány alapvető elemét a tagállamokon belüli egyenértékűség elismerésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

xi.

a javaslatot – ahogyan azt az ágazat is javasolta – egy polgári jogi eszközre kell korlátozni, miközben – a Parlament javaslatával összhangban – erősítenék a tagállamokban is megtalálható közhasznúsági koncepció néhány alapvető elemét a tagállamokon belüli egyenértékűség elismerésének megkönnyítése érdekében;

| xii. | a tanácsi rendeletre irányuló javaslatot a következőképpen kell módosítani: |
| --- | --- |

xii.

a tanácsi rendeletre irányuló javaslatot a következőképpen kell módosítani:

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Az irányító testület tagjai biztosítják az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek, valamint az alapító okiratnak és az európai alapítványra vonatkozó valamennyi jogi és etikai cselekvési és magatartási szabálynak való megfelelést. E célból szervezeti struktúrákat és belső intézkedéseket hoznak létre a szabályok megsértésének megelőzése és felderítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Az irányító testület tagjai biztosítják az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek, valamint az alapító okiratnak és az európai alapítványra vonatkozó valamennyi jogi és etikai cselekvési és magatartási szabálynak való megfelelést. E célból szervezeti struktúrákat és belső intézkedéseket hoznak létre a szabályok megsértésének megelőzése és felderítése érdekében.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Annak érdekében, hogy az európai alapítvány kihasználhassa az egységes piac valamennyi előnyét, képesnek kell lennie arra, hogy a székhelyét egyik tagállamból egy másikba helyezze át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Annak érdekében, hogy az európai alapítvány kihasználhassa az egységes piac valamennyi előnyét, képesnek kell lennie arra, hogy a székhelyét egyik tagállamból egy másikba helyezze át.

(A magyar nyelvi változatot nem érinti.)

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | „vagyon” minden olyan tárgyi vagy immateriális forrás, amelyet értékteremtés céljából lehet tulajdonban vagy irányítás alatt tartani; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

„vagyon” minden olyan tárgyi vagy immateriális forrás, amelyet értékteremtés céljából lehet tulajdonban vagy irányítás alatt tartani;

| (1) | „vagyon” minden olyan tárgyi vagy immateriális forrás, amelyet
  gazdasági és/vagy társadalmi
  értékteremtés céljából lehet tulajdonban vagy irányítás alatt tartani; |
| --- | --- |

(1)

„vagyon” minden olyan tárgyi vagy immateriális forrás, amelyet
  gazdasági és/vagy társadalmi
  értékteremtés céljából lehet tulajdonban vagy irányítás alatt tartani;

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | „nem kapcsolódó gazdasági tevékenység” az európai alapítvány olyan gazdasági tevékenysége, amely nem szolgálja közvetlenül a közhasznú szervezet közhasznú célját; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

„nem kapcsolódó gazdasági tevékenység” az európai alapítvány olyan gazdasági tevékenysége, amely nem szolgálja közvetlenül a közhasznú szervezet közhasznú célját;

| (2) | „nem kapcsolódó gazdasági tevékenység” az európai alapítvány olyan gazdasági tevékenysége –
  az olyan rendes vagyonkezelésen kívül, mint a kötvényekbe, részvényekbe és ingatlanokba való befektetés –
  , amely nem szolgálja közvetlenül a közhasznú szervezet közhasznú célját; |
| --- | --- |

(2)

„nem kapcsolódó gazdasági tevékenység” az európai alapítvány olyan gazdasági tevékenysége –
  az olyan rendes vagyonkezelésen kívül, mint a kötvényekbe, részvényekbe és ingatlanokba való befektetés –
  , amely nem szolgálja közvetlenül a közhasznú szervezet közhasznú célját;

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | „közhasznú szervezet” az a közhasznú céllal rendelkező alapítvány és/vagy hasonló, tagsággal nem rendelkező közhasznú jogi személy, amelyet valamely tagállam jogának megfelelően hoztak létre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

„közhasznú szervezet” az a közhasznú céllal rendelkező alapítvány és/vagy hasonló, tagsággal nem rendelkező közhasznú jogi személy, amelyet valamely tagállam jogának megfelelően hoztak létre;

| (5) | „közhasznú szervezet” az a
  kizárólag
  közhasznú céllal rendelkező alapítvány és/vagy hasonló, tagsággal nem rendelkező közhasznú jogi személy, amelyet valamely tagállam jogának megfelelően hoztak létre; |
| --- | --- |

(5)

„közhasznú szervezet” az a
  kizárólag
  közhasznú céllal rendelkező alapítvány és/vagy hasonló, tagsággal nem rendelkező közhasznú jogi személy, amelyet valamely tagállam jogának megfelelően hoztak létre;

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 30. cikk szerint kinevezett ügyvezető igazgatók nevei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a 30. cikk szerint kinevezett ügyvezető igazgatók nevei;

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető szöveg

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Kizárólag a következő
  célokra
  hozható létre, és a vagyonát visszavonhatatlanul e céloknak kell szentelni: | Kizárólag a következő
  célok egyikére, illetve ezek közül többre
  hozható létre, és a vagyonát visszavonhatatlanul e céloknak kell szentelni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Kizárólag a következő
  célokra
  hozható létre, és a vagyonát visszavonhatatlanul e céloknak kell szentelni:

Kizárólag a következő
  célok egyikére, illetve ezek közül többre
  hozható létre, és a vagyonát visszavonhatatlanul e céloknak kell szentelni:

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – s a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | sa) | a terrorizmus és az erőszakos cselekmények áldozatainak nyújtott támogatás, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

sa)

a terrorizmus és az erőszakos cselekmények áldozatainak nyújtott támogatás,

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – s b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | sb) | a vallások közötti párbeszéd előmozdítása |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

sb)

a vallások közötti párbeszéd előmozdítása

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az európai alapítvány kedvezményét senki sem veheti igénybe sem az európai alap közhasznú céljaitól eltérő rendeltetésű kiadások fedezésére, sem pedig aránytalan mértékű kompenzációra. Az európai alap nem tesz eleget közhasznú céljainak, ha a kedvezményezettek köre csak néhány személyre korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Az európai alapítvány kedvezményét senki sem veheti igénybe sem az európai alap közhasznú céljaitól eltérő rendeltetésű kiadások fedezésére, sem pedig aránytalan mértékű kompenzációra. Az európai alap nem tesz eleget közhasznú céljainak, ha a kedvezményezettek köre csak néhány személyre korlátozódik.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A nyilvántartásba vételkor az
  európai alapítvány legalább két tagállamban végez tevékenységet, vagy az alapító okiratában szerepel az erre irányuló célkitűzés. | Az európai alapítvány legalább két tagállamban tevékenységet folytat, vagy
  legalább
  az alapító okiratában erre irányuló célkitűzés szerepel.
  Ha az európai alapítvány a nyilvántartásba vétel időpontjában csak az alapító okirata szerint elvben tevékenykedik legalább két tagállamban, akkor ebben az időpontban meggyőzően bizonyítania kell, hogy legfeljebb két éven belül legalább két tagállamban fog tevékenykedni. Ez a határidő nem alkalmazandó azokban az esetekben, amelyekben a tevékenység későbbi megkezdése az európai alapítvány célkitűzésének megvalósítása szempontjából indokolt és arányos. Az európai alapítvány fennállása alatt minden esetben köteles legalább két tagállamban tevékenységet kezdeni és fenntartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A nyilvántartásba vételkor az
  európai alapítvány legalább két tagállamban végez tevékenységet, vagy az alapító okiratában szerepel az erre irányuló célkitűzés.

Az európai alapítvány legalább két tagállamban tevékenységet folytat, vagy
  legalább
  az alapító okiratában erre irányuló célkitűzés szerepel.
  Ha az európai alapítvány a nyilvántartásba vétel időpontjában csak az alapító okirata szerint elvben tevékenykedik legalább két tagállamban, akkor ebben az időpontban meggyőzően bizonyítania kell, hogy legfeljebb két éven belül legalább két tagállamban fog tevékenykedni. Ez a határidő nem alkalmazandó azokban az esetekben, amelyekben a tevékenység későbbi megkezdése az európai alapítvány célkitűzésének megvalósítása szempontjából indokolt és arányos. Az európai alapítvány fennállása alatt minden esetben köteles legalább két tagállamban tevékenységet kezdeni és fenntartani.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az európai alapítvány legalább 25 000 EUR-val egyenértékű vagyonnal rendelkezik. | (2)   Az európai alapítvány legalább 25 000 EUR-val egyenértékű vagyonnal rendelkezik.
  Ezt a minimumvagyont teljes fennállása alatt fenntartja, kivéve, ha azokat a 12. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott időre hozták létre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az európai alapítvány legalább 25 000 EUR-val egyenértékű vagyonnal rendelkezik.

(2)   Az európai alapítvány legalább 25 000 EUR-val egyenértékű vagyonnal rendelkezik.
  Ezt a minimumvagyont teljes fennállása alatt fenntartja, kivéve, ha azokat a 12. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott időre hozták létre.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az európai alapítvány a pénzügyi évben szerzett jövedelmének 70 %-át elkölti a rákövetkező négy éven belül, kivéve, ha az alapokiratban meghatároznak egy olyan konkrét projektet, amelyet a következő hat évben hajtanak végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az európai alapítvány a pénzügyi évben szerzett jövedelmének 70 %-át elkölti a rákövetkező négy éven belül, kivéve, ha az alapokiratban meghatároznak egy olyan konkrét projektet, amelyet a következő hat évben hajtanak végre.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az európai alapítvány vagy korlátlan időtartamra, vagy – ha az alapító okirata kifejezetten így rendelkezik –
  két
  évnél nem rövidebb határozott időtartamra jön létre. | (2)   Az európai alapítvány vagy korlátlan időtartamra, vagy – ha az alapító okirata kifejezetten így rendelkezik –
  négy
  évnél nem rövidebb határozott időtartamra jön létre.
  Azokban az esetekben, amikor egy meghatározott idő megfelelő az európai alapítvány céljainak eléréséhez, és ez ésszerűen indokolt, az európai alapítvány két évnél nem rövidebb időtartamra is létrejöhet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az európai alapítvány vagy korlátlan időtartamra, vagy – ha az alapító okirata kifejezetten így rendelkezik –
  két
  évnél nem rövidebb határozott időtartamra jön létre.

(2)   Az európai alapítvány vagy korlátlan időtartamra, vagy – ha az alapító okirata kifejezetten így rendelkezik –
  négy
  évnél nem rövidebb határozott időtartamra jön létre.
  Azokban az esetekben, amikor egy meghatározott idő megfelelő az európai alapítvány céljainak eléréséhez, és ez ésszerűen indokolt, az európai alapítvány két évnél nem rövidebb időtartamra is létrejöhet.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | az alkalmazottak részvételére vonatkozó szabályoknak a 2009/38/EK irányelv szerinti meghatározására szolgáló eljárásokra vonatkozó tájékoztatás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

az alkalmazottak részvételére vonatkozó szabályoknak a 2009/38/EK irányelv szerinti meghatározására szolgáló eljárásokra vonatkozó tájékoztatás.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Minden illetékes hatóság ugyanazon eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az egyesülés iránti kérelmet, mint ha az egy nemzeti közhasznú szervezetet eredményező egyesülés iránti kérelem lenne. | (3)   Minden illetékes hatóság ugyanazon eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az egyesülés iránti kérelmet, mint ha az egy nemzeti közhasznú szervezetet eredményező egyesülés iránti kérelem lenne.
  Az illetékes hatóság kötelező jelleggel visszautasítja a határokon átnyúló egyesülés iránti kérelmet, kizárólag azon az alapon, hogy a (2) bekezdésben említett dokumentumok nem felelnek meg ennek a rendeletnek, illetve hogy nem kielégítő a hitelezők és munkavállalók jogainak védelme. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Minden illetékes hatóság ugyanazon eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az egyesülés iránti kérelmet, mint ha az egy nemzeti közhasznú szervezetet eredményező egyesülés iránti kérelem lenne.

(3)   Minden illetékes hatóság ugyanazon eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az egyesülés iránti kérelmet, mint ha az egy nemzeti közhasznú szervezetet eredményező egyesülés iránti kérelem lenne.
  Az illetékes hatóság kötelező jelleggel visszautasítja a határokon átnyúló egyesülés iránti kérelmet, kizárólag azon az alapon, hogy a (2) bekezdésben említett dokumentumok nem felelnek meg ennek a rendeletnek, illetve hogy nem kielégítő a hitelezők és munkavállalók jogainak védelme.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Európai alapítvány alapítható egy valamely tagállamban jogszerűen létesült közhasznú szervezet átalakulása útján, amennyiben ezt
  az átalakuló szervezet
  létesítő
  okirata lehetővé teszi
  . | (1)   Európai alapítvány alapítható egy valamely tagállamban jogszerűen létesült közhasznú szervezet átalakulása útján, amennyiben ezt
  a
  létesítő
  okirat kifejezetten nem tiltja, és az nem ellentétes az alapító akaratával
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Európai alapítvány alapítható egy valamely tagállamban jogszerűen létesült közhasznú szervezet átalakulása útján, amennyiben ezt
  az átalakuló szervezet
  létesítő
  okirata lehetővé teszi
  .

(1)   Európai alapítvány alapítható egy valamely tagállamban jogszerűen létesült közhasznú szervezet átalakulása útján, amennyiben ezt
  a
  létesítő
  okirat kifejezetten nem tiltja, és az nem ellentétes az alapító akaratával
  .

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az illetékes hatóság ugyanazon eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az átalakulás iránti kérelmet, mintha az a közhasznú szervezet létesítő okiratának módosítása iránti kérelem lenne. | (3)   Az illetékes hatóság ugyanazon eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az átalakulás iránti kérelmet, mintha az a közhasznú szervezet létesítő okiratának módosítása iránti kérelem lenne.
  Az illetékes hatóság kötelező jelleggel visszautasítja az átalakulás iránti kérelmet, kizárólag azon az alapon, hogy a (2) bekezdésben említett dokumentumok nem felelnek meg ennek a rendeletnek, illetve hogy nem kielégítő a hitelezők és munkavállalók jogainak védelme. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az illetékes hatóság ugyanazon eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az átalakulás iránti kérelmet, mintha az a közhasznú szervezet létesítő okiratának módosítása iránti kérelem lenne.

(3)   Az illetékes hatóság ugyanazon eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az átalakulás iránti kérelmet, mintha az a közhasznú szervezet létesítő okiratának módosítása iránti kérelem lenne.
  Az illetékes hatóság kötelező jelleggel visszautasítja az átalakulás iránti kérelmet, kizárólag azon az alapon, hogy a (2) bekezdésben említett dokumentumok nem felelnek meg ennek a rendeletnek, illetve hogy nem kielégítő a hitelezők és munkavállalók jogainak védelme.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha a meglévő alapító okirat már nem megfelelő az európai alapítvány működéséhez, az irányító testület határozhat az alapító okirat módosításáról. | (1)   Ha a meglévő alapító okirat már nem megfelelő az európai alapítvány működéséhez, az irányító testület határozhat az alapító okirat módosításáról.
  Ha az európai alapítvány a 31. cikkben foglaltak szerint további szervekkel rendelkezik, úgy e módosításokat az alapító okiratnak tartalmaznia kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ha a meglévő alapító okirat már nem megfelelő az európai alapítvány működéséhez, az irányító testület határozhat az alapító okirat módosításáról.

(1)   Ha a meglévő alapító okirat már nem megfelelő az európai alapítvány működéséhez, az irányító testület határozhat az alapító okirat módosításáról.
  Ha az európai alapítvány a 31. cikkben foglaltak szerint további szervekkel rendelkezik, úgy e módosításokat az alapító okiratnak tartalmaznia kell.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az alapító szervezetek neve, céljai és címe, amennyiben ezek jogi személyek, illetve a közintézményekre vonatkozó hasonló releváns információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

az alapító szervezetek neve, céljai és címe, amennyiben ezek jogi személyek, illetve a közintézményekre vonatkozó hasonló releváns információk;

| g) | természetes személyek esetében az alapítók családi és keresztneve, valamint lakcíme;
  az alapító szervezetek neve, céljai és
  székhelye
  , amennyiben ezek jogi személyek, illetve a közintézményekre vonatkozó hasonló releváns információk; |
| --- | --- |

g)

természetes személyek esetében az alapítók családi és keresztneve, valamint lakcíme;
  az alapító szervezetek neve, céljai és
  székhelye
  , amennyiben ezek jogi személyek, illetve a közintézményekre vonatkozó hasonló releváns információk;

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Egy európai alapítványt csak akkor lehet nyilvántartásba venni, ha bizonyítottan megfelel az e rendelet V. fejezete által a munkavállalói részvétel vonatkozásában meghatározott kötelezettségeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Egy európai alapítványt csak akkor lehet nyilvántartásba venni, ha bizonyítottan megfelel az e rendelet V. fejezete által a munkavállalói részvétel vonatkozásában meghatározott kötelezettségeknek.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az alapító és az irányító testület azon tagjai, akik olyan üzleti, családi vagy más kapcsolatban állhatnak az alapítóval vagy egymással, amely az ítélőképességüket gyengítő
  tényleges vagy lehetséges
  összeférhetetlenséget okozhat, nem alkothatják az irányító testület többségét. | (1)   Az alapító és az irányító testület azon tagjai, akik olyan üzleti, családi vagy más kapcsolatban állhatnak az alapítóval vagy egymással, amely az ítélőképességüket gyengítő
  bármelyfajta
  összeférhetetlenséget okozhat, nem alkothatják az irányító testület többségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az alapító és az irányító testület azon tagjai, akik olyan üzleti, családi vagy más kapcsolatban állhatnak az alapítóval vagy egymással, amely az ítélőképességüket gyengítő
  tényleges vagy lehetséges
  összeférhetetlenséget okozhat, nem alkothatják az irányító testület többségét.

(1)   Az alapító és az irányító testület azon tagjai, akik olyan üzleti, családi vagy más kapcsolatban állhatnak az alapítóval vagy egymással, amely az ítélőképességüket gyengítő
  bármelyfajta
  összeférhetetlenséget okozhat, nem alkothatják az irányító testület többségét.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Semmilyen
  közvetlen vagy közvetett
  előny nem juttatható az alapítónak, az irányító testület vagy a felügyelőbizottság tagjainak, az ügyvezető igazgatónak vagy a könyvvizsgálónak, sem olyan személynek, aki velük üzleti vagy közeli családi kapcsolatban áll, kivéve, ha az az európai alapítványon belüli kötelezettségeik teljesítéséért jár nekik. | (3)   Semmilyen előny nem juttatható az alapítónak, az irányító testület vagy a felügyelőbizottság tagjainak, az ügyvezető igazgatónak vagy a könyvvizsgálónak, sem olyan személynek, aki velük üzleti vagy közeli családi kapcsolatban áll, kivéve, ha az az európai alapítványon belüli kötelezettségeik teljesítéséért jár nekik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Semmilyen
  közvetlen vagy közvetett
  előny nem juttatható az alapítónak, az irányító testület vagy a felügyelőbizottság tagjainak, az ügyvezető igazgatónak vagy a könyvvizsgálónak, sem olyan személynek, aki velük üzleti vagy közeli családi kapcsolatban áll, kivéve, ha az az európai alapítványon belüli kötelezettségeik teljesítéséért jár nekik.

(3)   Semmilyen előny nem juttatható az alapítónak, az irányító testület vagy a felügyelőbizottság tagjainak, az ügyvezető igazgatónak vagy a könyvvizsgálónak, sem olyan személynek, aki velük üzleti vagy közeli családi kapcsolatban áll, kivéve, ha az az európai alapítványon belüli kötelezettségeik teljesítéséért jár nekik.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az európai alapítvány a pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül éves beszámolókat és éves tevékenységi jelentést nyújt be az illetékes nemzeti nyilvántartó szervnek és a felügyeleti hatóságnak. | (A magyar nyelvi változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az európai alapítvány a pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül éves beszámolókat és éves tevékenységi jelentést nyújt be az illetékes nemzeti nyilvántartó szervnek és a felügyeleti hatóságnak.

(A magyar nyelvi változatot nem érinti.)

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az európai alapítvány éves beszámolóit a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján elfogadott nemzeti szabályoknak megfelelően kötelező könyvvizsgálatra feljogosított egy vagy több személynek kell megvizsgálnia. | (4)   Az európai alapítvány éves beszámolóit a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján elfogadott nemzeti szabályoknak megfelelően kötelező könyvvizsgálatra feljogosított egy vagy több személynek kell megvizsgálnia
  , ha az európai alapítvány túllépi az alábbi kritériumok egyikét
  : |
| | a) | 2 millió euró éves bevétel; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Az európai alapítvány éves beszámolóit a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján elfogadott nemzeti szabályoknak megfelelően kötelező könyvvizsgálatra feljogosított egy vagy több személynek kell megvizsgálnia.

(4)   Az európai alapítvány éves beszámolóit a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján elfogadott nemzeti szabályoknak megfelelően kötelező könyvvizsgálatra feljogosított egy vagy több személynek kell megvizsgálnia
  , ha az európai alapítvány túllépi az alábbi kritériumok egyikét
  :

a)

2 millió euró éves bevétel; vagy

| b) | 200 000 eurós vagyon; vagy |
| --- | --- |

b)

200 000 eurós vagyon; vagy

| c) | a pénzügyi év során átlagosan 50 alkalmazott. |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi év során átlagosan 50 alkalmazott.

Azon európai alapítványok esetében, amelyek e kritériumok egyikét sem lépik túl, könyvvizsgáló helyett független vizsgáló alkalmazható.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tevékenységi jelentést, valamint az irányító testület által megfelelően jóváhagyott éves beszámolót
  a beszámoló könyvvizsgálatának elvégzéséért felelős személy által benyújtott véleménnyel együtt
  közzé kell tenni. | (5)   A tevékenységi jelentést, valamint az irányító testület által megfelelően jóváhagyott éves beszámolót közzé kell tenni.
  A beszámoló könyvvizsgálatának elvégzéséért felelős személy által benyújtott véleményt az alapító okirat szerinti tagállam előírásainak tiszteletben tartása mellett közzé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A tevékenységi jelentést, valamint az irányító testület által megfelelően jóváhagyott éves beszámolót
  a beszámoló könyvvizsgálatának elvégzéséért felelős személy által benyújtott véleménnyel együtt
  közzé kell tenni.

(5)   A tevékenységi jelentést, valamint az irányító testület által megfelelően jóváhagyott éves beszámolót közzé kell tenni.
  A beszámoló könyvvizsgálatának elvégzéséért felelős személy által benyújtott véleményt az alapító okirat szerinti tagállam előírásainak tiszteletben tartása mellett közzé kell tenni.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az európai alapítvány székhelye
  és központi ügyintézésének helye
  vagy
  tevékenységének
  fő
  helye
  az Európai Unióban van. | Az európai alapítvány székhelye az Európai Unióban
  , a
  központi
  ügyintézése helyének
  vagy
  tevékenysége
  fő
  helyének megfelelő tagállamban
  van.
  Az európai alapítvány legalább két – többek között a székhely és a központi ügyintézés helye szerinti –tagállamban folytatja tevékenységét, de az Európai Unión kívül is tevékenykedhet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az európai alapítvány székhelye
  és központi ügyintézésének helye
  vagy
  tevékenységének
  fő
  helye
  az Európai Unióban van.

Az európai alapítvány székhelye az Európai Unióban
  , a
  központi
  ügyintézése helyének
  vagy
  tevékenysége
  fő
  helyének megfelelő tagállamban
  van.
  Az európai alapítvány legalább két – többek között a székhely és a központi ügyintézés helye szerinti –tagállamban folytatja tevékenységét, de az Európai Unión kívül is tevékenykedhet.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | az áthelyezés esetleges hatásai a munkavállalói részvétel tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

az áthelyezés esetleges hatásai a munkavállalói részvétel tekintetében.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fogadó tagállam nyilvántartó szerve csak akkor utasíthatja el az áthelyezést, ha az előző albekezdésben említett feltételek nem teljesülnek. | A fogadó tagállam nyilvántartó szerve csak akkor utasíthatja el az áthelyezést, ha az előző albekezdésben említett feltételek nem teljesülnek
  ; a nyilvántartó szerv akkor is elutasíthatja az áthelyezést, ha nem kielégítő a hitelezők és a munkavállalók jogainak védelme. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A fogadó tagállam nyilvántartó szerve csak akkor utasíthatja el az áthelyezést, ha az előző albekezdésben említett feltételek nem teljesülnek.

A fogadó tagállam nyilvántartó szerve csak akkor utasíthatja el az áthelyezést, ha az előző albekezdésben említett feltételek nem teljesülnek
  ; a nyilvántartó szerv akkor is elutasíthatja az áthelyezést, ha nem kielégítő a hitelezők és a munkavállalók jogainak védelme.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 2 bekezdés – 1 és 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A legfeljebb 200 munkavállalóval rendelkező
  európai alapítvány legalább két tagállambeli
  legalább 20 munkavállalójának vagy azok képviselőinek kérelmére Európai Üzemi Tanácsot hoz létre. | Az európai alapítvány legalább két tagállambeli munkavállalói legalább 10 %-ának vagy azok képviselőinek kérelmére Európai Üzemi Tanácsot hoz létre. |
| A 200-nál több munkavállalóval rendelkező európai alapítvány legalább két tagállambeli
  munkavállalói legalább 10 %-ának vagy azok képviselőinek kérelmére Európai Üzemi Tanácsot hoz létre. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A legfeljebb 200 munkavállalóval rendelkező
  európai alapítvány legalább két tagállambeli
  legalább 20 munkavállalójának vagy azok képviselőinek kérelmére Európai Üzemi Tanácsot hoz létre.

Az európai alapítvány legalább két tagállambeli munkavállalói legalább 10 %-ának vagy azok képviselőinek kérelmére Európai Üzemi Tanácsot hoz létre.

A 200-nál több munkavállalóval rendelkező európai alapítvány legalább két tagállambeli
  munkavállalói legalább 10 %-ának vagy azok képviselőinek kérelmére Európai Üzemi Tanácsot hoz létre.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Európai Üzemi Tanács létrehozására a 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. melléklete 1. pontjának a)–e) alpontjában meghatározott másodlagos követelményekre vonatkozó nemzeti intézkedések alkalmazandók. | Az Európai Üzemi Tanács létrehozására
  a 2009/38/EK irányelv 5. és 6. cikke, valamint
  a 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. melléklete 1. pontjának a)–e) alpontjában meghatározott másodlagos követelményekre vonatkozó nemzeti intézkedések alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Európai Üzemi Tanács létrehozására a 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. melléklete 1. pontjának a)–e) alpontjában meghatározott másodlagos követelményekre vonatkozó nemzeti intézkedések alkalmazandók.

Az Európai Üzemi Tanács létrehozására
  a 2009/38/EK irányelv 5. és 6. cikke, valamint
  a 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. melléklete 1. pontjának a)–e) alpontjában meghatározott másodlagos követelményekre vonatkozó nemzeti intézkedések alkalmazandók.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  Az európai alapítványon belüli hivatalos önkéntes tevékenységekben hosszabb ideig részt vevő önkéntesek képviselőinek megfigyelői státuszt kell biztosítani az Európai Üzemi Tanácsban. Az ilyen képviselők száma legalább egy fő minden olyan tagállam után, amelyben legalább 10 ilyen önkéntes dolgozik. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  Az európai alapítványon belüli hivatalos önkéntes tevékenységekben hosszabb ideig részt vevő önkéntesek képviselőinek megfigyelői státuszt kell biztosítani az Európai Üzemi Tanácsban. Az ilyen képviselők száma legalább egy fő minden olyan tagállam után, amelyben legalább 10 ilyen önkéntes dolgozik.

törölve

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az európai alapítvány hitelezői minden igényének kielégítése után az európai alapítvány összes megmaradt vagyonát egy másik, hasonló közhasznú céllal rendelkező közhasznú szervezetre kell átruházni, vagy más módon olyan közhasznú célokra kell felhasználni, amelyek a lehető legközelebb esnek azokhoz a célokhoz, amelyekre az európai alapítványt létrehozták. | (2)   Az európai alapítvány hitelezői minden igényének kielégítése után az európai alapítvány összes megmaradt vagyonát egy másik, hasonló közhasznú céllal rendelkező
  , az alapító okirat szerinti tagállamban székhellyel rendelkező
  közhasznú szervezetre kell átruházni, vagy más módon olyan közhasznú célokra kell felhasználni, amelyek a lehető legközelebb esnek azokhoz a célokhoz, amelyekre az európai alapítványt létrehozták. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az európai alapítvány hitelezői minden igényének kielégítése után az európai alapítvány összes megmaradt vagyonát egy másik, hasonló közhasznú céllal rendelkező közhasznú szervezetre kell átruházni, vagy más módon olyan közhasznú célokra kell felhasználni, amelyek a lehető legközelebb esnek azokhoz a célokhoz, amelyekre az európai alapítványt létrehozták.

(2)   Az európai alapítvány hitelezői minden igényének kielégítése után az európai alapítvány összes megmaradt vagyonát egy másik, hasonló közhasznú céllal rendelkező
  , az alapító okirat szerinti tagállamban székhellyel rendelkező
  közhasznú szervezetre kell átruházni, vagy más módon olyan közhasznú célokra kell felhasználni, amelyek a lehető legközelebb esnek azokhoz a célokhoz, amelyekre az európai alapítványt létrehozták.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden tagállam kijelöl egy
  felügyeleti hatóságot
  az adott tagállamban nyilvántartásba vett európai alapítványok
  felügyelete céljából
  , és tájékoztatja arról a Bizottságot. | Minden tagállam kijelöl egy
  vagy több általa kiválasztott,
  az adott tagállamban nyilvántartásba vett európai alapítványok
  hatékony felügyeletéért felelős hatóságot
  , és tájékoztatja arról a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Minden tagállam kijelöl egy
  felügyeleti hatóságot
  az adott tagállamban nyilvántartásba vett európai alapítványok
  felügyelete céljából
  , és tájékoztatja arról a Bizottságot.

Minden tagállam kijelöl egy
  vagy több általa kiválasztott,
  az adott tagállamban nyilvántartásba vett európai alapítványok
  hatékony felügyeletéért felelős hatóságot
  , és tájékoztatja arról a Bizottságot.

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 199. E, 2012.7.7., 187. o.

(2)  EBHT (2006)., I-8203. o.

(3)  EBHT (2009)., I-359. o.

(4)  EBHT (2011)., I-497. o.

(5)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(6)  HL C 351., 2012.11.15., 57. o.

(7)  HL C 17., 2013.1.19., 81. o.

(8)  HL L 122., 2009.5.16., 28. o.

(9)  HL L 207., 2003.8.18., 1. o.

(10)  HL L 294., 2001.11.10., 22. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/24

---

P7_TA(2013)0300

Kék növekedés – A fenntartható növekedés előmozdítása az EU tengeri, tengeri szállítási és idegenforgalmi ágazatban

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása a kék növekedésről – a fenntartható fejlődés javításáról az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül (2012/2297(INI))

(2016/C 075/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2012)0494),

| — | tekintettel az uniós integrált tengerpolitika terén elért eredményekről szóló 2012. szeptember 11-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0491) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0255), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós integrált tengerpolitika terén elért eredményekről szóló 2012. szeptember 11-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0491) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0255),

| — | tekintettel a növekedést és foglalkoztatást célzó tengerészeti és tengerhasznosítási menetrendről szóló 2012. október 8-i limassoli nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a növekedést és foglalkoztatást célzó tengerészeti és tengerhasznosítási menetrendről szóló 2012. október 8-i limassoli nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Tengerjogi Egyezményére, amely 1994. november 16-án lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Tengerjogi Egyezményére, amely 1994. november 16-án lépett hatályba,

| — | tekintettel a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2013)0133),

| — | tekintettel a tengeri hulladékkal kapcsolatos európai uniós szakpolitikák, jogszabályok és kezdeményezések áttekintéséről szóló 2012. október 31-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0365), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri hulladékkal kapcsolatos európai uniós szakpolitikák, jogszabályok és kezdeményezések áttekintéséről szóló 2012. október 31-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0365),

| — | tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: a tengerfenék feltérképezésétől az óceán-előrejelzésig” című, 2012. augusztus 29-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: a tengerfenék feltérképezésétől az óceán-előrejelzésig” című, 2012. augusztus 29-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0473),

| — | tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. március 28-i bizottsági fehér könyvre (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. március 28-i bizottsági fehér könyvre (COM(2011)0144),

| — | tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352),

| — | tekintettel a „Közlemény és cselekvési terv a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozása céljából” című, 2009. január 21-i bizottsági közleményre (COM(2009)0010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közlemény és cselekvési terv a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozása céljából” című, 2009. január 21-i bizottsági közleményre (COM(2009)0010),

| — | tekintettel „Az Európai Unió integrált tengerpolitikája” című, 2007. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió integrált tengerpolitikája” című, 2007. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0575),

| — | tekintettel „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé: európai elképzelések az óceánok és a tengerek jövőjéről” című, 2006. június 7-i bizottsági zöld könyvre (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé: európai elképzelések az óceánok és a tengerek jövőjéről” című, 2006. június 7-i bizottsági zöld könyvre (COM(2006)0275),

| — | tekintettel az Európáról, a világ első számú idegenforgalmi célpontjáról – az európai turizmus új politikai keretéről szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európáról, a világ első számú idegenforgalmi célpontjáról – az európai turizmus új politikai keretéről szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló 2010. október 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló 2010. október 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-ig terjedő időszakra szóló tengeri szállítási politikájára vonatkozó javaslatokról és stratégiai célkitűzésekről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-ig terjedő időszakra szóló tengeri szállítási politikájára vonatkozó javaslatokról és stratégiai célkitűzésekről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a turizmus part menti régiókra gyakorolt hatásának regionális fejlesztési szempontjairól szóló 2008. december 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a turizmus part menti régiókra gyakorolt hatásának regionális fejlesztési szempontjairól szóló 2008. december 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló 2008. május 20-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló 2008. május 20-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé: európai elképzelések az óceánok és a tengerek jövőjéről” című 2007. július 12-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé: európai elképzelések az óceánok és a tengerek jövőjéről” című 2007. július 12-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről szóló 2013. március 20-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről szóló 2013. március 20-i véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságnak a „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című közleményről szóló 2013. január 31-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságnak a „Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című közleményről szóló 2013. január 31-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0209/2013),

| A. | mivel a Föld területének több mint 70 %-át óceánok és tengerek borítják, amelyek alapvető fontosságú szerepet játszhatnak az Unió előtt álló hosszú távú kihívások, például az éghajlatváltozás és a globális versenyképesség kezelésében; |
| --- | --- |

A.

mivel a Föld területének több mint 70 %-át óceánok és tengerek borítják, amelyek alapvető fontosságú szerepet játszhatnak az Unió előtt álló hosszú távú kihívások, például az éghajlatváltozás és a globális versenyképesség kezelésében;

| B. | mivel az Unióban hat jelentősebb partvidéki övezet található (az Atlanti-óceán, az Északi-tenger, a Balti-tenger, a Fekete-tenger, a Földközi-tenger és a legkülső régiók), amelyek területi erőforrásaikat és a területükön folytatott tevékenységek típusait tekintve különböznek egymástól; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unióban hat jelentősebb partvidéki övezet található (az Atlanti-óceán, az Északi-tenger, a Balti-tenger, a Fekete-tenger, a Földközi-tenger és a legkülső régiók), amelyek területi erőforrásaikat és a területükön folytatott tevékenységek típusait tekintve különböznek egymástól;

| C. | mivel Európa lakosságának mintegy fele a 89 000 kilométer hosszú európai partvonal mentén él, és ezért a helyi és regionális hatóságoknak a közpolitikák végrehajtása során figyelembe kell venniük e demográfiai nyomást; |
| --- | --- |

C.

mivel Európa lakosságának mintegy fele a 89 000 kilométer hosszú európai partvonal mentén él, és ezért a helyi és regionális hatóságoknak a közpolitikák végrehajtása során figyelembe kell venniük e demográfiai nyomást;

| D. | mivel a technológiai fejlődés, valamint a fenntartható növekedés új forrásainak kutatása nyomán 2020-ig várhatóan akár 590 milliárd eurósra is növekedhet a tengergazdaság, összesen 7 millió munkahelyet biztosítva; |
| --- | --- |

D.

mivel a technológiai fejlődés, valamint a fenntartható növekedés új forrásainak kutatása nyomán 2020-ig várhatóan akár 590 milliárd eurósra is növekedhet a tengergazdaság, összesen 7 millió munkahelyet biztosítva;

| E. | mivel az emberi tevékenység várható növekedése sérülékeny tengeri környezetben fog végbemenni, ahol a tengeri élőhelyeknek csak 10 %-a, a tengeri fajoknak pedig mindössze 2 %-a egészséges, ami jól mutatja, hogy a tengergazdasági tevékenységek nem áshatják alá a tengeri fenntarthatóságot; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi tevékenység várható növekedése sérülékeny tengeri környezetben fog végbemenni, ahol a tengeri élőhelyeknek csak 10 %-a, a tengeri fajoknak pedig mindössze 2 %-a egészséges, ami jól mutatja, hogy a tengergazdasági tevékenységek nem áshatják alá a tengeri fenntarthatóságot;

| F. | mivel a természeti és a humántőkébe való befektetések elengedhetetlenek ahhoz, hogy szembenézzünk a jelenlegi kihívásokkal, köztük is elsősorban azzal, hogy biztosítani kell az emberi tevékenységek gazdasági és társadalmi fenntarthatóságát, gondoskodni kell a környezetvédelmi szempontból megfelelő körülményekről, valamint alkalmazkodni kell az éghajlatváltozáshoz a tengerparti erózió és a tengerek elsavasodása elleni küzdelem, illetve a biológiai sokféleség megőrzése céljából, figyelembe véve, hogy a fenntartható és versenyképes kék gazdaság kialakításához nélkülözhetetlenek az egészséges és termékeny ökoszisztémák; |
| --- | --- |

F.

mivel a természeti és a humántőkébe való befektetések elengedhetetlenek ahhoz, hogy szembenézzünk a jelenlegi kihívásokkal, köztük is elsősorban azzal, hogy biztosítani kell az emberi tevékenységek gazdasági és társadalmi fenntarthatóságát, gondoskodni kell a környezetvédelmi szempontból megfelelő körülményekről, valamint alkalmazkodni kell az éghajlatváltozáshoz a tengerparti erózió és a tengerek elsavasodása elleni küzdelem, illetve a biológiai sokféleség megőrzése céljából, figyelembe véve, hogy a fenntartható és versenyképes kék gazdaság kialakításához nélkülözhetetlenek az egészséges és termékeny ökoszisztémák;

| G. | mivel a kék növekedés kiemelt területei által a környezetre gyakorolt hatások mértéke és hatóköre – a tengeri ökoszisztémák rendkívüli összetettségével kapcsolatos korlátozott ismereteinkre tekintettel – nagymértékben bizonytalan, és e hatások potenciálisan károsak is lehetnek, és ezért a vonatkozó döntéshozatalt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikkének (2) bekezdésében foglalt elővigyázatosság elvének kell vezérelnie; |
| --- | --- |

G.

mivel a kék növekedés kiemelt területei által a környezetre gyakorolt hatások mértéke és hatóköre – a tengeri ökoszisztémák rendkívüli összetettségével kapcsolatos korlátozott ismereteinkre tekintettel – nagymértékben bizonytalan, és e hatások potenciálisan károsak is lehetnek, és ezért a vonatkozó döntéshozatalt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikkének (2) bekezdésében foglalt elővigyázatosság elvének kell vezérelnie;

| H. | mivel a tengerparti és tengeri politikát – többek között az Európa 2020 stratégiában meghatározott célkitűzések elérése érdekében is – be kell illeszteni a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó általános programozási keretbe; |
| --- | --- |

H.

mivel a tengerparti és tengeri politikát – többek között az Európa 2020 stratégiában meghatározott célkitűzések elérése érdekében is – be kell illeszteni a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó általános programozási keretbe;

| I. | mivel a partvidéki területek és szigetek intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésére irányuló célkitűzést az e területekre jellemző rendszerszintű és strukturális hátrányok alapos elemzésével kell alátámasztani; |
| --- | --- |

I.

mivel a partvidéki területek és szigetek intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésére irányuló célkitűzést az e területekre jellemző rendszerszintű és strukturális hátrányok alapos elemzésével kell alátámasztani;

| J. | mivel az Unió szigeteinek az EU más partvidéki területeinél jelentősen magasabb tengeri közlekedési költségeket kell viselniük; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió szigeteinek az EU más partvidéki területeinél jelentősen magasabb tengeri közlekedési költségeket kell viselniük;

| K. | mivel a turizmus szezonális jellege rendkívül hátrányosan érinti a partvidéki területek és szigetek fejlődését, és mivel ad hoc stratégiát kell kidolgozni a jelenség elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel a turizmus szezonális jellege rendkívül hátrányosan érinti a partvidéki területek és szigetek fejlődését, és mivel ad hoc stratégiát kell kidolgozni a jelenség elleni fellépés érdekében;

| L. | mivel a makroregionális stratégiákat össze kell hangolni az Európai Unió területén található tengeri medencékre vonatkozó cselekvési tervekkel; |
| --- | --- |

L.

mivel a makroregionális stratégiákat össze kell hangolni az Európai Unió területén található tengeri medencékre vonatkozó cselekvési tervekkel;

| M. | mivel e jelentés képezi a Parlamentnek a kék növekedés előmozdítását célzó ütemtervét; |
| --- | --- |

M.

mivel e jelentés képezi a Parlamentnek a kék növekedés előmozdítását célzó ütemtervét;

Általános keret

| 1. | üdvözli a Bizottság kék növekedésről szóló közleményét, amely az Európa 2020 stratégia tengeri dimenzióját alkotja, és egyértelműen jelzi a tengeri gazdaságban rejlő lehetőségeket az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és a foglalkoztatási lehetőségek megteremtése tekintetében; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság kék növekedésről szóló közleményét, amely az Európa 2020 stratégia tengeri dimenzióját alkotja, és egyértelműen jelzi a tengeri gazdaságban rejlő lehetőségeket az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és a foglalkoztatási lehetőségek megteremtése tekintetében;

| 2. | üdvözli az uniós integrált tengerpolitika terén elért eredményekről szóló bizottsági jelentést; ismételten kifejezi az integrált tengerpolitika iránti támogatását, valamint hangsúlyozza, hogy e politika végrehajtása továbbra is a kék növekedés előmozdításának elsődleges eszköze; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az uniós integrált tengerpolitika terén elért eredményekről szóló bizottsági jelentést; ismételten kifejezi az integrált tengerpolitika iránti támogatását, valamint hangsúlyozza, hogy e politika végrehajtása továbbra is a kék növekedés előmozdításának elsődleges eszköze;

| 3. | elismeri, hogy a tengerek és óceánok egyre fontosabb szerepet fognak játszani a jövőben a globális gazdasági növekedésben; úgy véli, hogy a „kék növekedés” stratégiája az integrált tengerpolitika részeként elő fogja segíteni a szinergiák és az összehangolt politikák kialakulását, így európai hozzáadott értéket teremt, és új munkahelyek létrejöttéhez járul hozzá a tengeri ágazatban; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy a tengerek és óceánok egyre fontosabb szerepet fognak játszani a jövőben a globális gazdasági növekedésben; úgy véli, hogy a „kék növekedés” stratégiája az integrált tengerpolitika részeként elő fogja segíteni a szinergiák és az összehangolt politikák kialakulását, így európai hozzáadott értéket teremt, és új munkahelyek létrejöttéhez járul hozzá a tengeri ágazatban;

| 4. | úgy véli, hogy az uniós tengeri gazdasági ágazatok globális piacon belüli versenyképességének fellendítéséhez a helyi, regionális, nemzeti és európai hatóságoknak – például tengeri területrendezési rendszerek létrehozása, az infrastruktúra fejlesztése, a szakmai készségek hozzáférhetővé tétele és finanszírozás biztosítása révén – meg kell teremteniük a fenntartható növekedéshez szükséges feltételeket; hangsúlyozza, hogy egy külön uniós platform létrehozásával biztosítani kell az információknak és a bevált gyakorlatoknak a különböző szintű állami hatóságok közötti megosztását; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az uniós tengeri gazdasági ágazatok globális piacon belüli versenyképességének fellendítéséhez a helyi, regionális, nemzeti és európai hatóságoknak – például tengeri területrendezési rendszerek létrehozása, az infrastruktúra fejlesztése, a szakmai készségek hozzáférhetővé tétele és finanszírozás biztosítása révén – meg kell teremteniük a fenntartható növekedéshez szükséges feltételeket; hangsúlyozza, hogy egy külön uniós platform létrehozásával biztosítani kell az információknak és a bevált gyakorlatoknak a különböző szintű állami hatóságok közötti megosztását;

| 5. | megjegyzi, hogy a megfelelő finanszírozás megszerzése kihívást fog jelenteni a kék növekedés ágazataiban működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, és ezért üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint a kockázatitőke-alapokkal kapcsolatos új uniós szabályozás, amely megkönnyíti a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a megfelelő finanszírozás megszerzése kihívást fog jelenteni a kék növekedés ágazataiban működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, és ezért üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint a kockázatitőke-alapokkal kapcsolatos új uniós szabályozás, amely megkönnyíti a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését;

| 6. | úgy véli, hogy az állami beruházások tagállamokban tapasztalható visszafogása idején elengedhetetlen, hogy a fejlesztési politikák és mindenekelőtt a nagy költségekkel járó, például közlekedési, energiaipari és távközlési infrastruktúra-fejlesztési projektek megfelelő finanszírozásban részesüljenek a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban és azon túl; felhívja a tagállamokat, hogy a rendelkezésükre álló forrásokból fordítsanak pénzügyi eszközöket és európai finanszírozást a kék gazdaságot célzó projektekre; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az állami beruházások tagállamokban tapasztalható visszafogása idején elengedhetetlen, hogy a fejlesztési politikák és mindenekelőtt a nagy költségekkel járó, például közlekedési, energiaipari és távközlési infrastruktúra-fejlesztési projektek megfelelő finanszírozásban részesüljenek a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban és azon túl; felhívja a tagállamokat, hogy a rendelkezésükre álló forrásokból fordítsanak pénzügyi eszközöket és európai finanszírozást a kék gazdaságot célzó projektekre;

| 7. | hangsúlyozza, hogy – különösen a következő, 2014 és 2020 közötti többéves pénzügyi keretben – kellő figyelmet kell fordítani a nagy költségekkel járó projektek vállalása tekintetében fokozott nehézségekkel szembesülő, mentőcsomagban részesített országok egyedi szükségleteire, valamint a legkülső és szigeti régiókéira, amelyek távoli fekvésük és természeti adottságaik miatt strukturális korlátokkal néznek szembe; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy – különösen a következő, 2014 és 2020 közötti többéves pénzügyi keretben – kellő figyelmet kell fordítani a nagy költségekkel járó projektek vállalása tekintetében fokozott nehézségekkel szembesülő, mentőcsomagban részesített országok egyedi szükségleteire, valamint a legkülső és szigeti régiókéira, amelyek távoli fekvésük és természeti adottságaik miatt strukturális korlátokkal néznek szembe;

| 8. | tudomásul veszi a különböző területeket – különösen a szigeteket, azok közül is elsősorban a földközi-tengeri térségben fekvő és különösen a szárazföldtől jelentős távolságra található szigeteket – sújtó gazdasági válsághelyzetet és társadalmi nehézségeket; rámutat, hogy a szigetek az egységes piachoz viszonyított periferikus helyzetükből adódóan gazdasági és ipari stagnálással, valamint elnéptelenedéssel küzdenek, és e problémák megoldása érdekében az uniós intézményeknek konkrét intézkedéseket kell hozniuk; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra vámszabad területek létesítését, amelyek – az adóterhek mérséklése és a közvetlen külföldi befektetések vonzása révén – alkalmasak a szigeti régiókat sújtó recessziós spirál mérséklésére és e területek növekedésének és fejlődésének az elősegítésére; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi a különböző területeket – különösen a szigeteket, azok közül is elsősorban a földközi-tengeri térségben fekvő és különösen a szárazföldtől jelentős távolságra található szigeteket – sújtó gazdasági válsághelyzetet és társadalmi nehézségeket; rámutat, hogy a szigetek az egységes piachoz viszonyított periferikus helyzetükből adódóan gazdasági és ipari stagnálással, valamint elnéptelenedéssel küzdenek, és e problémák megoldása érdekében az uniós intézményeknek konkrét intézkedéseket kell hozniuk; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra vámszabad területek létesítését, amelyek – az adóterhek mérséklése és a közvetlen külföldi befektetések vonzása révén – alkalmasak a szigeti régiókat sújtó recessziós spirál mérséklésére és e területek növekedésének és fejlődésének az elősegítésére;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a tengermedence-stratégiák fontos szerepet játszanak a regionális fejlődés megerősítése, a gazdasági, területi és társadalmi kohézió fokozása, az európai gazdaság újjáélesztése, az inkluzív kék növekedés ösztönzése, a munkahelyteremtés, valamint a tengeri és part menti területek biológiai sokféleségének védelme szempontjából; kéri e stratégiák jelenlegi és jövőbeli makroregionális stratégiákkal összekapcsolva történő hatékony kibontakoztatását az összes európai tengermedence vonatkozásában, valamint megfelelő uniós és egyéb pénzügyi és igazgatási források rendelkezésre bocsátását a végrehajtásuk érdekében; úgy véli, hogy erősíteni kell a régiók tengermedence-stratégiák kidolgozásában betöltött szerepét; e tekintetben elismeri, hogy a területi és a határokon átnyúló együttműködés hozzájárul a tengerparti és tengeri régiókat sújtó problémák kezeléséhez; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a tengermedence-stratégiák fontos szerepet játszanak a regionális fejlődés megerősítése, a gazdasági, területi és társadalmi kohézió fokozása, az európai gazdaság újjáélesztése, az inkluzív kék növekedés ösztönzése, a munkahelyteremtés, valamint a tengeri és part menti területek biológiai sokféleségének védelme szempontjából; kéri e stratégiák jelenlegi és jövőbeli makroregionális stratégiákkal összekapcsolva történő hatékony kibontakoztatását az összes európai tengermedence vonatkozásában, valamint megfelelő uniós és egyéb pénzügyi és igazgatási források rendelkezésre bocsátását a végrehajtásuk érdekében; úgy véli, hogy erősíteni kell a régiók tengermedence-stratégiák kidolgozásában betöltött szerepét; e tekintetben elismeri, hogy a területi és a határokon átnyúló együttműködés hozzájárul a tengerparti és tengeri régiókat sújtó problémák kezeléséhez;

| 10. | üdvözli az EU balti-tengeri és atlanti régiókra vonatkozó stratégiája végrehajtásában elért eredményeket, és megismétli a Bizottsághoz intézett, a Fekete-tenger térségére vonatkozó uniós stratégia kidolgozására vonatkozó felhívását; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az EU balti-tengeri és atlanti régiókra vonatkozó stratégiája végrehajtásában elért eredményeket, és megismétli a Bizottsághoz intézett, a Fekete-tenger térségére vonatkozó uniós stratégia kidolgozására vonatkozó felhívását;

| 11. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy nyújtsanak határozottabb támogatást a regionális és határokon átnyúló tengeri klaszterek létrehozásához; kitart amellett, hogy e klaszterek kiválósági központként stratégiai fontosságúak a kék növekedéshez kapcsolódó gazdasági tevékenységek szempontjából; véleménye szerint e klaszterek fejlesztése serkenti az ismeretek és a bevált gyakorlatok megosztását és a kék gazdaság ágazatai közötti szinergiák megteremtését, valamint vonzerőt jelent a befektetések szempontjából; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy nyújtsanak határozottabb támogatást a regionális és határokon átnyúló tengeri klaszterek létrehozásához; kitart amellett, hogy e klaszterek kiválósági központként stratégiai fontosságúak a kék növekedéshez kapcsolódó gazdasági tevékenységek szempontjából; véleménye szerint e klaszterek fejlesztése serkenti az ismeretek és a bevált gyakorlatok megosztását és a kék gazdaság ágazatai közötti szinergiák megteremtését, valamint vonzerőt jelent a befektetések szempontjából;

| 12. | rámutat a gazdasági növekedés és az éghajlatváltozás közötti szerves kapcsolatokra, és hangsúlyozza, hogy valamennyi tengeri tevékenységnek összhangban kell állnia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó uniós stratégiával, hozzájárulva ezzel az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképesebb Európa megteremtéséhez; |
| --- | --- |

12.

rámutat a gazdasági növekedés és az éghajlatváltozás közötti szerves kapcsolatokra, és hangsúlyozza, hogy valamennyi tengeri tevékenységnek összhangban kell állnia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó uniós stratégiával, hozzájárulva ezzel az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképesebb Európa megteremtéséhez;

| 13. | különösen hangsúlyozza, hogy a kék növekedéshez kapcsolódó fokozott gazdasági tevékenység nem válhat a – rendkívül érzékeny és az éghajlatváltozás következményeit az elsők között elszenvedő – tengeri és part menti ökoszisztémák kárára; rámutat, hogy a kék növekedésnek összeegyeztethetőnek kell lennie a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv környezetvédelmi célkitűzéseivel és ökoszisztéma-alapú megközelítésével, valamint a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelvvel, továbbá emlékeztet arra, hogy bizonytalanság esetén alkalmazni kell az elővigyázatosság elvét; hangsúlyozza, hogy a kék növekedéshez kapcsolódó összes gazdasági tevékenységnek biztosítania kell a tengeri környezet biztonságát és védelmét; |
| --- | --- |

13.

különösen hangsúlyozza, hogy a kék növekedéshez kapcsolódó fokozott gazdasági tevékenység nem válhat a – rendkívül érzékeny és az éghajlatváltozás következményeit az elsők között elszenvedő – tengeri és part menti ökoszisztémák kárára; rámutat, hogy a kék növekedésnek összeegyeztethetőnek kell lennie a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv környezetvédelmi célkitűzéseivel és ökoszisztéma-alapú megközelítésével, valamint a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelvvel, továbbá emlékeztet arra, hogy bizonytalanság esetén alkalmazni kell az elővigyázatosság elvét; hangsúlyozza, hogy a kék növekedéshez kapcsolódó összes gazdasági tevékenységnek biztosítania kell a tengeri környezet biztonságát és védelmét;

| 14. | aggodalommal tekint a tengeri hulladék minden európai tengermedencében tapasztalható környezeti hatására, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a vonatkozó uniós irányelvek – köztük a hulladékgazdálkodásról, a hajókon keletkező hulladék fogadására alkalmas kikötői létesítményekről, a vízminőségről és a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv – teljes körű végrehajtására és érvényesítésére; |
| --- | --- |

14.

aggodalommal tekint a tengeri hulladék minden európai tengermedencében tapasztalható környezeti hatására, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a vonatkozó uniós irányelvek – köztük a hulladékgazdálkodásról, a hajókon keletkező hulladék fogadására alkalmas kikötői létesítményekről, a vízminőségről és a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv – teljes körű végrehajtására és érvényesítésére;

| 15. | hangsúlyozza, hogy minden tengeri tevékenységet, beleértve azokat is, amelyek az integrált tengerpolitika keretén belül történnek, az ENSZ Tengerjogi Egyezményével összhangban kell megvalósítani; hangsúlyozza az Unión belüli közös megközelítés szükségszerűségét a természeti kincsek kutatása, kiaknázása, megőrzése és kezelése tekintetében, hogy ezzel biztosítani lehessen a kizárólagos gazdasági övezetek hatékony és biztonságos körülhatárolását az EU tagállamai és harmadik országok között, a nemzetközi jognak megfelelően; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy minden tengeri tevékenységet, beleértve azokat is, amelyek az integrált tengerpolitika keretén belül történnek, az ENSZ Tengerjogi Egyezményével összhangban kell megvalósítani; hangsúlyozza az Unión belüli közös megközelítés szükségszerűségét a természeti kincsek kutatása, kiaknázása, megőrzése és kezelése tekintetében, hogy ezzel biztosítani lehessen a kizárólagos gazdasági övezetek hatékony és biztonságos körülhatárolását az EU tagállamai és harmadik országok között, a nemzetközi jognak megfelelően;

| 16. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy a tengeri övezetekben a befektetés szempontjából érdekelt szereplők számára jogbiztonságot kell teremteni, és támogatja azokat a friss ösztönzőket, amelyek rendeltetése, hogy serkentsék a tagállamok kizárólagos gazdasági övezeteinek hasznosítását; |
| --- | --- |

16.

e tekintetben hangsúlyozza, hogy a tengeri övezetekben a befektetés szempontjából érdekelt szereplők számára jogbiztonságot kell teremteni, és támogatja azokat a friss ösztönzőket, amelyek rendeltetése, hogy serkentsék a tagállamok kizárólagos gazdasági övezeteinek hasznosítását;

Tengeri területfejlesztés és a tengerparti övezetek integrált kezelése

| 17. | üdvözli a Bizottság jogalkotási javaslatát a tengeri területfejlesztésre és a tengerparti övezetek integrált kezelésére vonatkozóan, mivel ezekre az intézkedésekre szükség van a növekvő számú tengeri és tengerparti tevékenység kezeléséhez és a tengeri környezet védelméhez, a tevékenységek egymással való harmonikus megférésének biztosításához és a tengerparti és tengeri területek hasznosításával kapcsolatos konfliktusok elkerüléséhez; véleménye szerint ennek keretében a tengerparton és a tengeren folytatott emberi tevékenységek irányítása tekintetében az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell előnyben részesíteni; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a Bizottság jogalkotási javaslatát a tengeri területfejlesztésre és a tengerparti övezetek integrált kezelésére vonatkozóan, mivel ezekre az intézkedésekre szükség van a növekvő számú tengeri és tengerparti tevékenység kezeléséhez és a tengeri környezet védelméhez, a tevékenységek egymással való harmonikus megférésének biztosításához és a tengerparti és tengeri területek hasznosításával kapcsolatos konfliktusok elkerüléséhez; véleménye szerint ennek keretében a tengerparton és a tengeren folytatott emberi tevékenységek irányítása tekintetében az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell előnyben részesíteni;

| 18. | nyugtázza, hogy a tengeri területfejlesztés várhatóan csökkenti a vállalkozások költségeit és javítja a befektetési környezetet, a tengerparti övezetek integrált kezelése pedig elősegíti a tengerparti övezeten belüli tevékenységek koordinálását, és általános javulást hoz az övezet irányítása terén; |
| --- | --- |

18.

nyugtázza, hogy a tengeri területfejlesztés várhatóan csökkenti a vállalkozások költségeit és javítja a befektetési környezetet, a tengerparti övezetek integrált kezelése pedig elősegíti a tengerparti övezeten belüli tevékenységek koordinálását, és általános javulást hoz az övezet irányítása terén;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a bevált gyakorlatok terjesztéséről és az e területen végrehajtott előkészítő intézkedések tanulságainak levonásáról, mivel jelentős különbségek állnak fenn a tagállamok között a tengeri és tengerparti területek kezelésére irányuló rendszerek kialakítása terén; véleménye szerint ugyanakkor testre szabott megközelítésre van szükség, hogy a tagállamoknak a tengeri és tengerparti területrendezésre vonatkozó uniós iránymutatások végrehajtásakor lehetőségük legyen a helyi sajátosságok és szükségletek figyelembevételére, együttműködésben a helyi hatóságokkal; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a bevált gyakorlatok terjesztéséről és az e területen végrehajtott előkészítő intézkedések tanulságainak levonásáról, mivel jelentős különbségek állnak fenn a tagállamok között a tengeri és tengerparti területek kezelésére irányuló rendszerek kialakítása terén; véleménye szerint ugyanakkor testre szabott megközelítésre van szükség, hogy a tagállamoknak a tengeri és tengerparti területrendezésre vonatkozó uniós iránymutatások végrehajtásakor lehetőségük legyen a helyi sajátosságok és szükségletek figyelembevételére, együttműködésben a helyi hatóságokkal;

| 20. | véleménye szerint a területrendezés során meg kell erősíteni a szárazföld és a tenger közötti csatlakozási pontokat, ezzel biztosítva az emberi tevékenységek és az ellátási lánc folytonosságát, valamint a tengerparti területek és a hátországaik közötti összekapcsolódást; véleménye szerint ez elősegíti annak megelőzését, hogy a tengerpartokra mint határra tekintsenek; |
| --- | --- |

20.

véleménye szerint a területrendezés során meg kell erősíteni a szárazföld és a tenger közötti csatlakozási pontokat, ezzel biztosítva az emberi tevékenységek és az ellátási lánc folytonosságát, valamint a tengerparti területek és a hátországaik közötti összekapcsolódást; véleménye szerint ez elősegíti annak megelőzését, hogy a tengerpartokra mint határra tekintsenek;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a tengeri tevékenységekkel és környezetükkel kapcsolatos tudományos ismeretek hiányosságai akadályt jelentenek a területfejlesztés tekintetében, és rámutat „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” kezdeményezés és annak konkrét célkitűzései – például az európai tengerfenekek 2020-ig történő feltérképezése – jelentőségére; úgy véli, hogy a tengerfenék feltérképezésének egységes formában kell megvalósulnia, hogy a különböző érdekelt európai szervezetek – így például a kutatóközpontok, az egyetemek vagy a közintézmények – hozzáférhessenek az információkhoz; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a tengeri tevékenységekkel és környezetükkel kapcsolatos tudományos ismeretek hiányosságai akadályt jelentenek a területfejlesztés tekintetében, és rámutat „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” kezdeményezés és annak konkrét célkitűzései – például az európai tengerfenekek 2020-ig történő feltérképezése – jelentőségére; úgy véli, hogy a tengerfenék feltérképezésének egységes formában kell megvalósulnia, hogy a különböző érdekelt európai szervezetek – így például a kutatóközpontok, az egyetemek vagy a közintézmények – hozzáférhessenek az információkhoz;

| 22. | sürgeti a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat a hajótörést szenvedett hajók és a tenger alatti régészeti lelőhelyek felkutatására és feltérképezésére irányuló tervek elindításában, mivel ezek is részét képezik az Unió történelmi és kulturális örökségének; hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni e lelőhelyek megismerését és tanulmányozását, valamint hozzá kell járulni e területek kifosztásának megelőzéséhez, ezáltal lehetővé téve megfelelő megőrzésüket; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat a hajótörést szenvedett hajók és a tenger alatti régészeti lelőhelyek felkutatására és feltérképezésére irányuló tervek elindításában, mivel ezek is részét képezik az Unió történelmi és kulturális örökségének; hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni e lelőhelyek megismerését és tanulmányozását, valamint hozzá kell járulni e területek kifosztásának megelőzéséhez, ezáltal lehetővé téve megfelelő megőrzésüket;

Tengerészeti szaktudás és foglalkoztatás

| 23. | úgy véli, hogy a kék gazdaságon belüli foglalkoztatottság 2020-ig összességében meghaladhatja a becslések szerinti 7 millió munkahelyet, ha azt olyan képzési politikák segítik, amelyek célja, hogy megfelelő készségekkel és tapasztalattal rendelkező mobil munkaerő álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a kék gazdaságon belüli foglalkoztatottság 2020-ig összességében meghaladhatja a becslések szerinti 7 millió munkahelyet, ha azt olyan képzési politikák segítik, amelyek célja, hogy megfelelő készségekkel és tapasztalattal rendelkező mobil munkaerő álljon rendelkezésre;

| 24. | megismétli az egészségügyi, biztonsági és munkakörülmények jelentős javítására irányuló felhívását a tengerészeti szakmák terén; buzdítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az e területen tett erőfeszítéseiket a szakmai pályafutás biztonságának, valamint a kék gazdasághoz és a kapcsolódó ágazatokhoz kötődő szakmák vonzerejének javítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

megismétli az egészségügyi, biztonsági és munkakörülmények jelentős javítására irányuló felhívását a tengerészeti szakmák terén; buzdítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az e területen tett erőfeszítéseiket a szakmai pályafutás biztonságának, valamint a kék gazdasághoz és a kapcsolódó ágazatokhoz kötődő szakmák vonzerejének javítása érdekében;

| 25. | hangsúlyozza, hogy megfelelő eszközök révén javítani kell a tengerészek munkakörülményeit, az uniós jog részévé kell tenni az ILO tengerészeti munkaügyi egyezményét, továbbá javaslatokat kell tenni a tengerészek képesítésére és képzésére irányuló programra, különös tekintettel a – többek között harmadik országból érkező – fiatalok felvételére; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy megfelelő eszközök révén javítani kell a tengerészek munkakörülményeit, az uniós jog részévé kell tenni az ILO tengerészeti munkaügyi egyezményét, továbbá javaslatokat kell tenni a tengerészek képesítésére és képzésére irányuló programra, különös tekintettel a – többek között harmadik országból érkező – fiatalok felvételére;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon figyelmesen és támogassa az annak értékelésére irányuló regionális szintű erőfeszítéseket, hogy mely készségekre és szakmákra lesz kereslet a kék gazdasági ágazatokban, valamint biztosítsa, hogy az uniós „készségkörképhez” hasonló kezdeményezések tükrözzék a kék gazdaság igényeit; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon figyelmesen és támogassa az annak értékelésére irányuló regionális szintű erőfeszítéseket, hogy mely készségekre és szakmákra lesz kereslet a kék gazdasági ágazatokban, valamint biztosítsa, hogy az uniós „készségkörképhez” hasonló kezdeményezések tükrözzék a kék gazdaság igényeit;

| 27. | fontosnak tartja, hogy a Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – dolgozzon ki olyan cselekvési tervet, amely támogatja és így a polgárok számára vonzóbbá teszi a kék gazdasághoz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó foglalkozásokat; |
| --- | --- |

27.

fontosnak tartja, hogy a Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – dolgozzon ki olyan cselekvési tervet, amely támogatja és így a polgárok számára vonzóbbá teszi a kék gazdasághoz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó foglalkozásokat;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy az Erasmus mintájára mozdítson elő kezdeményezéseket – például egy egyetemi hallgatók, tanárok és fiatal szakemberek cseréjére irányuló többéves fellépést – a munkavállalók gazdasági ágazatok és tagállamok közötti mobilitásának ösztönzésére; támogatja a vállalkozások és a képzést nyújtók közötti együttműködést annak érdekében, hogy felkészítsék a végzett hallgatókat az új területeken történő elhelyezkedésre; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy az Erasmus mintájára mozdítson elő kezdeményezéseket – például egy egyetemi hallgatók, tanárok és fiatal szakemberek cseréjére irányuló többéves fellépést – a munkavállalók gazdasági ágazatok és tagállamok közötti mobilitásának ösztönzésére; támogatja a vállalkozások és a képzést nyújtók közötti együttműködést annak érdekében, hogy felkészítsék a végzett hallgatókat az új területeken történő elhelyezkedésre;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a tengeri gazdasági ágazat és a képzést nyújtók képviselőivel a „foglalkoztatással és készségekkel foglalkozó európai ágazati tanácsok” létrehozása és finanszírozása érdekében a munkahelyek, a szükséges készségek terén bekövetkező változások és a kapcsolódó képzési szükségletek rögzítése céljából; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a tengeri gazdasági ágazat és a képzést nyújtók képviselőivel a „foglalkoztatással és készségekkel foglalkozó európai ágazati tanácsok” létrehozása és finanszírozása érdekében a munkahelyek, a szükséges készségek terén bekövetkező változások és a kapcsolódó képzési szükségletek rögzítése céljából;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy – az Erasmus mintájára – dolgozzon ki olyan kezdeményezést, melynek célja a kutatók mobilitásának elősegítése, elsősorban a part menti területeken, különös tekintettel az idegenforgalmi, energetikai és biotechnológiai ágazatokra, és amelyet – a fokozottan érzékeny ökoszisztémákat felkereső turisták számának fenntartható kiegyensúlyozása és ezzel párhuzamosan a tengerparti területek és szigetek infrastruktúráinak optimálisabb kihasználása – érdekében elsődlegesen az idegenforgalmi főszezonon kívüli időszakokban kell megvalósítani; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy – az Erasmus mintájára – dolgozzon ki olyan kezdeményezést, melynek célja a kutatók mobilitásának elősegítése, elsősorban a part menti területeken, különös tekintettel az idegenforgalmi, energetikai és biotechnológiai ágazatokra, és amelyet – a fokozottan érzékeny ökoszisztémákat felkereső turisták számának fenntartható kiegyensúlyozása és ezzel párhuzamosan a tengerparti területek és szigetek infrastruktúráinak optimálisabb kihasználása – érdekében elsődlegesen az idegenforgalmi főszezonon kívüli időszakokban kell megvalósítani;

Kutatás és innováció

| 31. | rámutat az Unió tengeri területeken meglévő világszínvonalú kutatási képességeire és ennek a megalapozott politikai döntéshozatal és az innovációvezérelt üzleti tevékenységek szempontjából fennálló jelentőségére, ugyanakkor tudomásul veszi azon nehézségeket, amelyeket a vállalkozások a kutatási eredmények piaci hasznosításakor tapasztalnak; |
| --- | --- |

31.

rámutat az Unió tengeri területeken meglévő világszínvonalú kutatási képességeire és ennek a megalapozott politikai döntéshozatal és az innovációvezérelt üzleti tevékenységek szempontjából fennálló jelentőségére, ugyanakkor tudomásul veszi azon nehézségeket, amelyeket a vállalkozások a kutatási eredmények piaci hasznosításakor tapasztalnak;

| 32. | hangsúlyozza, hogy egyszerűbb eljárásai és az innováció fokozott támogatása révén a Horizont 2020 program jelentős mértékben támogathatja a tengeri és a tengerhasznosítási célú kutatást annak érdekében, hogy „A jövő óceánjai” elnevezésű projektek tapasztalataira építve fokozza a kutatási eredmények piaci alkalmazását; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy egyszerűbb eljárásai és az innováció fokozott támogatása révén a Horizont 2020 program jelentős mértékben támogathatja a tengeri és a tengerhasznosítási célú kutatást annak érdekében, hogy „A jövő óceánjai” elnevezésű projektek tapasztalataira építve fokozza a kutatási eredmények piaci alkalmazását;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2014-re tegye naprakésszé a tengerkutatás és a tengerhasznosítási célú kutatás európai stratégiáját, és javasoljon konkrét intézkedéseket az uniós kutatók közötti szinergiák és ismeretterjesztés javítására; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2014-re tegye naprakésszé a tengerkutatás és a tengerhasznosítási célú kutatás európai stratégiáját, és javasoljon konkrét intézkedéseket az uniós kutatók közötti szinergiák és ismeretterjesztés javítására;

| 34. | megjegyzi, hogy kizárólag az egészséges tengeri ökoszisztémák képezhetik egy szilárd és fenntartható kék gazdaság alapját; felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi ágazatban folytassa a tengeri környezet ember általi használata és a tengeri tevékenységek összesített hatásaira irányuló kutatást; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy kizárólag az egészséges tengeri ökoszisztémák képezhetik egy szilárd és fenntartható kék gazdaság alapját; felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi ágazatban folytassa a tengeri környezet ember általi használata és a tengeri tevékenységek összesített hatásaira irányuló kutatást;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a megfelelő hosszú távú környezeti nyomon követést, és folytasson a korai előrejelző rendszerekre irányuló kutatást; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a megfelelő hosszú távú környezeti nyomon követést, és folytasson a korai előrejelző rendszerekre irányuló kutatást;

| 36. | hangsúlyozza az európai tengeri megfigyelési és adathálózathoz (EMODNET) hasonló projektek fontosságát a kutatási adatok cseréjének és elérhetőségének elősegítése szempontjából; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza az európai tengeri megfigyelési és adathálózathoz (EMODNET) hasonló projektek fontosságát a kutatási adatok cseréjének és elérhetőségének elősegítése szempontjából;

Hajózás és hajógyártás

| 37. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy az Unión belüli hajózást továbbra is akadályozza az adminisztratív és vámügyi bürokrácia, amely veszélyezteti az európai tengeri közlekedési térséggel kapcsolatos elképzeléseket és gátolja az ipar – különösen a tengeri kabotázs és a tengeri gyorsforgalmi utak – fejlődését; véleménye szerint létre kell hozni az Unión belüli hajózás egységes szabályozását, amely elengedhetetlen az áruk és a személyek uniós vizeken való szabad mozgásának biztosításához; |
| --- | --- |

37.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy az Unión belüli hajózást továbbra is akadályozza az adminisztratív és vámügyi bürokrácia, amely veszélyezteti az európai tengeri közlekedési térséggel kapcsolatos elképzeléseket és gátolja az ipar – különösen a tengeri kabotázs és a tengeri gyorsforgalmi utak – fejlődését; véleménye szerint létre kell hozni az Unión belüli hajózás egységes szabályozását, amely elengedhetetlen az áruk és a személyek uniós vizeken való szabad mozgásának biztosításához;

| 38. | elégedetten nyugtázza a „Kék övezet” kísérleti projekt sikerét, és felhívja a Bizottságot, hogy 2013 végéig tegye meg a szükséges jogalkotási javaslatokat a „kék övezet” létrehozása érdekében, ideértve az uniós Vámkódex szükségszerű felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

38.

elégedetten nyugtázza a „Kék övezet” kísérleti projekt sikerét, és felhívja a Bizottságot, hogy 2013 végéig tegye meg a szükséges jogalkotási javaslatokat a „kék övezet” létrehozása érdekében, ideértve az uniós Vámkódex szükségszerű felülvizsgálatát;

| 39. | rámutat, hogy a tengeri közlekedés előmozdítása nemcsak a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz járul hozzá, hanem az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához” című fehér könyvben kitűzött cél eléréséhez is, amely szerint 2050-ig a közúti árufuvarozás 50 %-át a vasúti és a vízi szállításnak kell átvállalnia; |
| --- | --- |

39.

rámutat, hogy a tengeri közlekedés előmozdítása nemcsak a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz járul hozzá, hanem az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához” című fehér könyvben kitűzött cél eléréséhez is, amely szerint 2050-ig a közúti árufuvarozás 50 %-át a vasúti és a vízi szállításnak kell átvállalnia;

| 40. | hangsúlyozza, hogy bővíteni kell a tengeri gyorsforgalmi utak mint fő európai közlekedési útvonalak szerepét, és rámutat, hogy az európai tengeri szállítás hosszú távú versenyképességének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a személy- és teherszállítás számára integrált intermodális láncok jöjjenek létre; felszólítja a Bizottságot, hogy adjon ki közleményt a tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos előrelépésekről, fejlődésről és várható kilátásokról; úgy véli, hogy a nagyobb szigeteket – elérhetőségük javítása és gazdasági versenyképességük növelése érdekében – teljes körűen integrálni kell a tengeri gyorsforgalmi utakba; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy bővíteni kell a tengeri gyorsforgalmi utak mint fő európai közlekedési útvonalak szerepét, és rámutat, hogy az európai tengeri szállítás hosszú távú versenyképességének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a személy- és teherszállítás számára integrált intermodális láncok jöjjenek létre; felszólítja a Bizottságot, hogy adjon ki közleményt a tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos előrelépésekről, fejlődésről és várható kilátásokról; úgy véli, hogy a nagyobb szigeteket – elérhetőségük javítása és gazdasági versenyképességük növelése érdekében – teljes körűen integrálni kell a tengeri gyorsforgalmi utakba;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a tengerbiztonság alapvető fontosságú a tengeri szállítás fenntartható támogatása, a fenntartható gazdasági növekedés, a tengeri foglalkoztatás és az ágazaton belüli fenntartható környezetvédelmi normák szempontjából; hangsúlyozza, hogy a megelőzés elvének alkalmazásával előre kell jelezni az új kockázatokat és meg kell előzni a tengeri közlekedési katasztrófák valamennyi típusát; megjegyzi, hogy az Európai Unión belül, valamint nemzetközi szinten, különösen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretében is lépéseket kell tenni e területen; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a tengerbiztonság alapvető fontosságú a tengeri szállítás fenntartható támogatása, a fenntartható gazdasági növekedés, a tengeri foglalkoztatás és az ágazaton belüli fenntartható környezetvédelmi normák szempontjából; hangsúlyozza, hogy a megelőzés elvének alkalmazásával előre kell jelezni az új kockázatokat és meg kell előzni a tengeri közlekedési katasztrófák valamennyi típusát; megjegyzi, hogy az Európai Unión belül, valamint nemzetközi szinten, különösen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretében is lépéseket kell tenni e területen;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a harmadik tengerbiztonsági csomag végrehajtása javítja az európai államok lobogója alatt közlekedő hajók minőségét és a hajóosztályozó társaságok tevékenységét, valamint hatékonyabbá teszi a kikötői ellenőrzést, a hajóforgalom megfigyelését, a balesetek kivizsgálását és az áldozatok védelmét; kéri a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a jogalkotási csomag hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a harmadik tengerbiztonsági csomag végrehajtása javítja az európai államok lobogója alatt közlekedő hajók minőségét és a hajóosztályozó társaságok tevékenységét, valamint hatékonyabbá teszi a kikötői ellenőrzést, a hajóforgalom megfigyelését, a balesetek kivizsgálását és az áldozatok védelmét; kéri a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a jogalkotási csomag hatékony végrehajtását;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a tengeri közlekedési politikának minden vonatkozó gazdasági, környezetvédelmi és közegészségügyi aggályt tekintetbe kell vennie; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon figyelmesen, hogy milyen hatásokkal jár az uniós hajózási ágazat környezetvédelmi és közegészségügyi követelményeknek való megfelelése, és szükség esetén tegyen javaslatot konkrét intézkedésekre az ágazat versenyképességét érintő negatív hatások ellensúlyozása érdekében; megjegyzi, hogy a hajók selejtezésével, valamint a tengeri üzemanyagok kéntartalmával kapcsolatos jogalkotási követelményeknek biztosítaniuk kell a környezet magas szintű védelmét, ugyanakkor – az Unió éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseivel összhangban – hatékonyan védeniük kell a közúti szállításról a tengeri szállításra történő átállás célját; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a tengeri közlekedési politikának minden vonatkozó gazdasági, környezetvédelmi és közegészségügyi aggályt tekintetbe kell vennie; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon figyelmesen, hogy milyen hatásokkal jár az uniós hajózási ágazat környezetvédelmi és közegészségügyi követelményeknek való megfelelése, és szükség esetén tegyen javaslatot konkrét intézkedésekre az ágazat versenyképességét érintő negatív hatások ellensúlyozása érdekében; megjegyzi, hogy a hajók selejtezésével, valamint a tengeri üzemanyagok kéntartalmával kapcsolatos jogalkotási követelményeknek biztosítaniuk kell a környezet magas szintű védelmét, ugyanakkor – az Unió éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseivel összhangban – hatékonyan védeniük kell a közúti szállításról a tengeri szállításra történő átállás célját;

| 44. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jelentősen fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy – figyelemmel a hajókból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás fokozódó hatására – nemzetközi megállapodást kössenek a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséről; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jelentősen fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy – figyelemmel a hajókból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás fokozódó hatására – nemzetközi megállapodást kössenek a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséről;

| 45. | kiemeli, hogy a környezetbarát üzemanyagok, például a cseppfolyósított földgáz (LNG) fontos szerepet játszhat azon célkitűzés teljesítésében, hogy a tengeri bunkerolajból származó uniós szén-dioxid-kibocsátás 2050-re legalább 40 %-kal csökkenjen; |
| --- | --- |

45.

kiemeli, hogy a környezetbarát üzemanyagok, például a cseppfolyósított földgáz (LNG) fontos szerepet játszhat azon célkitűzés teljesítésében, hogy a tengeri bunkerolajból származó uniós szén-dioxid-kibocsátás 2050-re legalább 40 %-kal csökkenjen;

| 46. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a hatékony és fenntartható kikötői infrastruktúra-szolgáltatások fejlesztését, amelyek meg tudnak felelni a várhatóan megnövekedő tengeri forgalom, a környezeti és zajártalmak csökkentése, a közlekedés szárazföldről a tengerre való átterelése, valamint a személy- és áruszállítás folyamatosságának és intermodalitásának biztosítása jelentette kihívásoknak; szorgalmazza, hogy az európai kikötőkben egymással párhuzamosan fejlesszék a hajójavítási és -bontási tevékenységeket; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell a hatékony és fenntartható kikötői infrastruktúra-szolgáltatások fejlesztését, amelyek meg tudnak felelni a várhatóan megnövekedő tengeri forgalom, a környezeti és zajártalmak csökkentése, a közlekedés szárazföldről a tengerre való átterelése, valamint a személy- és áruszállítás folyamatosságának és intermodalitásának biztosítása jelentette kihívásoknak; szorgalmazza, hogy az európai kikötőkben egymással párhuzamosan fejlesszék a hajójavítási és -bontási tevékenységeket;

| 47. | felhívja a figyelmet a logisztikai platformok létrehozásának lehetőségére az Európa és más globális gazdaságok közötti áruszállítás megkönnyítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a tengeri szállításnak, illetve a legkülső régiók és más kontinentális területek közötti kapcsolatoknak stratégiai jelentőségük van; |
| --- | --- |

47.

felhívja a figyelmet a logisztikai platformok létrehozásának lehetőségére az Európa és más globális gazdaságok közötti áruszállítás megkönnyítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a tengeri szállításnak, illetve a legkülső régiók és más kontinentális területek közötti kapcsolatoknak stratégiai jelentőségük van;

| 48. | hangsúlyozza, hogy az uniós hajógyártási ágazat fokozhatja a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való hozzájárulását azzal, ha kihasználja a (fokozottan energiahatékony és alacsonyabb SOx- és NOx-kibocsátású) „tiszta hajók”, valamint a tengeri szélerőművek építésére, telepítésére és működtetésére alkalmas hajók és szerkezetek iránti keresletből fakadó lehetőségeket; kéri az Unió hajógyártási ágazatát, hogy használja ki ezt a lehetőséget, különös tekintettel az Unió partjai mentén zajló rövid távú tengeri szállítás várható növekedésére; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy az uniós hajógyártási ágazat fokozhatja a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való hozzájárulását azzal, ha kihasználja a (fokozottan energiahatékony és alacsonyabb SOx- és NOx-kibocsátású) „tiszta hajók”, valamint a tengeri szélerőművek építésére, telepítésére és működtetésére alkalmas hajók és szerkezetek iránti keresletből fakadó lehetőségeket; kéri az Unió hajógyártási ágazatát, hogy használja ki ezt a lehetőséget, különös tekintettel az Unió partjai mentén zajló rövid távú tengeri szállítás várható növekedésére;

| 49. | sürgeti a Tanácsot, hogy állapodjon meg a Parlamenttel egy olyan rendelet elfogadásáról, amely előírja a hajók környezetbarát, a dolgozók munkakörülményeit tiszteletben tartó bontását, és ily módon lehetővé teszi az uniós hajóépítő ipar számára a versenyképesebb újrahasznosítást; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a Tanácsot, hogy állapodjon meg a Parlamenttel egy olyan rendelet elfogadásáról, amely előírja a hajók környezetbarát, a dolgozók munkakörülményeit tiszteletben tartó bontását, és ily módon lehetővé teszi az uniós hajóépítő ipar számára a versenyképesebb újrahasznosítást;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a „LeaderSHIP 2020” stratégia végrehajtását az európai hajógyártási ágazat előtt álló kihívások – például a finanszírozáshoz való hozzáférés, a készségek és a nemzetközi versenyképesség – kezelésére irányuló, azonosított fellépések támogatásával; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a „LeaderSHIP 2020” stratégia végrehajtását az európai hajógyártási ágazat előtt álló kihívások – például a finanszírozáshoz való hozzáférés, a készségek és a nemzetközi versenyképesség – kezelésére irányuló, azonosított fellépések támogatásával;

Tengeri és tengerparti turizmus

| 51. | felhívja a tagállamokat, hogy a helyi és a regionális hatóságok, valamint a civil társadalmi szervezetek közvetlen bevonásával támogassák a fenntartható idegenforgalmi infrastruktúra fejlesztésére és korszerűsítésére irányuló kezdeményezéseket, különös tekintettel a fogyatékossággal élő és mozgáskorlátozott személyekre, és a környezetvédelmi jogszabályok tiszteletben tartása mellett tegyenek meg mindent az ágazaton belüli bürokrácia megszüntetése és az átláthatóság hiányának orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

51.

felhívja a tagállamokat, hogy a helyi és a regionális hatóságok, valamint a civil társadalmi szervezetek közvetlen bevonásával támogassák a fenntartható idegenforgalmi infrastruktúra fejlesztésére és korszerűsítésére irányuló kezdeményezéseket, különös tekintettel a fogyatékossággal élő és mozgáskorlátozott személyekre, és a környezetvédelmi jogszabályok tiszteletben tartása mellett tegyenek meg mindent az ágazaton belüli bürokrácia megszüntetése és az átláthatóság hiányának orvoslása érdekében;

| 52. | kéri a fenntartható turizmusnak mint a part menti területeken belüli növekedés és munkahelyteremtés motorjának előmozdítását és támogatását; véleménye szerint az egészséges környezet a turizmus bármely formájának alapfeltétele a part menti régiókban, ezért minden erőfeszítést meg kell tenni annak megóvása érdekében; hangsúlyozza, hogy fenntartható infrastruktúrát kell biztosítani a turizmus új formáinak kialakításához, különösen a magas növekedési potenciállal rendelkező turisztikai ágazatokban, többek között az ökológiai és agrárturizmusban, a halászati és horgászturizmusban, valamint a vízi sportokkal kapcsolatos fenntartható turizmusban; üdvözli a határokon átnyúló, tengerimedence-alapú turisztikai stratégiák előmozdítására irányuló kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

52.

kéri a fenntartható turizmusnak mint a part menti területeken belüli növekedés és munkahelyteremtés motorjának előmozdítását és támogatását; véleménye szerint az egészséges környezet a turizmus bármely formájának alapfeltétele a part menti régiókban, ezért minden erőfeszítést meg kell tenni annak megóvása érdekében; hangsúlyozza, hogy fenntartható infrastruktúrát kell biztosítani a turizmus új formáinak kialakításához, különösen a magas növekedési potenciállal rendelkező turisztikai ágazatokban, többek között az ökológiai és agrárturizmusban, a halászati és horgászturizmusban, valamint a vízi sportokkal kapcsolatos fenntartható turizmusban; üdvözli a határokon átnyúló, tengerimedence-alapú turisztikai stratégiák előmozdítására irányuló kezdeményezéseket.

| 53. | hangsúlyozza, hogy az európai partok eróziója, Európa környezeti örökségének és állatvilágának megőrzése és a vízminőség javítása továbbra is kezelést igénylő fontos kérdések; hangsúlyozza ezért, hogy e területeken megfelelő befektetéseket kell eszközölni a fenntartható és jó minőségű strand- és búvárturizmus kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az európai partok eróziója, Európa környezeti örökségének és állatvilágának megőrzése és a vízminőség javítása továbbra is kezelést igénylő fontos kérdések; hangsúlyozza ezért, hogy e területeken megfelelő befektetéseket kell eszközölni a fenntartható és jó minőségű strand- és búvárturizmus kialakítása érdekében;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a tengerparti, tengeri és tengerészeti örökség kiaknázására és hasznosítására irányuló intézkedéseket a megőrzésre és helyreállításra irányuló fellépésekkel párhuzamosan kell előirányozni; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a tengerparti, tengeri és tengerészeti örökség kiaknázására és hasznosítására irányuló intézkedéseket a megőrzésre és helyreállításra irányuló fellépésekkel párhuzamosan kell előirányozni;

| 55. | rámutat a magas szintű szakképző intézmények létrehozásának, illetve fejlesztésének jelentőségére (az idegenforgalmi vállalkozások igazgatásával és gazdálkodásával kapcsolatos képzések, idegenforgalmi szakmák oktatása, tengerészeti iskolák, szakácsiskolák stb.), valamint annak fontosságára, hogy javuljon azon képzések kínálata, amelyek célja az idegenforgalmi szolgáltatások és termékek minőségének javítása, az új technológiák alkalmazása és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás; |
| --- | --- |

55.

rámutat a magas szintű szakképző intézmények létrehozásának, illetve fejlesztésének jelentőségére (az idegenforgalmi vállalkozások igazgatásával és gazdálkodásával kapcsolatos képzések, idegenforgalmi szakmák oktatása, tengerészeti iskolák, szakácsiskolák stb.), valamint annak fontosságára, hogy javuljon azon képzések kínálata, amelyek célja az idegenforgalmi szolgáltatások és termékek minőségének javítása, az új technológiák alkalmazása és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás;

| 56. | hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell a vízumeljárásokat, csökkenteni kell a vonatkozó költségeket, és többszöri belépésre jogosító vízumokat kell kiadni a harmadik országokból, különösen a BRIC-országokból érkező látogatóknak; felhívja a Bizottságot, hogy az érkező turisták számának maximalizálása érdekében vizsgálja meg és haladéktalanul vezesse be a turistavízumok kibocsátásának új, „intelligens” módozatait; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell a vízumeljárásokat, csökkenteni kell a vonatkozó költségeket, és többszöri belépésre jogosító vízumokat kell kiadni a harmadik országokból, különösen a BRIC-országokból érkező látogatóknak; felhívja a Bizottságot, hogy az érkező turisták számának maximalizálása érdekében vizsgálja meg és haladéktalanul vezesse be a turistavízumok kibocsátásának új, „intelligens” módozatait;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a tengeri hajós körutazások iparága az európai kikötők és a velük szomszédos helyi közösségek számára jelentős gazdasági forrást jelent, ami az alacsonyabb kibocsátású, energiahatékonyabb hajók fejlesztése és használata szempontjából is alapvető fontosságú; ösztönzi olyan, vonzó idegenforgalmi programok kidolgozását, amelyek a kikötői célpontok tengerészeti, kulturális és történelmi jelentőségét hangsúlyozva további élményekkel gazdagítják a látogatókat; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a tengeri hajós körutazások iparága az európai kikötők és a velük szomszédos helyi közösségek számára jelentős gazdasági forrást jelent, ami az alacsonyabb kibocsátású, energiahatékonyabb hajók fejlesztése és használata szempontjából is alapvető fontosságú; ösztönzi olyan, vonzó idegenforgalmi programok kidolgozását, amelyek a kikötői célpontok tengerészeti, kulturális és történelmi jelentőségét hangsúlyozva további élményekkel gazdagítják a látogatókat;

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit az európai kikötők versenyképességének a kikötői infrastrukturális kapacitások támogatása és koordinálása, valamint a nyújtott szolgáltatások fejlesztése (például a schengeni követelményekkel való összehangolásuk) révén történő serkentése érdekében, hogy az európai kikötők vonzóbbak legyenek a tengeri körutazást végző hajók számára, és több hasznot hozzanak a helyi és a halászközösségeknek, ily módon lehetővé téve számukra tevékenységük diverzifikálását; felhívja a Bizottságot, hogy vegye tekintetbe a szigeteken és a legkülső régiókban működő kikötők sajátosságait; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit az európai kikötők versenyképességének a kikötői infrastrukturális kapacitások támogatása és koordinálása, valamint a nyújtott szolgáltatások fejlesztése (például a schengeni követelményekkel való összehangolásuk) révén történő serkentése érdekében, hogy az európai kikötők vonzóbbak legyenek a tengeri körutazást végző hajók számára, és több hasznot hozzanak a helyi és a halászközösségeknek, ily módon lehetővé téve számukra tevékenységük diverzifikálását; felhívja a Bizottságot, hogy vegye tekintetbe a szigeteken és a legkülső régiókban működő kikötők sajátosságait;

| 59. | felszólít annak kötelezővé tételére, hogy a kikötők modernizációs és bővítési projektjei keretében az utasterminálokat és az új személyszállító hajókat a csökkent mozgásképességű személyeket segítő létesítményekkel szereljék fel; |
| --- | --- |

59.

felszólít annak kötelezővé tételére, hogy a kikötők modernizációs és bővítési projektjei keretében az utasterminálokat és az új személyszállító hajókat a csökkent mozgásképességű személyeket segítő létesítményekkel szereljék fel;

| 60. | hangsúlyozza a part menti és a tengeri területeken – elsősorban kompok és utasszállító hajók igénybevételével – történő személyszállítás jelentőségét, és emlékeztet a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól szóló 1177/2010/EU rendelet hatálybalépésére, amelynek célja a minőségi tengeri turizmus előmozdítása; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy az üzemeltetők körében bevált gyakorlatok alapján indítson kampányt az utasszállító és a tengeri körutazást végző hajók minőségének az utasjogok tekintetében történő javítása érdekében; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza a part menti és a tengeri területeken – elsősorban kompok és utasszállító hajók igénybevételével – történő személyszállítás jelentőségét, és emlékeztet a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól szóló 1177/2010/EU rendelet hatálybalépésére, amelynek célja a minőségi tengeri turizmus előmozdítása; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy az üzemeltetők körében bevált gyakorlatok alapján indítson kampányt az utasszállító és a tengeri körutazást végző hajók minőségének az utasjogok tekintetében történő javítása érdekében;

| 61. | hangsúlyozza a jachtturizmus és a vitorlázás tengeri turizmus szempontjából fennálló jelentőségét; felhívja a Bizottságot, hogy a tengeri turizmusról szóló következő közleményével összefüggésben vizsgálja meg az ágazat társadalmi és gazdasági hatásait, az engedélykibocsátás, a hajózási és üzemeltetési feltételek, a biztonsági követelmények, valamint a jachtkarbantartás és -javítás tekintetében irányadó szabályok uniós szintű harmonizálásának és egyszerűsítésének, valamint az ágazaton belüli szakképesítések kölcsönös elismerésének lehetőségét; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza a jachtturizmus és a vitorlázás tengeri turizmus szempontjából fennálló jelentőségét; felhívja a Bizottságot, hogy a tengeri turizmusról szóló következő közleményével összefüggésben vizsgálja meg az ágazat társadalmi és gazdasági hatásait, az engedélykibocsátás, a hajózási és üzemeltetési feltételek, a biztonsági követelmények, valamint a jachtkarbantartás és -javítás tekintetében irányadó szabályok uniós szintű harmonizálásának és egyszerűsítésének, valamint az ágazaton belüli szakképesítések kölcsönös elismerésének lehetőségét;

| 62. | megismétli a strandturizmus mint egyes európai part menti régiókra jellemző lehetőség fontosságát; felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot annak ellenőrzése céljából, hogy nem jár-e a 2006/123/EK irányelv negatív következményekkel az ágazaton belüli kkv-kra nézve, és amennyiben szükségesnek ítéli, javasoljon intézkedéseket e hatások enyhítésére, valamint gondoskodjék arról, hogy az irányelv alkalmazásakor vegyék figyelembe e szakmai tevékenység sajátosságait; |
| --- | --- |

62.

megismétli a strandturizmus mint egyes európai part menti régiókra jellemző lehetőség fontosságát; felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot annak ellenőrzése céljából, hogy nem jár-e a 2006/123/EK irányelv negatív következményekkel az ágazaton belüli kkv-kra nézve, és amennyiben szükségesnek ítéli, javasoljon intézkedéseket e hatások enyhítésére, valamint gondoskodjék arról, hogy az irányelv alkalmazásakor vegyék figyelembe e szakmai tevékenység sajátosságait;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy különösen az idegenforgalmi termékek diverzifikációja és az idegenforgalom szezonális jellegének csökkentése érdekében ösztönözze a tagállamokat, régiókat, autonóm közösségeket, valamint a tengerparti területek és szigetek további érdekelt feleit a Parlament által a 2013. évi költségvetés keretében elfogadott „Ősi kereskedelmi útvonalak” kezdeményezés kidolgozására és szisztematikus bevezetésére mind a Földközi-tenger medencéjében, mind pedig más európai medencékben; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy különösen az idegenforgalmi termékek diverzifikációja és az idegenforgalom szezonális jellegének csökkentése érdekében ösztönözze a tagállamokat, régiókat, autonóm közösségeket, valamint a tengerparti területek és szigetek további érdekelt feleit a Parlament által a 2013. évi költségvetés keretében elfogadott „Ősi kereskedelmi útvonalak” kezdeményezés kidolgozására és szisztematikus bevezetésére mind a Földközi-tenger medencéjében, mind pedig más európai medencékben;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy a kapcsolódó fellépéseibe és programjaiba – például az „EDEN – Kiemelt európai úti célok” és a „Calypso” programokba – foglalja bele a fenntartható tengeri, szigeti és a tengerparti turizmust, valamint támogassa a tengerparti, tengeri és tengerészeti területekhez kapcsolódó turisztikai formák diverzifikációját ösztönző kezdeményezéseket, valamint az idegenforgalmi állások és tevékenységek idényjellegének enyhítését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást; e tekintetben úgy véli, hogy az idegenforgalmi kínálat diverzifikációja növelheti a tengeri régiók vonzerejét és lehetővé teheti számukra, hogy túllépjenek a „napsütés, tenger és homok” háromszögén alapuló hagyományos kínálati modellen; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy a kapcsolódó fellépéseibe és programjaiba – például az „EDEN – Kiemelt európai úti célok” és a „Calypso” programokba – foglalja bele a fenntartható tengeri, szigeti és a tengerparti turizmust, valamint támogassa a tengerparti, tengeri és tengerészeti területekhez kapcsolódó turisztikai formák diverzifikációját ösztönző kezdeményezéseket, valamint az idegenforgalmi állások és tevékenységek idényjellegének enyhítését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást; e tekintetben úgy véli, hogy az idegenforgalmi kínálat diverzifikációja növelheti a tengeri régiók vonzerejét és lehetővé teheti számukra, hogy túllépjenek a „napsütés, tenger és homok” háromszögén alapuló hagyományos kínálati modellen;

| 65. | felszólít a tengeri szabadidőközpontok fejlesztésére, mivel ezek csökkenthetik a szezonális ingadozásokat, és multiplikátorhatást válthatnak ki a helyi és a regionális gazdaságok tekintetében, biztosítva a halászközösségek integrálását, valamint megteremtve a gazdasági növekedés és a fenntarthatóság közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

65.

felszólít a tengeri szabadidőközpontok fejlesztésére, mivel ezek csökkenthetik a szezonális ingadozásokat, és multiplikátorhatást válthatnak ki a helyi és a regionális gazdaságok tekintetében, biztosítva a halászközösségek integrálását, valamint megteremtve a gazdasági növekedés és a fenntarthatóság közötti egyensúlyt;

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy tartsa szem előtt a helyi kultúra és a kézműves gasztronómia hozzájárulását és szerepét az európai tengerparti turizmus fejlesztése tekintetében; az Unió part menti területeinek elsődleges és harmadlagos szektorában működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) közötti szinergiák ösztönzése érdekében szükségesnek tartja a meglévő politikák és eszközök alkalmazását és koordinálását, valamint új programok és fellépések kidolgozását; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot, hogy tartsa szem előtt a helyi kultúra és a kézműves gasztronómia hozzájárulását és szerepét az európai tengerparti turizmus fejlesztése tekintetében; az Unió part menti területeinek elsődleges és harmadlagos szektorában működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) közötti szinergiák ösztönzése érdekében szükségesnek tartja a meglévő politikák és eszközök alkalmazását és koordinálását, valamint új programok és fellépések kidolgozását;

| 67. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a „virtuális idegenforgalmi megfigyelőközponton” belül alakítson ki a tengeri és tengerparti turizmussal foglalkozó részleget, ezzel biztosítva a kapcsolatot a kutatóintézetekkel, vállalkozásokkal és állami hatóságokkal a piackutatás előmozdítása, a vállalkozásoknak és az állami hatóságoknak a kereslet és a kínálat alakulásával kapcsolatos távlati információkkal való ellátása, valamint kedvezőbb üzleti feltételek megteremtése érdekében, egyidejűleg információkkal szolgálva a biológiai sokféleség, az éghajlatvédelem és a fenntartható turizmust szolgáló kezdeményezések közötti kapcsolatokról is; |
| --- | --- |

67.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a „virtuális idegenforgalmi megfigyelőközponton” belül alakítson ki a tengeri és tengerparti turizmussal foglalkozó részleget, ezzel biztosítva a kapcsolatot a kutatóintézetekkel, vállalkozásokkal és állami hatóságokkal a piackutatás előmozdítása, a vállalkozásoknak és az állami hatóságoknak a kereslet és a kínálat alakulásával kapcsolatos távlati információkkal való ellátása, valamint kedvezőbb üzleti feltételek megteremtése érdekében, egyidejűleg információkkal szolgálva a biológiai sokféleség, az éghajlatvédelem és a fenntartható turizmust szolgáló kezdeményezések közötti kapcsolatokról is;

Kék energia

| 68. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás a tengeri biológiai sokféleséget világszerte veszélyeztető egyik legfőbb fenyegetés, és hogy a kék növekedési stratégia energiaügyi vonatkozásainak a megújuló energiaforrásokon és az energiahatékonyságon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

68.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás a tengeri biológiai sokféleséget világszerte veszélyeztető egyik legfőbb fenyegetés, és hogy a kék növekedési stratégia energiaügyi vonatkozásainak a megújuló energiaforrásokon és az energiahatékonyságon kell alapulniuk;

| 69. | e tekintetben elismeri, hogy az európai tengerek és óceánok fontos szerepet töltenek be az EU energiabiztonságában, valamint az Unió energiaellátási forrásainak és útvonalainak diverzifikációjában; |
| --- | --- |

69.

e tekintetben elismeri, hogy az európai tengerek és óceánok fontos szerepet töltenek be az EU energiabiztonságában, valamint az Unió energiaellátási forrásainak és útvonalainak diverzifikációjában;

| 70. | felhívja a figyelmet a tengeri szélben, az árapályban, a hullámzásban és az óceánok termikus energiájában, valamint a hagyományos tengeri energiaágazatban rejlő lehetőségekre a fenntartható munkahelyek part menti övezetekben történő létrehozása, a kibocsátáscsökkentés és az EU közép- és hosszú távú energetikai célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulás szempontjából; hangsúlyozza, hogy e lehetőségek kihasználásához a hálózati csatlakozások átszervezése és az átviteli kapacitás javítása érdekében jelentős beruházásokra lesz szükség; |
| --- | --- |

70.

felhívja a figyelmet a tengeri szélben, az árapályban, a hullámzásban és az óceánok termikus energiájában, valamint a hagyományos tengeri energiaágazatban rejlő lehetőségekre a fenntartható munkahelyek part menti övezetekben történő létrehozása, a kibocsátáscsökkentés és az EU közép- és hosszú távú energetikai célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulás szempontjából; hangsúlyozza, hogy e lehetőségek kihasználásához a hálózati csatlakozások átszervezése és az átviteli kapacitás javítása érdekében jelentős beruházásokra lesz szükség;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a kék energia tőkét jelent az európai tengeri gazdaság számára; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tengeri medencékhez kapcsolódó stratégiák révén segítsék elő a kék energiában rejlő lehetőségek kiaknázását, kiemelt figyelmet fordítva a legkülső régiókban rejlő, elhelyezkedésükből és természeti adottságaikból adódó lehetőségekre; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a kék energia tőkét jelent az európai tengeri gazdaság számára; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tengeri medencékhez kapcsolódó stratégiák révén segítsék elő a kék energiában rejlő lehetőségek kiaknázását, kiemelt figyelmet fordítva a legkülső régiókban rejlő, elhelyezkedésükből és természeti adottságaikból adódó lehetőségekre;

| 72. | felhívja a Bizottságot, hogy – a korábban más ágazatok esetében történtekhez hasonlóan – a kék energiára vonatkozó európai ipari stratégia kidolgozásával tevékenyen támogassa az Unió e téren betöltött globális vezető szerepét; |
| --- | --- |

72.

felhívja a Bizottságot, hogy – a korábban más ágazatok esetében történtekhez hasonlóan – a kék energiára vonatkozó európai ipari stratégia kidolgozásával tevékenyen támogassa az Unió e téren betöltött globális vezető szerepét;

| 73. | felhívja a Bizottságot, hogy az e területet érintő következő közleményében a tengeri szélenergia és a megújuló tengeri energia egyéb formái közötti szinergiákat kihasználva alkalmazzon integrált megközelítést a tengeri energiaforrások fejlesztésére vonatkozóan; kitart amellett, hogy e megközelítésnek teljes körű és fenntartható energiaszerkezetet kell kínálnia, amely tiszteletben tartja az elővigyázatosság elvét, garantálja a tengerbiztonságot és -védelmet, valamint rendelkezik a tengeri energia szárazföldre szállítására alkalmas infrastruktúrák kiépítéséről és a hagyományos energiahálózattal való összekapcsolásról; |
| --- | --- |

73.

felhívja a Bizottságot, hogy az e területet érintő következő közleményében a tengeri szélenergia és a megújuló tengeri energia egyéb formái közötti szinergiákat kihasználva alkalmazzon integrált megközelítést a tengeri energiaforrások fejlesztésére vonatkozóan; kitart amellett, hogy e megközelítésnek teljes körű és fenntartható energiaszerkezetet kell kínálnia, amely tiszteletben tartja az elővigyázatosság elvét, garantálja a tengerbiztonságot és -védelmet, valamint rendelkezik a tengeri energia szárazföldre szállítására alkalmas infrastruktúrák kiépítéséről és a hagyományos energiahálózattal való összekapcsolásról;

| 74. | felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt annak érdekében, hogy elősegítsék a megújuló energiát termelő északi-tengeri szélerőmű-hálózat fenntartható kiépítését; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy vonatkozó szabályozási keretre; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt annak érdekében, hogy elősegítsék a megújuló energiát termelő északi-tengeri szélerőmű-hálózat fenntartható kiépítését; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy vonatkozó szabályozási keretre;

Halászati és akvakultúra-ágazat

| 75. | hangsúlyozza, hogy az akvakultúra-ágazatnak és a halászatnak hozzá kell járulnia az Unión belüli fenntartható élelmiszer-termeléshez, valamint a hosszú távú élelmezésbiztonsághoz és fogyasztóvédelemhez; úgy véli, hogy a bürokrácia csökkentése, valamint az ezen ágazatokon belüli foglalkoztatási lehetőségek előmozdítása révén ösztönözni kell a fejlesztést és innovációt a fenntartható akvakultúra- és halfeldolgozó ipar területén, javítva a part menti és a vidéki térségekben élők életszínvonalát; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy az akvakultúra-ágazatnak és a halászatnak hozzá kell járulnia az Unión belüli fenntartható élelmiszer-termeléshez, valamint a hosszú távú élelmezésbiztonsághoz és fogyasztóvédelemhez; úgy véli, hogy a bürokrácia csökkentése, valamint az ezen ágazatokon belüli foglalkoztatási lehetőségek előmozdítása révén ösztönözni kell a fejlesztést és innovációt a fenntartható akvakultúra- és halfeldolgozó ipar területén, javítva a part menti és a vidéki térségekben élők életszínvonalát;

| 76. | hangsúlyozza a fenntartható akvakultúra kialakításának jelentőségét az európai halállományok túlhalászása és az uniós halfogyasztás több mint 60 %-át kitevő, harmadik országokból származó halak behozatalától való függés csökkentésében; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a fenntartható akvakultúra kialakításának jelentőségét az európai halállományok túlhalászása és az uniós halfogyasztás több mint 60 %-át kitevő, harmadik országokból származó halak behozatalától való függés csökkentésében;

| 77. | rámutat, hogy az uniós akvakultúra már 80 000 munkahelyet biztosít, és jelentős mértékben javíthatja a part menti közösségek gazdaságát, tekintettel az ENSZ becslésére, amely szerint 2019-re a haltenyésztés meg fogja előzni a hagyományos halászatot; |
| --- | --- |

77.

rámutat, hogy az uniós akvakultúra már 80 000 munkahelyet biztosít, és jelentős mértékben javíthatja a part menti közösségek gazdaságát, tekintettel az ENSZ becslésére, amely szerint 2019-re a haltenyésztés meg fogja előzni a hagyományos halászatot;

| 78. | felhívja a Bizottságot, hogy az Unión belüli akvakultúrára vonatkozó, közelgő stratégiai iránymutatásaiban mozdítsa elő a nyílt tengeri akvakultúrát, amely – a túl intenzív akvakultúra által a tengerparti ökoszisztémákra és egyéb tevékenységekre gyakorolt nyomás csökkentése érdekében – kombinálható a kék energiára irányuló létesítményekkel; hangsúlyozza, hogy e tevékenységek fejlesztésének érdekében a tagállamok integrált területrendezési terveinek keretében csökkenteni kell az adminisztratív terheket, és biztosítani kell az e tevékenység folytatására alkalmas területek kijelölését; |
| --- | --- |

78.

felhívja a Bizottságot, hogy az Unión belüli akvakultúrára vonatkozó, közelgő stratégiai iránymutatásaiban mozdítsa elő a nyílt tengeri akvakultúrát, amely – a túl intenzív akvakultúra által a tengerparti ökoszisztémákra és egyéb tevékenységekre gyakorolt nyomás csökkentése érdekében – kombinálható a kék energiára irányuló létesítményekkel; hangsúlyozza, hogy e tevékenységek fejlesztésének érdekében a tagállamok integrált területrendezési terveinek keretében csökkenteni kell az adminisztratív terheket, és biztosítani kell az e tevékenység folytatására alkalmas területek kijelölését;

| 79. | hangsúlyozza a létrehozandó – az integrált tengerpolitikát és a halászat finanszírozását egymással első ízben ötvöző – Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és az Európai Beruházási Bank (EBB) jelentőségét a halászat, az akvakultúra és a halfeldolgozás fenntartható és környezetbarát fejlesztése, valamint az ezen ágazatokra utalt halászközösségek bevételeinek diverzifikálása szempontjából, különös tekintettel a kisméretű tengerparti halászati vállalkozásokra, a nők és a fiatalok számára nyújtott szakmai képzésre, valamint új vállalkozóknak az ágazatba való vonzására; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza a létrehozandó – az integrált tengerpolitikát és a halászat finanszírozását egymással első ízben ötvöző – Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és az Európai Beruházási Bank (EBB) jelentőségét a halászat, az akvakultúra és a halfeldolgozás fenntartható és környezetbarát fejlesztése, valamint az ezen ágazatokra utalt halászközösségek bevételeinek diverzifikálása szempontjából, különös tekintettel a kisméretű tengerparti halászati vállalkozásokra, a nők és a fiatalok számára nyújtott szakmai képzésre, valamint új vállalkozóknak az ágazatba való vonzására;

| 80. | elismeri, hogy Európa tengeri határainak védelme kihívás a tagállamok számára; úgy véli, hogy a kék gazdaság sikeréhez jól biztosított uniós tengeri határokra van szükség, biztosítandó a tengeri környezet védelmét, a halászati ellenőrzéseket, az illegális halászat elleni küzdelmet, valamint a jogszabályok végrehajtását; rámutat ezért egy európai parti őrség létrehozásának jelentőségére a tengeri műveletek és felügyelet összehangolása érdekében; továbbá rámutat a halászati ágazattal kapcsolatos regionális együttműködési kezdeményezések fokozásának jelentőségére; |
| --- | --- |

80.

elismeri, hogy Európa tengeri határainak védelme kihívás a tagállamok számára; úgy véli, hogy a kék gazdaság sikeréhez jól biztosított uniós tengeri határokra van szükség, biztosítandó a tengeri környezet védelmét, a halászati ellenőrzéseket, az illegális halászat elleni küzdelmet, valamint a jogszabályok végrehajtását; rámutat ezért egy európai parti őrség létrehozásának jelentőségére a tengeri műveletek és felügyelet összehangolása érdekében; továbbá rámutat a halászati ágazattal kapcsolatos regionális együttműködési kezdeményezések fokozásának jelentőségére;

A tengeri ásványkészletek kitermelése

| 81. | elismeri, hogy kedvezőek a körülmények a tengeri ásványkészletek kitermeléséhez; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tengerfenéki környezet az anyagok, az energia és a biológiai sokféleség cserélődése révén kölcsönhatásban áll a bolygó többi részével, és ennek esetleges zavara beláthatatlan változásokhoz vezethet a halállományokban, és a biológiai sokféleség csökkenését eredményezheti; |
| --- | --- |

81.

elismeri, hogy kedvezőek a körülmények a tengeri ásványkészletek kitermeléséhez; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tengerfenéki környezet az anyagok, az energia és a biológiai sokféleség cserélődése révén kölcsönhatásban áll a bolygó többi részével, és ennek esetleges zavara beláthatatlan változásokhoz vezethet a halállományokban, és a biológiai sokféleség csökkenését eredményezheti;

| 82. | kéri a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a tengerfenéken, különösen a rendkívül érzékeny tengeri környezetekben történő kitermelés környezeti következményeire, támogassa a vonatkozó kutatási projekteket, alkalmazza az elővigyázatosság elvét, valamint működjön együtt az ágazatban érintett harmadik országok hatóságaival, törekedve a tudományos ismeretek tekintetében fennálló hiányosságok gyorsabb pótlására; |
| --- | --- |

82.

kéri a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a tengerfenéken, különösen a rendkívül érzékeny tengeri környezetekben történő kitermelés környezeti következményeire, támogassa a vonatkozó kutatási projekteket, alkalmazza az elővigyázatosság elvét, valamint működjön együtt az ágazatban érintett harmadik országok hatóságaival, törekedve a tudományos ismeretek tekintetében fennálló hiányosságok gyorsabb pótlására;

| 83. | elismeri, hogy az erőforrások hatékonyabb felhasználása – szigorúbb újrafeldolgozási politikákkal párosulva – a tenger alatti erőforrások intenzív kiaknázásához képest sokkal költséghatékonyabb és fenntarthatóbb megközelítést kínál ásványianyag-szükségletünk kielégítésére; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a nyersanyagok és a ritkaföldfémek újrafeldolgozása területén mutatkozó hiányosságok hozzájárulnak a hulladékmennyiség növekedéséhez, és ezért intézkedéseket kér az újrafeldolgozó ipar fellendítése érdekében, hogy az alternatívát kínáljon a tengeri bányászattal szemben; megjegyzi, hogy ez az alternatív megközelítés hosszú távú foglalkoztatási lehetőségeket hordoz magában; |
| --- | --- |

83.

elismeri, hogy az erőforrások hatékonyabb felhasználása – szigorúbb újrafeldolgozási politikákkal párosulva – a tenger alatti erőforrások intenzív kiaknázásához képest sokkal költséghatékonyabb és fenntarthatóbb megközelítést kínál ásványianyag-szükségletünk kielégítésére; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a nyersanyagok és a ritkaföldfémek újrafeldolgozása területén mutatkozó hiányosságok hozzájárulnak a hulladékmennyiség növekedéséhez, és ezért intézkedéseket kér az újrafeldolgozó ipar fellendítése érdekében, hogy az alternatívát kínáljon a tengeri bányászattal szemben; megjegyzi, hogy ez az alternatív megközelítés hosszú távú foglalkoztatási lehetőségeket hordoz magában;

Kék biotechnológia

| 84. | elismeri, hogy a kék biotechnológia magában hordozza a magas szintű képzettséget igénylő munkahelyek létrehozásának lehetőségét, és sokat nyújthat olyan kritikus területeken, mint az egészségügy, a táplálkozás és az innováció; üdvözli, hogy a Bizottság támogatni kívánja az e tevékenység vállalkozások területén történő előmozdításához szükséges kutatást és innovációt; |
| --- | --- |

84.

elismeri, hogy a kék biotechnológia magában hordozza a magas szintű képzettséget igénylő munkahelyek létrehozásának lehetőségét, és sokat nyújthat olyan kritikus területeken, mint az egészségügy, a táplálkozás és az innováció; üdvözli, hogy a Bizottság támogatni kívánja az e tevékenység vállalkozások területén történő előmozdításához szükséges kutatást és innovációt;

| 85. | hangsúlyozza a tengeri biológiai sokféleségben – különösen a jórészt még fel nem fedezett mélytengerekben – rejlő lehetőségeket a kék biotechnológia ágazata számára, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy e rendkívül érzékeny ökoszisztéma feltárásakor óvatosságot kell tanúsítani; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza a tengeri biológiai sokféleségben – különösen a jórészt még fel nem fedezett mélytengerekben – rejlő lehetőségeket a kék biotechnológia ágazata számára, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy e rendkívül érzékeny ökoszisztéma feltárásakor óvatosságot kell tanúsítani;

| 86. | felszólítja a Bizottságot, hogy jelölje meg egyértelműen a kék biotechnológiához kapcsolódó kérdéseket és kihívásokat (például bio-nanotechnológia, bioanyagok és a géntechnológiával módosított halak, kagylók és mikroorganizmusok bevezetése), valamint alkalmazzon tudományosan alátámasztott, az elővigyázatosság elvén alapuló megközelítést a vonatkozó környezeti és egészségügyi kockázatok azonosítása, értékelése és kezelése érdekében; |
| --- | --- |

86.

felszólítja a Bizottságot, hogy jelölje meg egyértelműen a kék biotechnológiához kapcsolódó kérdéseket és kihívásokat (például bio-nanotechnológia, bioanyagok és a géntechnológiával módosított halak, kagylók és mikroorganizmusok bevezetése), valamint alkalmazzon tudományosan alátámasztott, az elővigyázatosság elvén alapuló megközelítést a vonatkozó környezeti és egészségügyi kockázatok azonosítása, értékelése és kezelése érdekében;

| 87. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a magánszektor és a kutatóintézetek közötti, valamint a határokon átnyúló partnerségeket, például a Tengeri Biológiai Erőforrások Európai Központját, mivel a tengeri biotechnológia és a tengerek biológiai sokféleségéhez való hozzáférés tudományos szakértelmet, valamint fejlett és drága felszereléseket kíván meg; |
| --- | --- |

87.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a magánszektor és a kutatóintézetek közötti, valamint a határokon átnyúló partnerségeket, például a Tengeri Biológiai Erőforrások Európai Központját, mivel a tengeri biotechnológia és a tengerek biológiai sokféleségéhez való hozzáférés tudományos szakértelmet, valamint fejlett és drága felszereléseket kíván meg;

o

o o

| 88. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

88.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 56. E, 2013.2.26., 41. o.

(2)  HL C 70. E, 2012.3.8., 70. o.

(3)  HL C 81. E, 2011.3.15., 10. o.

(4)  HL C 45. E, 2010.2.23., 1. o.

(5)  HL C 279. E, 2009.11.19., 30. o.

(6)  HL C 175. E, 2008.7.10., 531. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/34

---

P7_TA(2013)0301

A szövetkezetek hozzájárulása a válság leküzdéséhez

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása a szövetkezetek válságkezelésre irányuló hozzájárulásáról (2012/2321(INI))

(2016/C 075/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 54. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a munkavállalói részvétel tekintetében az európai szövetkezet statútumáról szóló, 2012. március 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalói részvétel tekintetében az európai szövetkezet statútumáról szóló, 2012. március 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2013. január 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2013. január 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a kis- és középvállalkozások átadásáról szóló, 1994. december 7-i 94/1069/EK bizottsági ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kis- és középvállalkozások átadásáról szóló, 1994. december 7-i 94/1069/EK bizottsági ajánlásra (5),

| — | tekintettel a kis- és középvállalkozások átadásáról szóló bizottsági közleményre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kis- és középvállalkozások átadásáról szóló bizottsági közleményre (6),

| — | tekintettel az európai szövetkezetek támogatásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szövetkezetek támogatásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2004)0018),

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért” című bizottsági közleményre (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért” című bizottsági közleményre (COM(2011)0682),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság „A szövetkezetek és a szerkezetátalakítás” című véleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság „A szövetkezetek és a szerkezetátalakítás” című véleményére (7),

| — | tekintettel a mind a 27 jelenlegi tagállam kormánya által jóváhagyott, a szövetkezetek támogatásáról szóló 193. ILO-ajánlásra, az ENSZ Közgyűlés „Szövetkezetek és az emberi fejlődés” című 2011. évi határozatára, valamint arra, hogy az ENSZ a 2012. évet a szövetkezetek nemzetközi évévé nyilvánította, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mind a 27 jelenlegi tagállam kormánya által jóváhagyott, a szövetkezetek támogatásáról szóló 193. ILO-ajánlásra, az ENSZ Közgyűlés „Szövetkezetek és az emberi fejlődés” című 2011. évi határozatára, valamint arra, hogy az ENSZ a 2012. évet a szövetkezetek nemzetközi évévé nyilvánította,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0222/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0222/2013),

Bevezetés

| 1. | rámutat, hogy a szövetkezetek, más szociális gazdasági vállalkozásokkal együtt alapvető szerepet töltenek be az európai gazdaságban, különösen válság idején, mivel egyesítik magukban a jövedelmezőséget és a szolidaritást, minőségi munkahelyeket hoznak létre, erősítik a társadalmi, gazdasági és regionális kohéziót, illetve társadalmi tőkét teremt. elismeri továbbá, hogy a szociális gazdasági vállalkozások számára egyértelműbb és koherensebb jogi keretet kellene biztosítani, amely megfelelően figyelembe veszi a szociális gazdasági intézmények sokszínűségét és egyedi jellemzőit; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy a szövetkezetek, más szociális gazdasági vállalkozásokkal együtt alapvető szerepet töltenek be az európai gazdaságban, különösen válság idején, mivel egyesítik magukban a jövedelmezőséget és a szolidaritást, minőségi munkahelyeket hoznak létre, erősítik a társadalmi, gazdasági és regionális kohéziót, illetve társadalmi tőkét teremt. elismeri továbbá, hogy a szociális gazdasági vállalkozások számára egyértelműbb és koherensebb jogi keretet kellene biztosítani, amely megfelelően figyelembe veszi a szociális gazdasági intézmények sokszínűségét és egyedi jellemzőit;

| 2. | megjegyzi, hogy az EU-ban a szövetkezetek jelentősége folyamatosan nő, valamint hogy közel 160 000 szövetkezeti vállalkozás található 123 millió tag tulajdonában és ezek 5,4 millió ember számára nyújtanak munkát – ideértve az 1,4 millió személy számára munkahelyet biztosító 50 000 ipar- és szolgáltató szövetkezeti vállalkozást –, valamint hogy a szövetkezetek átlagosan 5 %-kal járulnak hozzá az egyes tagállamok GDP-jéhez; megjegyzi, hogy az elmúlt néhány év során több száz ipar- és szolgáltató szövetkezeti vállalkozás jött létre a válságban lévő vagy jogutód nélküli üzleti vállalkozások szerkezetátalakításának eredményeképpen, így helyi gazdasági tevékenységeket és munkahelyeket óvtak meg és fejlesztettek újra; megjegyzi, hogy az ipar- és szolgáltató szövetkezeti csoportok az EU néhány legiparosodottabb régiójában kulcsfontosságú hatással bírtak a regionális fejlődésre; megjegyzi, hogy a munkaerő-piaci integrációra specializálódott szociális szövetkezetek több mint 30 000 fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű személyt foglalkoztatnak az ipari és a szolgáltatási ágazatban; megállapítja, hogy a szövetkezeti modell az egyéni vállalkozók és a szabadfoglalkozásúak által követett példává vált, illetve, hogy e modell jelentősége erőteljesen növekedett az új ágazatokban – például a korábban az állam által nyújtott szociális, egészségügyi és digitális szolgáltatások, a kiegészítő üzleti szolgáltatások, valamint az általános érdekű szolgáltatások (többek között a környezeti szolgáltatások, a természetes élőhelyekkel, az oktatással és kultúrával való gazdálkodás és a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés) terén; megállapítja, hogy a szövetkezetek ezért – amellett, hogy hozzájárulnak a társadalmi innovációnak, az Európa 2020 stratégiában és a Horizont 2020-ban is szereplő jelentős célkitűzésnek a megvalósításához – a gazdasági, szociális és fenntartható fejlődés és a foglalkoztatás szempontjából kiemelkedően fontos szerepet játszanak az EU-ban, illetve segítik a regionális és helyi közösségek fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésre vonatkozó célkitűzéseinek teljesítését; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy az EU-ban a szövetkezetek jelentősége folyamatosan nő, valamint hogy közel 160 000 szövetkezeti vállalkozás található 123 millió tag tulajdonában és ezek 5,4 millió ember számára nyújtanak munkát – ideértve az 1,4 millió személy számára munkahelyet biztosító 50 000 ipar- és szolgáltató szövetkezeti vállalkozást –, valamint hogy a szövetkezetek átlagosan 5 %-kal járulnak hozzá az egyes tagállamok GDP-jéhez; megjegyzi, hogy az elmúlt néhány év során több száz ipar- és szolgáltató szövetkezeti vállalkozás jött létre a válságban lévő vagy jogutód nélküli üzleti vállalkozások szerkezetátalakításának eredményeképpen, így helyi gazdasági tevékenységeket és munkahelyeket óvtak meg és fejlesztettek újra; megjegyzi, hogy az ipar- és szolgáltató szövetkezeti csoportok az EU néhány legiparosodottabb régiójában kulcsfontosságú hatással bírtak a regionális fejlődésre; megjegyzi, hogy a munkaerő-piaci integrációra specializálódott szociális szövetkezetek több mint 30 000 fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű személyt foglalkoztatnak az ipari és a szolgáltatási ágazatban; megállapítja, hogy a szövetkezeti modell az egyéni vállalkozók és a szabadfoglalkozásúak által követett példává vált, illetve, hogy e modell jelentősége erőteljesen növekedett az új ágazatokban – például a korábban az állam által nyújtott szociális, egészségügyi és digitális szolgáltatások, a kiegészítő üzleti szolgáltatások, valamint az általános érdekű szolgáltatások (többek között a környezeti szolgáltatások, a természetes élőhelyekkel, az oktatással és kultúrával való gazdálkodás és a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés) terén; megállapítja, hogy a szövetkezetek ezért – amellett, hogy hozzájárulnak a társadalmi innovációnak, az Európa 2020 stratégiában és a Horizont 2020-ban is szereplő jelentős célkitűzésnek a megvalósításához – a gazdasági, szociális és fenntartható fejlődés és a foglalkoztatás szempontjából kiemelkedően fontos szerepet játszanak az EU-ban, illetve segítik a regionális és helyi közösségek fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésre vonatkozó célkitűzéseinek teljesítését;

| 3. | ismételten kiemeli, hogy a szövetkezeti üzleti modell hozzájárul a tényleges gazdasági pluralitás kialakításához és a „szociális piacgazdaság” szerves részét képezi, továbbá teljes mértékben összhangban van az EU-szerződés értékeivel és az Európa 2020 stratégia céljaival; |
| --- | --- |

3.

ismételten kiemeli, hogy a szövetkezeti üzleti modell hozzájárul a tényleges gazdasági pluralitás kialakításához és a „szociális piacgazdaság” szerves részét képezi, továbbá teljes mértékben összhangban van az EU-szerződés értékeivel és az Európa 2020 stratégia céljaival;

| 4. | rámutat, hogy a szövetkezetek válságos időkben a foglalkoztatottsági arányt és a vállalkozás-bezárások számát illetően sokkal ellenállóbbnak bizonyultak, mint sok hagyományos vállalkozás; megjegyzi, hogy a válság ellenére szövetkezetek alakultak az új és innovatív ágazatokban és ezen ellenálló képességre meggyőző erejű bizonyíték áll rendelkezésre, különösen a szövetkezeti bankok, valamint az ipar- és szolgáltató szövetkezetek (dolgozói szövetkezetek, szociális szövetkezetek és a kkv-k alkotta szövetkezetek) tekintetében; rámutat, hogy a szövetkezeti modell fejlődése bizonyította, hogy segítségével más modellekhez viszonyítva hatékonyabb válasz adható az új szükségletekre, és jobban ösztönözhető a munkahelyteremtés, ami annak köszönhető, hogy a szövetkezetek feladataik folyamatos ellátás révén nagymértékben képesek alkamazkodni a változáshoz, válság esetén fenntartani üzletmenetüket; rámutat továbbá a kkv-k alkotta szövetkezetek stratégiai szerepére, ezek ugyanis kollektív megoldást kínálhatnak a közös problémákra, valamint lehetővé teszik a méretgazdaságosság kialakítását; megjegyzi ezenkívül, hogy növekszik a „közösségi szövetkezetek” jelentősége, ami – különösen a távoli és hátrányos helyzetű térségekben – lehetővé teszi a polgárok közvetlen szerepvállalását a különböző szükségletek kielégítésében például a szociális és egészségügyi, oktatási, kereskedelmi, valamint kommunikációs szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a szövetkezetek válságos időkben a foglalkoztatottsági arányt és a vállalkozás-bezárások számát illetően sokkal ellenállóbbnak bizonyultak, mint sok hagyományos vállalkozás; megjegyzi, hogy a válság ellenére szövetkezetek alakultak az új és innovatív ágazatokban és ezen ellenálló képességre meggyőző erejű bizonyíték áll rendelkezésre, különösen a szövetkezeti bankok, valamint az ipar- és szolgáltató szövetkezetek (dolgozói szövetkezetek, szociális szövetkezetek és a kkv-k alkotta szövetkezetek) tekintetében; rámutat, hogy a szövetkezeti modell fejlődése bizonyította, hogy segítségével más modellekhez viszonyítva hatékonyabb válasz adható az új szükségletekre, és jobban ösztönözhető a munkahelyteremtés, ami annak köszönhető, hogy a szövetkezetek feladataik folyamatos ellátás révén nagymértékben képesek alkamazkodni a változáshoz, válság esetén fenntartani üzletmenetüket; rámutat továbbá a kkv-k alkotta szövetkezetek stratégiai szerepére, ezek ugyanis kollektív megoldást kínálhatnak a közös problémákra, valamint lehetővé teszik a méretgazdaságosság kialakítását; megjegyzi ezenkívül, hogy növekszik a „közösségi szövetkezetek” jelentősége, ami – különösen a távoli és hátrányos helyzetű térségekben – lehetővé teszi a polgárok közvetlen szerepvállalását a különböző szükségletek kielégítésében például a szociális és egészségügyi, oktatási, kereskedelmi, valamint kommunikációs szolgáltatások terén;

| 5. | úgy véli, hogy gazdasági visszaesés idején a szövetkezetek hatékonyan elő tudják mozdítani a mikrogazdasági szintű vállalkozói tevékenységet, mivel lehetővé teszik a kisvállalkozók – gyakran polgárokból álló csoportok – számára a vállalkozási tevékenységben való részvételt; e tekintetben támogatja, hogy a szociális és jóléti ágazatokban alakítsanak ki szövetkezeteket, lehetővé téve ezáltal a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok fokozottabb társadalmi részvételét; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy gazdasági visszaesés idején a szövetkezetek hatékonyan elő tudják mozdítani a mikrogazdasági szintű vállalkozói tevékenységet, mivel lehetővé teszik a kisvállalkozók – gyakran polgárokból álló csoportok – számára a vállalkozási tevékenységben való részvételt; e tekintetben támogatja, hogy a szociális és jóléti ágazatokban alakítsanak ki szövetkezeteket, lehetővé téve ezáltal a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok fokozottabb társadalmi részvételét;

| 6. | azzal érvel, hogy decentralizált jellegéből kifolyólag a szövetkezeti modell jelentősen hozzájárul a megújuló energiaforrásokról szóló 2009/28/EK irányelvben megállapított, 2020-ra vonatkozó prioritások végrehajtásához, valamint a fosszilis energiáról a megújuló energiára való átálláshoz; e tekintetben rámutat arra, hogy több mint 1000 megújuló energiával foglalkozó szövetkezetet alapítottak polgárok; úgy véli, hogy a megújuló energia területén működő szövetkezetek lehetővé teszik a polgárok számára a helyi projektekben való részvételt, és ösztönzik a megújuló energiára irányuló projektekbe való beruházást, ami viszont fokozza az új megújulóenergia-létesítmények társadalmi elfogadottságát; úgy véli, hogy a polgárok energiatermelésben való részvétele egyaránt növeli a fenntartható és hatékony energiafogyasztás szükségességével kapcsolatos tudatosságukat és az energiaárakra gyakorolt befolyásukat; arra kéri a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet az energetika területén működő szövetkezetek azon szerepére, amelyet a megújuló energiaforrások felhasználásának fokozásában és az energiahatékonyság javításában betölthetnek; |
| --- | --- |

6.

azzal érvel, hogy decentralizált jellegéből kifolyólag a szövetkezeti modell jelentősen hozzájárul a megújuló energiaforrásokról szóló 2009/28/EK irányelvben megállapított, 2020-ra vonatkozó prioritások végrehajtásához, valamint a fosszilis energiáról a megújuló energiára való átálláshoz; e tekintetben rámutat arra, hogy több mint 1000 megújuló energiával foglalkozó szövetkezetet alapítottak polgárok; úgy véli, hogy a megújuló energia területén működő szövetkezetek lehetővé teszik a polgárok számára a helyi projektekben való részvételt, és ösztönzik a megújuló energiára irányuló projektekbe való beruházást, ami viszont fokozza az új megújulóenergia-létesítmények társadalmi elfogadottságát; úgy véli, hogy a polgárok energiatermelésben való részvétele egyaránt növeli a fenntartható és hatékony energiafogyasztás szükségességével kapcsolatos tudatosságukat és az energiaárakra gyakorolt befolyásukat; arra kéri a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet az energetika területén működő szövetkezetek azon szerepére, amelyet a megújuló energiaforrások felhasználásának fokozásában és az energiahatékonyság javításában betölthetnek;

| 7. | azon a véleményen van, hogy a nagyobb ellenálló képesség nagyrészt az irányítás szövetkezeti modelljének köszönhető, amely a közös tulajdonon, a demokratikus gazdasági részvételen, valamint a részes tagok általi ellenőrzésen, szervezésen és irányításon, illetve a közösség iránti elkötelezettségen alapul; hangsúlyozza, hogy a szövetkezetek ellenálló képessége a jellegzetes, kiegyensúlyozott szociális és gazdasági célokat kitűző és a működésük és tevékenységük javítását célzó tőkefelhalmozási módszerüknek is köszönhető, ami kevésbé függ a pénzügyi piacok alakulásától, és kapcsolódik a többletek – ha lehetséges részben fel nem osztható – tartalékalapokba való áthelyezéséhez (különösen olyan eszközök formájában, amelyek általánosságban megerősítik a szövetkezeti mozgalmat, a felszámolási eljárások esetleges kintlevő tartozásainak kifizetését követően), a vállalkozás céljainak megvalósításához; úgy véli, hogy ez a modell segít annak biztosításában, hogy a szövetkezetek hosszú távú, nemzedékeken átívelő megközelítést tegyenek magukévá, a helyi gazdaság szerves részévé teszi őket, így hozzájárulnak a helyi fenntartható fejlődéshez és biztosítja, hogy ne helyezzék át tevékenységüket, még akkor sem, amikor kilépnek a nemzetközi piacra; |
| --- | --- |

7.

azon a véleményen van, hogy a nagyobb ellenálló képesség nagyrészt az irányítás szövetkezeti modelljének köszönhető, amely a közös tulajdonon, a demokratikus gazdasági részvételen, valamint a részes tagok általi ellenőrzésen, szervezésen és irányításon, illetve a közösség iránti elkötelezettségen alapul; hangsúlyozza, hogy a szövetkezetek ellenálló képessége a jellegzetes, kiegyensúlyozott szociális és gazdasági célokat kitűző és a működésük és tevékenységük javítását célzó tőkefelhalmozási módszerüknek is köszönhető, ami kevésbé függ a pénzügyi piacok alakulásától, és kapcsolódik a többletek – ha lehetséges részben fel nem osztható – tartalékalapokba való áthelyezéséhez (különösen olyan eszközök formájában, amelyek általánosságban megerősítik a szövetkezeti mozgalmat, a felszámolási eljárások esetleges kintlevő tartozásainak kifizetését követően), a vállalkozás céljainak megvalósításához; úgy véli, hogy ez a modell segít annak biztosításában, hogy a szövetkezetek hosszú távú, nemzedékeken átívelő megközelítést tegyenek magukévá, a helyi gazdaság szerves részévé teszi őket, így hozzájárulnak a helyi fenntartható fejlődéshez és biztosítja, hogy ne helyezzék át tevékenységüket, még akkor sem, amikor kilépnek a nemzetközi piacra;

| 8. | megállapítja, hogy a szövetkezeti vállalkozások képesek a jelenlegi és jövőbeni igények eredményes és hatékony kielégítésére olyan területeken, mint a kulturális erőforrások kezelése és a kreativitás érvényre juttatása, valamint az új életmóddal és fogyasztói szokásokkal összefüggő környezeti fenntarthatóság; hangsúlyozza, hogy a szövetkezetek olyan új értékeket is bevezettek, mint a jogszerűség védelme: erre példa Olaszország, ahol a szövetkezeti vállalkozások felelősek a maffiától elkobzott javak kezeléséért; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a szövetkezeti vállalkozások képesek a jelenlegi és jövőbeni igények eredményes és hatékony kielégítésére olyan területeken, mint a kulturális erőforrások kezelése és a kreativitás érvényre juttatása, valamint az új életmóddal és fogyasztói szokásokkal összefüggő környezeti fenntarthatóság; hangsúlyozza, hogy a szövetkezetek olyan új értékeket is bevezettek, mint a jogszerűség védelme: erre példa Olaszország, ahol a szövetkezeti vállalkozások felelősek a maffiától elkobzott javak kezeléséért;

| 9. | úgy véli, hogy a szövetkezetek számára – tekintettel többek között az új európai iparpolitika alapját képező ipari szerkezetváltás elősegítéséhez való kiemelt hozzájárulásukra – teljes körű részvételt kellene biztosítani az unió iparpolitika célkitűzéseiben és az EU által hozott intézkedésekben; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a szövetkezetek számára – tekintettel többek között az új európai iparpolitika alapját képező ipari szerkezetváltás elősegítéséhez való kiemelt hozzájárulásukra – teljes körű részvételt kellene biztosítani az unió iparpolitika célkitűzéseiben és az EU által hozott intézkedésekben;

| 10. | megjegyzi továbbá, hogy a szövetkezetek az együttműködés révén kihasználhatják a méretgazdaságosság előnyeit és megoszthatják a tapasztalatokat és a legjobb gyakorlatokat, valamint – adott esetben – átcsoportosíthatják vagy összevonhatják az emberi és pénzügyi erőforrásokat; úgy ítéli meg, hogy ez a jellegükből adódó rugalmasság teszi lehetővé a szövetkezetek számára, hogy még a nehézségekkel fokozottan teli időszakokban is fenntartsák magukat; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi továbbá, hogy a szövetkezetek az együttműködés révén kihasználhatják a méretgazdaságosság előnyeit és megoszthatják a tapasztalatokat és a legjobb gyakorlatokat, valamint – adott esetben – átcsoportosíthatják vagy összevonhatják az emberi és pénzügyi erőforrásokat; úgy ítéli meg, hogy ez a jellegükből adódó rugalmasság teszi lehetővé a szövetkezetek számára, hogy még a nehézségekkel fokozottan teli időszakokban is fenntartsák magukat;

| 11. | megállapítja, hogy több tagállamban fellelhető számos helyes gyakorlat, amely bizonyítja a szövetkezeti vállalatok kitűnő teljesítményét a növekedés, a foglalkoztatás, a fennmaradási arányok és a vállalkozásindítás tekintetében, ilyen például a Spanyolországban alkalmazott „egyösszegű kifizetés” (pago unico), valamint az olaszországi Marcora törvény, amelyek lehetővé teszik új szövetkezeti vállalkozások munkanélküli-segélyből történő indítását, a Franciaországban, Svédországban és Belgiumban alakult ún. „foglalkoztatási és vállalkozási szövetkezetek”, rámutat továbbá arra, hogy az egyes szövetkezetek hogyan szerveződhetnek önkéntes alapon ipari, mezőgazdasági, logisztikai, pénzügyi, K+F- és felsőoktatási ágazatban tevékenykedő vállalkozásokat tömörítő nagyméretű üzleti csoportba; megjegyzi, hogy a profi vagy félprofi sportszervezetek jó irányításához szintén hatékony modellül szolgálhatnak például a brit vagyonkezelők mintájára működő szövetkezeti társaságok, ami a főbb érdekeltek – azaz a szurkolók – számára egyúttal lehetővé tenné, hogy részt vegyenek a (profi vagy amatőr) klubok irányításában; felkéri a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg e helyes gyakorlatokat, valamint mérlegelje e gyakorlatokat a vállalkozásokkal kapcsolatos európai politika kialakítása során; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy több tagállamban fellelhető számos helyes gyakorlat, amely bizonyítja a szövetkezeti vállalatok kitűnő teljesítményét a növekedés, a foglalkoztatás, a fennmaradási arányok és a vállalkozásindítás tekintetében, ilyen például a Spanyolországban alkalmazott „egyösszegű kifizetés” (pago unico), valamint az olaszországi Marcora törvény, amelyek lehetővé teszik új szövetkezeti vállalkozások munkanélküli-segélyből történő indítását, a Franciaországban, Svédországban és Belgiumban alakult ún. „foglalkoztatási és vállalkozási szövetkezetek”, rámutat továbbá arra, hogy az egyes szövetkezetek hogyan szerveződhetnek önkéntes alapon ipari, mezőgazdasági, logisztikai, pénzügyi, K+F- és felsőoktatási ágazatban tevékenykedő vállalkozásokat tömörítő nagyméretű üzleti csoportba; megjegyzi, hogy a profi vagy félprofi sportszervezetek jó irányításához szintén hatékony modellül szolgálhatnak például a brit vagyonkezelők mintájára működő szövetkezeti társaságok, ami a főbb érdekeltek – azaz a szurkolók – számára egyúttal lehetővé tenné, hogy részt vegyenek a (profi vagy amatőr) klubok irányításában; felkéri a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg e helyes gyakorlatokat, valamint mérlegelje e gyakorlatokat a vállalkozásokkal kapcsolatos európai politika kialakítása során;

| 12. | úgy véli, hogy a szövetkezetek – különösen válság idején – jelentős mértékben járulnak hozzá az európai gazdaság működéséhez és a stabil foglalkoztatáshoz; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a szövetkezetek – különösen válság idején – jelentős mértékben járulnak hozzá az európai gazdaság működéséhez és a stabil foglalkoztatáshoz;

| 13. | hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani többek között a vállalkozási és foglalkoztatási szövetkezet (BEC) modelljét, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy fokozatosan elégítsék ki tagjaik igényeit és a tagok üzleti tevékenységének fejlődésével párhuzamosan alakuljanak; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani többek között a vállalkozási és foglalkoztatási szövetkezet (BEC) modelljét, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy fokozatosan elégítsék ki tagjaik igényeit és a tagok üzleti tevékenységének fejlődésével párhuzamosan alakuljanak;

| 14. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a szövetkezetek is csődhelyzetbe kerülhetnek; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a szövetkezetek is csődhelyzetbe kerülhetnek;

| 15. | megállapítja, hogy a különböző tagállamokban eltérő a szövetkezetek helyzete, a jogi és fogalmi különbségek okán; kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy a szövetkezetek fejlődését megnehezítő akadályok felszámolása érdekében – a szubszidiaritást szem előtt tartva –vizsgálja meg a jelenlegi jogi szabályozást és keressen olyan közös pontokat, amelyek lehetővé teszik a legfontosabb kérdések harmonizációját; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy a különböző tagállamokban eltérő a szövetkezetek helyzete, a jogi és fogalmi különbségek okán; kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy a szövetkezetek fejlődését megnehezítő akadályok felszámolása érdekében – a szubszidiaritást szem előtt tartva –vizsgálja meg a jelenlegi jogi szabályozást és keressen olyan közös pontokat, amelyek lehetővé teszik a legfontosabb kérdések harmonizációját;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók a szövetkezetek alapítása vagy az üzleti vállalkozások tulajdonjogának a foglalkoztatottakra való átruházása során jelentős pénzügyi kockázatot vállalnak; megjegyzi, hogy a jó irányítás – különösen a dolgozói szövetkezetekben – erősen függ a munkavállalói vállalatirányítás támogatásától és ellenőrzésétől; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a munkavállalók a szövetkezetek alapítása vagy az üzleti vállalkozások tulajdonjogának a foglalkoztatottakra való átruházása során jelentős pénzügyi kockázatot vállalnak; megjegyzi, hogy a jó irányítás – különösen a dolgozói szövetkezetekben – erősen függ a munkavállalói vállalatirányítás támogatásától és ellenőrzésétől;

Szabályozási keretrendszer

| 17. | azon a véleményen van, hogy ezt a szerves ellenálló képességet erősíteni kell azáltal, hogy megfelelő figyelmet szentelünk a szövetkezeteknek minden olyan vonatkozó uniós politikában, amely az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célozza, az európai szociális modellt jobban szem előtt tartó, az eddigiektől eltérő gazdaságfejlesztési modell révén, továbbá a szövetkezetekre vonatkozó hatályos uniós jogszabályok egyszerűsítésével; kifejezetten úgy véli, hogy a „Vállalkozás 2020” cselekvési tervben is meg kell említeni a szövetkezetek fontos szerepét; úgy véli, hogy meg kell tenni a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a szövetkezetek és egyéb vállalkozási formák számára egyenlő feltételeket biztosítsanak, a szövetkezetek céljainak és munkamódszereinek, valamint szociális jellegének megőrzése mellett; |
| --- | --- |

17.

azon a véleményen van, hogy ezt a szerves ellenálló képességet erősíteni kell azáltal, hogy megfelelő figyelmet szentelünk a szövetkezeteknek minden olyan vonatkozó uniós politikában, amely az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célozza, az európai szociális modellt jobban szem előtt tartó, az eddigiektől eltérő gazdaságfejlesztési modell révén, továbbá a szövetkezetekre vonatkozó hatályos uniós jogszabályok egyszerűsítésével; kifejezetten úgy véli, hogy a „Vállalkozás 2020” cselekvési tervben is meg kell említeni a szövetkezetek fontos szerepét; úgy véli, hogy meg kell tenni a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a szövetkezetek és egyéb vállalkozási formák számára egyenlő feltételeket biztosítsanak, a szövetkezetek céljainak és munkamódszereinek, valamint szociális jellegének megőrzése mellett;

| 18. | emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak a jogszabályokban egyenlőként kell elismernie és kezelnie a különböző vállalkozási formákat, ezzel biztosítva, hogy a vállalkozás jogállásától függetlenül tiszteletben tartsák a vállalkozás szabadságát; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a „Vállalkozás 2020” cselekvési tervében az Európai Bizottság nem helyez kellő hangsúlyt a vállalkozások szociális gazdaságban játszott szerepére, és éppen csak megemlíti a munkahelyteremtéshez és a szociális innovációhoz való hozzájárulásukat és azt, hogy a kkv-khoz képest nagyobb nehézségekkel szembesülnek a finanszírozáshoz jutás terén; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak a jogszabályokban egyenlőként kell elismernie és kezelnie a különböző vállalkozási formákat, ezzel biztosítva, hogy a vállalkozás jogállásától függetlenül tiszteletben tartsák a vállalkozás szabadságát; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a „Vállalkozás 2020” cselekvési tervében az Európai Bizottság nem helyez kellő hangsúlyt a vállalkozások szociális gazdaságban játszott szerepére, és éppen csak megemlíti a munkahelyteremtéshez és a szociális innovációhoz való hozzájárulásukat és azt, hogy a kkv-khoz képest nagyobb nehézségekkel szembesülnek a finanszírozáshoz jutás terén;

| 19. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy támogassa szolgálatait azáltal, hogy a szövetkezetekkel és egyéb szociális gazdasági szervezetekkel (pl. kölcsönös biztosítók, gazdasági tevékenységet folytató alapítványok és egyesületek) foglalkozó csoportot hoz létre, amelynek célja a források megfelelő szintjének biztosítását szolgáló intézkedések, valamint a szociális gazdasági szervezetekkel kapcsolatos szakpolitikai fejlemények nyomon követésének és kezelésének fokozottabb figyelemmel kísérése; sürgeti a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a válságban lévő vagy jogutód nélküli ipari és szolgáltatási vállalkozások szövetkezetté való átalakítására az e feladatra összpontosító szolgáltatások létrehozása révén; |
| --- | --- |

19.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy támogassa szolgálatait azáltal, hogy a szövetkezetekkel és egyéb szociális gazdasági szervezetekkel (pl. kölcsönös biztosítók, gazdasági tevékenységet folytató alapítványok és egyesületek) foglalkozó csoportot hoz létre, amelynek célja a források megfelelő szintjének biztosítását szolgáló intézkedések, valamint a szociális gazdasági szervezetekkel kapcsolatos szakpolitikai fejlemények nyomon követésének és kezelésének fokozottabb figyelemmel kísérése; sürgeti a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a válságban lévő vagy jogutód nélküli ipari és szolgáltatási vállalkozások szövetkezetté való átalakítására az e feladatra összpontosító szolgáltatások létrehozása révén;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy a munkavállalók által irányított vállalkozások számára biztosítsa a közbeszerzési szabályok fokozott rugalmasságát, például a fenntartások időbeli korlátozásának bevezetésével; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy a munkavállalók által irányított vállalkozások számára biztosítsa a közbeszerzési szabályok fokozott rugalmasságát, például a fenntartások időbeli korlátozásának bevezetésével;

| 21. | felhívja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy koordinálják a szociális vállalakozásra irányuló kezdeményezés keretében hozott intézkedéseket, és csökkentsék a két kezdeményezés közötti adminisztratív akadályokat; |
| --- | --- |

21.

felhívja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy koordinálják a szociális vállalakozásra irányuló kezdeményezés keretében hozott intézkedéseket, és csökkentsék a két kezdeményezés közötti adminisztratív akadályokat;

| 22. | sürgeti a tagállamokat, hogy – a 193/2002. ILO-ajánlással összhangban – általánosságban vizsgálják felül a szövetkezetekre vonatkozó jogszabályaikat, különösen a speciális szövetkezeti típusok, mint például a dolgozói szövetkezetek, a szociális szövetkezetek, a kisipari szövetkezetek és a szövetkezeti bankok tekintetében, a szövetkezeti üzleti modellt támogató átfogó politika elfogadása és a szövetkezetek és irányító szervezeteik szerepének elismerése és a szövetkezetek fejlődése számára kedvező szabályozási környezet kialakítása céljából, különösen azokon a területeken és ágazatokban, ahol e modell bizonyítottan társadalmi, gazdasági és környezeti hozzáadott értéket képvisel; felhívja a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel és egyéb érdekeltekkel együtt határozzák meg regionális és helyi szinten a szövetkezeti projektekre alkalmas stratégiai szektorokat; hangsúlyozza, hogy ennek magában kell foglalnia a megfelelő pénzügyi eszközöket és a szövetkezetek szerepének elismerését a nemzeti szociális párbeszédben, továbbá a fenntartható és társadalmilag felelős finanszírozást kezdetektől fogva kiemelten kezelő és helyi szinten jól ismert takarékszövetkezetek szerepét; kéri, hogy vegyék figyelembe ezt az ajánlást az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló rendelet felülvizsgálatának keretében; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a tagállamokat, hogy – a 193/2002. ILO-ajánlással összhangban – általánosságban vizsgálják felül a szövetkezetekre vonatkozó jogszabályaikat, különösen a speciális szövetkezeti típusok, mint például a dolgozói szövetkezetek, a szociális szövetkezetek, a kisipari szövetkezetek és a szövetkezeti bankok tekintetében, a szövetkezeti üzleti modellt támogató átfogó politika elfogadása és a szövetkezetek és irányító szervezeteik szerepének elismerése és a szövetkezetek fejlődése számára kedvező szabályozási környezet kialakítása céljából, különösen azokon a területeken és ágazatokban, ahol e modell bizonyítottan társadalmi, gazdasági és környezeti hozzáadott értéket képvisel; felhívja a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel és egyéb érdekeltekkel együtt határozzák meg regionális és helyi szinten a szövetkezeti projektekre alkalmas stratégiai szektorokat; hangsúlyozza, hogy ennek magában kell foglalnia a megfelelő pénzügyi eszközöket és a szövetkezetek szerepének elismerését a nemzeti szociális párbeszédben, továbbá a fenntartható és társadalmilag felelős finanszírozást kezdetektől fogva kiemelten kezelő és helyi szinten jól ismert takarékszövetkezetek szerepét; kéri, hogy vegyék figyelembe ezt az ajánlást az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló rendelet felülvizsgálatának keretében;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az eltérő nemzeti értelmezések és a regionális, nemzeti és makroregionális szintű versenyelőnyök és -hátrányok elkerülése érdekében, szilárd jogi kereten belül és a nemzetközi szabályozási téren végbement előrelépéssel összhangban szabályozási intézkedéseket kell elfogadni; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az eltérő nemzeti értelmezések és a regionális, nemzeti és makroregionális szintű versenyelőnyök és -hátrányok elkerülése érdekében, szilárd jogi kereten belül és a nemzetközi szabályozási téren végbement előrelépéssel összhangban szabályozási intézkedéseket kell elfogadni;

| 24. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szövetkezetekkel kapcsolatos jövőbeli uniós kezdeményezéseken és vállalásokon belüli folyamat valamennyi szakaszába be kell vonni a szövetkezeteket; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szövetkezetekkel kapcsolatos jövőbeli uniós kezdeményezéseken és vállalásokon belüli folyamat valamennyi szakaszába be kell vonni a szövetkezeteket;

Üzleti vállalkozások átruházása és szerkezetátalakítás

| 25. | úgy ítéli meg, hogy az üzleti vállalkozásoknak a foglalkoztatottakra való átruházása szövetkezet létrehozása révén és a munkavállalói tulajdon más formái a vállalkozás fennmaradásának legjobb módja lehetnek; hangsúlyozza, hogy a vállalkozásoknak a foglalkoztatottakra való ilyen átruházását – és különösen a dolgozói szövetkezeteket és a dolgozói kivásárlásokat – olyan meghatározott uniós költségvetési tételből kell támogatni, amely pénzügyi eszközöket is tartalmaz; sürgősen felszólít egy olyan európai mechanizmus – az Európai Beruházási Bank (EBB), a szociális partnerek és a szövetkezeti mozgalom érdekelt feleinek részvételével való – létrehozására, amelynek célja a szövetkezetek fejlesztésének, valamint különösen az üzleti vállalkozások szövetkezeti formában – többek között kölcsönös segítségnyújtási alap révén – való átruházásának elősegítése; |
| --- | --- |

25.

úgy ítéli meg, hogy az üzleti vállalkozásoknak a foglalkoztatottakra való átruházása szövetkezet létrehozása révén és a munkavállalói tulajdon más formái a vállalkozás fennmaradásának legjobb módja lehetnek; hangsúlyozza, hogy a vállalkozásoknak a foglalkoztatottakra való ilyen átruházását – és különösen a dolgozói szövetkezeteket és a dolgozói kivásárlásokat – olyan meghatározott uniós költségvetési tételből kell támogatni, amely pénzügyi eszközöket is tartalmaz; sürgősen felszólít egy olyan európai mechanizmus – az Európai Beruházási Bank (EBB), a szociális partnerek és a szövetkezeti mozgalom érdekelt feleinek részvételével való – létrehozására, amelynek célja a szövetkezetek fejlesztésének, valamint különösen az üzleti vállalkozások szövetkezeti formában – többek között kölcsönös segítségnyújtási alap révén – való átruházásának elősegítése;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági válságra adott válaszként a dolgozói kivásárlások gyakorlata egyre elterjedtebbé válik a tagállamokban; ezért felkéri a Bizottságot, hogy e gyakorlat ösztönzése érdekében határozzon meg pénzügyi eszközöket vagy terjessze ki a meglévőket; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági válságra adott válaszként a dolgozói kivásárlások gyakorlata egyre elterjedtebbé válik a tagállamokban; ezért felkéri a Bizottságot, hogy e gyakorlat ösztönzése érdekében határozzon meg pénzügyi eszközöket vagy terjessze ki a meglévőket;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a szociális szövetkezetek aktív szerepet játszanak a kkv-k szerkezetátalakításában különösen a „szociális restrukturálás” révén, amelyek elősegítik a foglalkoztatási szempontból kritikus helyzetben lévő, hátrányos helyzetűnek tekinthető munkavállalók integrációját azáltal, hogy a szolidaritás révén fokozzák a társadalmi igényekre való válaszadás képességét; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a szociális szövetkezetek aktív szerepet játszanak a kkv-k szerkezetátalakításában különösen a „szociális restrukturálás” révén, amelyek elősegítik a foglalkoztatási szempontból kritikus helyzetben lévő, hátrányos helyzetűnek tekinthető munkavállalók integrációját azáltal, hogy a szolidaritás révén fokozzák a társadalmi igényekre való válaszadás képességét;

| 28. | megjegyzi, hogy az üzleti vállalkozások tulajdonjogának foglalkoztatottakra való átruházása során fellépő problémák igen gyakran nem csak a vonatkozó eljárás hosszadalmasságából fakadnak, hanem sokkal inkább abból, hogy ezt az üzleti forgatókönyvet nem ismerik az érintett (pl. a jogi és számviteli) szakemberek és a jogi és oktatási rendszerek; hangsúlyozza, hogy a vállalkozások alapításában vagy tulajdonjoguk átruházásában érintett valamennyi szereplő szakképzése és tájékoztatása nagymértékben hozzájárulna e gyakorlat megismertetéséhez; ezért javasolja, hogy a szövetkezeti vállalkozási forma kerüljön be az egyetemi és vezetéstudományi képzések vonatkozó tananyagának állandó részébe; úgy véli továbbá, hogy a szövetkezetekre vonatkozó pontosabb ismeretek terjesztését is elő kell segíteni és – többek között a strukturális alapok célzott és intelligens felhasználása révén – az üzleti vállalkozások alkalmazottak számára, szövetkezeti formában való átruházását pénzügyi eszközökkel támogatni kell a szakszervezetekben és az üzleti vállalkozások létrehozására vagy átruházására vonatkozó tájékoztatással megbízott szervekben; hangsúlyozza a vállalkozások szövetkezeti formában való alapítása és átruházása terén a szövetkezeteket tömörítő szövetségek által bizonyos tagállamokban felhalmozott szakértelmet, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy alakítson ki olyan eszközöket, amelyek elősegítik a vállalkozások között az együttműködést és a területre vonatkozó legjobb gyakorlatok és módszerek cseréjét, valamint hogy készítsen erről jelentést a Tanács és az Európai Parlament számára; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy az üzleti vállalkozások tulajdonjogának foglalkoztatottakra való átruházása során fellépő problémák igen gyakran nem csak a vonatkozó eljárás hosszadalmasságából fakadnak, hanem sokkal inkább abból, hogy ezt az üzleti forgatókönyvet nem ismerik az érintett (pl. a jogi és számviteli) szakemberek és a jogi és oktatási rendszerek; hangsúlyozza, hogy a vállalkozások alapításában vagy tulajdonjoguk átruházásában érintett valamennyi szereplő szakképzése és tájékoztatása nagymértékben hozzájárulna e gyakorlat megismertetéséhez; ezért javasolja, hogy a szövetkezeti vállalkozási forma kerüljön be az egyetemi és vezetéstudományi képzések vonatkozó tananyagának állandó részébe; úgy véli továbbá, hogy a szövetkezetekre vonatkozó pontosabb ismeretek terjesztését is elő kell segíteni és – többek között a strukturális alapok célzott és intelligens felhasználása révén – az üzleti vállalkozások alkalmazottak számára, szövetkezeti formában való átruházását pénzügyi eszközökkel támogatni kell a szakszervezetekben és az üzleti vállalkozások létrehozására vagy átruházására vonatkozó tájékoztatással megbízott szervekben; hangsúlyozza a vállalkozások szövetkezeti formában való alapítása és átruházása terén a szövetkezeteket tömörítő szövetségek által bizonyos tagállamokban felhalmozott szakértelmet, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy alakítson ki olyan eszközöket, amelyek elősegítik a vállalkozások között az együttműködést és a területre vonatkozó legjobb gyakorlatok és módszerek cseréjét, valamint hogy készítsen erről jelentést a Tanács és az Európai Parlament számára;

| 29. | sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsák ki az üzleti vállalkozások munkavállalók számára való átruházását elősegítő kereteket, ideértve a munkavállalók által a válságban lévő vagy jogutód nélküli vállalkozásokba való beruházást elősegítő pénzügyi mechanizmusokat, valamint a munkavállalók preferenciális jogait, annak érdekében, hogy megvalósuljanak a megszűnés előtt álló vállalkozások vételi ajánlatához szükséges legjobb feltételek; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsák ki az üzleti vállalkozások munkavállalók számára való átruházását elősegítő kereteket, ideértve a munkavállalók által a válságban lévő vagy jogutód nélküli vállalkozásokba való beruházást elősegítő pénzügyi mechanizmusokat, valamint a munkavállalók preferenciális jogait, annak érdekében, hogy megvalósuljanak a megszűnés előtt álló vállalkozások vételi ajánlatához szükséges legjobb feltételek;

| 30. | úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak olyan politikákat kell elfogadniuk, amelyek ösztönzik a munkavállalók részvállalását a vállalkozások alaptőkéjében, eredményeiben, és konkrét költségvetési mechanizmusok révén egyéb ipari és szolgáltatási vállalkozási formákban is, illetve biztosítják a szükséges jogi védelmet és a vállalkozás irányításában, felügyeletében, döntéshozatalában és felelősségvállalásában való arányos részvételt; emlékeztet arra, hogy e tevékenységek fokozhatják az érintett ágazat egészének versenyképességét; |
| --- | --- |

30.

úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak olyan politikákat kell elfogadniuk, amelyek ösztönzik a munkavállalók részvállalását a vállalkozások alaptőkéjében, eredményeiben, és konkrét költségvetési mechanizmusok révén egyéb ipari és szolgáltatási vállalkozási formákban is, illetve biztosítják a szükséges jogi védelmet és a vállalkozás irányításában, felügyeletében, döntéshozatalában és felelősségvállalásában való arányos részvételt; emlékeztet arra, hogy e tevékenységek fokozhatják az érintett ágazat egészének versenyképességét;

| 31. | hangsúlyozza a szövetkezeti modellre jellemző pozitív mechanizmusokat, többek között a fel nem osztható tartalékokat amelyek tehát még felszámolás esetén sem oszthatók fel a tagok között, hanem a szövetkezeti mozgalom fejlesztésére fordítandók, valamint a jogi rendelkezéseket annak lehetővé tételére, hogy külső felek – szavazati jog ellenében vagy anélkül – kockázati tőkével lássák el a szövetkezeteket, mint például a szövetkezeti fejlesztési alapok és a vállalat-finanszírozási együttműködés (Cooperazione Finanza Impresa, CFI) Olaszországban, a Szociális gazdasági Fejlesztések Intézete (Institut de Développement de l'Economie Sociale, ESFIN-IDES) Franciaországban és a Mondragón Corporation befektetési struktúrája Spanyolországban; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza a szövetkezeti modellre jellemző pozitív mechanizmusokat, többek között a fel nem osztható tartalékokat amelyek tehát még felszámolás esetén sem oszthatók fel a tagok között, hanem a szövetkezeti mozgalom fejlesztésére fordítandók, valamint a jogi rendelkezéseket annak lehetővé tételére, hogy külső felek – szavazati jog ellenében vagy anélkül – kockázati tőkével lássák el a szövetkezeteket, mint például a szövetkezeti fejlesztési alapok és a vállalat-finanszírozási együttműködés (Cooperazione Finanza Impresa, CFI) Olaszországban, a Szociális gazdasági Fejlesztések Intézete (Institut de Développement de l'Economie Sociale, ESFIN-IDES) Franciaországban és a Mondragón Corporation befektetési struktúrája Spanyolországban;

| 32. | felhívja a Bizottságot olyan politikák és intézkedések előmozdítására, amelyek az induló vállalkozásokon belüli új munkahelyek teremtésén túl a meglévő munkahelyek megtartását is támogatják; arra kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre az induló vállalkozásoknak szóló új szolgáltatásokat annak érdekében, hogy a figyelemfelkeltés és a képzési kezdeményezések útján támogassa a szövetkezeti vállalkozási formát; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot olyan politikák és intézkedések előmozdítására, amelyek az induló vállalkozásokon belüli új munkahelyek teremtésén túl a meglévő munkahelyek megtartását is támogatják; arra kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre az induló vállalkozásoknak szóló új szolgáltatásokat annak érdekében, hogy a figyelemfelkeltés és a képzési kezdeményezések útján támogassa a szövetkezeti vállalkozási formát;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a válságban lévő vállalkozások gazdaságilag fenntartható szövetkezettekké való átalakításához pontos és korai diagnózisra van szükség; felhívja a hatóságokat, hogy minden szinten működjenek együtt a szociális partnerekkel és a szövetkezeti mozgalommal az említett korai diagnózis felállításában és a vállalkozások szövetkezetekké való átalakításának megvalósíthatósági és ésszerűségi értékelésében; véleménye szerint a szakszervezeteket és a szövetkezeteket tömörítő szövetségeket is be kell vonni e folyamatba; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a válságban lévő vállalkozások gazdaságilag fenntartható szövetkezettekké való átalakításához pontos és korai diagnózisra van szükség; felhívja a hatóságokat, hogy minden szinten működjenek együtt a szociális partnerekkel és a szövetkezeti mozgalommal az említett korai diagnózis felállításában és a vállalkozások szövetkezetekké való átalakításának megvalósíthatósági és ésszerűségi értékelésében; véleménye szerint a szakszervezeteket és a szövetkezeteket tömörítő szövetségeket is be kell vonni e folyamatba;

| 34. | javasolja, hogy a Bizottság készítsen kimerítő jellegű összehasonlítást az egyes tagállamokban bevezetett legjobb gyakorlatokról és a szövetkezeti formában történő átszervezésnek kedvező nemzeti jogszabályokról, különösen a vállalatok felvásárlása, a csődre vonatkozó jogi rendszer, a pénzügyi mechanizmusok, a vállalkozástámogató intézmények és a szövetkezeti vállalkozások horizontális vállalkozási átcsoportosítása tekintetében; hangsúlyozza a szövetkezeteknek az ilyen felmérésbe a prioritások meghatározása érdekében történő bevonásának fontosságát; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a szövetkezetté való átszervezéssel kapcsolatos eseteket és információkat szisztematikusan összegyűjtő adatbázis létrehozásának lehetőségét, a helyes gyakorlatok terjesztésének és a következetes adatgyűjtés céljából; |
| --- | --- |

34.

javasolja, hogy a Bizottság készítsen kimerítő jellegű összehasonlítást az egyes tagállamokban bevezetett legjobb gyakorlatokról és a szövetkezeti formában történő átszervezésnek kedvező nemzeti jogszabályokról, különösen a vállalatok felvásárlása, a csődre vonatkozó jogi rendszer, a pénzügyi mechanizmusok, a vállalkozástámogató intézmények és a szövetkezeti vállalkozások horizontális vállalkozási átcsoportosítása tekintetében; hangsúlyozza a szövetkezeteknek az ilyen felmérésbe a prioritások meghatározása érdekében történő bevonásának fontosságát; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a szövetkezetté való átszervezéssel kapcsolatos eseteket és információkat szisztematikusan összegyűjtő adatbázis létrehozásának lehetőségét, a helyes gyakorlatok terjesztésének és a következetes adatgyűjtés céljából;

| 35. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg és támogassák a szövetkezetekből és szociális vállalkozásokból álló klaszterek létrejöttét, és így segítsék őket abban, hogy megfelelő erőforrással rendelkezzenek a termelési és elosztási láncban játszott jelentősebb szerep betöltéséhez, és segítsék elő a kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenység finanszírozásához szükséges méretgazdaságosság kialakítását; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg és támogassák a szövetkezetekből és szociális vállalkozásokból álló klaszterek létrejöttét, és így segítsék őket abban, hogy megfelelő erőforrással rendelkezzenek a termelési és elosztási láncban játszott jelentősebb szerep betöltéséhez, és segítsék elő a kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenység finanszírozásához szükséges méretgazdaságosság kialakítását;

Pénzügyi forrásokhoz és üzleti támogatáshoz való hozzáférés

| 36. | hangsúlyozza, hogy az ipar- és szolgáltató szövetkezeti vállalkozások – különösen a kkv-k – különböző okok, többek között vállalkozásuk jellege miatt nem juthatnak a tőkepiacon kockázati tőkéhez és kölcsönhöz; megjegyzi továbbá, hogy a munkavállalói szövetkezetek a tőkeigényes ágazatokban általában nehezen gyűjtenek össze számottevő tőkét a tagjaiktól, ezért megfelelő pénzügyi eszközöket kell létrehozni, e vállalkozási forma méltányos kezelésének biztosítására; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az ipar- és szolgáltató szövetkezeti vállalkozások – különösen a kkv-k – különböző okok, többek között vállalkozásuk jellege miatt nem juthatnak a tőkepiacon kockázati tőkéhez és kölcsönhöz; megjegyzi továbbá, hogy a munkavállalói szövetkezetek a tőkeigényes ágazatokban általában nehezen gyűjtenek össze számottevő tőkét a tagjaiktól, ezért megfelelő pénzügyi eszközöket kell létrehozni, e vállalkozási forma méltányos kezelésének biztosítására;

| 37. | emlékeztet arra, hogy a szövetkezetek számára szerkezeti sajátosságuk miatt a hitelhez való hozzáférés különösen fontos kérdés; ezért felhívja az Európai Bizottságot, a Bázeli Bizottságot és az EBB-t, hogy a hitelek és finanszírozások nyújtása kapcsán dolgozzanak ki és alkalmazzanak minőségi mutatókat a – többek között szociális – szövetkezeteknek a más vállalkozási formáktól való elkülönítése érdekében; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy a szövetkezetek számára szerkezeti sajátosságuk miatt a hitelhez való hozzáférés különösen fontos kérdés; ezért felhívja az Európai Bizottságot, a Bázeli Bizottságot és az EBB-t, hogy a hitelek és finanszírozások nyújtása kapcsán dolgozzanak ki és alkalmazzanak minőségi mutatókat a – többek között szociális – szövetkezeteknek a más vállalkozási formáktól való elkülönítése érdekében;

| 38. | úgy véli, hogy a szervezet tagjai által bevitt erőforrások jobb kihasználása érdekében meg kell erősíteni a szövetkezetek vagyoni és tőkehelyzetét; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a vagyoni helyzet megerősítésének támogatására irányuló kezdeményezéseket, többek között az alapítás és a kivásárlás utáni időszakra korlátozódó adókedvezmény alkalmazását oly módon, hogy ezek ne minősüljenek állami támogatásnak; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a szervezet tagjai által bevitt erőforrások jobb kihasználása érdekében meg kell erősíteni a szövetkezetek vagyoni és tőkehelyzetét; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a vagyoni helyzet megerősítésének támogatására irányuló kezdeményezéseket, többek között az alapítás és a kivásárlás utáni időszakra korlátozódó adókedvezmény alkalmazását oly módon, hogy ezek ne minősüljenek állami támogatásnak;

| 39. | rámutat, hogy néhány tagállamban a külső felek is nyújthatnak kockázati tőkét a szövetkezetnek – amiért csak korlátozott, vagy semmilyen szavazati jogot sem kapnak cserébe – a tagi tulajdon és az ellenőrzési struktúrák tiszteletben tartása érdekében, illetve, hogy mindennek köszönhetően a szövetkezetek és az egyéb pénzügyi intézmények közötti párbeszéd is javult; jóváhagyja az ilyen politikákat és ösztönzi a tagállamokat, hogy segítsék elő a szövetkezetek kölcsönhöz jutását; |
| --- | --- |

39.

rámutat, hogy néhány tagállamban a külső felek is nyújthatnak kockázati tőkét a szövetkezetnek – amiért csak korlátozott, vagy semmilyen szavazati jogot sem kapnak cserébe – a tagi tulajdon és az ellenőrzési struktúrák tiszteletben tartása érdekében, illetve, hogy mindennek köszönhetően a szövetkezetek és az egyéb pénzügyi intézmények közötti párbeszéd is javult; jóváhagyja az ilyen politikákat és ösztönzi a tagállamokat, hogy segítsék elő a szövetkezetek kölcsönhöz jutását;

| 40. | úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak – az EBB-vel, illetve az Európai Beruházási Alappal együtt – biztosítania kell a szövetkezetek számára az uniós szintű pénzügyi mechanizmusokhoz való hozzáférést – ideértve adott esetben az egységes piaci intézkedéscsomagban javasolt kkv-finanszírozási cselekvési tervet –, illetve, hogy a szövetkezeti banki ágazattal közösen külön erőfeszítést kell tenniük ennek megvalósítására; hangsúlyozza, hogy e fellépések javíthatják az egységes piac működését; |
| --- | --- |

40.

úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak – az EBB-vel, illetve az Európai Beruházási Alappal együtt – biztosítania kell a szövetkezetek számára az uniós szintű pénzügyi mechanizmusokhoz való hozzáférést – ideértve adott esetben az egységes piaci intézkedéscsomagban javasolt kkv-finanszírozási cselekvési tervet –, illetve, hogy a szövetkezeti banki ágazattal közösen külön erőfeszítést kell tenniük ennek megvalósítására; hangsúlyozza, hogy e fellépések javíthatják az egységes piac működését;

| 41. | véleménye szerint figyelembe kell venni a szövetkezeti bankok sajátos jellemzőit a pénzügyi piacok szabályozásában és az ezután következő végrehajtási jogszabályokban; |
| --- | --- |

41.

véleménye szerint figyelembe kell venni a szövetkezeti bankok sajátos jellemzőit a pénzügyi piacok szabályozásában és az ezután következő végrehajtási jogszabályokban;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keretben létrehozott programokat és alapokat a szövetkezetek támogatásának fontos eszközeivé kell tenni; úgy véli, hogy az operatív programok kialakításakor az új szövetkezetek létrehozásának ösztönzésére, a fenntartható üzletfejlesztéshez és a felelősségteljes szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatásra kell összpontosítani, és különösen az üzleti vállalkozások tulajdonjogának alkalmazottakra való átruházására, a globális támogatásokat és egyéb pénzügyi eszközöket, többek között az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot igénybe vevő, a helyi fejlesztésben, valamint a szociális, technológiai és eljárási innovációban részt vevő szociális szövetkezetekre vonatkozó intézkedéseket is tartalmazniuk kellene; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keretben létrehozott programokat és alapokat a szövetkezetek támogatásának fontos eszközeivé kell tenni; úgy véli, hogy az operatív programok kialakításakor az új szövetkezetek létrehozásának ösztönzésére, a fenntartható üzletfejlesztéshez és a felelősségteljes szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatásra kell összpontosítani, és különösen az üzleti vállalkozások tulajdonjogának alkalmazottakra való átruházására, a globális támogatásokat és egyéb pénzügyi eszközöket, többek között az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot igénybe vevő, a helyi fejlesztésben, valamint a szociális, technológiai és eljárási innovációban részt vevő szociális szövetkezetekre vonatkozó intézkedéseket is tartalmazniuk kellene;

| 43. | úgy véli, hogy a szociális védelem megszilárdítása és szélesebb körű és hatékonyabb biztosítása érdekében az uniós és nemzeti szintű pénzügyi tervezés során különös figyelmet kell fordítani (vagy százalékos kvótát kell fenntartani) azon szövetkezetekre, amelyek a 2204/2002/EK rendelet értelmében a hátrányos helyzetben lévő személyek munkához jutásának elősegítésére törekszenek; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a szociális védelem megszilárdítása és szélesebb körű és hatékonyabb biztosítása érdekében az uniós és nemzeti szintű pénzügyi tervezés során különös figyelmet kell fordítani (vagy százalékos kvótát kell fenntartani) azon szövetkezetekre, amelyek a 2204/2002/EK rendelet értelmében a hátrányos helyzetben lévő személyek munkához jutásának elősegítésére törekszenek;

| 44. | arra kéri a Bizottságot, hogy a következő pénzügyi évben nyújtson támogatást egy olyan kísérleti projekt számára, amely támogatja a válságos helyzetben lévő vállalkozások foglalkoztatottakra való átruházását annak érdekében, hogy e vállalkozások folytathassák tevékenységeiket, miáltal új szövetkezetek jöjjenek létre, amelyek fellendíthetik a válságos helyzetben vagy csődben lévő vállalkozásokat; |
| --- | --- |

44.

arra kéri a Bizottságot, hogy a következő pénzügyi évben nyújtson támogatást egy olyan kísérleti projekt számára, amely támogatja a válságos helyzetben lévő vállalkozások foglalkoztatottakra való átruházását annak érdekében, hogy e vállalkozások folytathassák tevékenységeiket, miáltal új szövetkezetek jöjjenek létre, amelyek fellendíthetik a válságos helyzetben vagy csődben lévő vállalkozásokat;

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre kezdeményezéseket a fiatalok szövetkezeti ágazatban való foglalkoztatásának elősegítésére; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy ösztönözze az új munkahelyek létrehozásának kiemelt eszközéül szolgáló szövetkezeti modell népszerűsítését a tagállamokban; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre kezdeményezéseket a fiatalok szövetkezeti ágazatban való foglalkoztatásának elősegítésére; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy ösztönözze az új munkahelyek létrehozásának kiemelt eszközéül szolgáló szövetkezeti modell népszerűsítését a tagállamokban;

| 46. | úgy véli, hogy a tagállamoknak lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a szövetkezetek könnyebben juthassanak hozzá az üzleti támogatási szolgáltatások teljes köréhez, mivel ez segíti őket a tevékenységeik fenntartható fejlődéséhez való jobb hozzájárulásban; sürgeti e tekintetben a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak elősegítése érdekében, hogy a szövetkezetek, különösen a dolgozói szövetkezetek, a szociális szövetkezetek, a kisipari szövetkezetek és a mikrovállalkozásokból álló szövetkezetek könnyebben juthassanak hitelhez; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a tagállamoknak lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a szövetkezetek könnyebben juthassanak hozzá az üzleti támogatási szolgáltatások teljes köréhez, mivel ez segíti őket a tevékenységeik fenntartható fejlődéséhez való jobb hozzájárulásban; sürgeti e tekintetben a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak elősegítése érdekében, hogy a szövetkezetek, különösen a dolgozói szövetkezetek, a szociális szövetkezetek, a kisipari szövetkezetek és a mikrovállalkozásokból álló szövetkezetek könnyebben juthassanak hitelhez;

| 47. | véleménye szerint a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk az olyan jogi, adminisztratív vagy bürokratikus akadályok megszüntetésére, amelyek akadályozzák vagy korlátozzák a szövetkezetek növekedését; |
| --- | --- |

47.

véleménye szerint a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk az olyan jogi, adminisztratív vagy bürokratikus akadályok megszüntetésére, amelyek akadályozzák vagy korlátozzák a szövetkezetek növekedését;

| 48. | úgy véli, hogy Európa-szerte elő kell segíteni a kisebb szövetkezeti hitelszövetségek piaci hozzáférését; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy Európa-szerte elő kell segíteni a kisebb szövetkezeti hitelszövetségek piaci hozzáférését;

| 49. | úgy ítéli meg továbbá, hogy a kkv-k közötti olyan együttműködési hálózatokat, amelyek szövetkezeti formában már léteznek az EU-ban (kisipari szövetkezetek, kisvállalkozások szövetkezetei, gazdasági aktivitási és foglalkoztatási szövetkezetek, stb.), ösztönözni kell, mivel az ilyen hálózatok jelentősen fokozzák a mikro- és kisvállalkozások alapítását és megerősítik a fenntarthatóságukat a közös piaci értékesítés, beszerzés vagy egyéb szolgáltatások révén és segítik, hogy innovációs forrássá váljanak; |
| --- | --- |

49.

úgy ítéli meg továbbá, hogy a kkv-k közötti olyan együttműködési hálózatokat, amelyek szövetkezeti formában már léteznek az EU-ban (kisipari szövetkezetek, kisvállalkozások szövetkezetei, gazdasági aktivitási és foglalkoztatási szövetkezetek, stb.), ösztönözni kell, mivel az ilyen hálózatok jelentősen fokozzák a mikro- és kisvállalkozások alapítását és megerősítik a fenntarthatóságukat a közös piaci értékesítés, beszerzés vagy egyéb szolgáltatások révén és segítik, hogy innovációs forrássá váljanak;

| 50. | úgy véli, hogy induló vállalkozásoknak szóló szolgáltatásokat kell kialakítani az új szövetkezetek alapításának támogatása érdekében; ezenfelül nemzeti és európai szinten egyaránt ösztönözni kell a szövetkezeti modellt előmozdító kezdeményezéseket (például egyetemi tantervekben) a potenciális új vállalkozók körében; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy induló vállalkozásoknak szóló szolgáltatásokat kell kialakítani az új szövetkezetek alapításának támogatása érdekében; ezenfelül nemzeti és európai szinten egyaránt ösztönözni kell a szövetkezeti modellt előmozdító kezdeményezéseket (például egyetemi tantervekben) a potenciális új vállalkozók körében;

o

o o

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

51.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0071.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0005.

(4)  HL L 207., 2003.8.18., 1. o.

(5)  HL L 385., 1994.12.31., 14. o.

(6)  HL C 93., 1998.3.28., 2. o.

(7)  HL C 191., 2012.6.29., 24. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/41

---

P7_TA(2013)0302

Az európai biogazdaság

Az Európai Parlament 2013. július 2-i állásfoglalása Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság (2012/2295(INI))

(2016/C 075/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című bizottsági közleményre (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című bizottsági közleményre (COM(2012)0060),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa” című 2012. május 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa” című 2012. május 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Hatékony európai nyersanyag-politikai stratégia” című, 2011. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0025) és a közleménnyel kapcsolatban a Parlament által elfogadott állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hatékony európai nyersanyag-politikai stratégia” című, 2011. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0025) és a közleménnyel kapcsolatban a Parlament által elfogadott állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel az Egyesült Királyság soros elnökségnek 2005. évi következtetéseire („The Knowledge-Based Bio-Economy in Europe”), a német elnökség 2007. évi következtetéseire („En route to the Knowledge based Bio-Economy”) és a belga elnökség 2010. évi következtetéseire („The Knowledge Based Economy in Europe: achievements and challenges”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság soros elnökségnek 2005. évi következtetéseire („The Knowledge-Based Bio-Economy in Europe”), a német elnökség 2007. évi következtetéseire („En route to the Knowledge based Bio-Economy”) és a belga elnökség 2010. évi következtetéseire („The Knowledge Based Economy in Europe: achievements and challenges”),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0201/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0201/2013),

| A. | mivel a világ népessége 2050-re várhatóan 7 milliárdról több mint 9 milliárdra fog emelkedni, amelynek következtében a globális élelmiszerigény megközelítőleg 70 %-kal fog nőni, és a vízkészletekre nehezedő nyomás egyre nagyobb lesz; |
| --- | --- |

A.

mivel a világ népessége 2050-re várhatóan 7 milliárdról több mint 9 milliárdra fog emelkedni, amelynek következtében a globális élelmiszerigény megközelítőleg 70 %-kal fog nőni, és a vízkészletekre nehezedő nyomás egyre nagyobb lesz;

| B. | mivel a világszinten egyre szűkösebb természeti tartalékok, a megújuló nyersanyagok egyre fokozottabb kiaknázása és az éghajlatváltozás okozta globális hatások miatt hatékonyan kell gazdálkodnunk a rendelkezésre álló forrásokkal; |
| --- | --- |

B.

mivel a világszinten egyre szűkösebb természeti tartalékok, a megújuló nyersanyagok egyre fokozottabb kiaknázása és az éghajlatváltozás okozta globális hatások miatt hatékonyan kell gazdálkodnunk a rendelkezésre álló forrásokkal;

| C. | mivel egy hosszú távú, innovatív és hatékony szemlélet nemcsak a jobb fenntarthatóságot, hanem a vidék- és a regionális fejlesztés támogatását, az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését, a termelési ciklus jobb fenntarthatóságát, valamint az értékesítési lánc teljes terjedelmén az ipari innováció elterjedését is biztosítaná; |
| --- | --- |

C.

mivel egy hosszú távú, innovatív és hatékony szemlélet nemcsak a jobb fenntarthatóságot, hanem a vidék- és a regionális fejlesztés támogatását, az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését, a termelési ciklus jobb fenntarthatóságát, valamint az értékesítési lánc teljes terjedelmén az ipari innováció elterjedését is biztosítaná;

| D. | mivel egy fenntartható gazdaság felé való elmozdulás lehetővé tenné az uniós ipar és mezőgazdaság versenyképességének megszilárdítását, valamint a gazdasági növekedés fokozását, és ezzel egyidejűleg az uniós szintű foglalkoztatottság szintjének jelentős növelését; |
| --- | --- |

D.

mivel egy fenntartható gazdaság felé való elmozdulás lehetővé tenné az uniós ipar és mezőgazdaság versenyképességének megszilárdítását, valamint a gazdasági növekedés fokozását, és ezzel egyidejűleg az uniós szintű foglalkoztatottság szintjének jelentős növelését;

| E. | mivel a sikeres uniós biogazdaság a mezőgazdasági és erdészeti forrásokból, valamint a biológiailag lebomló hulladékokból származó, fenntartható módon kezelt és fenntartott élelmiszerkészletek rendelkezésre állásától fog függeni; |
| --- | --- |

E.

mivel a sikeres uniós biogazdaság a mezőgazdasági és erdészeti forrásokból, valamint a biológiailag lebomló hulladékokból származó, fenntartható módon kezelt és fenntartott élelmiszerkészletek rendelkezésre állásától fog függeni;

| F. | mivel az uniós biogazdaság éves forgalma már csaknem 2 trillió EUR, és jelentős gazdasági növekedés várható a fenntartható elsődleges termelésnek, az élelmiszer-feldolgozásnak, az ipari biotechnológiának és a biofinomítóknak köszönhetően; |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós biogazdaság éves forgalma már csaknem 2 trillió EUR, és jelentős gazdasági növekedés várható a fenntartható elsődleges termelésnek, az élelmiszer-feldolgozásnak, az ipari biotechnológiának és a biofinomítóknak köszönhetően;

Általános észrevételek

| 1. | örömmel üdvözli az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című bizottsági közleményt, valamint a biogazdaságra vonatkozó stratégia életbe léptetésére irányuló, a közleményben vázolt cselekvési tervet; |
| --- | --- |

1.

örömmel üdvözli az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című bizottsági közleményt, valamint a biogazdaságra vonatkozó stratégia életbe léptetésére irányuló, a közleményben vázolt cselekvési tervet;

| 2. | úgy véli, hogy a biogazdaság lehetővé teszi az ipari áruk és a fogyasztási cikkek alacsonyabb költségeken, kisebb energiafelhasználással és kevesebb környezetszennyezés mellett történő előállítását; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a biogazdaság lehetővé teszi az ipari áruk és a fogyasztási cikkek alacsonyabb költségeken, kisebb energiafelhasználással és kevesebb környezetszennyezés mellett történő előállítását;

| 3. | egyetért azzal, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív biogazdaságra való áttérést nem csak az alacsony környezeti kihatású, megújuló természeti erőforrásokon alapuló termelésre, hanem a források ökológiai, gazdasági és társadalmi szempontból fenntartható használatára kell alapozni, ügyelve arra, hogy a biológiai forrásokat az ökoszisztéma megújulásának határai között használjuk fel; |
| --- | --- |

3.

egyetért azzal, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív biogazdaságra való áttérést nem csak az alacsony környezeti kihatású, megújuló természeti erőforrásokon alapuló termelésre, hanem a források ökológiai, gazdasági és társadalmi szempontból fenntartható használatára kell alapozni, ügyelve arra, hogy a biológiai forrásokat az ökoszisztéma megújulásának határai között használjuk fel;

| 4. | hangsúlyozza, hogy minél hamarabb fel kell lépni az innováció, valamint az új technikákba és üzleti modellekbe való befektetés támogatása érdekében, és meg kell teremteni azokat az ösztönzőket, amelyek hosszú távú hasznot hoznak a gazdaság számára; hangsúlyozza a magánszektor kulcsszerepét a fenntartható gazdasági növekedés biztosításában; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy minél hamarabb fel kell lépni az innováció, valamint az új technikákba és üzleti modellekbe való befektetés támogatása érdekében, és meg kell teremteni azokat az ösztönzőket, amelyek hosszú távú hasznot hoznak a gazdaság számára; hangsúlyozza a magánszektor kulcsszerepét a fenntartható gazdasági növekedés biztosításában;

| 5. | úgy véli, hogy a biogazdaság előfeltétele az Európa 2020 stratégia, és azon belül az „Innovatív Unió” és az „Erőforrás-hatékony Európa” kezdeményezések célkitűzései megvalósításának; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a biogazdaság előfeltétele az Európa 2020 stratégia, és azon belül az „Innovatív Unió” és az „Erőforrás-hatékony Európa” kezdeményezések célkitűzései megvalósításának;

| 6. | üdvözli, hogy a Bizottság támogatja a radikális változást a biológiai erőforrások előállításával, fogyasztásával, feldolgozásával, tárolásával, újrahasznosításával és ártalmatlanításával kapcsolatos uniós megközelítés tekintetében; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a Bizottság támogatja a radikális változást a biológiai erőforrások előállításával, fogyasztásával, feldolgozásával, tárolásával, újrahasznosításával és ártalmatlanításával kapcsolatos uniós megközelítés tekintetében;

| 7. | rámutat, hogy a biogazdaság – miközben már 22 millió embert foglalkoztat, ami az EU teljes foglalkoztatottságának 9 %-át teszi ki – komoly potenciális lehetőségekkel rendelkezik akár több millió újabb munkahely teremtésére; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy a biogazdaság – miközben már 22 millió embert foglalkoztat, ami az EU teljes foglalkoztatottságának 9 %-át teszi ki – komoly potenciális lehetőségekkel rendelkezik akár több millió újabb munkahely teremtésére;

| 8. | támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy munkacsoportot és ütemtervet állítson fel azon bioalapú iparágak tekintetében, amelyek esetében egyértelmű, hogy a megújuló források és a biotechnológiák használata révén hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez, valamint hogy ösztönözze a régiókat és a gazdasági szereplőket új innovációk kifejlesztésére a biogazdasági ágazat számára; |
| --- | --- |

8.

támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy munkacsoportot és ütemtervet állítson fel azon bioalapú iparágak tekintetében, amelyek esetében egyértelmű, hogy a megújuló források és a biotechnológiák használata révén hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez, valamint hogy ösztönözze a régiókat és a gazdasági szereplőket új innovációk kifejlesztésére a biogazdasági ágazat számára;

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti és regionális biogazdasági cselekvési terveket, és kéri a Bizottságot, hogy évente kétszer nyújtson be jelentést a Parlamentnek a biogazdasági terv végrehajtásáról; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti és regionális biogazdasági cselekvési terveket, és kéri a Bizottságot, hogy évente kétszer nyújtson be jelentést a Parlamentnek a biogazdasági terv végrehajtásáról;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU világszinten vezető szerepet tölt be a biológiai tudományok és a biotechnológiák egyes szakterületein; úgy véli, hogy a biogazdaságra való átállás lehetővé fogja tenni Európa számára, hogy jelentősen előrelépjen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság, valamint az innováció és a versenyképesség terén, és meg fogja erősíteni a nemzetközi színtéren betöltött szerepét; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU világszinten vezető szerepet tölt be a biológiai tudományok és a biotechnológiák egyes szakterületein; úgy véli, hogy a biogazdaságra való átállás lehetővé fogja tenni Európa számára, hogy jelentősen előrelépjen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság, valamint az innováció és a versenyképesség terén, és meg fogja erősíteni a nemzetközi színtéren betöltött szerepét;

| 11. | hangsúlyozza az erőforrás- és energiahatékonyság fontosságát és a bennük rejlő hatalmas lehetőségeket; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a biogazdaság fenntarthatósága érdekében „kevesebből többet termeljünk”; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza az erőforrás- és energiahatékonyság fontosságát és a bennük rejlő hatalmas lehetőségeket; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a biogazdaság fenntarthatósága érdekében „kevesebből többet termeljünk”;

| 12. | úgy véli, hogy az európai biogazdaságnak nem pusztán kiváltania kellene a jelenlegi, fosszilis erőforrásokon alapuló gazdaságot, és nem szabadna ismételten életre hívnia a jelenlegi pazarló hozzáállást és fogyasztási szokásokat, hanem hatékonyabb és fenntarthatóbb modellé kellene válnia, és a biogazdasági értékláncok teljes hosszán tekintetbe kellene vennie a társadalmi és környezeti értékek megóvásának szempontját; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az európai biogazdaságnak nem pusztán kiváltania kellene a jelenlegi, fosszilis erőforrásokon alapuló gazdaságot, és nem szabadna ismételten életre hívnia a jelenlegi pazarló hozzáállást és fogyasztási szokásokat, hanem hatékonyabb és fenntarthatóbb modellé kellene válnia, és a biogazdasági értékláncok teljes hosszán tekintetbe kellene vennie a társadalmi és környezeti értékek megóvásának szempontját;

| 13. | üdvözli az uniós bioüzemanyag-szabályozás folyamatban lévő felülvizsgálatát annak érdekében, hogy a földhasználat közvetett megváltozásának negatív hatásait enyhítsék, valamint hogy támogassák az újszerű bioüzemanyagok fejlesztését és piacát, lehetővé téve ezáltal az olyan nem élelmiszer-jellegű alapanyagok bioüzemanyag-előállításban való nagyobb mértékű hasznosítását, mint a hulladékok, a maradékanyagok, valamint a lignocellulóz- és cellulóztartalmú anyagok; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az uniós bioüzemanyag-szabályozás folyamatban lévő felülvizsgálatát annak érdekében, hogy a földhasználat közvetett megváltozásának negatív hatásait enyhítsék, valamint hogy támogassák az újszerű bioüzemanyagok fejlesztését és piacát, lehetővé téve ezáltal az olyan nem élelmiszer-jellegű alapanyagok bioüzemanyag-előállításban való nagyobb mértékű hasznosítását, mint a hulladékok, a maradékanyagok, valamint a lignocellulóz- és cellulóztartalmú anyagok;

| 14. | emlékeztet, hogy a bioüzemanyagokra és biofolyadékokra vonatkozó közvetett földhasználat-változási (ILUC) tényezőkről, akárcsak a szilárd és gázhalmazállapotú biomassza használatára vonatkozó, kötelező erejű fenntarthatósági kritériumokról rendelkezni kell a megújulóenergia-irányelvben és az üzemanyag-minőségről szóló irányelvben; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy biomassza-keretirányelvre, amely kiterjedne a biomassza valamennyi felhasználási módjára (energia, üzemanyag, alapanyagok, vegyszerek), és hogy vezessen be biomassza-ranglistát; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet, hogy a bioüzemanyagokra és biofolyadékokra vonatkozó közvetett földhasználat-változási (ILUC) tényezőkről, akárcsak a szilárd és gázhalmazállapotú biomassza használatára vonatkozó, kötelező erejű fenntarthatósági kritériumokról rendelkezni kell a megújulóenergia-irányelvben és az üzemanyag-minőségről szóló irányelvben; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy biomassza-keretirányelvre, amely kiterjedne a biomassza valamennyi felhasználási módjára (energia, üzemanyag, alapanyagok, vegyszerek), és hogy vezessen be biomassza-ranglistát;

A kutatásba, innovációba és készségekbe történő beruházás

| 15. | ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket a tagállamok határain és az ágazatok között átnyúló kutatás és fejlesztés összehangolására, és különösen felhívja a figyelmet az olyan kutatások szükségességére, amelyek a biotikus források fenntarthatósági korlátaival foglalkoznak, tekintetbe véve az ökológiai rendszerek funkcióit, a természetes táplálékláncokat és az emberi táplálékigényeket; |
| --- | --- |

15.

ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket a tagállamok határain és az ágazatok között átnyúló kutatás és fejlesztés összehangolására, és különösen felhívja a figyelmet az olyan kutatások szükségességére, amelyek a biotikus források fenntarthatósági korlátaival foglalkoznak, tekintetbe véve az ökológiai rendszerek funkcióit, a természetes táplálékláncokat és az emberi táplálékigényeket;

| 16. | kéri a társadalmi és környezetvédelmi lehetőségek, valamint a biogazdasággal kapcsolatos potenciális költségek mélyebbre ható kutatását, tekintettel a biogazdaság különféle lehetséges hatásaira és arra az eshetőségre, hogy a szűkös természeti erőforrások felhasználása során a biogazdaság kihasználására helytelen módszereket alkalmaznak, figyelemmel a környezetszennyezéssel és a biológiai sokféleség csökkenésével kapcsolatos kockázatokra és a megőrzés lehetőségeire; |
| --- | --- |

16.

kéri a társadalmi és környezetvédelmi lehetőségek, valamint a biogazdasággal kapcsolatos potenciális költségek mélyebbre ható kutatását, tekintettel a biogazdaság különféle lehetséges hatásaira és arra az eshetőségre, hogy a szűkös természeti erőforrások felhasználása során a biogazdaság kihasználására helytelen módszereket alkalmaznak, figyelemmel a környezetszennyezéssel és a biológiai sokféleség csökkenésével kapcsolatos kockázatokra és a megőrzés lehetőségeire;

| 17. | támogatja egy biogazdasági szakértői fórum felállítását a szakpolitikák és kezdeményezések közötti szinergiák és összhang erősítésének elősegítésére, és úgyszintén támogatja egy biogazdasági megfigyelőközpont létrehozását, amely a kutatóintézetek, vállalkozások, intézmények, egyetemek, regionális gazdasági szereplők, gazdálkodók és vidéki lakosok közötti folyamatos tapasztalat- és információcsere révén elősegítené a kölcsönös ismeretterjesztést, valamint meggyorsítaná egy olyan szabályozási keret kialakítását, amely előmozdítja és ösztönzi a kutatást, annak gyakorlati alkalmazását és forgalomba hozatalát; |
| --- | --- |

17.

támogatja egy biogazdasági szakértői fórum felállítását a szakpolitikák és kezdeményezések közötti szinergiák és összhang erősítésének elősegítésére, és úgyszintén támogatja egy biogazdasági megfigyelőközpont létrehozását, amely a kutatóintézetek, vállalkozások, intézmények, egyetemek, regionális gazdasági szereplők, gazdálkodók és vidéki lakosok közötti folyamatos tapasztalat- és információcsere révén elősegítené a kölcsönös ismeretterjesztést, valamint meggyorsítaná egy olyan szabályozási keret kialakítását, amely előmozdítja és ösztönzi a kutatást, annak gyakorlati alkalmazását és forgalomba hozatalát;

| 18. | emlékeztet arra, hogy az elővigyázatosság elvét fontos alkalmazni a biotechnológiák esetén, különösen a géntechnológiával módosított szervezetek és a szintetikus biológia területén; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy az elővigyázatosság elvét fontos alkalmazni a biotechnológiák esetén, különösen a géntechnológiával módosított szervezetek és a szintetikus biológia területén;

| 19. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a kutatási eredményeket a tudatosságfokozás és a részvétel lehetőségének megteremtése érdekében az érdekeltek, köztük a fogyasztók rendelkezésére lehessen bocsátani, több tudományterületet és ágazatot felölelő tájékoztatási és képzési programokat kell létrehozni; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a kutatási eredményeket a tudatosságfokozás és a részvétel lehetőségének megteremtése érdekében az érdekeltek, köztük a fogyasztók rendelkezésére lehessen bocsátani, több tudományterületet és ágazatot felölelő tájékoztatási és képzési programokat kell létrehozni;

| 20. | felhív az értéklánc mentén az innováció előtt tornyosuló akadályok felszámolására, nevezetesen arra, hogy gyors és tudományos alapokon nyugvó uniós engedélyezési eljárásokat vezessenek be a biotechnológiai termékek esetén, és biztosítsák a sokkal gyorsabb piacra jutást; |
| --- | --- |

20.

felhív az értéklánc mentén az innováció előtt tornyosuló akadályok felszámolására, nevezetesen arra, hogy gyors és tudományos alapokon nyugvó uniós engedélyezési eljárásokat vezessenek be a biotechnológiai termékek esetén, és biztosítsák a sokkal gyorsabb piacra jutást;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a biogazdasági termékek regionális szintű előállítását és fogyasztását elősegítő, a régiókra nagymértékben kiterjedő konkrét intézkedésekre; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a biogazdasági termékek regionális szintű előállítását és fogyasztását elősegítő, a régiókra nagymértékben kiterjedő konkrét intézkedésekre;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a biogazdaság új készségeket, új ismereteket és új szakterületeket tesz szükségessé, amelyeket később tovább kell fejleszteni és/vagy be kell építeni a biogazdasággal kapcsolatos társadalmi változásokat kezelő rendszerbe, elő kell mozdítani versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést, ki kell elégíteni az ipar szükségleteit, továbbá biztosítani kell a készségek és a munkalehetőségek jobb összeegyeztetését; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a biogazdaság új készségeket, új ismereteket és új szakterületeket tesz szükségessé, amelyeket később tovább kell fejleszteni és/vagy be kell építeni a biogazdasággal kapcsolatos társadalmi változásokat kezelő rendszerbe, elő kell mozdítani versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést, ki kell elégíteni az ipar szükségleteit, továbbá biztosítani kell a készségek és a munkalehetőségek jobb összeegyeztetését;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a biogazdaságnak magas szintű szakértelemre és szakképzett munkaerőre van szüksége; emlékeztet arra, hogy a szakképzést és a felsőfokú képzést az uniós régiókban azok sajátosságait figyelembe véve kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy a régiókban folyó, széles körű képzés a vállalkozások növekedését is elősegíti; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a biogazdaságnak magas szintű szakértelemre és szakképzett munkaerőre van szüksége; emlékeztet arra, hogy a szakképzést és a felsőfokú képzést az uniós régiókban azok sajátosságait figyelembe véve kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy a régiókban folyó, széles körű képzés a vállalkozások növekedését is elősegíti;

| 24. | örömmel üdvözli a Bizottság által a Horizont 2020 keretprogram alatt előirányzott 4,5 milliárd eurós támogatást, és reméli, hogy a támogatást a biogazdaság összes ágazatának és eszközének – köztük az ökológiai rendszerek határainak, valamint a biológiai anyagok újrahasznosításának és újrafelhasználásának kutatása –, továbbá az innovációk továbbfejlesztésének szolgálatába fogják állítani; |
| --- | --- |

24.

örömmel üdvözli a Bizottság által a Horizont 2020 keretprogram alatt előirányzott 4,5 milliárd eurós támogatást, és reméli, hogy a támogatást a biogazdaság összes ágazatának és eszközének – köztük az ökológiai rendszerek határainak, valamint a biológiai anyagok újrahasznosításának és újrafelhasználásának kutatása –, továbbá az innovációk továbbfejlesztésének szolgálatába fogják állítani;

| 25. | azon a véleményen van, hogy az élelmiszereket és egyéb értékes felhasználást nem fenyegető, fenntartható helyi biológiai anyagokon alapuló biofinomítók alapvető szerepet töltenek be a használaton kívüli üzemek új szerepkörrel való felruházásában, valamint a válság sújtotta területek a körkörös gazdaság irányába mutató innovatív folyamatok és beruházások révén történő fellendítésében, és ezért ösztönzi e szerepkör előtérbe helyezését; |
| --- | --- |

25.

azon a véleményen van, hogy az élelmiszereket és egyéb értékes felhasználást nem fenyegető, fenntartható helyi biológiai anyagokon alapuló biofinomítók alapvető szerepet töltenek be a használaton kívüli üzemek új szerepkörrel való felruházásában, valamint a válság sújtotta területek a körkörös gazdaság irányába mutató innovatív folyamatok és beruházások révén történő fellendítésében, és ezért ösztönzi e szerepkör előtérbe helyezését;

| 26. | hangsúlyozza, hogy megfelelő mennyiségű, fenntartható nyersanyagra van szükség az uniós biofinomítók sikeres működésének biztosításához; rámutat, hogy a tárolási, szállítási és logisztikai infrastruktúrákat is fejleszteni kell; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy megfelelő mennyiségű, fenntartható nyersanyagra van szükség az uniós biofinomítók sikeres működésének biztosításához; rámutat, hogy a tárolási, szállítási és logisztikai infrastruktúrákat is fejleszteni kell;

| 27. | rámutat, hogy csak korlátozott számú példát találunk Európában, és hogy több befektetésre van szükség ahhoz, hogy az európai ipar a biofinomítók ágazatában betöltött vezető szerepét fenntartsuk; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a termékek és eljárások továbbfejlesztése érdekében támogassanak kísérleti projekteket és mintaüzemeket; |
| --- | --- |

27.

rámutat, hogy csak korlátozott számú példát találunk Európában, és hogy több befektetésre van szükség ahhoz, hogy az európai ipar a biofinomítók ágazatában betöltött vezető szerepét fenntartsuk; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a termékek és eljárások továbbfejlesztése érdekében támogassanak kísérleti projekteket és mintaüzemeket;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a biomassza lépcsőzetes felhasználásának biztosítása érdekében megfelelőbben kell tervezni a biogazdaságra vonatkozó szakpolitikákat; e tekintetben olyan jogi eszköz kidolgozására szólít fel, amely elősegíti ezen értékes erőforrás hatékonyabb és fenntarthatóbb használatát; hangsúlyozza, hogy ennek az eszköznek rendelkeznie kell a biomassza-piramis lépcsőzetes felhasználásának elvéről, figyelembe véve az egyes összetevőket és megerősítve a piramis legfelső szintjeit; rámutat, hogy ezzel a megközelítéssel biztosítható lenne a biomassza hierarchikus, intelligens és hatékony felhasználása, a hozzáadott értéket teremtő alkalmazások elterjedése és az értéklánc teljes hosszán a kutatás koordinálását támogató intézkedések bevezetése; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a biomassza lépcsőzetes felhasználásának biztosítása érdekében megfelelőbben kell tervezni a biogazdaságra vonatkozó szakpolitikákat; e tekintetben olyan jogi eszköz kidolgozására szólít fel, amely elősegíti ezen értékes erőforrás hatékonyabb és fenntarthatóbb használatát; hangsúlyozza, hogy ennek az eszköznek rendelkeznie kell a biomassza-piramis lépcsőzetes felhasználásának elvéről, figyelembe véve az egyes összetevőket és megerősítve a piramis legfelső szintjeit; rámutat, hogy ezzel a megközelítéssel biztosítható lenne a biomassza hierarchikus, intelligens és hatékony felhasználása, a hozzáadott értéket teremtő alkalmazások elterjedése és az értéklánc teljes hosszán a kutatás koordinálását támogató intézkedések bevezetése;

A szakpolitikák közötti megerősített kapcsolat és az érdekelt felek bevonása

| 29. | szükségesnek tartja egy integrált, egységes, ágazatközi és interdiszciplináris szemlélet biztosítását a biogazdaság tekintetében, és felszólít az egyes ágazatokkal kapcsolatos különböző uniós politikák (az erőforrás-hatékonysági program, az „Innovatív Unió”, a nyersanyag-politikai kezdeményezés, a Horizont 2020, a 2020-ig szóló környezetvédelmi cselekvési program, a kohéziós politika, a közös agrár- és halászati politika, a megújuló energiákra vonatkozó irányelv, a víz-keretirányelv, a hulladék-keretirányelv, a csomagolási irányelv, és a biohulladékokkal kapcsolatos egyedi rendelkezések) és a vonatkozó elvek – például az elővigyázatosság elvének – harmonizálására; szükségesnek tartja továbbá az európai biogazdaságba történő beruházást előmozdító és serkentő egységes, hosszú távú és stabil szabályozási keret kialakítását mind uniós, mind nemzeti szinten; |
| --- | --- |

29.

szükségesnek tartja egy integrált, egységes, ágazatközi és interdiszciplináris szemlélet biztosítását a biogazdaság tekintetében, és felszólít az egyes ágazatokkal kapcsolatos különböző uniós politikák (az erőforrás-hatékonysági program, az „Innovatív Unió”, a nyersanyag-politikai kezdeményezés, a Horizont 2020, a 2020-ig szóló környezetvédelmi cselekvési program, a kohéziós politika, a közös agrár- és halászati politika, a megújuló energiákra vonatkozó irányelv, a víz-keretirányelv, a hulladék-keretirányelv, a csomagolási irányelv, és a biohulladékokkal kapcsolatos egyedi rendelkezések) és a vonatkozó elvek – például az elővigyázatosság elvének – harmonizálására; szükségesnek tartja továbbá az európai biogazdaságba történő beruházást előmozdító és serkentő egységes, hosszú távú és stabil szabályozási keret kialakítását mind uniós, mind nemzeti szinten;

| 30. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre pénzügyi eszközöket a forgalmazást megelőző beruházások támogatására, hogy a kutatási eredményeket alakítása át gazdasági sikerré, valamint hogy – például a regionális és strukturális alapok, valamint az Európai Beruházási Bank kockázatmegosztó mechanizmusának bevonásával, a különböző uniós kutatások és innovációs alapok közötti fokozottabb koherencia megteremtése, továbbá a bioalapú gazdasággal kapcsolatos valamennyi kezdeményezésre vonatkozó információkat összegyűjtő egyablakos ügyintézés kialakítása révén – tegye képessé az innovatív vállalkozásokat, különösen a kkv-kat, hogy találjanak pénzügyi és egyéb támogatási eszközöket a biogazdaság ösztönzésére; tudatában van a biogazdasági innovációk forgalomba hozatalával és piaci forgalmazásával kapcsolatos nehézségeknek és pénzügyi kockázatoknak; |
| --- | --- |

30.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre pénzügyi eszközöket a forgalmazást megelőző beruházások támogatására, hogy a kutatási eredményeket alakítása át gazdasági sikerré, valamint hogy – például a regionális és strukturális alapok, valamint az Európai Beruházási Bank kockázatmegosztó mechanizmusának bevonásával, a különböző uniós kutatások és innovációs alapok közötti fokozottabb koherencia megteremtése, továbbá a bioalapú gazdasággal kapcsolatos valamennyi kezdeményezésre vonatkozó információkat összegyűjtő egyablakos ügyintézés kialakítása révén – tegye képessé az innovatív vállalkozásokat, különösen a kkv-kat, hogy találjanak pénzügyi és egyéb támogatási eszközöket a biogazdaság ösztönzésére; tudatában van a biogazdasági innovációk forgalomba hozatalával és piaci forgalmazásával kapcsolatos nehézségeknek és pénzügyi kockázatoknak;

| 31. | kéri ipari infrastruktúra és optimalizált ellátási láncok kialakítását a bioalapú termékekre vonatkozóan a városi és part menti övezetekben azzal a céllal, hogy új munkahelyek jöjjenek létre a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban és az akvakultúrában; kéri, hogy erre a célra bocsássanak rendelkezésre uniós vidékfejlesztési finanszírozást, és kéri, hogy ez ne fokozza, sőt, gátolja meg a környezetszennyezést és a biológiai sokféleség csökkenését; |
| --- | --- |

31.

kéri ipari infrastruktúra és optimalizált ellátási láncok kialakítását a bioalapú termékekre vonatkozóan a városi és part menti övezetekben azzal a céllal, hogy új munkahelyek jöjjenek létre a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban és az akvakultúrában; kéri, hogy erre a célra bocsássanak rendelkezésre uniós vidékfejlesztési finanszírozást, és kéri, hogy ez ne fokozza, sőt, gátolja meg a környezetszennyezést és a biológiai sokféleség csökkenését;

| 32. | célzott és konkrét intézkedések meghozatalára szólít fel annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a biofinomítók létesítéséhez szükséges bürokratikus engedélyezési eljárások összetettségét és kifutási idejét, mivel ezek arra ösztönözhetnék az EU-t, hogy az innovatív technológiákat és az élvonalbeli kutatást határain kívülre helyezze ki; |
| --- | --- |

32.

célzott és konkrét intézkedések meghozatalára szólít fel annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a biofinomítók létesítéséhez szükséges bürokratikus engedélyezési eljárások összetettségét és kifutási idejét, mivel ezek arra ösztönözhetnék az EU-t, hogy az innovatív technológiákat és az élvonalbeli kutatást határain kívülre helyezze ki;

| 33. | egyetért azzal, hogy ki kell használni a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) nyújtotta lehetőségeket, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy – az ilyen partnerségek más ágazatokban történő korábbi alkalmazása során felmerült problémákból megfelelően okulva – bocsásson rendelkezésre elegendő forrást a PPP-k fejlesztésére és növekedésük támogatására abban a meggyőződésben, hogy kulcsfontosságú eszközről van szó az új értékláncok megteremtését, a meglévő szerkezetek kihasználását, valamint az olyan technológiákba és üzemekbe való beruházások megkönnyítését illetően, amelyek a kutatási eredményeket forgalmazható termékekbe tudják átültetni; |
| --- | --- |

33.

egyetért azzal, hogy ki kell használni a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) nyújtotta lehetőségeket, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy – az ilyen partnerségek más ágazatokban történő korábbi alkalmazása során felmerült problémákból megfelelően okulva – bocsásson rendelkezésre elegendő forrást a PPP-k fejlesztésére és növekedésük támogatására abban a meggyőződésben, hogy kulcsfontosságú eszközről van szó az új értékláncok megteremtését, a meglévő szerkezetek kihasználását, valamint az olyan technológiákba és üzemekbe való beruházások megkönnyítését illetően, amelyek a kutatási eredményeket forgalmazható termékekbe tudják átültetni;

| 34. | egyetért a többszintű megközelítés szükségességével, és a biogazdaság regionális és helyi vetületének, valamint az alulról jövő kezdeményezések fokozottabb figyelembe vételére szólít fel; örömmel üdvözli az ágazati eredmények felmérésére, valamint a tudás és a bevett gyakorlatok – az Unió területén a biogazdaság egységes fejlődését előmozdító – megosztására szolgáló biogazdasági platformok regionális, nemzeti és uniós szintű létrehozását; kéri továbbá a Bizottságot, hogy vonja be az egyes ágazatokban és az érintett területeken dolgozó szakértőket, valamint a fogyasztók és a polgárok képviselőit; emlékeztet arra, hogy a regionális gazdaságok központi szerepet játszanak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megteremtésében; |
| --- | --- |

34.

egyetért a többszintű megközelítés szükségességével, és a biogazdaság regionális és helyi vetületének, valamint az alulról jövő kezdeményezések fokozottabb figyelembe vételére szólít fel; örömmel üdvözli az ágazati eredmények felmérésére, valamint a tudás és a bevett gyakorlatok – az Unió területén a biogazdaság egységes fejlődését előmozdító – megosztására szolgáló biogazdasági platformok regionális, nemzeti és uniós szintű létrehozását; kéri továbbá a Bizottságot, hogy vonja be az egyes ágazatokban és az érintett területeken dolgozó szakértőket, valamint a fogyasztók és a polgárok képviselőit; emlékeztet arra, hogy a regionális gazdaságok központi szerepet játszanak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megteremtésében;

| 35. | úgy véli, hogy a bioalapú társadalom létrehozása szempontjából fontosak az alulról jövő kezdeményezések, és alapvető, hogy a megvalósítás mozgatórugóit a kereslet és a vállalkozások jelentsék, a kormányzatokkal együttműködésben; úgy véli, hogy megfelelő lehetőséget kell biztosítani a regionális kezdeményezések számára; felhívja a Bizottságot, hogy a tapasztalatcsere előmozdítása érdekében támogassa az ilyen hálózatokat és klasztereket; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a bioalapú társadalom létrehozása szempontjából fontosak az alulról jövő kezdeményezések, és alapvető, hogy a megvalósítás mozgatórugóit a kereslet és a vállalkozások jelentsék, a kormányzatokkal együttműködésben; úgy véli, hogy megfelelő lehetőséget kell biztosítani a regionális kezdeményezések számára; felhívja a Bizottságot, hogy a tapasztalatcsere előmozdítása érdekében támogassa az ilyen hálózatokat és klasztereket;

A piacok és a versenyképesség megerősítése

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy a pénzügyi támogatást az Innovatív Unió, többek között a Horizont 2020 prioritásaival összhangban levő innovációkra összpontosítsa, ösztönözve a kutatási eredményeket a piaci értékesítésre való felkészülésre, áthidalva az Európában uralkodó kritikus kutatási időszakot; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy a pénzügyi támogatást az Innovatív Unió, többek között a Horizont 2020 prioritásaival összhangban levő innovációkra összpontosítsa, ösztönözve a kutatási eredményeket a piaci értékesítésre való felkészülésre, áthidalva az Európában uralkodó kritikus kutatási időszakot;

| 37. | úgy véli, hogy kiváló eszközök egész sora – közbeszerzés, szabványosítás, adóügyi ösztönzők, egyedi tanúsítási és címkézési eljárások – áll rendelkezésre ahhoz, hogy fenntartható és kiváló minőségű bioalapú termékből megfelelő ellátást, valamint forráshatékony termelési rendszereket biztosítsunk; úgy véli, hogy a jelenlegi jogszabályokat frissíteni kell; felszólítja a Bizottságot, hogy fejlessze ki a biomassza hasznosítási módjának – a piacteremtő eszközök alapjául is szolgáló – fenntarthatósági kritériumait; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy kiváló eszközök egész sora – közbeszerzés, szabványosítás, adóügyi ösztönzők, egyedi tanúsítási és címkézési eljárások – áll rendelkezésre ahhoz, hogy fenntartható és kiváló minőségű bioalapú termékből megfelelő ellátást, valamint forráshatékony termelési rendszereket biztosítsunk; úgy véli, hogy a jelenlegi jogszabályokat frissíteni kell; felszólítja a Bizottságot, hogy fejlessze ki a biomassza hasznosítási módjának – a piacteremtő eszközök alapjául is szolgáló – fenntarthatósági kritériumait;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a fosszilis energia helyett biológiai erőforrások kitermelésén alapuló bioalapú gazdaságot szilárd politikai kereteknek kell irányítaniuk, amelyek nemcsak a gazdasági életképességet, hanem a társadalmi és ökológiai fenntarthatósági tényezőket is figyelembe veszik; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a fosszilis energia helyett biológiai erőforrások kitermelésén alapuló bioalapú gazdaságot szilárd politikai kereteknek kell irányítaniuk, amelyek nemcsak a gazdasági életképességet, hanem a társadalmi és ökológiai fenntarthatósági tényezőket is figyelembe veszik;

| 39. | úgy véli, hogy alapvetően fontos a fogyasztókat a bioalapú termékeket és szolgáltatásokat illető választási lehetőségekről tájékoztatni; ennek kapcsán az ilyen jellegű uniós termelés kellő mértékű fenntarthatósági kritériumokon alapuló szabványosításának kidolgozására szólít fel, mivel az eszközként szolgálhat e termékek előnyös pozíciójú európai piacának előmozdításához; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy alapvetően fontos a fogyasztókat a bioalapú termékeket és szolgáltatásokat illető választási lehetőségekről tájékoztatni; ennek kapcsán az ilyen jellegű uniós termelés kellő mértékű fenntarthatósági kritériumokon alapuló szabványosításának kidolgozására szólít fel, mivel az eszközként szolgálhat e termékek előnyös pozíciójú európai piacának előmozdításához;

| 40. | úgy véli, hogy a bioalapú termékek élettartamát nem lehet mesterségesen lerövidíteni; a terméket úgy kell előállítani, hogy a lehető leghosszabb élettartama legyen; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a bioalapú termékek élettartamát nem lehet mesterségesen lerövidíteni; a terméket úgy kell előállítani, hogy a lehető leghosszabb élettartama legyen;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a biogazdaság jelentősen hozzá fog járulni a vidéki és part menti területek fejlődéséhez; úgy véli, hogy a mező- és erdőgazdasági alapanyagok helyi termelői és a biofinomítók közötti szinergia és szoros együttműködés a teljes értékláncban hozzájárulhat a versenyképesség növeléséhez és az elsősorban vidéki jellegű területek bevételeinek növeléséhez; hangsúlyozza, hogy az élelmezésbiztonsági szükségletek biztosításának szükségességét kellően figyelembe véve hosszú távú biogazdasági stratégiát kell kidolgozni; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a biogazdaság jelentősen hozzá fog járulni a vidéki és part menti területek fejlődéséhez; úgy véli, hogy a mező- és erdőgazdasági alapanyagok helyi termelői és a biofinomítók közötti szinergia és szoros együttműködés a teljes értékláncban hozzájárulhat a versenyképesség növeléséhez és az elsősorban vidéki jellegű területek bevételeinek növeléséhez; hangsúlyozza, hogy az élelmezésbiztonsági szükségletek biztosításának szükségességét kellően figyelembe véve hosszú távú biogazdasági stratégiát kell kidolgozni;

| 42. | kéri, hogy a kifejlesztett biológiai és biotechnológiai eljárásokat fel lehessen használni a hulladékból és nem táplálkozási célból termesztett növényekből származó, biológiai alapú megújuló erőforrások, valamint egyes meglévő mezőgazdasági és erdészeti alapú termékek felhasználása során; |
| --- | --- |

42.

kéri, hogy a kifejlesztett biológiai és biotechnológiai eljárásokat fel lehessen használni a hulladékból és nem táplálkozási célból termesztett növényekből származó, biológiai alapú megújuló erőforrások, valamint egyes meglévő mezőgazdasági és erdészeti alapú termékek felhasználása során;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a biogazdaság egyik vezérelve a forráshatékonyság növelése és a nyersanyag- és energiaimporttól, valamint a megújuló természeti erőforrásoktól való függőség csökkentése; rámutat az erdészeti ágazat és a többi bioalapú ágazat fontosságára, és hangsúlyozza, hogy a szén-dioxid-semleges és a megújuló természeti erőforrások és nyersanyagok – mint például a fa és a farost – a fosszilis és a nem megújuló nyersanyagok helyébe léphetnek; emlékeztet arra, hogy a biogazdasági ágazat számos jelentős hozzáadott értékű terméket – például vegyi anyagokat, gyógyszereket, műanyagokat és más új, innovatív anyagokat – állít elő és munkahelyeket teremt; kiemeli a tengeri erőforrásokon alapuló biotechnológiákban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a biogazdaság egyik vezérelve a forráshatékonyság növelése és a nyersanyag- és energiaimporttól, valamint a megújuló természeti erőforrásoktól való függőség csökkentése; rámutat az erdészeti ágazat és a többi bioalapú ágazat fontosságára, és hangsúlyozza, hogy a szén-dioxid-semleges és a megújuló természeti erőforrások és nyersanyagok – mint például a fa és a farost – a fosszilis és a nem megújuló nyersanyagok helyébe léphetnek; emlékeztet arra, hogy a biogazdasági ágazat számos jelentős hozzáadott értékű terméket – például vegyi anyagokat, gyógyszereket, műanyagokat és más új, innovatív anyagokat – állít elő és munkahelyeket teremt; kiemeli a tengeri erőforrásokon alapuló biotechnológiákban rejlő lehetőségeket;

| 44. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze az annak biztosítására irányuló intézkedéseket, hogy a nyersanyagokban rejlő potenciál fenntartható módon növekedjen, hogy a biológiailag lebomló hulladékokat – hosszadalmas szállítás elkerülésével – összegyűjtsék, és hogy a biomassza alkalmazása környezetbarát határokon belül maradjon és ne csökkentse a szén-dioxid-elnyelő funkciót; e tekintetben sürgősnek tartja a biomassza energetikai felhasználására vonatkozó fenntarthatósági kritériumok létrehozását a biomassza forráshatékonyabb célú elérhetővé tételének biztosítása érdekében, elkerülve azt, hogy a biomassza energiává történő átalakítását ösztönző eszközök piaci torzulást okozzanak, vagy csökkentsék a termelők számára hozzáférhető biomassza mennyiségét; |
| --- | --- |

44.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze az annak biztosítására irányuló intézkedéseket, hogy a nyersanyagokban rejlő potenciál fenntartható módon növekedjen, hogy a biológiailag lebomló hulladékokat – hosszadalmas szállítás elkerülésével – összegyűjtsék, és hogy a biomassza alkalmazása környezetbarát határokon belül maradjon és ne csökkentse a szén-dioxid-elnyelő funkciót; e tekintetben sürgősnek tartja a biomassza energetikai felhasználására vonatkozó fenntarthatósági kritériumok létrehozását a biomassza forráshatékonyabb célú elérhetővé tételének biztosítása érdekében, elkerülve azt, hogy a biomassza energiává történő átalakítását ösztönző eszközök piaci torzulást okozzanak, vagy csökkentsék a termelők számára hozzáférhető biomassza mennyiségét;

| 45. | felhívja a figyelmet arra, hogy a nyersanyagok rendelkezésre állásának biztosítása érdekében nagy figyelmet kell fordítani a biogazdaság ellátási láncaira; hangsúlyozza, hogy a biogazdasági stratégiáknak elő kell segíteniük a háztartási és kommunális hulladék hatékonyabb felhasználását, de egyszersmind a mezőgazdaságból és az erdészetből származó melléktermékek és maradékanyagok hasznosítását is; követeli jobb jogi szabályozás kidolgozását és hatályba léptetését, amely jogi biztonságot nyújt, és amely határozottan támogatja a biogazdaság erőforrásainak fenntartható használatát és a nyersanyagok hasznosítását, továbbá követeli, hogy a politika minden tekintetben hosszú távú és következetes legyen, valamint kedvezzen a beruházásoknak; |
| --- | --- |

45.

felhívja a figyelmet arra, hogy a nyersanyagok rendelkezésre állásának biztosítása érdekében nagy figyelmet kell fordítani a biogazdaság ellátási láncaira; hangsúlyozza, hogy a biogazdasági stratégiáknak elő kell segíteniük a háztartási és kommunális hulladék hatékonyabb felhasználását, de egyszersmind a mezőgazdaságból és az erdészetből származó melléktermékek és maradékanyagok hasznosítását is; követeli jobb jogi szabályozás kidolgozását és hatályba léptetését, amely jogi biztonságot nyújt, és amely határozottan támogatja a biogazdaság erőforrásainak fenntartható használatát és a nyersanyagok hasznosítását, továbbá követeli, hogy a politika minden tekintetben hosszú távú és következetes legyen, valamint kedvezzen a beruházásoknak;

| 46. | úgy véli, hogy az új uniós iparpolitikai stratégiával összhangban a biogazdaság jelentősen hozzá tud járulni az Európát napjainkban sújtó iparleépüléssel szembeni fellépéshez, és – a piacot serkentő és a regionális versenyképességet visszaállító új stratégiák révén – képes lehet ezt a folyamatot megállítani; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az új uniós iparpolitikai stratégiával összhangban a biogazdaság jelentősen hozzá tud járulni az Európát napjainkban sújtó iparleépüléssel szembeni fellépéshez, és – a piacot serkentő és a regionális versenyképességet visszaállító új stratégiák révén – képes lehet ezt a folyamatot megállítani;

| 47. | határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy határozza meg azokat a környezetvédelmi szempontból káros anyagokat, amelyek olyan kormányzati fellépések következményei, amelyek előnyhöz juttatják a fogyasztókat vagy a termelőket annak érdekében, hogy kiegészítsék jövedelmüket vagy csökkentsék költségeiket, mindeközben azonban hátrányba szorítják a tisztán környezetvédelmi eljárásokat (3); felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul és legkésőbb 2014-ig fogadjanak el e fogalommeghatározáson alapuló konkrét terveket a környezetvédelmi szempontból káros valamennyi támogatás – köztük a megújuló energiaforrások nem hatékony felhasználását ösztönző támogatások és a fosszilis tüzelőanyag támogatása – 2020-ig való fokozatos felszámolására vonatkozóan, és a nemzeti reformprogramokon keresztül tegyenek jelentést az előrehaladásról; e tekintetben aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az energetikai hasznosítású biológiai anyagokra folyósított támogatások már most aláássák a forráshatékonysági célkitűzéseket; |
| --- | --- |

47.

határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy határozza meg azokat a környezetvédelmi szempontból káros anyagokat, amelyek olyan kormányzati fellépések következményei, amelyek előnyhöz juttatják a fogyasztókat vagy a termelőket annak érdekében, hogy kiegészítsék jövedelmüket vagy csökkentsék költségeiket, mindeközben azonban hátrányba szorítják a tisztán környezetvédelmi eljárásokat (3); felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul és legkésőbb 2014-ig fogadjanak el e fogalommeghatározáson alapuló konkrét terveket a környezetvédelmi szempontból káros valamennyi támogatás – köztük a megújuló energiaforrások nem hatékony felhasználását ösztönző támogatások és a fosszilis tüzelőanyag támogatása – 2020-ig való fokozatos felszámolására vonatkozóan, és a nemzeti reformprogramokon keresztül tegyenek jelentést az előrehaladásról; e tekintetben aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az energetikai hasznosítású biológiai anyagokra folyósított támogatások már most aláássák a forráshatékonysági célkitűzéseket;

| 48. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a biomassza, és különösen a fa iránti egyre növekvő kereslet egyre szélesebb körű erdőirtáshoz vezethet a fejlődő országokban, ahol az üvegházhatású gázok kibocsátásával nem kell elszámolni a Kiotói Jegyzőkönyv értelmében; rámutat, hogy míg ez befolyásolja a talajminőséget, a víz körforgását és a biológiai sokféleséget, növelni fogja a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez (CBD) és az erdőirtás és az erdőpusztulás miatti kibocsátások csökkentésére vonatkozó ENSZ együttműködési programhoz (REDD) hasonló globális szintű megállapodásokra nehezedő nyomást; attól is tart, hogy – tekintettel arra, hogy a földgazdálkodás rendszere sok fejlődő országban gyenge – a fatermékek iránti növekvő kereslet illegális kitermeléshez vezethet és gyengítheti az erdészeti jogszabályok végrehajtása, az erdészeti irányítás és az erdészeti termékek kereskedelme (FLEGT) keretében kötött önkéntes partnerségi megállapodásokat; |
| --- | --- |

48.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a biomassza, és különösen a fa iránti egyre növekvő kereslet egyre szélesebb körű erdőirtáshoz vezethet a fejlődő országokban, ahol az üvegházhatású gázok kibocsátásával nem kell elszámolni a Kiotói Jegyzőkönyv értelmében; rámutat, hogy míg ez befolyásolja a talajminőséget, a víz körforgását és a biológiai sokféleséget, növelni fogja a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez (CBD) és az erdőirtás és az erdőpusztulás miatti kibocsátások csökkentésére vonatkozó ENSZ együttműködési programhoz (REDD) hasonló globális szintű megállapodásokra nehezedő nyomást; attól is tart, hogy – tekintettel arra, hogy a földgazdálkodás rendszere sok fejlődő országban gyenge – a fatermékek iránti növekvő kereslet illegális kitermeléshez vezethet és gyengítheti az erdészeti jogszabályok végrehajtása, az erdészeti irányítás és az erdészeti termékek kereskedelme (FLEGT) keretében kötött önkéntes partnerségi megállapodásokat;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a biogazdaságra való áttérés hozzájárul a Rio+20 konferencián elért eredmények uniós politikákba való további belefoglalásához; úgy véli, hogy az EU-nak erőteljesebben kell támogatnia az olyan kezdeményezéseket, amelyek megkönnyítik az inkluzív zöld gazdaságba való nemzetközi szintű átmenetet; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a biogazdaságra való áttérés hozzájárul a Rio+20 konferencián elért eredmények uniós politikákba való további belefoglalásához; úgy véli, hogy az EU-nak erőteljesebben kell támogatnia az olyan kezdeményezéseket, amelyek megkönnyítik az inkluzív zöld gazdaságba való nemzetközi szintű átmenetet;

| 50. | felszólítja az EU-t, hogy a biogazdasági kutatás terén váljon a nemzetközi kutatás és innováció nagyhatalmává; állítja, hogy a megújuló erőforrásokon alapuló új termékek, folyamatok és szolgáltatások serkentik az európai ipar versenyképességét, és a nemzetközi élboly tagjává teszik; |
| --- | --- |

50.

felszólítja az EU-t, hogy a biogazdasági kutatás terén váljon a nemzetközi kutatás és innováció nagyhatalmává; állítja, hogy a megújuló erőforrásokon alapuló új termékek, folyamatok és szolgáltatások serkentik az európai ipar versenyképességét, és a nemzetközi élboly tagjává teszik;

| 51. | kulcsfontosságúnak tartja a nemzetközi és kötelező erejű fenntarthatósági normák kidolgozását valamennyi biomassza-felhasználó ágazat számára, akárcsak a kötelező erejű kritériumok kidolgozását a fenntartható erdőgazdálkodás számára; sürgeti az EU-t, hogy továbbra is fogadjon el többoldalú megállapodásokat, és nyújtson – különösen a legkevésbé fejlett országoknak – erre vonatkozó intézményi és technikai támogatást a biomassza fenntartható használatának biztosításáért; |
| --- | --- |

51.

kulcsfontosságúnak tartja a nemzetközi és kötelező erejű fenntarthatósági normák kidolgozását valamennyi biomassza-felhasználó ágazat számára, akárcsak a kötelező erejű kritériumok kidolgozását a fenntartható erdőgazdálkodás számára; sürgeti az EU-t, hogy továbbra is fogadjon el többoldalú megállapodásokat, és nyújtson – különösen a legkevésbé fejlett országoknak – erre vonatkozó intézményi és technikai támogatást a biomassza fenntartható használatának biztosításáért;

| 52. | úgy véli, hogy az e stratégia keretében kidolgozott biogazdasági modell lehetőséget fog nyújtani a jelenlegi kritikák megválaszolására, és az uniós növekedésnek a gazdaság, a környezet és a társadalmi élet minőségének új ötvöződésén keresztül lendületet adva hosszú távon fenntarthatóbb és hatékonyabb termelési, fogyasztási és fejlesztési modelleket, illetve életstílust fog eredményezni; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az e stratégia keretében kidolgozott biogazdasági modell lehetőséget fog nyújtani a jelenlegi kritikák megválaszolására, és az uniós növekedésnek a gazdaság, a környezet és a társadalmi élet minőségének új ötvöződésén keresztül lendületet adva hosszú távon fenntarthatóbb és hatékonyabb termelési, fogyasztási és fejlesztési modelleket, illetve életstílust fog eredményezni;

o

o o

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0223.

(2)  HL C 51. E, 2013.2.22., 21. o.

(3)  Az OECD meghatározásából átdolgozva (1998 és 2005), IEEP és mások, lásd: http://ec.europa.eu/environment/enveco/taxation/index.htm

---

2013. július 3., szerda

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/47

---

P7_TA(2013)0304

Politikai megállapodás a többéves pénzügyi keretről

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodásról (2012/2799(RSP))

(2016/C 075/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310., 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310., 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendően elfogadott 2012. október 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendően elfogadott 2012. október 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. február 8-án elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. február 8-án elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. június 28-án elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. június 28-án elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| 1. | üdvözli a 2013. június 27-én a Parlament, a Tanács elnöksége és a Bizottság között hosszú és kimerítő tárgyalások után a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről a legmagasabb politikai szinten elért politikai megállapodást; elismeri az ír elnökség által e megállapodás elérésére tett jelentős erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a 2013. június 27-én a Parlament, a Tanács elnöksége és a Bizottság között hosszú és kimerítő tárgyalások után a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről a legmagasabb politikai szinten elért politikai megállapodást; elismeri az ír elnökség által e megállapodás elérésére tett jelentős erőfeszítéseket;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a Parlament tárgyalások során mutatott állhatatosságának köszönhetően számos olyan rendelkezés került első alkalommal elfogadásra, amelyek elő fogják segíteni az új pénzügyi keret működését, következetességét, átláthatóságát és az uniós polgárok igényeinek való jobb megfelelését; különösen a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatával, a rugalmassággal, a saját forrásokkal és a költségvetés egységességével és átláthatóságával kapcsolatos új intézkedéseket emeli ki, amelyek kiemelten fontosak voltak a Parlament számára a tárgyalások során; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a Parlament tárgyalások során mutatott állhatatosságának köszönhetően számos olyan rendelkezés került első alkalommal elfogadásra, amelyek elő fogják segíteni az új pénzügyi keret működését, következetességét, átláthatóságát és az uniós polgárok igényeinek való jobb megfelelését; különösen a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatával, a rugalmassággal, a saját forrásokkal és a költségvetés egységességével és átláthatóságával kapcsolatos új intézkedéseket emeli ki, amelyek kiemelten fontosak voltak a Parlament számára a tárgyalások során;

| 3. | készen áll arra, hogy ősz elején szavazzon a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről és az intézményközi megállapodásról, mihelyt teljesülnek a megfelelő szövegek véglegesítéséhez szükséges technikai és jogi feltételek, hogy a végleges szöveg tükrözze a Tanács és a Parlament között elért átfogó megállapodást; |
| --- | --- |

3.

készen áll arra, hogy ősz elején szavazzon a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről és az intézményközi megállapodásról, mihelyt teljesülnek a megfelelő szövegek véglegesítéséhez szükséges technikai és jogi feltételek, hogy a végleges szöveg tükrözze a Tanács és a Parlament között elért átfogó megállapodást;

| 4. | megismétli azonban azon, a többéves pénzügyi keretről szóló, előbb említett 2013. március 13-i állásfoglalásban is szereplő álláspontját, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről tartott szavazáson nem adható meg az egyetértés, ha a Parlament nem kap teljes körű garanciát a 2013-ra vonatkozó fennálló kifizetési igények teljes mértékű fedezésére; ezért azt várja a Tanácstól, hogy legkésőbb a Gazdasági és Pénzügyi Tanács (Ecofin) 2013. július 9-én tartandó ülésén hivatalos határozatot hozzon a 7,3 milliárd EUR összegű 2/2013. számú költségvetés-módosításról; kitart amellett, hogy a Tanács ragaszkodjon azon politikai kötelezettségvállalásához, hogy késedelem nélkül további költségvetés-módosítást fogadjon el a kifizetési előirányzatok hiányának elkerülésére, amely strukturális hiányhoz vezethetne az uniós költségvetésben 2013 végén; kijelenti, hogy a Parlament nem fogja egyetértését adni a többéves pénzügyi keretről szóló rendelethez vagy nem fogja elfogadni a 2014. évi költségvetést, amíg a Tanács el nem fogadja ezt az új költségvetés-módosítást, amely a Bizottság által feltárt fennmaradó hiányt fedezi; |
| --- | --- |

4.

megismétli azonban azon, a többéves pénzügyi keretről szóló, előbb említett 2013. március 13-i állásfoglalásban is szereplő álláspontját, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről tartott szavazáson nem adható meg az egyetértés, ha a Parlament nem kap teljes körű garanciát a 2013-ra vonatkozó fennálló kifizetési igények teljes mértékű fedezésére; ezért azt várja a Tanácstól, hogy legkésőbb a Gazdasági és Pénzügyi Tanács (Ecofin) 2013. július 9-én tartandó ülésén hivatalos határozatot hozzon a 7,3 milliárd EUR összegű 2/2013. számú költségvetés-módosításról; kitart amellett, hogy a Tanács ragaszkodjon azon politikai kötelezettségvállalásához, hogy késedelem nélkül további költségvetés-módosítást fogadjon el a kifizetési előirányzatok hiányának elkerülésére, amely strukturális hiányhoz vezethetne az uniós költségvetésben 2013 végén; kijelenti, hogy a Parlament nem fogja egyetértését adni a többéves pénzügyi keretről szóló rendelethez vagy nem fogja elfogadni a 2014. évi költségvetést, amíg a Tanács el nem fogadja ezt az új költségvetés-módosítást, amely a Bizottság által feltárt fennmaradó hiányt fedezi;

| 5. | továbbá hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletet jogilag nem lehet elfogadni, ha nem születik politikai megállapodás a megfelelő jogalapokról, különösen azoknál a pontoknál, amelyek szerepelnek a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben is; kifejezi hajlandóságát az összes többéves program jogalapjáról folyó tárgyalások mielőbbi lezárására, és újra megerősíti az azon elv melletti kitartását, hogy „semmiről sem születhet megállapodás, amíg mindenről nem születik megállapodás”; ragaszkodik a Parlament Lisszaboni Szerződés által biztosított jogalkotási hatáskörének teljes körű tiszteletben tartásához, és felhívja a Tanácsot, hogy tárgyalja meg megfelelően a jogalapok úgynevezett „többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos” részeit; üdvözli a számos új többéves uniós programmal kapcsolatban eddig elért politikai megállapodást; |
| --- | --- |

5.

továbbá hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletet jogilag nem lehet elfogadni, ha nem születik politikai megállapodás a megfelelő jogalapokról, különösen azoknál a pontoknál, amelyek szerepelnek a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben is; kifejezi hajlandóságát az összes többéves program jogalapjáról folyó tárgyalások mielőbbi lezárására, és újra megerősíti az azon elv melletti kitartását, hogy „semmiről sem születhet megállapodás, amíg mindenről nem születik megállapodás”; ragaszkodik a Parlament Lisszaboni Szerződés által biztosított jogalkotási hatáskörének teljes körű tiszteletben tartásához, és felhívja a Tanácsot, hogy tárgyalja meg megfelelően a jogalapok úgynevezett „többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos” részeit; üdvözli a számos új többéves uniós programmal kapcsolatban eddig elért politikai megállapodást;

| 6. | elismeri, hogy a tagállamoknak ki kell igazítaniuk költségvetésüket; úgy ítéli meg azonban, hogy a következő többéves pénzügyi keret Európai Tanács által meghatározott átfogó szintje kevés az EU politikai céljainak eléréséhez és az Európa 2020 stratégia sikeres megvalósításának biztosításához szükséges igények kielégítéséhez; aggódik amiatt, hogy a források ezen szintje esetleg nem elegendő ahhoz, hogy ellássa az EU-t a válságból való kilábaláshoz és a megerősödéshez szükséges eszközökkel; sajnálja, hogy a tagállamok továbbra is alábecsülik az uniós költségvetés szerepét, valamint a gazdasági irányításhoz és a költségvetési kiigazításhoz való hozzájárulását EU-szerte; továbbá attól tart, hogy a többéves pénzügyi keret ilyen alacsony felső keretei jelentősen csökkentik a Parlament mozgásterét az éves költségvetési eljárásokban; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy a tagállamoknak ki kell igazítaniuk költségvetésüket; úgy ítéli meg azonban, hogy a következő többéves pénzügyi keret Európai Tanács által meghatározott átfogó szintje kevés az EU politikai céljainak eléréséhez és az Európa 2020 stratégia sikeres megvalósításának biztosításához szükséges igények kielégítéséhez; aggódik amiatt, hogy a források ezen szintje esetleg nem elegendő ahhoz, hogy ellássa az EU-t a válságból való kilábaláshoz és a megerősödéshez szükséges eszközökkel; sajnálja, hogy a tagállamok továbbra is alábecsülik az uniós költségvetés szerepét, valamint a gazdasági irányításhoz és a költségvetési kiigazításhoz való hozzájárulását EU-szerte; továbbá attól tart, hogy a többéves pénzügyi keret ilyen alacsony felső keretei jelentősen csökkentik a Parlament mozgásterét az éves költségvetési eljárásokban;

| 7. | hangsúlyozza a következő többéves pénzügyi keret 2016 végére való kötelező értékelésének és azt követő felülvizsgálatának jelentőségét annak érdekében, hogy a következő Bizottság és Parlament újraértékelhesse az EU elsődleges politikai céljait, a többéves pénzügyi keretet az új kihívásokhoz igazíthassa és teljes mértékben figyelembe vehesse a legújabb makrogazdasági előrejelzéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság által mind az uniós költségvetés kiadási, mind bevételi oldala tekintetében elvégzendő kötelező értékelést kísérje a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet felülvizsgálatára irányuló jogalkotási javaslat, ahogy azt a Bizottságnak az említett rendelethez csatolt nyilatkozata kimondja; a többéves pénzügyi keret kötelező felülvizsgálatát a Bizottság új elnökének beiktatásához szükséges alapvető feltétellé kívánja tenni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a következő többéves pénzügyi keret 2016 végére való kötelező értékelésének és azt követő felülvizsgálatának jelentőségét annak érdekében, hogy a következő Bizottság és Parlament újraértékelhesse az EU elsődleges politikai céljait, a többéves pénzügyi keretet az új kihívásokhoz igazíthassa és teljes mértékben figyelembe vehesse a legújabb makrogazdasági előrejelzéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság által mind az uniós költségvetés kiadási, mind bevételi oldala tekintetében elvégzendő kötelező értékelést kísérje a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet felülvizsgálatára irányuló jogalkotási javaslat, ahogy azt a Bizottságnak az említett rendelethez csatolt nyilatkozata kimondja; a többéves pénzügyi keret kötelező felülvizsgálatát a Bizottság új elnökének beiktatásához szükséges alapvető feltétellé kívánja tenni;

| 8. | megismétli a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret fokozott rugalmasságának kiemelkedő jelentőségét abból a célból, hogy teljes mértékben kihasználásra kerüljön az Európai Tanács által a kötelezettségvállalásokra (960 milliárd EUR) és a kifizetésekre (908,4 milliárd EUR) a többéves pénzügyi keretben megszabott felső határ; ezért üdvözli, hogy a Tanács jóváhagyott a Parlament által előterjesztett két kulcsfontosságú javaslatot, nevezetesen az átfogó kifizetési és az átfogó kötelezettségvállalási tartalékkeret létrehozását, amely lehetővé fogja tenni a felhasználatlan előirányzatok egyik pénzügyi évről a következőre való automatikus átvitelét; sajnálatosnak tartja azonban a Tanács által megszabott korlátozásokat (akár időben, akár összegben), amelyek megakadályozhatják ezen eszközök teljes körű kihasználását; úgy ítéli meg, hogy e mechanizmusok javításának a többéves pénzügyi keret Bizottság által javasolt, választások utáni felülvizsgálatának szerves részét kell képeznie; |
| --- | --- |

8.

megismétli a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret fokozott rugalmasságának kiemelkedő jelentőségét abból a célból, hogy teljes mértékben kihasználásra kerüljön az Európai Tanács által a kötelezettségvállalásokra (960 milliárd EUR) és a kifizetésekre (908,4 milliárd EUR) a többéves pénzügyi keretben megszabott felső határ; ezért üdvözli, hogy a Tanács jóváhagyott a Parlament által előterjesztett két kulcsfontosságú javaslatot, nevezetesen az átfogó kifizetési és az átfogó kötelezettségvállalási tartalékkeret létrehozását, amely lehetővé fogja tenni a felhasználatlan előirányzatok egyik pénzügyi évről a következőre való automatikus átvitelét; sajnálatosnak tartja azonban a Tanács által megszabott korlátozásokat (akár időben, akár összegben), amelyek megakadályozhatják ezen eszközök teljes körű kihasználását; úgy ítéli meg, hogy e mechanizmusok javításának a többéves pénzügyi keret Bizottság által javasolt, választások utáni felülvizsgálatának szerves részét kell képeznie;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos új rugalmassági szabályoknak a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret időtartama alatt további előirányzatokat kell eredményezniük a növekedéshez és foglalkoztatáshoz kapcsolódó programok, különösen az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára a folyamatos finanszírozás és a megállapodás szerinti felső keretek hatékony kihasználásának maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos új rugalmassági szabályoknak a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret időtartama alatt további előirányzatokat kell eredményezniük a növekedéshez és foglalkoztatáshoz kapcsolódó programok, különösen az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára a folyamatos finanszírozás és a megállapodás szerinti felső keretek hatékony kihasználásának maximalizálása érdekében;

| 10. | üdvözli az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előirányzatainak 2014-re és 2015-re történő előreütemezését, és ragaszkodik ahhoz, hogy 2016-ra további előirányzatokra lesz szükség e program fenntarthatóságának és hatékonyságának biztosításához; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előirányzatainak 2014-re és 2015-re történő előreütemezését, és ragaszkodik ahhoz, hogy 2016-ra további előirányzatokra lesz szükség e program fenntarthatóságának és hatékonyságának biztosításához;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Parlament kitartásának eredményeként a Horizont 2020, az Erasmus és a COSME finanszírozása szintén előreütemezésre kerül 2014-re és 2015-re a 2013-as és 2014-es költségvetési előirányzatokban szereplő megfelelő előirányzatok közötti finanszírozási különbség csökkentése érdekében; továbbá ragaszkodik annak fontosságához, hogy a digitális menetrend további finanszírozásban részesüljön; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a Parlament kitartásának eredményeként a Horizont 2020, az Erasmus és a COSME finanszírozása szintén előreütemezésre kerül 2014-re és 2015-re a 2013-as és 2014-es költségvetési előirányzatokban szereplő megfelelő előirányzatok közötti finanszírozási különbség csökkentése érdekében; továbbá ragaszkodik annak fontosságához, hogy a digitális menetrend további finanszírozásban részesüljön;

| 12. | üdvözli, hogy intézkedésre került sor azon tagállamok élelmiszer-osztási programjának akár 1 milliárd euróval történő további megerősítésére, amely megerősítést az Unió leginkább rászoruló személyeinek megsegítésére kívánják felhasználni; azt várja, hogy a Tanács és a Parlament között mielőbb megállapodás szülessen e kötelezettségvállalás végrehajtásának konkrét módozatairól a szóban forgó program jogalapjáról jelenleg folyó tárgyalások során; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy intézkedésre került sor azon tagállamok élelmiszer-osztási programjának akár 1 milliárd euróval történő további megerősítésére, amely megerősítést az Unió leginkább rászoruló személyeinek megsegítésére kívánják felhasználni; azt várja, hogy a Tanács és a Parlament között mielőbb megállapodás szülessen e kötelezettségvállalás végrehajtásának konkrét módozatairól a szóban forgó program jogalapjáról jelenleg folyó tárgyalások során;

| 13. | sajnálja, hogy a Tanács nem tudott előrelépést elérni a saját források rendszerének reformjában a Bizottság által előterjesztett jogalkotási javaslatok alapján; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetést a Szerződésben foglaltaknak megfelelően valódi saját forrásokból kellene finanszírozni, és kinyilvánítja elkötelezettségét egy olyan reform iránt, amely az uniós költségvetéshez való, GNI-alapú hozzájárulások arányát maximum 40 %-ra korlátozza; ezért azt várja, hogy a saját forrásokról a három uniós intézmény által elfogadandó közös nyilatkozat kézzelfogható előrelépést tegyen lehetővé, különösen a többéves pénzügyi keret félidős értékelésére/felülvizsgálatára való tekintettel; ezért kéri a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport összehívását a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet hivatalos elfogadásának idejére, és a saját források rendszerével kapcsolatos reform minden szempontjának megvizsgálásával való megbízását; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy a Tanács nem tudott előrelépést elérni a saját források rendszerének reformjában a Bizottság által előterjesztett jogalkotási javaslatok alapján; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetést a Szerződésben foglaltaknak megfelelően valódi saját forrásokból kellene finanszírozni, és kinyilvánítja elkötelezettségét egy olyan reform iránt, amely az uniós költségvetéshez való, GNI-alapú hozzájárulások arányát maximum 40 %-ra korlátozza; ezért azt várja, hogy a saját forrásokról a három uniós intézmény által elfogadandó közös nyilatkozat kézzelfogható előrelépést tegyen lehetővé, különösen a többéves pénzügyi keret félidős értékelésére/felülvizsgálatára való tekintettel; ezért kéri a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport összehívását a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet hivatalos elfogadásának idejére, és a saját források rendszerével kapcsolatos reform minden szempontjának megvizsgálásával való megbízását;

| 14. | üdvözli az uniós költségvetés egységességéről és átláthatóságáról folytatott tárgyalások kimenetelét; úgy ítéli meg, hogy a jövőben elképzelhető bármely „euroövezeti költségvetést” vagy be kell építeni az uniós költségvetésbe, vagy csatolni kell ahhoz; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az uniós költségvetés egységességéről és átláthatóságáról folytatott tárgyalások kimenetelét; úgy ítéli meg, hogy a jövőben elképzelhető bármely „euroövezeti költségvetést” vagy be kell építeni az uniós költségvetésbe, vagy csatolni kell ahhoz;

| 15. | rendkívül sajnálatosnak tartja a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó jelenlegi megállapodáshoz vezető eljárást, amely a valóságban azzal a hatással járt, hogy megfosztotta a Parlamentet az EUMSZ-ben foglalt tényleges költségvetési hatáskörétől; úgy ítéli meg, hogy a küldöttsége és az egymást követő tanácsi elnökségek között az Általános Ügyek Tanácsa megfelelő üléseihez kapcsolódóan az elmúlt néhány évben tartott számos megbeszélés, valamint a Tanács többéves pénzügyi kerettel foglalkozó nem hivatalos ülésein való részvétele nem szolgált egyértelmű célokat, hiszen azok nem befolyásolták a tárgyalások szellemét, ütemtervét vagy tartalmát, sem a Tanács álláspontját, beleértve a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás jogalkotási és költségvetési vonatkozásai megkülönböztetésének szükségességét; |
| --- | --- |

15.

rendkívül sajnálatosnak tartja a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó jelenlegi megállapodáshoz vezető eljárást, amely a valóságban azzal a hatással járt, hogy megfosztotta a Parlamentet az EUMSZ-ben foglalt tényleges költségvetési hatáskörétől; úgy ítéli meg, hogy a küldöttsége és az egymást követő tanácsi elnökségek között az Általános Ügyek Tanácsa megfelelő üléseihez kapcsolódóan az elmúlt néhány évben tartott számos megbeszélés, valamint a Tanács többéves pénzügyi kerettel foglalkozó nem hivatalos ülésein való részvétele nem szolgált egyértelmű célokat, hiszen azok nem befolyásolták a tárgyalások szellemét, ütemtervét vagy tartalmát, sem a Tanács álláspontját, beleértve a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás jogalkotási és költségvetési vonatkozásai megkülönböztetésének szükségességét;

| 16. | ezért felhívja Költségvetési Bizottságát, hogy Alkotmányügyi Bizottságával együttműködésben vonja le a szükséges következtetéseket, és terjesszen elő új javaslatokat az ilyen tárgyalások módozataira vonatkozóan, az egész költségvetési eljárás demokratikus és átlátható jellegének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

ezért felhívja Költségvetési Bizottságát, hogy Alkotmányügyi Bizottságával együttműködésben vonja le a szükséges következtetéseket, és terjesszen elő új javaslatokat az ilyen tárgyalások módozataira vonatkozóan, az egész költségvetési eljárás demokratikus és átlátható jellegének biztosítása érdekében;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az érintett egyéb intézményeknek és szerveknek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az érintett egyéb intézményeknek és szerveknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0360.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0078.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/49

---

P7_TA(2013)0314

Közlekedésbiztonság

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása a 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonságról – az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé (2013/2670(RSP))

(2016/C 075/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. december 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. december 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című közleményére (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című közleményére (COM(2010)0389),

| — | tekintettel „Az Európai Bizottság 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatásai hatodik célkitűzésének végrehajtásáról – Az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” (SWD(2013)0094) című bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Bizottság 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatásai hatodik célkitűzésének végrehajtásáról – Az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” (SWD(2013)0094) című bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című véleményére (3),

| — | tekintettel a Világbank és a WHO által 2004-ben közösen publikált világjelentésre a közúti közlekedés során elszenvedett sérülések megelőzéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank és a WHO által 2004-ben közösen publikált világjelentésre a közúti közlekedés során elszenvedett sérülések megelőzéséről,

| — | tekintettel „Az e-segélyhívó szolgáltatás: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára” című, 2012. július 3-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az e-segélyhívó szolgáltatás: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára” című, 2012. július 3-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonság – Az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” címmel a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000061/2013 – B7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonság – Az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” címmel a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000061/2013 – B7-0211/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2011-ben több mint 30 000-en vesztették életüket és megközelítőleg 1 500 000-en sérültek meg (közülük több mint 250 000-en súlyosan) az Európai Unió közútjain elszenvedett balesetekben; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011-ben több mint 30 000-en vesztették életüket és megközelítőleg 1 500 000-en sérültek meg (közülük több mint 250 000-en súlyosan) az Európai Unió közútjain elszenvedett balesetekben;

| B. | mivel minden halálos balesetre további 4 maradandó fogyatékossággal, 40 könnyű sérüléssel és 10 súlyos sérüléssel járó baleset jut; |
| --- | --- |

B.

mivel minden halálos balesetre további 4 maradandó fogyatékossággal, 40 könnyű sérüléssel és 10 súlyos sérüléssel járó baleset jut;

| C. | mivel az összes súlyos baleset több mint fele városi területeken történik, amely különösen a gyalogosokat, motorosokat, kerékpárosokat (köztük elektromos kerékpárt használókat) és más veszélyeztetett úthasználókat érinti; |
| --- | --- |

C.

mivel az összes súlyos baleset több mint fele városi területeken történik, amely különösen a gyalogosokat, motorosokat, kerékpárosokat (köztük elektromos kerékpárt használókat) és más veszélyeztetett úthasználókat érinti;

| D. | mivel a halálos közúti balesetek és súlyos sérülések legfőbb oka a berendezések meghibásodása, az úttervezés, a nem megfelelő útkarbantartás és a vezetői magatartás, a gyorshajtást is beleértve; mivel a sebesség közvetlenül összefügg a sérülés súlyosságával, és mivel egyes tagállamok fontolgatják a sebességhatárok emelését az autópályán; |
| --- | --- |

D.

mivel a halálos közúti balesetek és súlyos sérülések legfőbb oka a berendezések meghibásodása, az úttervezés, a nem megfelelő útkarbantartás és a vezetői magatartás, a gyorshajtást is beleértve; mivel a sebesség közvetlenül összefügg a sérülés súlyosságával, és mivel egyes tagállamok fontolgatják a sebességhatárok emelését az autópályán;

| E. | mivel a 45 év alatti uniós polgárok kórházi felvételének egyik fő oka a közúti baleseti sérülés, és számos súlyos sérülés végződik egész életen át tartó szenvedéssel vagy maradandó fogyatékossággal; |
| --- | --- |

E.

mivel a 45 év alatti uniós polgárok kórházi felvételének egyik fő oka a közúti baleseti sérülés, és számos súlyos sérülés végződik egész életen át tartó szenvedéssel vagy maradandó fogyatékossággal;

| F. | mivel a segélyhívó szolgálatok válaszideje (az „arany óra” elve) – ideértve az életmentő elsősegély-nyújtást, valamint az ellátás minőségét – fontos szerepet játszik a balesetek túlélésében; |
| --- | --- |

F.

mivel a segélyhívó szolgálatok válaszideje (az „arany óra” elve) – ideértve az életmentő elsősegély-nyújtást, valamint az ellátás minőségét – fontos szerepet játszik a balesetek túlélésében;

| G. | mivel a közúti közlekedési balesetek társadalmi-gazdasági költségeit a GDP 2 %-ára, azaz 2012-ben mintegy 250 milliárd euróra becsülik (5); |
| --- | --- |

G.

mivel a közúti közlekedési balesetek társadalmi-gazdasági költségeit a GDP 2 %-ára, azaz 2012-ben mintegy 250 milliárd euróra becsülik (5);

| H. | mivel az e téren tett európai intézkedések pozitív eredményeket mutatnak; |
| --- | --- |

H.

mivel az e téren tett európai intézkedések pozitív eredményeket mutatnak;

| 1. | támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy a közlekedésbiztonsági munka során kiemelt elsőbbséget kapjanak a súlyos sérülések; |
| --- | --- |

1.

támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy a közlekedésbiztonsági munka során kiemelt elsőbbséget kapjanak a súlyos sérülések;

| 2. | üdvözli, hogy a Bizottság elfogadta a súlyos sérülés egységes uniós meghatározását a sérülések egyetemesen elfogadott besorolása – ismertebb nevén a Maximális Rövidített Sérülési Skála – alapján; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a Bizottság elfogadta a súlyos sérülés egységes uniós meghatározását a sérülések egyetemesen elfogadott besorolása – ismertebb nevén a Maximális Rövidített Sérülési Skála – alapján;

| 3. | felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen hajtsák végre a súlyos közúti sérülések közös uniós meghatározását, és ennek alapján 2014-re gyűjtsék össze és jelentsék a közlekedési módokra, illetve a közúti infrastruktúra típusára felbontott – és a veszélyeztetett úthasználókra is kiterjedő – statisztikákat; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen hajtsák végre a súlyos közúti sérülések közös uniós meghatározását, és ennek alapján 2014-re gyűjtsék össze és jelentsék a közlekedési módokra, illetve a közúti infrastruktúra típusára felbontott – és a veszélyeztetett úthasználókra is kiterjedő – statisztikákat;

| 4. | sürgeti a Bizottságot, hogy az összegyűjtött adatok alapján tűzze ki a 2014–2020 közötti időszakra a közúti balesetek a 40 %-kal való csökkentésének ambiciózus célját, és hosszú távú célként őrizze meg a globális „zéró elképzelést”; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot, hogy az összegyűjtött adatok alapján tűzze ki a 2014–2020 közötti időszakra a közúti balesetek a 40 %-kal való csökkentésének ambiciózus célját, és hosszú távú célként őrizze meg a globális „zéró elképzelést”;

| 5. | úgy véli, hogy egy közös adatgyűjtési és jelentéstételi mechanizmus kidolgozása nem akadályozhatja az arra irányuló sürgős intézkedések uniós szintű meghozatalát, hogy csökkenjen az utakon súlyosan megsérült személyek száma; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy egy közös adatgyűjtési és jelentéstételi mechanizmus kidolgozása nem akadályozhatja az arra irányuló sürgős intézkedések uniós szintű meghozatalát, hogy csökkenjen az utakon súlyosan megsérült személyek száma;

| 6. | üdvözli a Bizottság által a globális stratégiája kidolgozásához kijelölt prioritásokat, amely értelmében az ütközés hatásával, a balesetkezelési stratégiával, az elsősegéllyel és sürgősségi szolgálatokkal, valamint a hosszú távú rehabilitációs folyamatokkal foglalkozik, és kéri e prioritások gyors megvalósítását; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Bizottság által a globális stratégiája kidolgozásához kijelölt prioritásokat, amely értelmében az ütközés hatásával, a balesetkezelési stratégiával, az elsősegéllyel és sürgősségi szolgálatokkal, valamint a hosszú távú rehabilitációs folyamatokkal foglalkozik, és kéri e prioritások gyors megvalósítását;

A súlyos sérülések haladéktalan csökkentése az európai közutakon

| 7. | hangsúlyozza, hogy az ütközés hatásainak csökkentése, az úthasználók biztonságának növelése és a súlyos sérülések csökkentése érdekében egy sor hatályos jogszabályt és intézkedést haladéktalanul jobban kell végrehajtani; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az ütközés hatásainak csökkentése, az úthasználók biztonságának növelése és a súlyos sérülések csökkentése érdekében egy sor hatályos jogszabályt és intézkedést haladéktalanul jobban kell végrehajtani;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a passzív és aktív járműbiztonsági jogszabályokat úgy, hogy azok a legfrissebb technológiai fejlődéshez igazodjanak, valamint támogassa kényszerítő technológiák beépítését az autókba; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a passzív és aktív járműbiztonsági jogszabályokat úgy, hogy azok a legfrissebb technológiai fejlődéshez igazodjanak, valamint támogassa kényszerítő technológiák beépítését az autókba;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a biztonságos és intelligens közúti infrastruktúra kiépítését; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa a biztonságos és intelligens közúti infrastruktúra kiépítését;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon részletes tájékoztatást arról, hogy a tagállamok hogyan ültetik át a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló 2011/82/EU irányelvet; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy adjon részletes tájékoztatást arról, hogy a tagállamok hogyan ültetik át a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló 2011/82/EU irányelvet;

| 11. | sürgeti a tagállamokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket az ittas és bódult állapotban való vezetés elleni küzdelem, valamint a közlekedési szabálysértők értékelésére és rehabilitációjára irányuló bevált gyakorlatok cseréje terén; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a tagállamokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket az ittas és bódult állapotban való vezetés elleni küzdelem, valamint a közlekedési szabálysértők értékelésére és rehabilitációjára irányuló bevált gyakorlatok cseréje terén;

A közúti közlekedés veszélyeztetett résztvevőinek védelme

| 12. | megjegyzi, hogy a gyalogosok és kerékpárosok együttesen a városi közúti balesetek halálos áldozatainak 50 %-át és a súlyosan megsérültek jelentős részét teszik ki; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a gyalogosok és kerékpárosok együttesen a városi közúti balesetek halálos áldozatainak 50 %-át és a súlyosan megsérültek jelentős részét teszik ki;

| 13. | támogatja a leginkább veszélyeztetett úthasználók – az idősek, a kisgyermekek, a fogyatékkal élők és a kerékpárosok – védelmét célzó műszaki szabványok és politikák felügyeletét és továbbfejlesztését; a „leginkább veszélyeztetett úthasználók jogainak” az uniós jogszabályokban és közlekedéspolitikában való előmozdítására irányuló összehangolt erőfeszítés részeként; |
| --- | --- |

13.

támogatja a leginkább veszélyeztetett úthasználók – az idősek, a kisgyermekek, a fogyatékkal élők és a kerékpárosok – védelmét célzó műszaki szabványok és politikák felügyeletét és továbbfejlesztését; a „leginkább veszélyeztetett úthasználók jogainak” az uniós jogszabályokban és közlekedéspolitikában való előmozdítására irányuló összehangolt erőfeszítés részeként;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy adjon áttekintést a 30 km/h sebességkorlátozású városi területekről, illetve e korlátozásnak a halálesetek és súlyos sérülések csökkentésére tett hatásáról; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy adjon áttekintést a 30 km/h sebességkorlátozású városi területekről, illetve e korlátozásnak a halálesetek és súlyos sérülések csökkentésére tett hatásáról;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák a biztonságosabb kerékpározásra és gyalogos közlekedésre vonatkozó tájékoztató és oktató kampányok, valamint a kerékpározásra és gyaloglásra buzdító politikák fontosságát, mivel a városi területeken a kerékpárosok és a gyalogosok biztonsága szorosan összefügg az adott esetben a tömegközlekedést és a kollektív mobilitást ötvöző kerékpározás és gyaloglás mint közlekedési mód elterjedtségével; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák a biztonságosabb kerékpározásra és gyalogos közlekedésre vonatkozó tájékoztató és oktató kampányok, valamint a kerékpározásra és gyaloglásra buzdító politikák fontosságát, mivel a városi területeken a kerékpárosok és a gyalogosok biztonsága szorosan összefügg az adott esetben a tömegközlekedést és a kollektív mobilitást ötvöző kerékpározás és gyaloglás mint közlekedési mód elterjedtségével;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan városi közúti biztonsági iránymutatásokat, amelyeket be lehet építeni a fenntartható városi mobilitási tervekbe (SUMP-ok), valamint vegye fontolóra a városi közlekedési projektek uniós társfinanszírozásának olyan SUMP-okhoz kapcsolását, amelyek uniós csökkentési célokat tűznek ki a közúti halálesetekre és súlyos sérülésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan városi közúti biztonsági iránymutatásokat, amelyeket be lehet építeni a fenntartható városi mobilitási tervekbe (SUMP-ok), valamint vegye fontolóra a városi közlekedési projektek uniós társfinanszírozásának olyan SUMP-okhoz kapcsolását, amelyek uniós csökkentési célokat tűznek ki a közúti halálesetekre és súlyos sérülésekre vonatkozóan;

Az elsősegély és a sürgősségi szolgálatok javítása

| 17. | sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák az európai segélyhívó számot (112), és teljesítsék a közbiztonsági válaszpontok 2015-ig elérendő teljes működőképességére vonatkozó követelményt, valamint ezek bevezetéséhez a lehető leggyorsabban indítsanak figyelemfelkeltő kampányt; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák az európai segélyhívó számot (112), és teljesítsék a közbiztonsági válaszpontok 2015-ig elérendő teljes működőképességére vonatkozó követelményt, valamint ezek bevezetéséhez a lehető leggyorsabban indítsanak figyelemfelkeltő kampányt;

| 18. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy – az adatvédelmi szabályok tiszteletben tartása mellett – 2015-ig minden újonnan típusjóváhagyással ellátott autóban és valamennyi tagállamban kötelezően vezessenek be egy 112-es számon alapuló nyilvános e-segélyhívó rendszert; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy – az adatvédelmi szabályok tiszteletben tartása mellett – 2015-ig minden újonnan típusjóváhagyással ellátott autóban és valamennyi tagállamban kötelezően vezessenek be egy 112-es számon alapuló nyilvános e-segélyhívó rendszert;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokban bevált gyakorlatokat figyelembe véve fontolja meg az idősebb kiskorúak „kísérővel való vezetésének” bevezetését; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokban bevált gyakorlatokat figyelembe véve fontolja meg az idősebb kiskorúak „kísérővel való vezetésének” bevezetését;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy módszeresen támogassák az elsősegély-nyújtási tanfolyamokat, mert így javítható a mentőszolgálatok megérkezése előtt az áldozatoknak segítséget nyújtó járókelők balesetekre való reagálási képessége; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy módszeresen támogassák az elsősegély-nyújtási tanfolyamokat, mert így javítható a mentőszolgálatok megérkezése előtt az áldozatoknak segítséget nyújtó járókelők balesetekre való reagálási képessége;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy a segítségnyújtó és a sérült számára hatékony beavatkozás és a biztonság garantálása érdekében ösztönözzék a sürgősségi szolgálatok, illetve a járműtervezők és -gyártók közötti együttműködést; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy a segítségnyújtó és a sérült számára hatékony beavatkozás és a biztonság garantálása érdekében ösztönözzék a sürgősségi szolgálatok, illetve a járműtervezők és -gyártók közötti együttműködést;

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az e-egészségügyi rendszerek végrehajtását és különösen az intelligens közlekedési kommunikációs rendszerek mentőcsapatok általi – köztük sürgősségi járművekben történő – alkalmazását; |
| --- | --- |

22.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az e-egészségügyi rendszerek végrehajtását és különösen az intelligens közlekedési kommunikációs rendszerek mentőcsapatok általi – köztük sürgősségi járművekben történő – alkalmazását;

A baleseti utókezelés és hosszú távú rehabilitáció

| 23. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy egészségügyi ágazati politikáikban hangsúlyozzák a baleset utáni ellátás fontosságát, és javítsák tovább a hosszú távú kórházi ellátást, a kórházi ellátás utáni kezelést és a rehabilitációt, beleértve a közúti balesetek túlélői és tanúi által elszenvedett pszichés trauma kezelését és a pszichológiai gondozást, például az életminőségük javításához szükséges segítségnyújtási pontok biztosításával; |
| --- | --- |

23.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy egészségügyi ágazati politikáikban hangsúlyozzák a baleset utáni ellátás fontosságát, és javítsák tovább a hosszú távú kórházi ellátást, a kórházi ellátás utáni kezelést és a rehabilitációt, beleértve a közúti balesetek túlélői és tanúi által elszenvedett pszichés trauma kezelését és a pszichológiai gondozást, például az életminőségük javításához szükséges segítségnyújtási pontok biztosításával;

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a súlyos sérülések következményeivel – például a károsodás, fogyatékosság és funkcionális fogyatékosság szintjeivel – kapcsolatos ismereteket azzal, hogy szorosabban összekapcsolják a társadalmi hatást kifejtő többi intézkedéssel, illetve dolgozzanak ki a közúti biztonságról szóló oktatóprogramokat; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a súlyos sérülések következményeivel – például a károsodás, fogyatékosság és funkcionális fogyatékosság szintjeivel – kapcsolatos ismereteket azzal, hogy szorosabban összekapcsolják a társadalmi hatást kifejtő többi intézkedéssel, illetve dolgozzanak ki a közúti biztonságról szóló oktatóprogramokat;

o

o o

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 56. E, 2013.2.26., 54. o.

(2)  HL C 168. E, 2013.6.14., 72. o.

(3)  HL C 166., 2011.6.7., 30. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0274.

(5)  A Bizottság szolgálati munkadokumentuma „Az Európai Bizottság 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatásai hatodik célkitűzésének végrehajtásáról – Az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” címmel

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/52

---

P7_TA(2013)0315

Az alapvető jogok helyzete: magyarországi normák és gyakorlatok

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok (az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása alapján) (2012/2130(INI))

(2016/C 075/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, amely meghatározza az Unió alapjául szolgáló értékeket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, amely meghatározza az Unió alapjául szolgáló értékeket,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3., 4., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 56., 114., 167. és 258. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára, valamint az emberi jogok európai egyezményére (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3., 4., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 56., 114., 167. és 258. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára, valamint az emberi jogok európai egyezményére (EJEE),

| — | tekintettel a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló 2012. február 16-i állásfoglalására (1), amely felhívta az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy az Európai Bizottsággal, az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal együttműködve kísérje figyelemmel a Bizottság az állásfoglalásban foglalt ajánlások végrehajtását és a végrehajtás módját, és megállapításairól készítsen jelentést, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló 2012. február 16-i állásfoglalására (1), amely felhívta az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy az Európai Bizottsággal, az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal együttműködve kísérje figyelemmel a Bizottság az állásfoglalásban foglalt ajánlások végrehajtását és a végrehajtás módját, és megállapításairól készítsen jelentést,

| — | tekintettel a magyar médiatörvényről szóló 2011. március 10-i állásfoglalására (2) és a felülvizsgált magyar Alaptörvényről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magyar médiatörvényről szóló 2011. március 10-i állásfoglalására (2) és a felülvizsgált magyar Alaptörvényről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2010–2011)” című, 2012. december 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2010–2011)” című, 2012. december 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről: az Unió alapértékeinek tiszteletben tartásáról és előmozdításáról” című bizottsági közleményre (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

tekintettel „az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről: az Unió alapértékeinek tiszteletben tartásáról és előmozdításáról” című bizottsági közleményre (COM(2003)0606),

| — | tekintettel az Európai Parlamentben 2012. január 18-án tartott, a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló plenáris vitán a Tanács és a Bizottság által tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentben 2012. január 18-án tartott, a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló plenáris vitán a Tanács és a Bizottság által tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel Orbán Viktor magyar miniszterelnök nyilatkozataira, aki felszólalt az Európai Parlamentben 2012. január 18-án tartott, a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló plenáris vitán, |
| --- | --- |

—

tekintettel Orbán Viktor magyar miniszterelnök nyilatkozataira, aki felszólalt az Európai Parlamentben 2012. január 18-án tartott, a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló plenáris vitán,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által 2012. február 9-én tartott meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által 2012. február 9-én tartott meghallgatásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament képviselőiből álló küldöttségnek a 2012. szeptember 24–26. közötti budapesti látogatásáról készült jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament képviselőiből álló küldöttségnek a 2012. szeptember 24–26. közötti budapesti látogatásáról készült jelentésére,

| — | tekintettel „az alapvető jogok helyzetéről Magyarországon: normák és gyakorlatok (az EP 2012. február 16-i állásfoglalása alapján)” című munkadokumentumokra, amelyek „Az igazságszolgáltatás függetlensége” című, 1. számú munkadokumentumot, az „Alapelvek és alapvető jogok” című, 2. számú munkadokumentumot, „A médiaszabályozás” című, 3. számú munkadokumentumot, „A demokrácia és a jogállamiság elve” című, 4. számú munkadokumentumot és „Az előadó összefoglaló észrevételei” című, 5. számú munkadokumentumot foglalják magukban, és amelyeket az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2012. július 10-én, 2012. szeptember 20-án, 2013. január 22-én, 2013. március 7-én, illetve 2013. április 8-án vitatott meg, továbbá tekintettel a magyar kormány ezek alapján megfogalmazott észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel „az alapvető jogok helyzetéről Magyarországon: normák és gyakorlatok (az EP 2012. február 16-i állásfoglalása alapján)” című munkadokumentumokra, amelyek „Az igazságszolgáltatás függetlensége” című, 1. számú munkadokumentumot, az „Alapelvek és alapvető jogok” című, 2. számú munkadokumentumot, „A médiaszabályozás” című, 3. számú munkadokumentumot, „A demokrácia és a jogállamiság elve” című, 4. számú munkadokumentumot és „Az előadó összefoglaló észrevételei” című, 5. számú munkadokumentumot foglalják magukban, és amelyeket az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2012. július 10-én, 2012. szeptember 20-án, 2013. január 22-én, 2013. március 7-én, illetve 2013. április 8-án vitatott meg, továbbá tekintettel a magyar kormány ezek alapján megfogalmazott észrevételeire,

| — | tekintettel Magyarország új Alaptörvényére, amelyet a Magyar Köztársaság Országgyűlése 2011. április 18-án fogadott el, és amely 2012. január 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban: az Alaptörvény), és tekintettel az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseire, melyeket az Országgyűlés 2011. december 30-án fogadott el, és amelyek szintén 2012. január 1-jén léptek hatályba (a továbbiakban: az átmeneti rendelkezések), |
| --- | --- |

—

tekintettel Magyarország új Alaptörvényére, amelyet a Magyar Köztársaság Országgyűlése 2011. április 18-án fogadott el, és amely 2012. január 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban: az Alaptörvény), és tekintettel az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseire, melyeket az Országgyűlés 2011. december 30-án fogadott el, és amelyek szintén 2012. január 1-jén léptek hatályba (a továbbiakban: az átmeneti rendelkezések),

| — | tekintettel az Alaptörvénynek a nemzetgazdasági miniszter által 2012. április 17-én előterjesztett és a Magyar Országgyűlés által 2012. június 4-én elfogadott első módosítására, amely rögzíti, hogy az átmeneti rendelkezések az Alaptörvény részét képezik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alaptörvénynek a nemzetgazdasági miniszter által 2012. április 17-én előterjesztett és a Magyar Országgyűlés által 2012. június 4-én elfogadott első módosítására, amely rögzíti, hogy az átmeneti rendelkezések az Alaptörvény részét képezik,

| — | tekintettel az Alaptörvény 2012. szeptember 18-án egyéni képviselői indítványként előterjesztett és a Magyar Országgyűlés által 2012. október 29-én elfogadott második módosítására, amely a választói regisztráció követelményét bevezette az átmeneti rendelkezésekbe, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alaptörvény 2012. szeptember 18-án egyéni képviselői indítványként előterjesztett és a Magyar Országgyűlés által 2012. október 29-én elfogadott második módosítására, amely a választói regisztráció követelményét bevezette az átmeneti rendelkezésekbe,

| — | tekintettel az Alaptörvény 2012. december 7-én előterjesztett és a Magyar Országgyűlés által 2012. december 21-én elfogadott harmadik módosítására, amely rögzíti, hogy a termőföld és az erdők tulajdonjogának megszerzése, valamint hasznosítása korlátait és feltételeit, valamint az integrált mezőgazdasági termelésszervezésre vonatkozó szabályokat sarkalatos törvény határozza meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alaptörvény 2012. december 7-én előterjesztett és a Magyar Országgyűlés által 2012. december 21-én elfogadott harmadik módosítására, amely rögzíti, hogy a termőföld és az erdők tulajdonjogának megszerzése, valamint hasznosítása korlátait és feltételeit, valamint az integrált mezőgazdasági termelésszervezésre vonatkozó szabályokat sarkalatos törvény határozza meg,

| — | tekintettel az Alaptörvény 2013. február 8-án egyéni képviselői indítványként előterjesztett és a Magyar Országgyűlés által 2013. március 11-én elfogadott negyedik módosítására, amely egyéb rendelkezések mellett az Alaptörvény szövegébe építi be az átmeneti rendelkezéseket – néhány kivétellel, többek között a választási regisztrációt előíró rendelkezés kivételével –, amelyeket a Magyar Alkotmánybíróság eljárási okokból 2012. december 28-án megsemmisített (45/2012. határozat), továbbá az e dokumentum ténylegesen átmeneti jellegét biztosító további rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alaptörvény 2013. február 8-án egyéni képviselői indítványként előterjesztett és a Magyar Országgyűlés által 2013. március 11-én elfogadott negyedik módosítására, amely egyéb rendelkezések mellett az Alaptörvény szövegébe építi be az átmeneti rendelkezéseket – néhány kivétellel, többek között a választási regisztrációt előíró rendelkezés kivételével –, amelyeket a Magyar Alkotmánybíróság eljárási okokból 2012. december 28-án megsemmisített (45/2012. határozat), továbbá az e dokumentum ténylegesen átmeneti jellegét biztosító további rendelkezéseket,

| — | tekintettel a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosításáról szóló 2012. évi CXI. törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosításáról szóló 2012. évi CXI. törvényre,

| — | tekintettel az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló, 2013. évi XX. törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló, 2013. évi XX. törvényre,

| — | tekintettel a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvényre, amelyet 2011. december 30-án fogadtak el, és amely 2012. január 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvényre, amelyet 2011. december 30-án fogadtak el, és amely 2012. január 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a „Joggal a Demokráciáért” Európai Bizottsága (a Velencei Bizottság) által Magyarország új Alaptörvényéről, a magyarországi alkotmányozási folyamat során felmerült három jogi kérdésről, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvényről és a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvényről, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvényről, a bíróságokról szóló, a CDL-AD(2012)001. számú vélemény elfogadása után módosított magyar sarkalatos törvényekről, valamint a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvényről készített, CDL(2011)016., CDL(2011)001., CDL-AD(2012)001., CDL-AD(2012)009., CDL-AD(2012)020., illetve CDL-AD(2012)004. számú véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Joggal a Demokráciáért” Európai Bizottsága (a Velencei Bizottság) által Magyarország új Alaptörvényéről, a magyarországi alkotmányozási folyamat során felmerült három jogi kérdésről, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvényről és a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvényről, az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvényről, a bíróságokról szóló, a CDL-AD(2012)001. számú vélemény elfogadása után módosított magyar sarkalatos törvényekről, valamint a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvényről készített, CDL(2011)016., CDL(2011)001., CDL-AD(2012)001., CDL-AD(2012)009., CDL-AD(2012)020., illetve CDL-AD(2012)004. számú véleményre,

| — | tekintettel a Velencei Bizottságnak és az EBESZ/ODIHR-nak az országgyűlési képviselők megválasztásáról szóló törvényről szóló, CDL-AD(2012)012. számú közös véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottságnak és az EBESZ/ODIHR-nak az országgyűlési képviselők megválasztásáról szóló törvényről szóló, CDL-AD(2012)012. számú közös véleményére,

| — | tekintettel a magyar kormány által a Velencei Bizottságnak a CDL-AD(2012)001. számú vélemény elfogadása után módosított magyar sarkalatos törvényekről szóló véleménytervezete, az országgyűlési képviselők megválasztásáról szóló törvényről szóló közös véleménytervezete és az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvényről szóló véleménytervezete alapján megfogalmazott, CDL(2012)072., CDL(2012)046., illetve CDL(2012)045. számú észrevételekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magyar kormány által a Velencei Bizottságnak a CDL-AD(2012)001. számú vélemény elfogadása után módosított magyar sarkalatos törvényekről szóló véleménytervezete, az országgyűlési képviselők megválasztásáról szóló törvényről szóló közös véleménytervezete és az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvényről szóló véleménytervezete alapján megfogalmazott, CDL(2012)072., CDL(2012)046., illetve CDL(2012)045. számú észrevételekre,

| — | tekintettel az Európa Tanács főtitkára, Thorbjørn Jagland által indított kezdeményezésekre, ideértve a 2012. április 24-én Navracsics Tibor magyar miniszterelnök-helyettesnek címzett levelében foglalt, az igazságszolgáltatásra vonatkozó ajánlásokat is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács főtitkára, Thorbjørn Jagland által indított kezdeményezésekre, ideértve a 2012. április 24-én Navracsics Tibor magyar miniszterelnök-helyettesnek címzett levelében foglalt, az igazságszolgáltatásra vonatkozó ajánlásokat is,

| — | tekintettel Navracsics úr 2012. május 10-i és 2012. június 7-i válaszlevelére, amelyben kinyilvánítja a magyar hatóságok azon szándékát, hogy fontolóra vegyék Jagland úr ajánlásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel Navracsics úr 2012. május 10-i és 2012. június 7-i válaszlevelére, amelyben kinyilvánítja a magyar hatóságok azon szándékát, hogy fontolóra vegyék Jagland úr ajánlásait,

| — | tekintettel az Európa Tanács főtitkárának, Jagland úrnak Navracsics úrhoz intézett, 2013. március 6-i levelére, amelyben aggodalmának ad hangot az Alaptörvény negyedik módosítására irányuló javaslattal kapcsolatban, és kéri a zárószavazás elhalasztását, valamint tekintettel Navracsics úr 2013. március 7-i válaszlevelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács főtitkárának, Jagland úrnak Navracsics úrhoz intézett, 2013. március 6-i levelére, amelyben aggodalmának ad hangot az Alaptörvény negyedik módosítására irányuló javaslattal kapcsolatban, és kéri a zárószavazás elhalasztását, valamint tekintettel Navracsics úr 2013. március 7-i válaszlevelére,

| — | tekintettel a Németország, Hollandia, Dánia és Finnország külügyminiszterei által 2013. március 6-án a Bizottság elnökéhez, Barroso José Manuel úrhoz intézett levélre, amelyben olyan mechanizmus létrehozását kérik, amely elősegíti a tagállamokban az alapvető értékek tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Németország, Hollandia, Dánia és Finnország külügyminiszterei által 2013. március 6-án a Bizottság elnökéhez, Barroso José Manuel úrhoz intézett levélre, amelyben olyan mechanizmus létrehozását kérik, amely elősegíti a tagállamokban az alapvető értékek tiszteletben tartását,

| — | tekintettel a Martonyi János magyar külügyminiszter által 2013. március 8-án a többi uniós tagállam külügyminiszterének küldött levélre, amelyben kifejti a negyedik módosítás célját, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Martonyi János magyar külügyminiszter által 2013. március 8-án a többi uniós tagállam külügyminiszterének küldött levélre, amelyben kifejti a negyedik módosítás célját,

| — | tekintettel a Barroso úr által 2013. március 8-án Orbán Viktornak küldött, az Európai Bizottságnak az Alaptörvény negyedik módosításával kapcsolatos aggodalmairól szóló levélre, valamint Orbán úrnak a Bizottság elnökéhez intézett válaszlevelére, amelynek másolatát Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke és Martin Schulz, az Európai Parlament elnöke is megkapta, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Barroso úr által 2013. március 8-án Orbán Viktornak küldött, az Európai Bizottságnak az Alaptörvény negyedik módosításával kapcsolatos aggodalmairól szóló levélre, valamint Orbán úrnak a Bizottság elnökéhez intézett válaszlevelére, amelynek másolatát Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke és Martin Schulz, az Európai Parlament elnöke is megkapta,

| — | tekintettel Barroso elnök úr és Jagland főtitkár úr 2013. március 11-i közös nyilatkozatára, amelyben ismételten hangot adnak az Alaptörvény negyedik módosításával kapcsolatban a jogállamiság elvének tiszteletben tartása tekintetében felmerülő aggályaiknak; valamint tekintettel arra, hogy Orbán Viktor magyar miniszterelnök 2013. március 8-i, Barroso elnök úrhoz intézett levelében megerősítette a magyar kormány és a Magyar Országgyűlés teljes elkötelezettségét az európai normák és értékek mellett, |
| --- | --- |

—

tekintettel Barroso elnök úr és Jagland főtitkár úr 2013. március 11-i közös nyilatkozatára, amelyben ismételten hangot adnak az Alaptörvény negyedik módosításával kapcsolatban a jogállamiság elvének tiszteletben tartása tekintetében felmerülő aggályaiknak; valamint tekintettel arra, hogy Orbán Viktor magyar miniszterelnök 2013. március 8-i, Barroso elnök úrhoz intézett levelében megerősítette a magyar kormány és a Magyar Országgyűlés teljes elkötelezettségét az európai normák és értékek mellett,

| — | tekintettel a Martonyi úr által Jagland úrhoz intézett 2013. március 13-i levélre, amelyben kéri, hogy a Velencei Bizottság nyilvánítson véleményt a magyar Alaptörvény negyedik módosításáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Martonyi úr által Jagland úrhoz intézett 2013. március 13-i levélre, amelyben kéri, hogy a Velencei Bizottság nyilvánítson véleményt a magyar Alaptörvény negyedik módosításáról,

| — | tekintettel az Európai Parlamentben 2013. április 17-én tartott plenáris vitán a Tanács és a Bizottság által a magyarországi alkotmányos helyzettel kapcsolatban tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentben 2013. április 17-én tartott plenáris vitán a Tanács és a Bizottság által a magyarországi alkotmányos helyzettel kapcsolatban tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa, Thomas Hammarberg által 2011. december 16-án Martonyi Jánoshoz intézett levélre, amelyben aggodalmakat fogalmaz meg a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló új magyar törvénnyel kapcsolatban, valamint tekintettel Martonyi úr 2012. január 12-i válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa, Thomas Hammarberg által 2011. december 16-án Martonyi Jánoshoz intézett levélre, amelyben aggodalmakat fogalmaz meg a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló új magyar törvénnyel kapcsolatban, valamint tekintettel Martonyi úr 2012. január 12-i válaszára,

| — | tekintettel az emberi jogi biztosnak a médiaszabadságra vonatkozó Európa tanácsi normák tükrében a magyar médiatörvényekről készített 2011. február 25-i, CommDH(2011)10. számú véleményére, valamint a kormányzati kommunikációért felelős államtitkár e véleményre adott 2011. május 30-i magyarázataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi biztosnak a médiaszabadságra vonatkozó Európa tanácsi normák tükrében a magyar médiatörvényekről készített 2011. február 25-i, CommDH(2011)10. számú véleményére, valamint a kormányzati kommunikációért felelős államtitkár e véleményre adott 2011. május 30-i magyarázataira,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának (OHCHR) 2012. február 15-i és 2012. december 11-i nyilatkozataira, amelyekben arra hívja fel Magyarországot, hogy vizsgálja felül azt a szabályozást, amely lehetőséget nyújt a helyi hatóságok számára, hogy a hajléktalanságot szabálysértéssé nyilvánítsák, illetve hogy tegyen eleget az Alkotmánybíróság által a hajléktalanság büntethetőségének megszüntetéséről szóló határozatnak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosságának (OHCHR) 2012. február 15-i és 2012. december 11-i nyilatkozataira, amelyekben arra hívja fel Magyarországot, hogy vizsgálja felül azt a szabályozást, amely lehetőséget nyújt a helyi hatóságok számára, hogy a hajléktalanságot szabálysértéssé nyilvánítsák, illetve hogy tegyen eleget az Alkotmánybíróság által a hajléktalanság büntethetőségének megszüntetéséről szóló határozatnak,

| — | tekintettel az OHCHR 2013. március 15-i nyilatkozataira, amelyek aggodalmakat fogalmaznak meg az Alaptörvény negyedik módosításával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OHCHR 2013. március 15-i nyilatkozataira, amelyek aggodalmakat fogalmaznak meg az Alaptörvény negyedik módosításával kapcsolatban,

| — | tekintettel az Európai Bizottság által Magyarországgal szemben a volt adatvédelmi biztos megbízatása megszűnésének jogszerűségével kapcsolatban indított, jelenleg az Európai Bíróság döntésére váró C-288/12 sz. ügyben folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által Magyarországgal szemben a volt adatvédelmi biztos megbízatása megszűnésének jogszerűségével kapcsolatban indított, jelenleg az Európai Bíróság döntésére váró C-288/12 sz. ügyben folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárásra,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a magyar bírák nyugdíjkorhatárának radikális csökkentésével kapcsolatos, 2012. november 6-i ítéletére, valamint tekintettel arra, hogy ezt követően a Magyar Országgyűlés az Európai Bíróság ítélete alapján 2013. március 11-én elfogadta a 2011. évi CLXII. törvény módosításáról szóló 2013. évi XX. törvényt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a magyar bírák nyugdíjkorhatárának radikális csökkentésével kapcsolatos, 2012. november 6-i ítéletére, valamint tekintettel arra, hogy ezt követően a Magyar Országgyűlés az Európai Bíróság ítélete alapján 2013. március 11-én elfogadta a 2011. évi CLXII. törvény módosításáról szóló 2013. évi XX. törvényt,

| — | tekintettel az Alkotmánybíróságnak a magyar bírák nyugdíjkorhatárának csökkentésével kapcsolatos, 2012. július 16-i (33/2012.) határozatára, az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseivel kapcsolatos 2012. december 28-i (45/2012.) határozatára, a választási eljárásról szóló törvénnyel kapcsolatos 2013. január 4-i (1/2013.) határozatára, valamint a vallásszabadságról és az egyházak jogállásával kapcsolatos 2013. február 26-i (6/2013.) határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmánybíróságnak a magyar bírák nyugdíjkorhatárának csökkentésével kapcsolatos, 2012. július 16-i (33/2012.) határozatára, az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseivel kapcsolatos 2012. december 28-i (45/2012.) határozatára, a választási eljárásról szóló törvénnyel kapcsolatos 2013. január 4-i (1/2013.) határozatára, valamint a vallásszabadságról és az egyházak jogállásával kapcsolatos 2013. február 26-i (6/2013.) határozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének ellenőrző jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének ellenőrző jelentésére,

| — | tekintettel az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló 2013. évi LXXII. törvényre; tekintettel Varga Zs. András 2013. május 27-i, Cser-Palkovics Andráshoz, a Magyar Országgyűlés Alkotmányügyi, Igazságügyi és Ügyrendi Bizottságának elnökéhez intézett levelére, amelyben aggodalmának ad hangot az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló, újonnan elfogadott jogszabállyal kapcsolatosan; |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló 2013. évi LXXII. törvényre; tekintettel Varga Zs. András 2013. május 27-i, Cser-Palkovics Andráshoz, a Magyar Országgyűlés Alkotmányügyi, Igazságügyi és Ügyrendi Bizottságának elnökéhez intézett levelére, amelyben aggodalmának ad hangot az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló, újonnan elfogadott jogszabállyal kapcsolatosan;

| — | tekintettel az Európai Bizottság által az Alaptörvény negyedik módosítására vonatkozóan készítendő értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által az Alaptörvény negyedik módosítására vonatkozóan készítendő értékelésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0229/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0229/2013),

I . —   
  háttér és főbb kérdések

Közös európai értékek

| A. | mivel az Európai Unió az EUSZ 2. cikkében foglaltak szerint az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának értékein, az Alapjogi Chartában és az EJEE-ben rögzített alapjogok és szabadságok kétségbevonhatatlan tiszteletén, valamint e jogok, szabadságok és elvek jogi értékének elismerésén alapul, amit még inkább bizonyít az EU közelgő csatlakozása az EJEE-hez az EUSZ 6. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az EUSZ 2. cikkében foglaltak szerint az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának értékein, az Alapjogi Chartában és az EJEE-ben rögzített alapjogok és szabadságok kétségbevonhatatlan tiszteletén, valamint e jogok, szabadságok és elvek jogi értékének elismerésén alapul, amit még inkább bizonyít az EU közelgő csatlakozása az EJEE-hez az EUSZ 6. cikkének (2) bekezdése alapján;

| B. | mivel az EUSZ 2. cikkében rögzített közös értékek az Európai Unió területén élő személyek és különösen az uniós polgárok jogállásához kapcsolódó jogok magját képezik, függetlenül e személyek állampolgárságától és kulturális vagy vallási hovatartozásától, és mivel e személyek e jogokat csak az Európai Unió alapvető értékeinek és elveinek tiszteletben tartása esetén élvezhetik maradéktalanul, |
| --- | --- |

B.

mivel az EUSZ 2. cikkében rögzített közös értékek az Európai Unió területén élő személyek és különösen az uniós polgárok jogállásához kapcsolódó jogok magját képezik, függetlenül e személyek állampolgárságától és kulturális vagy vallási hovatartozásától, és mivel e személyek e jogokat csak az Európai Unió alapvető értékeinek és elveinek tiszteletben tartása esetén élvezhetik maradéktalanul,

| C. | mivel az EUSZ 2. cikkében rögzített értékek politikai és jogi betartása demokratikus társadalmunk elengedhetetlen alapköve, és ezért valamennyi uniós intézménynek és a tagállamoknak is egyértelműen és félreérthetetlenül el kell kötelezniük magukat ezen értékek mellett; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUSZ 2. cikkében rögzített értékek politikai és jogi betartása demokratikus társadalmunk elengedhetetlen alapköve, és ezért valamennyi uniós intézménynek és a tagállamoknak is egyértelműen és félreérthetetlenül el kell kötelezniük magukat ezen értékek mellett;

| D. | mivel e közös értékek tiszteletben tartása és előmozdítása nemcsak lényeges eleme az Európai Unió identitásának, hanem az EUSZ 3. cikkének (1) és (5) bekezdéséből eredő kifejezett kötelezettség, és ennélfogva elengedhetetlen feltétel is az uniós tagállammá válást, valamint a tagsággal járó előjogok maradéktalan fenntartását illetően; |
| --- | --- |

D.

mivel e közös értékek tiszteletben tartása és előmozdítása nemcsak lényeges eleme az Európai Unió identitásának, hanem az EUSZ 3. cikkének (1) és (5) bekezdéséből eredő kifejezett kötelezettség, és ennélfogva elengedhetetlen feltétel is az uniós tagállammá válást, valamint a tagsággal járó előjogok maradéktalan fenntartását illetően;

| E. | mivel a koppenhágai kritériumok értelmében a tagjelölt országokra vonatkozó kötelezettségek az EUSZ 2. cikkének, valamint a lojális együttműködés elvének megfelelően a tagállamokra az EU-hoz való csatlakozásukat követően is alkalmazandók, és mivel ezért valamennyi tagállamról rendszeres értékelést kell készíteni annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is tiszteletben tartják-e az Unió közös értékeit; |
| --- | --- |

E.

mivel a koppenhágai kritériumok értelmében a tagjelölt országokra vonatkozó kötelezettségek az EUSZ 2. cikkének, valamint a lojális együttműködés elvének megfelelően a tagállamokra az EU-hoz való csatlakozásukat követően is alkalmazandók, és mivel ezért valamennyi tagállamról rendszeres értékelést kell készíteni annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is tiszteletben tartják-e az Unió közös értékeit;

| F. | mivel az EUSZ 6. cikkének (3) bekezdése hangsúlyozza, hogy az alapvető jogok, ahogyan azokat az EJEE biztosítja, és ahogyan azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek, az uniós jogrend részét képezik mint annak általános elvei, és mivel e jogok az európai demokratikus államok közös örökségének és értékének minősülnek; |
| --- | --- |

F.

mivel az EUSZ 6. cikkének (3) bekezdése hangsúlyozza, hogy az alapvető jogok, ahogyan azokat az EJEE biztosítja, és ahogyan azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek, az uniós jogrend részét képezik mint annak általános elvei, és mivel e jogok az európai demokratikus államok közös örökségének és értékének minősülnek;

| G. | mivel a Charta a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán és az EUSZ 6. cikke értelmében a Szerződésekkel megegyező jogi erővel bír, és így az értékeket és elveket kézzelfogható és érvényesíthető jogokká alakítja át; |
| --- | --- |

G.

mivel a Charta a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán és az EUSZ 6. cikke értelmében a Szerződésekkel megegyező jogi erővel bír, és így az értékeket és elveket kézzelfogható és érvényesíthető jogokká alakítja át;

| H. | mivel az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése meghatározott eljárás keretében hatáskört biztosít az uniós intézmények számára annak vizsgálatára, hogy fennáll-e a 2. cikkben említett közös értékek valamely tagállam általi súlyos megsértésének egyértelmű veszélye, továbbá arra, hogy a jogsértések megelőzése és megszüntetése érdekében az érintett országgal felvegyék a politikai kapcsolatot; mivel mielőtt ilyen megállapítást tenne, a Tanács ugyanezen eljárásnak megfelelően meghallgatja a kérdéses tagállamot; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése meghatározott eljárás keretében hatáskört biztosít az uniós intézmények számára annak vizsgálatára, hogy fennáll-e a 2. cikkben említett közös értékek valamely tagállam általi súlyos megsértésének egyértelmű veszélye, továbbá arra, hogy a jogsértések megelőzése és megszüntetése érdekében az érintett országgal felvegyék a politikai kapcsolatot; mivel mielőtt ilyen megállapítást tenne, a Tanács ugyanezen eljárásnak megfelelően meghallgatja a kérdéses tagállamot;

| I. | mivel az EUSZ 2. cikkének hatályát a Charta 51. cikkének (1) bekezdésében foglalt korlátozás nem szűkíti, mivel továbbá az EUSZ 7. cikkének hatálya nem korlátozódik az uniós jog hatálya alá tartozó politikai területekre, és mivel következésképpen az Unió a tagállamok hatáskörébe tartozó területeken is eljárhat a közös értékek megsértése vagy azok megsértésének egyértelmű veszélye esetén; |
| --- | --- |

I.

mivel az EUSZ 2. cikkének hatályát a Charta 51. cikkének (1) bekezdésében foglalt korlátozás nem szűkíti, mivel továbbá az EUSZ 7. cikkének hatálya nem korlátozódik az uniós jog hatálya alá tartozó politikai területekre, és mivel következésképpen az Unió a tagállamok hatáskörébe tartozó területeken is eljárhat a közös értékek megsértése vagy azok megsértésének egyértelmű veszélye esetén;

| J. | mivel a lojális együttműködésnek az EUSZ 4. cikke (3) bekezdésében meghatározott elve értelmében a tagállamok segítik az Uniót feladatainak teljesítésében, és tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti az Unió célkitűzéseinek megvalósítását, ideértve az Unió közös értékeinek tiszteletben tartására és előmozdítására irányuló célkitűzést is; |
| --- | --- |

J.

mivel a lojális együttműködésnek az EUSZ 4. cikke (3) bekezdésében meghatározott elve értelmében a tagállamok segítik az Uniót feladatainak teljesítésében, és tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti az Unió célkitűzéseinek megvalósítását, ideértve az Unió közös értékeinek tiszteletben tartására és előmozdítására irányuló célkitűzést is;

| K. | mivel az Unió közös értékei együtt járnak az EU sokféleség melletti elkötelezettségével, azaz az Unió azon kötelezettségével, hogy – amint azt az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése kimondja – tiszteletben tartja „a tagállamoknak a Szerződések előtti egyenlőségét, valamint nemzeti identitását, amely elválaszthatatlan része azok alapvető politikai és alkotmányos berendezkedésének”; mivel az EUSZ 2. cikkében említett alapvető európai értékek a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek, ennélfogva nem lehet rájuk az EUSZ 4. cikkében rögzített kötelezettséggel szemben hivatkozni, mégis azt az alapvető keretet jelentik, amelyen belül a tagállamok megőrizhetik és továbbfejleszthetik saját nemzeti identitásukat; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unió közös értékei együtt járnak az EU sokféleség melletti elkötelezettségével, azaz az Unió azon kötelezettségével, hogy – amint azt az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése kimondja – tiszteletben tartja „a tagállamoknak a Szerződések előtti egyenlőségét, valamint nemzeti identitását, amely elválaszthatatlan része azok alapvető politikai és alkotmányos berendezkedésének”; mivel az EUSZ 2. cikkében említett alapvető európai értékek a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek, ennélfogva nem lehet rájuk az EUSZ 4. cikkében rögzített kötelezettséggel szemben hivatkozni, mégis azt az alapvető keretet jelentik, amelyen belül a tagállamok megőrizhetik és továbbfejleszthetik saját nemzeti identitásukat;

| L. | mivel a Szerződések keretében a „nemzeti identitások” (EUSZ 4. cikk (2) bekezdés) és „a tagállamok különböző jogrendszerei és hagyományai” (EUMSZ 67. cikk) tiszteletben tartása elválaszthatatlanul összekapcsolódik a lojális együttműködés (EUSZ 4. cikk (3) bekezdés), a kölcsönös elismerés (EUMSZ 81. és 82. cikk) és ekképpen a kölcsönös bizalom elveivel, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletben tartásával (az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése); |
| --- | --- |

L.

mivel a Szerződések keretében a „nemzeti identitások” (EUSZ 4. cikk (2) bekezdés) és „a tagállamok különböző jogrendszerei és hagyományai” (EUMSZ 67. cikk) tiszteletben tartása elválaszthatatlanul összekapcsolódik a lojális együttműködés (EUSZ 4. cikk (3) bekezdés), a kölcsönös elismerés (EUMSZ 81. és 82. cikk) és ekképpen a kölcsönös bizalom elveivel, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletben tartásával (az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése);

| M. | mivel a közös európai elvektől és értékektől való eltérés vagy azok megsértése nem igazolható a nemzeti hagyományokkal, sem pedig e nemzeti identitás kifejezésével, amennyiben ezen eltérés azon elvek és értékek – például a demokratikus értékek, a jogállamiság vagy a kölcsönös elismerés elvének – sérülésével jár, amelyek az európai integráció lényegét jelentik, ennélfogva pedig az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdésére való hivatkozás csak annyiban alkalmazható, amennyiben a tagállamok tiszteletben tartják az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeket; |
| --- | --- |

M.

mivel a közös európai elvektől és értékektől való eltérés vagy azok megsértése nem igazolható a nemzeti hagyományokkal, sem pedig e nemzeti identitás kifejezésével, amennyiben ezen eltérés azon elvek és értékek – például a demokratikus értékek, a jogállamiság vagy a kölcsönös elismerés elvének – sérülésével jár, amelyek az európai integráció lényegét jelentik, ennélfogva pedig az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdésére való hivatkozás csak annyiban alkalmazható, amennyiben a tagállamok tiszteletben tartják az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeket;

| N. | mivel az Unió azon célját, hogy – az EUSZ 3. cikkének (4) bekezdésében rögzítettek szerint – a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban védelmezze és érvényre juttassa értékeit, még jobban megerősíti az a kifejezett kötelezettség, hogy az Unió nemzetközi szintű fellépésének azon elvekre kell épülnie, amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték: ezek az alapelvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta (EUSZ 21. cikk (1) bekezdés); |
| --- | --- |

N.

mivel az Unió azon célját, hogy – az EUSZ 3. cikkének (4) bekezdésében rögzítettek szerint – a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban védelmezze és érvényre juttassa értékeit, még jobban megerősíti az a kifejezett kötelezettség, hogy az Unió nemzetközi szintű fellépésének azon elvekre kell épülnie, amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték: ezek az alapelvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta (EUSZ 21. cikk (1) bekezdés);

| O. | mivel ezért nemcsak a tagállamok és az Unió nemzetközi szintű hitelessége, hanem az Unió belső fellépéseinek célkitűzései is sérülnének, ha a tagállamok nem lennének képesek vagy hajlandók betartani a magukra nézve szerződésben kötelezőnek elfogadott normákat; |
| --- | --- |

O.

mivel ezért nemcsak a tagállamok és az Unió nemzetközi szintű hitelessége, hanem az Unió belső fellépéseinek célkitűzései is sérülnének, ha a tagállamok nem lennének képesek vagy hajlandók betartani a magukra nézve szerződésben kötelezőnek elfogadott normákat;

| P. | mivel ugyanezen alapvető értékek tagállamok általi tiszteletben tartása elengedhetetlen feltétele a kölcsönös bizalom és következésképpen a kölcsönös elismerés megfelelő működése biztosításának is, amely a belső piac, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség létrehozásának és fejlődésének lényege, és mivel ezért a közös értékek megsértésére vagy gyengítésére irányuló bármely kísérlet káros hatást gyakorol a gazdasági, szociális és politikai integrációt célzó európai folyamat egészére; |
| --- | --- |

P.

mivel ugyanezen alapvető értékek tagállamok általi tiszteletben tartása elengedhetetlen feltétele a kölcsönös bizalom és következésképpen a kölcsönös elismerés megfelelő működése biztosításának is, amely a belső piac, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség létrehozásának és fejlődésének lényege, és mivel ezért a közös értékek megsértésére vagy gyengítésére irányuló bármely kísérlet káros hatást gyakorol a gazdasági, szociális és politikai integrációt célzó európai folyamat egészére;

| Q. | mivel az EUSZ 2. cikkében meghatározott, a Szerződések és az Alapjogi Charta preambulumában rögzített, továbbá az EJEE preambulumában és az Európa Tanács alapszabályában említett közös értékek a hatalom független intézmények közötti megosztását írják elő, amely a fékek és ellensúlyok megfelelően működő rendszerén alapul, és mivel ezen alapelvek alapvető elemei többek között: a jogszerűség tiszteletben tartása, ideértve az átlátható, számon kérhető és demokratikus jogalkotási folyamatot is; a jogbiztonság; a szabad választásokon és az ellenzék jogainak tiszteletben tartásán alapuló képviseleti demokrácia szilárd rendszere; a jogszabályok alkotmánnyal való összeegyeztethetőségének hatékony ellenőrzése; a hatékony, átlátható, részvételen alapuló és elszámoltatható kormány és közigazgatás; a független és pártatlan igazságszolgáltatás; a független média; valamint az alapvető jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EUSZ 2. cikkében meghatározott, a Szerződések és az Alapjogi Charta preambulumában rögzített, továbbá az EJEE preambulumában és az Európa Tanács alapszabályában említett közös értékek a hatalom független intézmények közötti megosztását írják elő, amely a fékek és ellensúlyok megfelelően működő rendszerén alapul, és mivel ezen alapelvek alapvető elemei többek között: a jogszerűség tiszteletben tartása, ideértve az átlátható, számon kérhető és demokratikus jogalkotási folyamatot is; a jogbiztonság; a szabad választásokon és az ellenzék jogainak tiszteletben tartásán alapuló képviseleti demokrácia szilárd rendszere; a jogszabályok alkotmánnyal való összeegyeztethetőségének hatékony ellenőrzése; a hatékony, átlátható, részvételen alapuló és elszámoltatható kormány és közigazgatás; a független és pártatlan igazságszolgáltatás; a független média; valamint az alapvető jogok tiszteletben tartása;

| R. | mivel az Európai Bizottság az EUSZ 17. cikke értelmében gondoskodik a Szerződések alkalmazásáról, és az Európai Unió Bíróságának ellenőrzése mellett felügyeli az Európai Unió jogának alkalmazását; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Bizottság az EUSZ 17. cikke értelmében gondoskodik a Szerződések alkalmazásáról, és az Európai Unió Bíróságának ellenőrzése mellett felügyeli az Európai Unió jogának alkalmazását;

Magyarországi reformok

| S. | mivel Magyarország volt az első volt kommunista ország, amely csatlakozott az EJEE-hez, és az Unió tagállamaként 2007. december 17-én elsőként ratifikálta a Lisszaboni Szerződést, és mivel Magyarország 2003-ban és 2004-ben tevékeny szerepet vállalt a Konvent és a kormányközi konferencia munkájában, többek között az EUSZ 2. cikkének megszövegezésében, és élére állt annak a kezdeményezésnek, amelynek eredményeképpen beillesztették a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is; |
| --- | --- |

S.

mivel Magyarország volt az első volt kommunista ország, amely csatlakozott az EJEE-hez, és az Unió tagállamaként 2007. december 17-én elsőként ratifikálta a Lisszaboni Szerződést, és mivel Magyarország 2003-ban és 2004-ben tevékeny szerepet vállalt a Konvent és a kormányközi konferencia munkájában, többek között az EUSZ 2. cikkének megszövegezésében, és élére állt annak a kezdeményezésnek, amelynek eredményeképpen beillesztették a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is;

| T. | mivel Magyarország sok száz éves történelmében a különböző nemzetiségek és népcsoportok békés egymás mellett élése pozitív hatást gyakorolt a nemzet kulturális gazdagságára és jólétére, és mivel Magyarországot e hagyomány továbbvitelére és mindazon törekvések határozott elfojtására kell felhívni, amelyek az egyes csoportokkal szemben hátrányosan megkülönböztetőek lehetnek; |
| --- | --- |

T.

mivel Magyarország sok száz éves történelmében a különböző nemzetiségek és népcsoportok békés egymás mellett élése pozitív hatást gyakorolt a nemzet kulturális gazdagságára és jólétére, és mivel Magyarországot e hagyomány továbbvitelére és mindazon törekvések határozott elfojtására kell felhívni, amelyek az egyes csoportokkal szemben hátrányosan megkülönböztetőek lehetnek;

| U. | mivel Magyarország a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának és egyéb olyan nemzetközi szerződéseknek is részes fele, amelyek értelmében köteles tiszteletben tartani és érvényesíteni a nemzetközi demokratikus elveket; |
| --- | --- |

U.

mivel Magyarország a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának és egyéb olyan nemzetközi szerződéseknek is részes fele, amelyek értelmében köteles tiszteletben tartani és érvényesíteni a nemzetközi demokratikus elveket;

| V. | mivel a 2010-ben Magyarországon tartott általános választásokon a jelenleg kormányzó többség a parlamenti helyek több mint kétharmadát szerezte meg, így lehetővé vált számára, hogy gyors ütemű jogalkotási tevékenységet kezdeményezzen az ország alkotmányos rendje egészének átformálása céljából (a volt alkotmányt tizenkétszer, az Alaptörvényt pedig eddig négyszer módosították), és ezáltal lényegesen megváltoztassa az intézményi és jogi keretet, valamint nemcsak a közélet, hanem a magánélet számos alapvető vonatkozását is; |
| --- | --- |

V.

mivel a 2010-ben Magyarországon tartott általános választásokon a jelenleg kormányzó többség a parlamenti helyek több mint kétharmadát szerezte meg, így lehetővé vált számára, hogy gyors ütemű jogalkotási tevékenységet kezdeményezzen az ország alkotmányos rendje egészének átformálása céljából (a volt alkotmányt tizenkétszer, az Alaptörvényt pedig eddig négyszer módosították), és ezáltal lényegesen megváltoztassa az intézményi és jogi keretet, valamint nemcsak a közélet, hanem a magánélet számos alapvető vonatkozását is;

| W. | mivel az Európai Unió minden tagállama teljesen szabadon felülvizsgálhatja alkotmányát, és mivel a demokratikus hatalomváltás lényege éppen az, hogy lehetővé teszi egy új kormány számára, hogy a nép akaratát, a saját értékeit és politikai meggyőződését tükröző jogszabályokat fogadjon el, azon kereteken belül, melyeket a demokrácia és jogállamiság Európai Unióban elfogadott értékeinek és elveinek tiszteletben tartása megkövetel; mivel az alkotmány módosítását a rendes jogalkotáshoz képest minden tagállamban egyedi alkotmányos eljárások – az adott nemzeti eljárások szerint minősített többség, kiegészítő döntéshozatali eljárások, időbeli halasztások és népszavazások – nehezítik; |
| --- | --- |

W.

mivel az Európai Unió minden tagállama teljesen szabadon felülvizsgálhatja alkotmányát, és mivel a demokratikus hatalomváltás lényege éppen az, hogy lehetővé teszi egy új kormány számára, hogy a nép akaratát, a saját értékeit és politikai meggyőződését tükröző jogszabályokat fogadjon el, azon kereteken belül, melyeket a demokrácia és jogállamiság Európai Unióban elfogadott értékeinek és elveinek tiszteletben tartása megkövetel; mivel az alkotmány módosítását a rendes jogalkotáshoz képest minden tagállamban egyedi alkotmányos eljárások – az adott nemzeti eljárások szerint minősített többség, kiegészítő döntéshozatali eljárások, időbeli halasztások és népszavazások – nehezítik;

| X. | mivel az európai demokratikus hagyományok története azt mutatja, hogy egy alkotmány átalakításához a legnagyobb körültekintésre és azon eljárások és garanciák megfelelő figyelembevételére van szükség, amelyek célja többek között a jogállamiság, a hatalommegosztás és a jogszabályi hierarchia megőrzése – hiszen az alkotmány az ország legmagasabb szintű jogi normája; |
| --- | --- |

X.

mivel az európai demokratikus hagyományok története azt mutatja, hogy egy alkotmány átalakításához a legnagyobb körültekintésre és azon eljárások és garanciák megfelelő figyelembevételére van szükség, amelyek célja többek között a jogállamiság, a hatalommegosztás és a jogszabályi hierarchia megőrzése – hiszen az alkotmány az ország legmagasabb szintű jogi normája;

| Y. | mivel az új magyar kormány által rendkívül rövid idő alatt végrehajtott átfogó és rendszerszerű alkotmányos és intézményi reformok példa nélkül állnak, ami megmagyarázza, hogy számos európai intézmény és szervezet (az Európai Unió, az Európa Tanács, az EBESZ) miért látta szükségesnek néhány reform hatásának értékelését; mivel a tagállamokkal szembeni bánásmód tekintetében nem szabad kettős mércét alkalmazni, vagyis meg kell vizsgálni a helyzetet más tagállamokban is, érvényesítve a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségének elvét; |
| --- | --- |

Y.

mivel az új magyar kormány által rendkívül rövid idő alatt végrehajtott átfogó és rendszerszerű alkotmányos és intézményi reformok példa nélkül állnak, ami megmagyarázza, hogy számos európai intézmény és szervezet (az Európai Unió, az Európa Tanács, az EBESZ) miért látta szükségesnek néhány reform hatásának értékelését; mivel a tagállamokkal szembeni bánásmód tekintetében nem szabad kettős mércét alkalmazni, vagyis meg kell vizsgálni a helyzetet más tagállamokban is, érvényesítve a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségének elvét;

| Z. | mivel a demokratikus értékek fent említett közössége keretében a nyitottságon, a befogadáson, a szolidaritáson és a kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszédre van szükség az európai intézmények és a magyar hatóságok között; |
| --- | --- |

Z.

mivel a demokratikus értékek fent említett közössége keretében a nyitottságon, a befogadáson, a szolidaritáson és a kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszédre van szükség az európai intézmények és a magyar hatóságok között;

| AA. | mivel az Európai Bizottságnak a közösségi jog alkalmazásának felügyeletére vonatkozó megbízatása keretében a legnagyobb felkészültséggel és körültekintéssel, haladéktalanul és nagyon gyorsan kell fellépnie – tiszteletben tartva a függetlenséget – minden olyan esetben, amikor felmerül az uniós értékek valamely tagállam általi súlyos megsértésének lehetősége; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Európai Bizottságnak a közösségi jog alkalmazásának felügyeletére vonatkozó megbízatása keretében a legnagyobb felkészültséggel és körültekintéssel, haladéktalanul és nagyon gyorsan kell fellépnie – tiszteletben tartva a függetlenséget – minden olyan esetben, amikor felmerül az uniós értékek valamely tagállam általi súlyos megsértésének lehetősége;

Az Alaptörvény és annak átmeneti rendelkezései

| AB. | mivel Magyarország Alaptörvényét rövid időn belül, a javaslat (T/2627) Országgyűlés elé terjesztésétől számított 35 naptári nap alatt fogadták el (2011. április 18-án, kizárólag a kormánykoalíció képviselőinek szavazatával, a kormánykoalícióhoz tartozó személyek által megfogalmazott tervezet alapján), ezáltal korlátozva azt a lehetőséget, hogy az ellenzéki pártok és a civil társadalom mélyreható és lényegi vitát folytathasson a tervezett szövegről; |
| --- | --- |

AB.

mivel Magyarország Alaptörvényét rövid időn belül, a javaslat (T/2627) Országgyűlés elé terjesztésétől számított 35 naptári nap alatt fogadták el (2011. április 18-án, kizárólag a kormánykoalíció képviselőinek szavazatával, a kormánykoalícióhoz tartozó személyek által megfogalmazott tervezet alapján), ezáltal korlátozva azt a lehetőséget, hogy az ellenzéki pártok és a civil társadalom mélyreható és lényegi vitát folytathasson a tervezett szövegről;

| AC. | mivel az Alaptörvénynek a 2011. március 14-én az Országgyűlés elé terjesztett tervezete nem a kifejezetten az új Alaptörvény megszövegezése céljából felállított eseti parlamenti bizottságban lefolytatott megbeszélések alapján kidolgozott dokumentum volt, hanem a FIDESZ-KDNP koalíció megválasztott képviselői által kidolgozott szöveg, ami tovább fokozta az ellenzékkel folytatott konzultáció hiányát; |
| --- | --- |

AC.

mivel az Alaptörvénynek a 2011. március 14-én az Országgyűlés elé terjesztett tervezete nem a kifejezetten az új Alaptörvény megszövegezése céljából felállított eseti parlamenti bizottságban lefolytatott megbeszélések alapján kidolgozott dokumentum volt, hanem a FIDESZ-KDNP koalíció megválasztott képviselői által kidolgozott szöveg, ami tovább fokozta az ellenzékkel folytatott konzultáció hiányát;

| AD. | mivel az alkotmányozásról tartott nemzeti konzultáció igen konkrét témákra vonatkozó 12 kérdésből állt, amelyeket a kormánypárt fogalmazott meg oly módon, hogy azok magától értetődő válaszokat sugallhattak, és mivel a konzultáció nem tartalmazta az Alaptörvény tervezett szövegét; |
| --- | --- |

AD.

mivel az alkotmányozásról tartott nemzeti konzultáció igen konkrét témákra vonatkozó 12 kérdésből állt, amelyeket a kormánypárt fogalmazott meg oly módon, hogy azok magától értetődő válaszokat sugallhattak, és mivel a konzultáció nem tartalmazta az Alaptörvény tervezett szövegét;

| AE. | mivel az alapvető jogok magyar biztosának beadványa alapján az Alkotmánybíróság 2012. december 28-án megsemmisítette (45/2012. határozat) az átmeneti rendelkezések több mint kétharmadát, mivel azok nem voltak átmeneti jellegűek; |
| --- | --- |

AE.

mivel az alapvető jogok magyar biztosának beadványa alapján az Alkotmánybíróság 2012. december 28-án megsemmisítette (45/2012. határozat) az átmeneti rendelkezések több mint kétharmadát, mivel azok nem voltak átmeneti jellegűek;

| AF. | mivel az Alaptörvény 2013. március 11-én elfogadott negyedik módosítása beépíti az Alaptörvény szövegébe a Magyar Alkotmánybíróság által megsemmisített átmeneti rendelkezések többségét, csakúgy mint egyéb, korábban már alkotmányellenesnek minősített rendelkezéseket; |
| --- | --- |

AF.

mivel az Alaptörvény 2013. március 11-én elfogadott negyedik módosítása beépíti az Alaptörvény szövegébe a Magyar Alkotmánybíróság által megsemmisített átmeneti rendelkezések többségét, csakúgy mint egyéb, korábban már alkotmányellenesnek minősített rendelkezéseket;

A sarkalatos törvények széles körű alkalmazása

| AG. | mivel az Alaptörvény 26 olyan témakört tartalmaz, amelyet sarkalatos (vagyis kétharmados többséget igénylő) törvények útján kell szabályozni, és ezek a témakörök lefedik a Magyarország intézményi rendszerével, az alapvető jogokkal és a társadalom alapvető kérdéseivel kapcsolatos szempontok széles spektrumát; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Alaptörvény 26 olyan témakört tartalmaz, amelyet sarkalatos (vagyis kétharmados többséget igénylő) törvények útján kell szabályozni, és ezek a témakörök lefedik a Magyarország intézményi rendszerével, az alapvető jogokkal és a társadalom alapvető kérdéseivel kapcsolatos szempontok széles spektrumát;

| AH. | mivel az Alaptörvény elfogadása óta az Országgyűlés 49 sarkalatos törvényt (6) fogadott el (másfél év alatt); |
| --- | --- |

AH.

mivel az Alaptörvény elfogadása óta az Országgyűlés 49 sarkalatos törvényt (6) fogadott el (másfél év alatt);

| AI. | mivel számos olyan kérdést is sarkalatos törvények szabályoznak, amelyek általában a jogalkotó rendes döntéshozatali eljárása alá tartoznak, ilyenek például a családjog bizonyos szempontjai, illetve az adó- és nyugdíjrendszer; |
| --- | --- |

AI.

mivel számos olyan kérdést is sarkalatos törvények szabályoznak, amelyek általában a jogalkotó rendes döntéshozatali eljárása alá tartoznak, ilyenek például a családjog bizonyos szempontjai, illetve az adó- és nyugdíjrendszer;

A gyorsított jogalkotási eljárások, az egyéni képviselői indítványok gyakorlata, a parlamenti vita

| AJ. | mivel fontos jogszabályokat, köztük az Alaptörvényt, annak második és negyedik módosítását, az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseit és több sarkalatos törvényt is egyéni képviselői indítványként fogadtak el, vagyis nem vonatkoztak rájuk a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvényben és az előzetes és utólagos hatásvizsgálatról szóló 24/2011 (VIII. 9.) közigazgatási és igazságügyi miniszteri rendeletben meghatározott szabályok, aminek következtében az ilyen „akadálytalanított” eljárásban elfogadott jogszabályokról csak korlátozott nyilvános vita alakulhatott ki; |
| --- | --- |

AJ.

mivel fontos jogszabályokat, köztük az Alaptörvényt, annak második és negyedik módosítását, az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseit és több sarkalatos törvényt is egyéni képviselői indítványként fogadtak el, vagyis nem vonatkoztak rájuk a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvényben és az előzetes és utólagos hatásvizsgálatról szóló 24/2011 (VIII. 9.) közigazgatási és igazságügyi miniszteri rendeletben meghatározott szabályok, aminek következtében az ilyen „akadálytalanított” eljárásban elfogadott jogszabályokról csak korlátozott nyilvános vita alakulhatott ki;

| AK. | mivel igen rövid időn belül jelentős számú sarkalatos törvényt fogadtak el, köztük a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényt, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvényt, a vallásszabadságról szóló törvényt, valamint a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt, és ez elkerülhetetlenül korlátozta az ellenzéki pártokkal és a civil társadalommal, köztük adott esetben munkáltatói szervezetekkel, szakszervezetekkel és érdekcsoportokkal folytatott megfelelő konzultáció lehetőségét; |
| --- | --- |

AK.

mivel igen rövid időn belül jelentős számú sarkalatos törvényt fogadtak el, köztük a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényt, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvényt, a vallásszabadságról szóló törvényt, valamint a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt, és ez elkerülhetetlenül korlátozta az ellenzéki pártokkal és a civil társadalommal, köztük adott esetben munkáltatói szervezetekkel, szakszervezetekkel és érdekcsoportokkal folytatott megfelelő konzultáció lehetőségét;

| AL. | mivel az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény a házelnököt kiterjedt mérlegelési hatáskörrel ruházta fel a képviselők felszólalási szabadságának korlátozására; |
| --- | --- |

AL.

mivel az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény a házelnököt kiterjedt mérlegelési hatáskörrel ruházta fel a képviselők felszólalási szabadságának korlátozására;

A fékek és ellensúlyok gyengülése: Alkotmánybíróság, Országgyűlés, Adatvédelmi Hatóság

| AM. | mivel az Alaptörvényben az Alkotmánybíróság előtti alkotmányos panasz két új formáját is bevezették, miközben az utólagos normakontrollra irányuló, Alkotmánybíróság előtti „actio popularis” intézményét eltörölték; |
| --- | --- |

AM.

mivel az Alaptörvényben az Alkotmánybíróság előtti alkotmányos panasz két új formáját is bevezették, miközben az utólagos normakontrollra irányuló, Alkotmánybíróság előtti „actio popularis” intézményét eltörölték;

| AN. | mivel 2013. június 3-án kihirdették az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló 2013. évi LXXII. törvényt; mivel többen, köztük a magyar legfőbb ügyész helyettese is, aggodalmukat fejezték ki e törvény miatt, a hatalmi ágak szétválasztását, az igazságszolgáltatás függetlenségét, a családi és magánélet tiszteletben tartását, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog érvényesülését illetően; |
| --- | --- |

AN.

mivel 2013. június 3-án kihirdették az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló 2013. évi LXXII. törvényt; mivel többen, köztük a magyar legfőbb ügyész helyettese is, aggodalmukat fejezték ki e törvény miatt, a hatalmi ágak szétválasztását, az igazságszolgáltatás függetlenségét, a családi és magánélet tiszteletben tartását, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog érvényesülését illetően;

| AO. | mivel az Alaptörvény értelmében jelentősen szűkült az Alkotmánybíróság hatásköre a költségvetési vonatkozású törvények tartalmi szempontú, utólagos alkotmányossági vizsgálata tekintetében, amely immár csak tételesen meghatározott jogok megsértésére terjed ki, vagyis egyéb alapvető jogok, például a tulajdonhoz való jog, a tisztességes eljáráshoz való jog és a megkülönböztetésmentességhez való jog megsértése esetén nem lehetséges az alkotmányosság felülvizsgálata; |
| --- | --- |

AO.

mivel az Alaptörvény értelmében jelentősen szűkült az Alkotmánybíróság hatásköre a költségvetési vonatkozású törvények tartalmi szempontú, utólagos alkotmányossági vizsgálata tekintetében, amely immár csak tételesen meghatározott jogok megsértésére terjed ki, vagyis egyéb alapvető jogok, például a tulajdonhoz való jog, a tisztességes eljáráshoz való jog és a megkülönböztetésmentességhez való jog megsértése esetén nem lehetséges az alkotmányosság felülvizsgálata;

| AP. | mivel az Alaptörvény negyedik módosítása nem változtatta meg az Alkotmánybíróság azon meglévő jogát, hogy eljárási szempontból vizsgálja az Alaptörvény módosításait, és mivel a módosítás értelmében az Alkotmánybíróság a jövőben nem vizsgálhatja tartalmi szempontból az alkotmánymódosításokat; |
| --- | --- |

AP.

mivel az Alaptörvény negyedik módosítása nem változtatta meg az Alkotmánybíróság azon meglévő jogát, hogy eljárási szempontból vizsgálja az Alaptörvény módosításait, és mivel a módosítás értelmében az Alkotmánybíróság a jövőben nem vizsgálhatja tartalmi szempontból az alkotmánymódosításokat;

| AQ. | mivel az Alkotmánybíróság a fent említett 45/2012. határozatában megállapította, hogy „az alkotmányos legalitásnak nemcsak eljárásjogi, formai, közjogi érvényességi, de tartalmi követelményei is vannak. A demokratikus jogállam alkotmányossági kritériumai, egyben nemzetközi egyezményekbe foglalt, a demokratikus jogállami közösségek által elismert és elfogadott alkotmányos értékek, alapelvek és alapvető demokratikus szabadságjogok, illetve az ezekkel részben egybeeső úgynevezett ius cogens. Adott esetben az Alkotmánybíróság a demokratikus jogállam alkotmányos tartalmi követelményeinek, garanciáinak és értékeinek a töretlen érvényesülését, alkotmányba foglalását is vizsgálhatja.” (a határozat IV.7. pontja.); |
| --- | --- |

AQ.

mivel az Alkotmánybíróság a fent említett 45/2012. határozatában megállapította, hogy „az alkotmányos legalitásnak nemcsak eljárásjogi, formai, közjogi érvényességi, de tartalmi követelményei is vannak. A demokratikus jogállam alkotmányossági kritériumai, egyben nemzetközi egyezményekbe foglalt, a demokratikus jogállami közösségek által elismert és elfogadott alkotmányos értékek, alapelvek és alapvető demokratikus szabadságjogok, illetve az ezekkel részben egybeeső úgynevezett ius cogens. Adott esetben az Alkotmánybíróság a demokratikus jogállam alkotmányos tartalmi követelményeinek, garanciáinak és értékeinek a töretlen érvényesülését, alkotmányba foglalását is vizsgálhatja.” (a határozat IV.7. pontja.);

| AR. | mivel az Alaptörvény negyedik módosítása kimondja, hogy az Alkotmánybíróság az Alaptörvény hatálybalépése előtt általa hozott határozatokat nem veheti figyelembe, és ezzel kifejezetten ellentmond az Alkotmánybíróság 22/2012. sz. határozatának, amelyben az AB megállapította, hogy az alapvető jogok, az emberi jogok és szabadságok, valamint az Alaptörvény által lényegesen nem módosított alkotmányos intézmények tekintetében tett megállapításai továbbra is érvényesek; mivel a negyedik módosítás visszahelyez az Alaptörvény szövegébe bizonyos, az Alkotmánybíróság által korábban alkotmányellenesnek minősített rendelkezéseket; |
| --- | --- |

AR.

mivel az Alaptörvény negyedik módosítása kimondja, hogy az Alkotmánybíróság az Alaptörvény hatálybalépése előtt általa hozott határozatokat nem veheti figyelembe, és ezzel kifejezetten ellentmond az Alkotmánybíróság 22/2012. sz. határozatának, amelyben az AB megállapította, hogy az alapvető jogok, az emberi jogok és szabadságok, valamint az Alaptörvény által lényegesen nem módosított alkotmányos intézmények tekintetében tett megállapításai továbbra is érvényesek; mivel a negyedik módosítás visszahelyez az Alaptörvény szövegébe bizonyos, az Alkotmánybíróság által korábban alkotmányellenesnek minősített rendelkezéseket;

| AS. | mivel egy korlátozott demokratikus felhatalmazással bíró, nem parlamenti testület, a Költségvetési Tanács az általános költségvetés feletti vétójogot kapott, ezáltal korlátozva a demokratikusan megválasztott törvényhozás mozgásterét, és lehetőséget adva a köztársasági elnöknek az Országgyűlés feloszlatására; |
| --- | --- |

AS.

mivel egy korlátozott demokratikus felhatalmazással bíró, nem parlamenti testület, a Költségvetési Tanács az általános költségvetés feletti vétójogot kapott, ezáltal korlátozva a demokratikusan megválasztott törvényhozás mozgásterét, és lehetőséget adva a köztársasági elnöknek az Országgyűlés feloszlatására;

| AT. | mivel az információszabadságról szóló, 2011 júliusában elfogadott törvény megszüntette az adatvédelmi biztos intézményét, idő előtt megszüntetve annak hatéves megbízatását és átadva hatásköreit az újonnan létrehozott Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnak; mivel e változtatásokat az Európai Unió Bírósága jelenleg vizsgálja; |
| --- | --- |

AT.

mivel az információszabadságról szóló, 2011 júliusában elfogadott törvény megszüntette az adatvédelmi biztos intézményét, idő előtt megszüntetve annak hatéves megbízatását és átadva hatásköreit az újonnan létrehozott Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnak; mivel e változtatásokat az Európai Unió Bírósága jelenleg vizsgálja;

| AU. | mivel a Bizottság 2012. június 8-án kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben arra hivatkozva, hogy Magyarország nem tett eleget a 95/46/EK irányelvből eredő kötelezettségeinek azáltal, hogy megbízatásának lejárta előtt elmozdította tisztségéből az adatvédelmi biztost, és így veszélyeztette e tisztség függetlenségét; |
| --- | --- |

AU.

mivel a Bizottság 2012. június 8-án kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben arra hivatkozva, hogy Magyarország nem tett eleget a 95/46/EK irányelvből eredő kötelezettségeinek azáltal, hogy megbízatásának lejárta előtt elmozdította tisztségéből az adatvédelmi biztost, és így veszélyeztette e tisztség függetlenségét;

Az igazságszolgáltatás függetlensége

| AV. | mivel az Alaptörvény és átmeneti rendelkezései értelmében a (Kúriának átnevezett) Legfelsőbb Bíróság volt elnökének hatéves megbízatása két év elteltével, idő előtt megszűnt; |
| --- | --- |

AV.

mivel az Alaptörvény és átmeneti rendelkezései értelmében a (Kúriának átnevezett) Legfelsőbb Bíróság volt elnökének hatéves megbízatása két év elteltével, idő előtt megszűnt;

| AW. | mivel 2012. július 2-án a Magyar Országgyűlés módosította az igazságszolgáltatásról szóló sarkalatos törvényeket (a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvényt, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvényt), részben eleget téve a Velencei Bizottság ajánlásainak; |
| --- | --- |

AW.

mivel 2012. július 2-án a Magyar Országgyűlés módosította az igazságszolgáltatásról szóló sarkalatos törvényeket (a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvényt, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvényt), részben eleget téve a Velencei Bizottság ajánlásainak;

| AX. | mivel az Alaptörvény nem szabályozza az igazságszolgáltatás függetlenségének főbb garanciáit, így például az elmozdíthatatlanságot, a garantált hivatali időt, az irányító testületek szerkezetét és összetételét, hanem ezekről – az igazságszolgáltatás szervezetére és igazgatására vonatkozó részletes szabályokkal egyetemben – módosított sarkalatos törvények rendelkeznek; |
| --- | --- |

AX.

mivel az Alaptörvény nem szabályozza az igazságszolgáltatás függetlenségének főbb garanciáit, így például az elmozdíthatatlanságot, a garantált hivatali időt, az irányító testületek szerkezetét és összetételét, hanem ezekről – az igazságszolgáltatás szervezetére és igazgatására vonatkozó részletes szabályokkal egyetemben – módosított sarkalatos törvények rendelkeznek;

| AY. | mivel az Alaptörvény nem rögzíti sem az Alkotmánybíróság függetlenségét, sem az igazságszolgáltatás igazgatásának függetlenségét; |
| --- | --- |

AY.

mivel az Alaptörvény nem rögzíti sem az Alkotmánybíróság függetlenségét, sem az igazságszolgáltatás igazgatásának függetlenségét;

| AZ. | mivel az igazságszolgáltatásról szóló sarkalatos törvények azon módosítása, amelynek értelmében az Országos Bírósági Hivatal elnöke az ügyek ésszerű időn belül való elbírálása érdekében jogosult ügyeket az eljáró bíróságról más bíróságra áthelyezni, nem határozza meg az áthelyezendő ügyek kiválasztásának objektív, normatív kritériumait; |
| --- | --- |

AZ.

mivel az igazságszolgáltatásról szóló sarkalatos törvények azon módosítása, amelynek értelmében az Országos Bírósági Hivatal elnöke az ügyek ésszerű időn belül való elbírálása érdekében jogosult ügyeket az eljáró bíróságról más bíróságra áthelyezni, nem határozza meg az áthelyezendő ügyek kiválasztásának objektív, normatív kritériumait;

| BA. | mivel az Alaptörvény, annak átmeneti rendelkezései, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. sarkalatos törvény hatálybalépése óta a bírák kötelező nyugdíjkorhatára 70-ről 62 évre csökkent; |
| --- | --- |

BA.

mivel az Alaptörvény, annak átmeneti rendelkezései, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. sarkalatos törvény hatálybalépése óta a bírák kötelező nyugdíjkorhatára 70-ről 62 évre csökkent;

| BB. | mivel az Európai Unió Bíróságának 2012. november 6-i határozata kimondja, hogy a magyar bírák, ügyészek és közjegyzők nyugdíjkorhatárának 70-ről 62 évre való radikális csökkentése életkoron alapuló, nem igazolható megkülönböztetésnek minősül, és mivel magyar bírák két csoportja 2012. június 20-án kérelemmel fordult az Emberi Jogok Európai Bíróságához, kérve annak megállapítását, hogy a bírák nyugdíjkorhatárának csökkentéséről szóló magyar jogszabályok sértik az emberi jogok európai egyezményét; |
| --- | --- |

BB.

mivel az Európai Unió Bíróságának 2012. november 6-i határozata kimondja, hogy a magyar bírák, ügyészek és közjegyzők nyugdíjkorhatárának 70-ről 62 évre való radikális csökkentése életkoron alapuló, nem igazolható megkülönböztetésnek minősül, és mivel magyar bírák két csoportja 2012. június 20-án kérelemmel fordult az Emberi Jogok Európai Bíróságához, kérve annak megállapítását, hogy a bírák nyugdíjkorhatárának csökkentéséről szóló magyar jogszabályok sértik az emberi jogok európai egyezményét;

| BC. | mivel a Magyar Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta a felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvényt annak érdekében, hogy részben megfeleljen az Alkotmánybíróság 2012. július 16-i, valamint az Európai Unió Bírósága 2012. november 6-i határozatának; |
| --- | --- |

BC.

mivel a Magyar Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta a felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvényt annak érdekében, hogy részben megfeleljen az Alkotmánybíróság 2012. július 16-i, valamint az Európai Unió Bírósága 2012. november 6-i határozatának;

A választási reform

| BD. | mivel az Országgyűlés kormánytöbbsége egyoldalúan alakította át a választási rendszert, anélkül, hogy törekedett volna az ellenzékkel való konszenzusra; |
| --- | --- |

BD.

mivel az Országgyűlés kormánytöbbsége egyoldalúan alakította át a választási rendszert, anélkül, hogy törekedett volna az ellenzékkel való konszenzusra;

| BE. | mivel a közelmúltbeli választási reform keretében a Magyar Országgyűlés 2012. november 26-án, egyéni képviselői indítvány alapján elfogadta a választási eljárásról szóló törvényt, amelynek célja az volt, hogy a korábbi, valamennyi magyarországi lakóhellyel rendelkező állampolgárra kiterjedő automatikus választói regisztráció helyett az egyéni szavazati jog gyakorlásának feltételeként önkéntes regisztráció lépjen életbe; |
| --- | --- |

BE.

mivel a közelmúltbeli választási reform keretében a Magyar Országgyűlés 2012. november 26-án, egyéni képviselői indítvány alapján elfogadta a választási eljárásról szóló törvényt, amelynek célja az volt, hogy a korábbi, valamennyi magyarországi lakóhellyel rendelkező állampolgárra kiterjedő automatikus választói regisztráció helyett az egyéni szavazati jog gyakorlásának feltételeként önkéntes regisztráció lépjen életbe;

| BF. | mivel az Alaptörvény választói regisztrációt rögzítő második módosítását egyéni képviselői indítvány formájában nyújtották be 2012. szeptember 18-án, vagyis ugyanazon a napon, amelyen a választási eljárásról szóló törvénytervezetet is, majd 2012. október 29-én fogadták el; |
| --- | --- |

BF.

mivel az Alaptörvény választói regisztrációt rögzítő második módosítását egyéni képviselői indítvány formájában nyújtották be 2012. szeptember 18-án, vagyis ugyanazon a napon, amelyen a választási eljárásról szóló törvénytervezetet is, majd 2012. október 29-én fogadták el;

| BG. | mivel a Velencei Bizottság és az EBESZ/ODIHR 2012. június 15–16-án közös véleményt készített az országgyűlési képviselők választásáról szóló törvényről; |
| --- | --- |

BG.

mivel a Velencei Bizottság és az EBESZ/ODIHR 2012. június 15–16-án közös véleményt készített az országgyűlési képviselők választásáról szóló törvényről;

| BH. | mivel a köztársasági elnök 2012. december 6-i beadványa nyomán az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a regisztráció előírása a magyarországi lakhellyel rendelkezők választójogának indokolatlan korlátozásának minősül, és ezért alkotmányellenes; |
| --- | --- |

BH.

mivel a köztársasági elnök 2012. december 6-i beadványa nyomán az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a regisztráció előírása a magyarországi lakhellyel rendelkezők választójogának indokolatlan korlátozásának minősül, és ezért alkotmányellenes;

| BI. | mivel az Alkotmánybíróság 2013. január 4-i határozata indokoltnak tartotta ugyan a külföldön élő állampolgárok választói regisztrációját, azonban kimondta azt is, hogy a Magyarországon élő, de lakcímmel nem rendelkező szavazópolgárok személyes regisztrációjára vonatkozó lehetőség kizárása diszkriminatív, valamint hogy aránytalan mértékben korlátozzák a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát azok a rendelkezések, amelyek a politikai hirdetések közzétételét a kampányidőszakban kizárólag a közszolgálati médiaszolgáltatók számára engedélyezik, illetve azok a szabályok, amelyek a kampányidőszak utolsó hat napján megtiltják a közvélemény-kutatási eredmények nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

BI.

mivel az Alkotmánybíróság 2013. január 4-i határozata indokoltnak tartotta ugyan a külföldön élő állampolgárok választói regisztrációját, azonban kimondta azt is, hogy a Magyarországon élő, de lakcímmel nem rendelkező szavazópolgárok személyes regisztrációjára vonatkozó lehetőség kizárása diszkriminatív, valamint hogy aránytalan mértékben korlátozzák a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát azok a rendelkezések, amelyek a politikai hirdetések közzétételét a kampányidőszakban kizárólag a közszolgálati médiaszolgáltatók számára engedélyezik, illetve azok a szabályok, amelyek a kampányidőszak utolsó hat napján megtiltják a közvélemény-kutatási eredmények nyilvánosságra hozatalát;

A médiaszabályozás

| BJ. | mivel az Európai Unió a demokrácia és a jogállamiság értékein alapul, és ennek megfelelőn garantálja és előmozdítja a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke és az EJEE 10. cikke is rögzít, és mivel ezek a jogok kiterjednek a szabad véleménynyilvánításra, valamint a közhatóságok ellenőrzése, beavatkozása és nyomásgyakorlása nélküli tájékozódásra és tájékoztatásra; |
| --- | --- |

BJ.

mivel az Európai Unió a demokrácia és a jogállamiság értékein alapul, és ennek megfelelőn garantálja és előmozdítja a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke és az EJEE 10. cikke is rögzít, és mivel ezek a jogok kiterjednek a szabad véleménynyilvánításra, valamint a közhatóságok ellenőrzése, beavatkozása és nyomásgyakorlása nélküli tájékozódásra és tájékoztatásra;

| BK. | mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága szerint az EJEE 10. cikke alapján a tagállamok tevőleges kötelezettsége a média pluralizmusának garantálása, és mivel az egyezmény rendelkezései megegyeznek a Charta 11. cikkében szereplő rendelkezésekkel, amelyek a közösségi vívmányok részét képezik; |
| --- | --- |

BK.

mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága szerint az EJEE 10. cikke alapján a tagállamok tevőleges kötelezettsége a média pluralizmusának garantálása, és mivel az egyezmény rendelkezései megegyeznek a Charta 11. cikkében szereplő rendelkezésekkel, amelyek a közösségi vívmányok részét képezik;

| BL. | mivel független és plurális médián alapuló önálló és erőteljes közvéleményre van szükség a civil társadalom kollektív szabadságainak (például a gyülekezéshez és az egyesüléshez való jog) és az egyéni szabadságok (például a szabad véleménynyilvánításhoz és tájékozódáshoz való jog) érvényesüléséhez, és mivel az újságírók számára biztosítani kell a tulajdonosok, a vezetők és a kormány nyomásgyakorlásától, illetve a pénzügyi fenyegetésektől mentes tevékenység lehetőségét; |
| --- | --- |

BL.

mivel független és plurális médián alapuló önálló és erőteljes közvéleményre van szükség a civil társadalom kollektív szabadságainak (például a gyülekezéshez és az egyesüléshez való jog) és az egyéni szabadságok (például a szabad véleménynyilvánításhoz és tájékozódáshoz való jog) érvényesüléséhez, és mivel az újságírók számára biztosítani kell a tulajdonosok, a vezetők és a kormány nyomásgyakorlásától, illetve a pénzügyi fenyegetésektől mentes tevékenység lehetőségét;

| BM. | mivel az Európa Tanács és az EBESZ a média szabadságával, pluralizmusával és koncentrációjával kapcsolatos nyilatkozatok, állásfoglalások, ajánlások, vélemények és jelentések útján fontos páneurópai minimális normarendszert alakított ki e téren; |
| --- | --- |

BM.

mivel az Európa Tanács és az EBESZ a média szabadságával, pluralizmusával és koncentrációjával kapcsolatos nyilatkozatok, állásfoglalások, ajánlások, vélemények és jelentések útján fontos páneurópai minimális normarendszert alakított ki e téren;

| BN. | mivel a tagállamok kötelesek folyamatosan előmozdítani és védelmezni a véleménynyilvánítás, a szólás, a tájékozódás és a tömegtájékoztatás szabadságát, és mivel e szabadságok valamely tagállamban történő súlyos veszélyeztetése vagy megsértése esetén az Unió a Szerződésekben és a Chartában rögzített hatáskörei alapján köteles megfelelő időben és hatékonyan fellépni a demokratikus és plurális európai rend, valamint az alapvető szabadságok védelme érdekében; |
| --- | --- |

BN.

mivel a tagállamok kötelesek folyamatosan előmozdítani és védelmezni a véleménynyilvánítás, a szólás, a tájékozódás és a tömegtájékoztatás szabadságát, és mivel e szabadságok valamely tagállamban történő súlyos veszélyeztetése vagy megsértése esetén az Unió a Szerződésekben és a Chartában rögzített hatáskörei alapján köteles megfelelő időben és hatékonyan fellépni a demokratikus és plurális európai rend, valamint az alapvető szabadságok védelme érdekében;

| BO. | mivel az Európai Parlament több alkalommal is hangot adott aggodalmának a média szabadságát, pluralizmusát és koncentrációját illetően az EU-ban és tagállamaiban kialakult helyzet miatt; |
| --- | --- |

BO.

mivel az Európai Parlament több alkalommal is hangot adott aggodalmának a média szabadságát, pluralizmusát és koncentrációját illetően az EU-ban és tagállamaiban kialakult helyzet miatt;

| BP. | mivel a magyar médiaszabályozás több rendelkezésével kapcsolatosan bírálatok hangzottak el az Európai Parlament, az Európai Bizottság, az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője, az Európa Tanács emberi jogi biztosa, az Európa Tanács főtitkára, az ENSZ vélemény- és szólásszabadsághoz való joggal foglalkozó különmegbízottja, számos nemzetközi és nemzeti újságírói szervezet, szerkesztő és kiadó, az emberi jogok és a polgári szabadságok terén aktív civil társadalmi szervezet, valamint EU-tagállamok részéről; |
| --- | --- |

BP.

mivel a magyar médiaszabályozás több rendelkezésével kapcsolatosan bírálatok hangzottak el az Európai Parlament, az Európai Bizottság, az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője, az Európa Tanács emberi jogi biztosa, az Európa Tanács főtitkára, az ENSZ vélemény- és szólásszabadsághoz való joggal foglalkozó különmegbízottja, számos nemzetközi és nemzeti újságírói szervezet, szerkesztő és kiadó, az emberi jogok és a polgári szabadságok terén aktív civil társadalmi szervezet, valamint EU-tagállamok részéről;

| BQ. | mivel bírálatok hangzottak el elsősorban a következőkkel kapcsolatosan: a jogszabály egyéni képviselői beadvány alapján történő elfogadásának módja; a médiafelügyelet jelentősen hierarchizált struktúrája; a szabályozó hatóság elnökének vezetői hatásköre; a hatóság függetlenségét biztosító rendelkezések hiánya; a hatóság kiterjedt felügyeleti és szankcionálási hatásköre; egyes rendelkezéseknek a programkészítés tartalmi szempontjaira gyakorolt számottevő hatása; a médiaspecifikus szabályozás hiánya; az engedélykérelmezési folyamat átláthatóságának hiánya; a normák homályos meghatározása, ami önkényes alkalmazási és végrehajtási gyakorlatokhoz vezethet; |
| --- | --- |

BQ.

mivel bírálatok hangzottak el elsősorban a következőkkel kapcsolatosan: a jogszabály egyéni képviselői beadvány alapján történő elfogadásának módja; a médiafelügyelet jelentősen hierarchizált struktúrája; a szabályozó hatóság elnökének vezetői hatásköre; a hatóság függetlenségét biztosító rendelkezések hiánya; a hatóság kiterjedt felügyeleti és szankcionálási hatásköre; egyes rendelkezéseknek a programkészítés tartalmi szempontjaira gyakorolt számottevő hatása; a médiaspecifikus szabályozás hiánya; az engedélykérelmezési folyamat átláthatóságának hiánya; a normák homályos meghatározása, ami önkényes alkalmazási és végrehajtási gyakorlatokhoz vezethet;

| BR. | mivel a magyar médiatörvényről szóló, 2011. március 10-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a magyar médiatörvény alkalmazását sürgősen fel kellene függeszteni, és a Bizottság, az EBESZ és az Európa Tanács megjegyzései és javaslatai alapján felül kellene vizsgálni, továbbá sürgette a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon és értékelje, hogy a módosított magyar médiatörvény megfelel-e az európai jogszabályoknak, különösen az Alapjogi Chartának; |
| --- | --- |

BR.

mivel a magyar médiatörvényről szóló, 2011. március 10-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a magyar médiatörvény alkalmazását sürgősen fel kellene függeszteni, és a Bizottság, az EBESZ és az Európa Tanács megjegyzései és javaslatai alapján felül kellene vizsgálni, továbbá sürgette a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon és értékelje, hogy a módosított magyar médiatörvény megfelel-e az európai jogszabályoknak, különösen az Alapjogi Chartának;

| BS. | mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa szerint módosítani kell a szabályozás médiaszabadságot korlátozó rendelkezéseit, például annak előírását, hogy mely információkat és tudósításokat kell valamennyi médiaszolgáltatónak kötelezően leközölnie, a médiára kiszabható szankciókat, a nyilvántartásba vételi követelmények formájában jelentkező, a sajtószabadságot akadályozó előzetes korlátokat, valamint az újságírói források védelmét, mivel továbbá a biztos a média függetlensége és pluralizmusa kapcsán kifejezte, hogy orvosolni kell a pluralizmus alkotmányos garanciáinak gyengülését, a médiaszabályozó testületek függetlenségének hiányát, a közszolgálati műsorszórás függetlenségét garantáló rendelkezések hiányát, valamint a Médiatanács határozatai által érintett médiaszereplők tényleges hazai jogorvoslati lehetőségeinek hiányát is; |
| --- | --- |

BS.

mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa szerint módosítani kell a szabályozás médiaszabadságot korlátozó rendelkezéseit, például annak előírását, hogy mely információkat és tudósításokat kell valamennyi médiaszolgáltatónak kötelezően leközölnie, a médiára kiszabható szankciókat, a nyilvántartásba vételi követelmények formájában jelentkező, a sajtószabadságot akadályozó előzetes korlátokat, valamint az újságírói források védelmét, mivel továbbá a biztos a média függetlensége és pluralizmusa kapcsán kifejezte, hogy orvosolni kell a pluralizmus alkotmányos garanciáinak gyengülését, a médiaszabályozó testületek függetlenségének hiányát, a közszolgálati műsorszórás függetlenségét garantáló rendelkezések hiányát, valamint a Médiatanács határozatai által érintett médiaszereplők tényleges hazai jogorvoslati lehetőségeinek hiányát is;

| BT. | mivel a Bizottság aggályainak adott hangot a magyar médiatörvénynek az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvnek és általában a közösségi vívmányoknak való megfelelőségével kapcsolatosan, nevezetesen a valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatóra alkalmazandó kiegyensúlyozott tájékoztatásra vonatkozó kötelezettség vonatkozásában, továbbá tájékoztatást kért arról is, hogy a médiatörvény megfelel-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkében lefektetett arányossági elvnek és a véleménynyilvánítás és a tájékozódás alapvető szabadsága elvének, a származási ország alapelvének, illetve a regisztrációs követelményeknek, és mivel 2011 márciusában, a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat követően a Magyar Országgyűlés módosította a törvényt annak érdekében, hogy rendezze a Bizottság által felvetett kérdéseket; |
| --- | --- |

BT.

mivel a Bizottság aggályainak adott hangot a magyar médiatörvénynek az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvnek és általában a közösségi vívmányoknak való megfelelőségével kapcsolatosan, nevezetesen a valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatóra alkalmazandó kiegyensúlyozott tájékoztatásra vonatkozó kötelezettség vonatkozásában, továbbá tájékoztatást kért arról is, hogy a médiatörvény megfelel-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkében lefektetett arányossági elvnek és a véleménynyilvánítás és a tájékozódás alapvető szabadsága elvének, a származási ország alapelvének, illetve a regisztrációs követelményeknek, és mivel 2011 márciusában, a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat követően a Magyar Országgyűlés módosította a törvényt annak érdekében, hogy rendezze a Bizottság által felvetett kérdéseket;

| BU. | mivel az EBESZ komoly fenntartásokat fogalmazott meg a magyar szabályozás tárgyi és területi hatályát, a Médiahatóság és a Médiatanács politikai szempontból homogén összetételét, a kiszabható szankciók aránytalanságát, a Médiahatóság határozata elleni bírósági jogorvoslat esetén a szankció felfüggesztését eredményező automatikus eljárás hiányát, az újságírói források titkosságának megsértését és a családi értékek védelmét illetően; |
| --- | --- |

BU.

mivel az EBESZ komoly fenntartásokat fogalmazott meg a magyar szabályozás tárgyi és területi hatályát, a Médiahatóság és a Médiatanács politikai szempontból homogén összetételét, a kiszabható szankciók aránytalanságát, a Médiahatóság határozata elleni bírósági jogorvoslat esetén a szankció felfüggesztését eredményező automatikus eljárás hiányát, az újságírói források titkosságának megsértését és a családi értékek védelmét illetően;

| BV. | mivel az EBESZ ajánlásai (7) tartalmazták a kiegyensúlyozott tájékoztatásra irányuló jogi követelmény és egyéb tartalmi megkötések törlését a törvény szövegéből, a szerkesztői függetlenség biztosítását, annak biztosítását, hogy a különböző – nyomtatott, műsorszóró és internetes – médiákra eltérő szabályozás vonatkozzon, a túlzottnak vélt nyilvántartásba vételi követelmények eltörlését, a szabályozó testület függetlenségének és hozzáértésének biztosítását, az objektivitás és a pluralizmus biztosítását a médiaágazatot irányító testületek felállításának folyamatában, annak biztosítását, hogy a nyomtatott sajtó ne tartozzon a szabályozó testület hatásköre alá, valamint az önszabályozás hatékony előmozdítását; |
| --- | --- |

BV.

mivel az EBESZ ajánlásai (7) tartalmazták a kiegyensúlyozott tájékoztatásra irányuló jogi követelmény és egyéb tartalmi megkötések törlését a törvény szövegéből, a szerkesztői függetlenség biztosítását, annak biztosítását, hogy a különböző – nyomtatott, műsorszóró és internetes – médiákra eltérő szabályozás vonatkozzon, a túlzottnak vélt nyilvántartásba vételi követelmények eltörlését, a szabályozó testület függetlenségének és hozzáértésének biztosítását, az objektivitás és a pluralizmus biztosítását a médiaágazatot irányító testületek felállításának folyamatában, annak biztosítását, hogy a nyomtatott sajtó ne tartozzon a szabályozó testület hatásköre alá, valamint az önszabályozás hatékony előmozdítását;

| BW. | mivel annak ellenére, hogy a törvényt 2011-ben, az Európai Bizottsággal folytatott tárgyalásokat követően, illetve 2012 májusában, az Alkotmánybíróság 2011. decemberi – több, a nyomtatott sajtó tartalmi szabályozását, az újságírói források védelmét, az adatszolgáltatási kötelezettséget és a média- és hírközlési biztos intézményét érintő rendelkezést alkotmányellenesnek minősítő – határozata nyomán módosították, az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője kifogásolta, hogy számos módosítást rövid határidővel és az érintett felekkel való konzultáció nélkül vezettek be és fogadtak el, a jogszabályok alapvető elemein – nevezetesen a Médiahatóság és a Médiatanács elnökének és tagjainak kinevezésén, a műsorszóró médiában megjelenő tartalmak feletti hatáskörén, a magas bírságok kiszabásán, a közszolgálati műsorszolgáltatók pénzügyi és szerkesztői függetlenségét szolgáló biztosítékok hiányán – pedig nem javítottak; |
| --- | --- |

BW.

mivel annak ellenére, hogy a törvényt 2011-ben, az Európai Bizottsággal folytatott tárgyalásokat követően, illetve 2012 májusában, az Alkotmánybíróság 2011. decemberi – több, a nyomtatott sajtó tartalmi szabályozását, az újságírói források védelmét, az adatszolgáltatási kötelezettséget és a média- és hírközlési biztos intézményét érintő rendelkezést alkotmányellenesnek minősítő – határozata nyomán módosították, az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője kifogásolta, hogy számos módosítást rövid határidővel és az érintett felekkel való konzultáció nélkül vezettek be és fogadtak el, a jogszabályok alapvető elemein – nevezetesen a Médiahatóság és a Médiatanács elnökének és tagjainak kinevezésén, a műsorszóró médiában megjelenő tartalmak feletti hatáskörén, a magas bírságok kiszabásán, a közszolgálati műsorszolgáltatók pénzügyi és szerkesztői függetlenségét szolgáló biztosítékok hiányán – pedig nem javítottak;

| BX. | mivel annak ellenére, hogy üdvözölte a médiaszabályozás 2011 márciusában elfogadott módosításait, az ENSZ vélemény- és szólásszabadsághoz való joggal foglalkozó különmegbízottja azt is kiemelte, hogy megoldást kell találni a médiatartalom szabályozását, a Médiahatóság függetlenségét és elfogulatlanságát nem kellő mértékben biztosító garanciákat, a túlzott mértékű bírságokat és egyéb adminisztratív szankciókat, a médiatörvény valamennyi médiatípusra való alkalmazhatóságát (ideértve a nyomtatott sajtót és az internetet is), a nyilvántartásba vételi követelményeket és az újságírói források kielégítő védelmének hiányát érintő, továbbra is fennálló problémákra; |
| --- | --- |

BX.

mivel annak ellenére, hogy üdvözölte a médiaszabályozás 2011 márciusában elfogadott módosításait, az ENSZ vélemény- és szólásszabadsághoz való joggal foglalkozó különmegbízottja azt is kiemelte, hogy megoldást kell találni a médiatartalom szabályozását, a Médiahatóság függetlenségét és elfogulatlanságát nem kellő mértékben biztosító garanciákat, a túlzott mértékű bírságokat és egyéb adminisztratív szankciókat, a médiatörvény valamennyi médiatípusra való alkalmazhatóságát (ideértve a nyomtatott sajtót és az internetet is), a nyilvántartásba vételi követelményeket és az újságírói források kielégítő védelmének hiányát érintő, továbbra is fennálló problémákra;

| BY. | mivel az Európa Tanács szakértői elemzése (8) szerint (amely azt vizsgálta, hogy a médiatörvény a 2012-ben javasolt módosításokkal megfelel-e a média és a véleménynyilvánítás szabadsága terén irányadó Európa tanácsi dokumentumoknak) a nyilvántartásba vételre és átláthatóságra, a tartalomszabályozásra, a hírközlési kötelezettségekre, az információforrások védelmére, a közszolgálati médiára és a szabályozó testületekre vonatkozó egyes rendelkezéseket alaposan felül kell vizsgálni, egyértelműbbé kell tenni, illetve bizonyos esetekben hatályon kívül kell helyezni; |
| --- | --- |

BY.

mivel az Európa Tanács szakértői elemzése (8) szerint (amely azt vizsgálta, hogy a médiatörvény a 2012-ben javasolt módosításokkal megfelel-e a média és a véleménynyilvánítás szabadsága terén irányadó Európa tanácsi dokumentumoknak) a nyilvántartásba vételre és átláthatóságra, a tartalomszabályozásra, a hírközlési kötelezettségekre, az információforrások védelmére, a közszolgálati médiára és a szabályozó testületekre vonatkozó egyes rendelkezéseket alaposan felül kell vizsgálni, egyértelműbbé kell tenni, illetve bizonyos esetekben hatályon kívül kell helyezni;

| BZ. | mivel az EU-val és az Európa Tanács főtitkárával levélben és szakértői megbeszélések keretében folytatott párbeszédet követően 2013 februárjában további törvénymódosításokat terjesztettek be a médiaszabályozó testületek függetlenségének megszilárdítása és garantálása érdekében, például a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság és a Médiatanács elnökének kinevezési és megválasztási feltételeivel kapcsolatos szabályokat, valamint a kinevezési eljárást, a kinevező személyét és az ismételt kinevezést illetően; |
| --- | --- |

BZ.

mivel az EU-val és az Európa Tanács főtitkárával levélben és szakértői megbeszélések keretében folytatott párbeszédet követően 2013 februárjában további törvénymódosításokat terjesztettek be a médiaszabályozó testületek függetlenségének megszilárdítása és garantálása érdekében, például a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság és a Médiatanács elnökének kinevezési és megválasztási feltételeivel kapcsolatos szabályokat, valamint a kinevezési eljárást, a kinevező személyét és az ismételt kinevezést illetően;

| CA. | mivel a magyar hatóságok kinyilvánították azon szándékukat, hogy felülvizsgálják a választási kampányok idején a politikai hirdetésekre vonatkozó korlátozásokat; mivel a magyar kormány jelenleg tárgyalásokat folytat az Európai Bizottsággal a politikai hirdetések kérdéséről; mivel az Alaptörvény negyedik módosítása ennek ellenére széles körű és esetlegesen homályos tilalmat vezet be az egyes csoportok – köztük a magyar nemzet – méltóságának megsértését célzó beszédre, amely tilalom felhasználható a véleménynyilvánítás szabadságába való önkényes beavatkozásra, és visszafogó hatása lehet az újságírókra, de a művészekre és másokra is; |
| --- | --- |

CA.

mivel a magyar hatóságok kinyilvánították azon szándékukat, hogy felülvizsgálják a választási kampányok idején a politikai hirdetésekre vonatkozó korlátozásokat; mivel a magyar kormány jelenleg tárgyalásokat folytat az Európai Bizottsággal a politikai hirdetések kérdéséről; mivel az Alaptörvény negyedik módosítása ennek ellenére széles körű és esetlegesen homályos tilalmat vezet be az egyes csoportok – köztük a magyar nemzet – méltóságának megsértését célzó beszédre, amely tilalom felhasználható a véleménynyilvánítás szabadságába való önkényes beavatkozásra, és visszafogó hatása lehet az újságírókra, de a művészekre és másokra is;

| CB. | mivel a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság és a Médiatanács mindeddig nem készített értékelést arról, hogy a jogszabályok milyen hatást gyakorolnak az újságírás minőségére, a szerkesztői szabadságra és az újságírók munkafeltételeire; |
| --- | --- |

CB.

mivel a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság és a Médiatanács mindeddig nem készített értékelést arról, hogy a jogszabályok milyen hatást gyakorolnak az újságírás minőségére, a szerkesztői szabadságra és az újságírók munkafeltételeire;

A kisebbségekhez tartozó személyek jogainak tiszteletben tartása

| CC. | mivel a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak tiszteletben tartását az EUSZ 2. cikkében említett értékek között kifejezetten elismerik, és mivel az Unió elkötelezi magát ezen értékek előmozdítása, valamint a társadalmi kirekesztés, a rasszizmus, az antiszemitizmus és a megkülönböztetés elleni küzdelem mellett; |
| --- | --- |

CC.

mivel a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak tiszteletben tartását az EUSZ 2. cikkében említett értékek között kifejezetten elismerik, és mivel az Unió elkötelezi magát ezen értékek előmozdítása, valamint a társadalmi kirekesztés, a rasszizmus, az antiszemitizmus és a megkülönböztetés elleni küzdelem mellett;

| CD. | mivel a megkülönböztetésmentesség a Charta 21. cikkében is rögzített alapvető jognak minősül; |
| --- | --- |

CD.

mivel a megkülönböztetésmentesség a Charta 21. cikkében is rögzített alapvető jognak minősül;

| CE. | mivel a tagállamok annak biztosítására vonatkozó felelőssége, hogy etnikai hovatartozásától és hitétől függetlenül minden személy alapvető jogait tiszteletben tartsák, a közigazgatás valamennyi szintjére és a bűnüldöző hatóságokra is kiterjed, és egyúttal magában foglalja a tolerancia aktív elősegítését, valamint egyes jelenségek – például a rasszista erőszak és az antiszemita és romaellenes gyűlöletbeszéd – határozott elítélését is, különösen amikor az hivatalos vagy nyilvános fórumokon, többek között a Magyar Országgyűlésben jut kifejezésre; |
| --- | --- |

CE.

mivel a tagállamok annak biztosítására vonatkozó felelőssége, hogy etnikai hovatartozásától és hitétől függetlenül minden személy alapvető jogait tiszteletben tartsák, a közigazgatás valamennyi szintjére és a bűnüldöző hatóságokra is kiterjed, és egyúttal magában foglalja a tolerancia aktív elősegítését, valamint egyes jelenségek – például a rasszista erőszak és az antiszemita és romaellenes gyűlöletbeszéd – határozott elítélését is, különösen amikor az hivatalos vagy nyilvános fórumokon, többek között a Magyar Országgyűlésben jut kifejezésre;

| CF. | mivel a rendvédelmi hatóságok nem léptek fel a rasszista indítékú bűncselekményekkel szemben (9), ami a rendőrséggel szembeni bizalmatlanság kialakulásához vezetett; |
| --- | --- |

CF.

mivel a rendvédelmi hatóságok nem léptek fel a rasszista indítékú bűncselekményekkel szemben (9), ami a rendőrséggel szembeni bizalmatlanság kialakulásához vezetett;

| CG. | mivel megjegyzendő, hogy a Magyar Országgyűlés büntetőjogi és polgári jogi jogszabályokat fogadott el a rasszista gyűlöletkeltés és a gyűlöletbeszéd leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

CG.

mivel megjegyzendő, hogy a Magyar Országgyűlés büntetőjogi és polgári jogi jogszabályokat fogadott el a rasszista gyűlöletkeltés és a gyűlöletbeszéd leküzdése érdekében;

| CH. | mivel bár a roma és a zsidó közösségek tagjaival szembeni intolerancia nemcsak Magyarországhoz köthető probléma, és más tagállamoknak is szembe kell nézniük ugyanezekkel a nehézségekkel, az utóbbi időkben egyes események arra utalnak, hogy Magyarországon a roma- és zsidóellenes gyűlöletbeszéd újra erősödőben van; |
| --- | --- |

CH.

mivel bár a roma és a zsidó közösségek tagjaival szembeni intolerancia nemcsak Magyarországhoz köthető probléma, és más tagállamoknak is szembe kell nézniük ugyanezekkel a nehézségekkel, az utóbbi időkben egyes események arra utalnak, hogy Magyarországon a roma- és zsidóellenes gyűlöletbeszéd újra erősödőben van;

| CI. | mivel az adózás és a nyugdíjrendszer területére vonatkozó, visszamenőleges hatályú jogszabályok végrehajtása jelentős mértékben növelte a szociális bizonytalanságot és a szegénységet, ami nemcsak bizonytalanságot vált ki a lakosság körében, hanem a magántulajdon megsértésének is minősül, és aláássa az alapvető polgári szabadságjogokat; |
| --- | --- |

CI.

mivel az adózás és a nyugdíjrendszer területére vonatkozó, visszamenőleges hatályú jogszabályok végrehajtása jelentős mértékben növelte a szociális bizonytalanságot és a szegénységet, ami nemcsak bizonytalanságot vált ki a lakosság körében, hanem a magántulajdon megsértésének is minősül, és aláássa az alapvető polgári szabadságjogokat;

A vallás- és lelkiismereti szabadság, valamint az egyházak elismerése

| CJ. | mivel a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadságról szóló, az EJEE 9. cikkében és az Alapjogi Charta 10. cikkében rögzített rendelkezések a demokratikus társadalmak egyik alapját képezik, és mivel az állam feladata e téren a különböző vallások, hitek és világnézetek szabad gyakorlásához való jog semleges és pártatlan módon történő biztosítása; |
| --- | --- |

CJ.

mivel a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadságról szóló, az EJEE 9. cikkében és az Alapjogi Charta 10. cikkében rögzített rendelkezések a demokratikus társadalmak egyik alapját képezik, és mivel az állam feladata e téren a különböző vallások, hitek és világnézetek szabad gyakorlásához való jog semleges és pártatlan módon történő biztosítása;

| CK. | mivel az egyházak jogállásáról szóló törvény új jogi keretet hozott létre a vallási szervezetek és egyházak magyarországi szabályozására, amely egy sor követelményt határoz meg az egyházak elismerése vonatkozásában, és kimondja, hogy az elismeréshez az Országgyűlés kétharmados többséggel elfogadott előzetes jóváhagyása szükséges; |
| --- | --- |

CK.

mivel az egyházak jogállásáról szóló törvény új jogi keretet hozott létre a vallási szervezetek és egyházak magyarországi szabályozására, amely egy sor követelményt határoz meg az egyházak elismerése vonatkozásában, és kimondja, hogy az elismeréshez az Országgyűlés kétharmados többséggel elfogadott előzetes jóváhagyása szükséges;

| CL. | mivel a Velencei Bizottság szerint (10) a vallásszabadság korlátozásának minősül az egyházak jogállásáról szóló törvényben foglalt azon kötelezettség, amelynek értelmében egyház alapításához előbb az Országgyűlés elismerését kell megszerezni; |
| --- | --- |

CL.

mivel a Velencei Bizottság szerint (10) a vallásszabadság korlátozásának minősül az egyházak jogállásáról szóló törvényben foglalt azon kötelezettség, amelynek értelmében egyház alapításához előbb az Országgyűlés elismerését kell megszerezni;

| CM. | mivel az egyházak jogállásáról szóló törvény visszaható hatályú rendelkezéseinek hatálybalépésével több mint 300 bejegyzett egyház veszítette el egyházi jogállását; |
| --- | --- |

CM.

mivel az egyházak jogállásáról szóló törvény visszaható hatályú rendelkezéseinek hatálybalépésével több mint 300 bejegyzett egyház veszítette el egyházi jogállását;

| CN. | mivel több vallási közösség és az alapvető jogok magyar biztosa (az ombudsman) kérésére az Alkotmánybíróság vizsgálta az egyházak jogállásáról szóló törvény rendelkezéseinek alkotmányosságát, és 6/2013. számú, 2013. február 26-i határozatában kimondta egyes rendelkezések Alaptörvénybe ütközését, és ezeket visszaható hatállyal megsemmisítette; |
| --- | --- |

CN.

mivel több vallási közösség és az alapvető jogok magyar biztosa (az ombudsman) kérésére az Alkotmánybíróság vizsgálta az egyházak jogállásáról szóló törvény rendelkezéseinek alkotmányosságát, és 6/2013. számú, 2013. február 26-i határozatában kimondta egyes rendelkezések Alaptörvénybe ütközését, és ezeket visszaható hatállyal megsemmisítette;

| CO. | mivel az Alkotmánybíróság e határozatában, ha nem is kérdőjelezte meg az Országgyűlés azon jogát, hogy meghatározza az egyházként történő elismerés anyagi jogi feltételeit, arra az álláspontra helyezkedett, hogy az egyházi jogállás elismeréséről történő parlamenti szavazás magában hordja a politikailag elfogult döntéshozatal lehetőségét, és mivel az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy a törvény nem ír elő kötelezettséget az egyházi jogállás elismerésének elutasításáról szóló döntések részletes indokolására vonatkozóan, hogy a törvény nem ír elő határidőt az országgyűlési eljárások lebonyolítására, és hogy a törvény nem biztosít tényleges jogorvoslati lehetőséget az elutasító határozat vagy a határozathozatal elmaradása esetén; |
| --- | --- |

CO.

mivel az Alkotmánybíróság e határozatában, ha nem is kérdőjelezte meg az Országgyűlés azon jogát, hogy meghatározza az egyházként történő elismerés anyagi jogi feltételeit, arra az álláspontra helyezkedett, hogy az egyházi jogállás elismeréséről történő parlamenti szavazás magában hordja a politikailag elfogult döntéshozatal lehetőségét, és mivel az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy a törvény nem ír elő kötelezettséget az egyházi jogállás elismerésének elutasításáról szóló döntések részletes indokolására vonatkozóan, hogy a törvény nem ír elő határidőt az országgyűlési eljárások lebonyolítására, és hogy a törvény nem biztosít tényleges jogorvoslati lehetőséget az elutasító határozat vagy a határozathozatal elmaradása esetén;

| CP. | mivel az Alaptörvény negyedik módosítása – amelyet az Alkotmánybíróság döntése után két héttel fogadtak el – módosította az Alaptörvény VII. cikkét, alkotmányos szintre emelve az Országgyűlésnek a vallási tevékenységet végző szervezetek egyházként történő elismerésére vonatkozó sarkalatos törvények elfogadására irányuló hatáskörét, felülbírálva ezzel az Alkotmánybíróság határozatát; |
| --- | --- |

CP.

mivel az Alaptörvény negyedik módosítása – amelyet az Alkotmánybíróság döntése után két héttel fogadtak el – módosította az Alaptörvény VII. cikkét, alkotmányos szintre emelve az Országgyűlésnek a vallási tevékenységet végző szervezetek egyházként történő elismerésére vonatkozó sarkalatos törvények elfogadására irányuló hatáskörét, felülbírálva ezzel az Alkotmánybíróság határozatát;

II. —   
  Értékelés

Magyarország Alaptörvénye és annak végrehajtása

| 1. | emlékeztet rá, hogy a jogszerűség tiszteletben tartása, amely alkotmányozás esetén is magában foglalja az átlátható, elszámoltatható és demokratikus törvényalkotási folyamatot, valamint a szabad választásokon és az ellenzék jogainak tiszteletben tartásán alapuló, erős képviseleti demokrácia iránti tisztelet a demokrácia és a jogállamiság fogalmának kulcselemei, az EUSZ 2. cikkében („Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.”) és az Európai Unióról szóló szerződés és az Alapjogi Charta preambulumaiban rögzítettek szerint; sajnálattal állapítja meg, hogy a múltban az uniós intézmények az alapvető európai értékek védelme tekintetében nem mindig tudtak megfelelni saját elvárásaiknak; ennélfogva hangsúlyozza különös felelősségét azt illetően, hogy uniós szinten és a tagállamokban is kiálljon az EUSZ 2. cikke szerinti alapvető európai jogok tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet rá, hogy a jogszerűség tiszteletben tartása, amely alkotmányozás esetén is magában foglalja az átlátható, elszámoltatható és demokratikus törvényalkotási folyamatot, valamint a szabad választásokon és az ellenzék jogainak tiszteletben tartásán alapuló, erős képviseleti demokrácia iránti tisztelet a demokrácia és a jogállamiság fogalmának kulcselemei, az EUSZ 2. cikkében („Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.”) és az Európai Unióról szóló szerződés és az Alapjogi Charta preambulumaiban rögzítettek szerint; sajnálattal állapítja meg, hogy a múltban az uniós intézmények az alapvető európai értékek védelme tekintetében nem mindig tudtak megfelelni saját elvárásaiknak; ennélfogva hangsúlyozza különös felelősségét azt illetően, hogy uniós szinten és a tagállamokban is kiálljon az EUSZ 2. cikke szerinti alapvető európai jogok tiszteletben tartása mellett;

| 2. | határozottan megismétli, hogy miközben egy új alaptörvény kidolgozása és elfogadása tagállami hatáskörbe tartozik, a tagállamok és az EU közös felelőssége annak biztosítása, hogy az alkotmányozási folyamat és az alaptörvények tartalma összhangban álljon a tagállam által az Európai Unióhoz való csatlakozásról szóló szerződésben vállalt kötelezettségekkel, azaz az Unió közös értékeivel, az Alapjogi Chartával és az EJEE-vel; |
| --- | --- |

2.

határozottan megismétli, hogy miközben egy új alaptörvény kidolgozása és elfogadása tagállami hatáskörbe tartozik, a tagállamok és az EU közös felelőssége annak biztosítása, hogy az alkotmányozási folyamat és az alaptörvények tartalma összhangban álljon a tagállam által az Európai Unióhoz való csatlakozásról szóló szerződésben vállalt kötelezettségekkel, azaz az Unió közös értékeivel, az Alapjogi Chartával és az EJEE-vel;

| 3. | sajnálatosnak tartja, hogy Magyarország Alaptörvényének kidolgozása és elfogadása nem átlátható, nyitott, befogadó és végső soron konszenzusra épülő folyamat keretében történt, ahogyan ez egy modern, demokratikus alkotmányozási folyamattól elvárható lenne, és ez magának az Alaptörvénynek a legitimitását is gyengíti; |
| --- | --- |

3.

sajnálatosnak tartja, hogy Magyarország Alaptörvényének kidolgozása és elfogadása nem átlátható, nyitott, befogadó és végső soron konszenzusra épülő folyamat keretében történt, ahogyan ez egy modern, demokratikus alkotmányozási folyamattól elvárható lenne, és ez magának az Alaptörvénynek a legitimitását is gyengíti;

| 4. | tudomásul veszi az Alkotmánybíróság fent említett, 2012. december 28-i határozatát, amely kimondja, hogy a Magyar Országgyűlés túllépte jogalkotási hatáskörét, amikor elfogadta az Alaptörvény állandó és általános szabályozást tartalmazó átmeneti rendelkezéseit, megállapítva többek között, hogy „az Alkotmánybíróság döntését követően az alkotmányozó feladata és felelőssége a részleges megsemmisítés utáni helyzet tisztázása. Az Országgyűlés köteles egyértelmű és világos jogi helyzetet teremteni.”, valamint előírva azt is, hogy ez nem jelentheti a megsemmisített rendelkezések Alaptörvénybe történő automatikus, megfontolás nélkül beillesztését, mivel „Az Országgyűlésnek felül kell vizsgálnia a megsemmisített nem átmeneti rendelkezések szabályozási tárgyait, dönteni kell arról, hogy ezek közül melyek újraszabályozására van szükség és milyen jogforrási szinten. Arról, hogy az újraszabályozandó rendelkezések közül mely rendelkezéseket kell az Alaptörvényben elhelyezni és melyeket kell törvényi szinten újraszabályozni, szintén az Országgyűlésnek kell határoznia”; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi az Alkotmánybíróság fent említett, 2012. december 28-i határozatát, amely kimondja, hogy a Magyar Országgyűlés túllépte jogalkotási hatáskörét, amikor elfogadta az Alaptörvény állandó és általános szabályozást tartalmazó átmeneti rendelkezéseit, megállapítva többek között, hogy „az Alkotmánybíróság döntését követően az alkotmányozó feladata és felelőssége a részleges megsemmisítés utáni helyzet tisztázása. Az Országgyűlés köteles egyértelmű és világos jogi helyzetet teremteni.”, valamint előírva azt is, hogy ez nem jelentheti a megsemmisített rendelkezések Alaptörvénybe történő automatikus, megfontolás nélkül beillesztését, mivel „Az Országgyűlésnek felül kell vizsgálnia a megsemmisített nem átmeneti rendelkezések szabályozási tárgyait, dönteni kell arról, hogy ezek közül melyek újraszabályozására van szükség és milyen jogforrási szinten. Arról, hogy az újraszabályozandó rendelkezések közül mely rendelkezéseket kell az Alaptörvényben elhelyezni és melyeket kell törvényi szinten újraszabályozni, szintén az Országgyűlésnek kell határoznia”;

| 5. | határozottan bírálja az Alaptörvény negyedik módosításának rendelkezéseit, amelyek aláássák az Alaptörvény felsőbbségét azáltal, hogy több olyan szabályt foglalnak újra bele annak szövegébe, melyeket az Alkotmánybíróság korábban alkotmányellenesnek – eljárási vagy tartalmi okokból az Alaptörvénybe ütközőnek – nyilvánított; |
| --- | --- |

5.

határozottan bírálja az Alaptörvény negyedik módosításának rendelkezéseit, amelyek aláássák az Alaptörvény felsőbbségét azáltal, hogy több olyan szabályt foglalnak újra bele annak szövegébe, melyeket az Alkotmánybíróság korábban alkotmányellenesnek – eljárási vagy tartalmi okokból az Alaptörvénybe ütközőnek – nyilvánított;

| 6. | emlékeztet rá, hogy az Alkotmánybíróság a fent említett, 2012. december 28-i határozatában egyértelműen nyilatkozik az alkotmányosság kritériumairól, kijelentve, hogy az „alkotmányok tartalmi és eljárási mércéi és követelményei demokratikus jogállamban állandóak. A tartalmi és eljárási alkotmányos követelmények nem lehetnek alacsonyabbak az Alaptörvény időszakában, mint az Alkotmány(törvény) időszakában voltak. Az alkotmányos jogállam követelményei továbbra is és folyamatosan érvényesülő követelmények a jelenben és programok a jövőre nézve. Az alkotmányos jogállam konstans értékek, elvek és garanciák rendszere”; úgy véli, hogy ez az egyértelmű és méltóságteljes kijelentés az Európai Unióra és annak valamennyi tagállamára nézve egyaránt alkalmazandó; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet rá, hogy az Alkotmánybíróság a fent említett, 2012. december 28-i határozatában egyértelműen nyilatkozik az alkotmányosság kritériumairól, kijelentve, hogy az „alkotmányok tartalmi és eljárási mércéi és követelményei demokratikus jogállamban állandóak. A tartalmi és eljárási alkotmányos követelmények nem lehetnek alacsonyabbak az Alaptörvény időszakában, mint az Alkotmány(törvény) időszakában voltak. Az alkotmányos jogállam követelményei továbbra is és folyamatosan érvényesülő követelmények a jelenben és programok a jövőre nézve. Az alkotmányos jogállam konstans értékek, elvek és garanciák rendszere”; úgy véli, hogy ez az egyértelmű és méltóságteljes kijelentés az Európai Unióra és annak valamennyi tagállamára nézve egyaránt alkalmazandó;

| 7. | emlékeztet rá, hogy az Unió demokráciára és jogállamiságra vonatkozó közös értékei szabad választásokon és az ellenzék jogainak tiszteletben tartásán alapuló, erős képviseleti demokrácia rendszerét igénylik, és hogy az EJEE-hez fűzött 1. sz. jegyzőkönyv 3. cikke szerint a választásoknak garantálniuk kell „a nép véleményének kifejezését a törvényhozó testület megválasztását illetően”; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet rá, hogy az Unió demokráciára és jogállamiságra vonatkozó közös értékei szabad választásokon és az ellenzék jogainak tiszteletben tartásán alapuló, erős képviseleti demokrácia rendszerét igénylik, és hogy az EJEE-hez fűzött 1. sz. jegyzőkönyv 3. cikke szerint a választásoknak garantálniuk kell „a nép véleményének kifejezését a törvényhozó testület megválasztását illetően”;

| 8. | úgy véli, hogy – bár más tagállamokban is elterjedt a kétharmados többséget igénylő törvények alkalmazása, ami 1989 óta a magyar alkotmányos és jogrendnek is részét képezi – a sarkalatos törvények kiterjedt, rendkívül konkrét és részletes szabályok előírása céljából történő alkalmazása aláássa a demokrácia és a jogállamiság elveit, mivel lehetővé tette a jelenlegi – minősített többség támogatását élvező – kormány számára, hogy politikai irányvonalakat véssen kőbe, ami meg fogja nehezíteni az Országgyűlésben mindössze egyszerű többséggel rendelkező mindenkori jövőbeli kormányok számára, hogy reagáljanak a társadalmi változásokra, ezáltal potenciálisan csökkentve az új választások jelentőségét; úgy véli, hogy a sarkalatos törvények ily módon történő alkalmazását újra kell értékelni annak biztosítása érdekében, hogy a jövőbeli kormányok és parlamenti többségű erők érdemleges és átfogó módon végezhessék jogalkotási munkájukat; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy – bár más tagállamokban is elterjedt a kétharmados többséget igénylő törvények alkalmazása, ami 1989 óta a magyar alkotmányos és jogrendnek is részét képezi – a sarkalatos törvények kiterjedt, rendkívül konkrét és részletes szabályok előírása céljából történő alkalmazása aláássa a demokrácia és a jogállamiság elveit, mivel lehetővé tette a jelenlegi – minősített többség támogatását élvező – kormány számára, hogy politikai irányvonalakat véssen kőbe, ami meg fogja nehezíteni az Országgyűlésben mindössze egyszerű többséggel rendelkező mindenkori jövőbeli kormányok számára, hogy reagáljanak a társadalmi változásokra, ezáltal potenciálisan csökkentve az új választások jelentőségét; úgy véli, hogy a sarkalatos törvények ily módon történő alkalmazását újra kell értékelni annak biztosítása érdekében, hogy a jövőbeli kormányok és parlamenti többségű erők érdemleges és átfogó módon végezhessék jogalkotási munkájukat;

| 9. | úgy véli, hogy az egyéni képviselői indítvány alkalmazása az Alaptörvény (sarkalatos törvények révén történő) végrehajtására nem tekinthető átlátható, számonkérhető és demokratikus jogalkotási eljárásnak, mivel nem tartalmaz az érdemleges társadalmi vitát és konzultációt biztosító garanciákat, és hogy az ilyen indítványok magával az Alaptörvénnyel is ellentétesek lehetnek, következésképpen a kormányokat (és nem az egyes képviselőket) terheli az a kötelezettség, hogy az Alaptörvény végrehajtásához szükséges törvényjavaslatokat benyújtsák az Országgyűlésnek; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az egyéni képviselői indítvány alkalmazása az Alaptörvény (sarkalatos törvények révén történő) végrehajtására nem tekinthető átlátható, számonkérhető és demokratikus jogalkotási eljárásnak, mivel nem tartalmaz az érdemleges társadalmi vitát és konzultációt biztosító garanciákat, és hogy az ilyen indítványok magával az Alaptörvénnyel is ellentétesek lehetnek, következésképpen a kormányokat (és nem az egyes képviselőket) terheli az a kötelezettség, hogy az Alaptörvény végrehajtásához szükséges törvényjavaslatokat benyújtsák az Országgyűlésnek;

| 10. | tudomásul veszi a Velencei Bizottság CDL-AD(2011)016. számú véleményét, amely szerint a Velencei Bizottság „különösen üdvözli azt a tényt, hogy az új Alaptörvény a demokrácia, a jogállamiság, valamint az alapvető jogok védelmének elvein alapuló alkotmányos rendet hoz létre”; továbbá tudomásul veszi a Velencei Bizottság CDL-AD(2012)001. számú véleményét, amely szerint a jelentős mennyiségű jogszabály rövid idő alatt történő elfogadásával magyarázható, hogy néhány új rendelkezés nem felel meg az európai normáknak; ezenfelül tudomásul veszi a Velencei Bizottságnak a magyar Alaptörvény negyedik módosításáról szóló, CDL-AD(2013)012. számú véleményét, amely kimondja, hogy „a negyedik módosítás hiányosságokat teremt Magyarország alkotmányos rendszerében vagy állandósítja azokat”; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi a Velencei Bizottság CDL-AD(2011)016. számú véleményét, amely szerint a Velencei Bizottság „különösen üdvözli azt a tényt, hogy az új Alaptörvény a demokrácia, a jogállamiság, valamint az alapvető jogok védelmének elvein alapuló alkotmányos rendet hoz létre”; továbbá tudomásul veszi a Velencei Bizottság CDL-AD(2012)001. számú véleményét, amely szerint a jelentős mennyiségű jogszabály rövid idő alatt történő elfogadásával magyarázható, hogy néhány új rendelkezés nem felel meg az európai normáknak; ezenfelül tudomásul veszi a Velencei Bizottságnak a magyar Alaptörvény negyedik módosításáról szóló, CDL-AD(2013)012. számú véleményét, amely kimondja, hogy „a negyedik módosítás hiányosságokat teremt Magyarország alkotmányos rendszerében vagy állandósítja azokat”;

| 11. | üdvözli, hogy Magyarország Alaptörvénye megismétli és megerősíti az Európai Unió Alapjogi Chartájának cikkeit, valamint hogy Magyarország az EU negyedik országaként a magyar jelnyelvet (HSL) a H. cikkben teljes értékű nyelvnek ismeri el és a magyar kultúra részeként védelmezi; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy Magyarország Alaptörvénye megismétli és megerősíti az Európai Unió Alapjogi Chartájának cikkeit, valamint hogy Magyarország az EU negyedik országaként a magyar jelnyelvet (HSL) a H. cikkben teljes értékű nyelvnek ismeri el és a magyar kultúra részeként védelmezi;

| 12. | üdvözli, hogy Magyarország Alaptörvényének XV. cikke kifejezetten tiltja a faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtételt, valamint kimondja, hogy Magyarország különleges intézkedéseket fogad el a gyermekek, a nők, az időskorúak és a fogyatékossággal élők védelme érdekében, összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20–26. cikkével; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy Magyarország Alaptörvényének XV. cikke kifejezetten tiltja a faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtételt, valamint kimondja, hogy Magyarország különleges intézkedéseket fogad el a gyermekek, a nők, az időskorúak és a fogyatékossággal élők védelme érdekében, összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20–26. cikkével;

A fékek és ellensúlyok demokratikus rendszere

| 13. | emlékeztet arra, hogy a demokrácia és a jogállamiság megköveteli a hatáskörök független intézmények közötti megosztását a fékek és ellensúlyok megfelelően működő rendszere és a jogszabályok hatékony alkotmányos normakontrollja alapján; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a demokrácia és a jogállamiság megköveteli a hatáskörök független intézmények közötti megosztását a fékek és ellensúlyok megfelelően működő rendszere és a jogszabályok hatékony alkotmányos normakontrollja alapján;

| 14. | emlékeztet arra, hogy az alkotmányos többség az alkotmánybírák számát 11-ről 15-re emelte, és eltörölte azt a kötelezettséget, hogy az alkotmánybírák választása tekintetében meg kell állapodni az ellenzékkel; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezen intézkedések következményeképpen a jelenleg hivatalban lévő 15 alkotmánybíró közül 8-at (egy kivétellel) kizárólag a kétharmados többség választott meg, közöttük a testület két új tagját is, akiket az országgyűlési képviselői székből közvetlenül jelöltek az alkotmánybírói tisztségre; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy az alkotmányos többség az alkotmánybírák számát 11-ről 15-re emelte, és eltörölte azt a kötelezettséget, hogy az alkotmánybírák választása tekintetében meg kell állapodni az ellenzékkel; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezen intézkedések következményeképpen a jelenleg hivatalban lévő 15 alkotmánybíró közül 8-at (egy kivétellel) kizárólag a kétharmados többség választott meg, közöttük a testület két új tagját is, akiket az országgyűlési képviselői székből közvetlenül jelöltek az alkotmánybírói tisztségre;

| 15. | üdvözli annak bevezetését, hogy két új típusú alkotmányos panasszal lehet az Alkotmánybírósághoz fordulni, és megérti, hogy a jogállamiságra alapozott demokratikus rendszer megfelelő működéséhez nincs feltétlenül szükség alkotmánybíróságra; emlékeztet ugyanakkor a Velencei Bizottság CDL-AD(2011)016. számú véleményére, amely megjegyzi, hogy azokban az államokban, amelyek alkotmánybíróság létrehozása mellett döntöttek, e bíróság számára jogot kell biztosítani arra, hogy valamennyi törvény esetében megvizsgálja, összhangban áll-e az alkotmányban garantált emberi jogokkal; ezért úgy véli, hogy a központi költségvetésre és az adózásra vonatkozó törvényekkel kapcsolatos alkotmánybírósági hatáskör korlátozása gyengíti az intézményi és eljárási garanciákat több alkotmányos jog védelme, valamint az Országgyűlés és a kormány költségvetési hatásköreinek ellenőrzése vonatkozásában; |
| --- | --- |

15.

üdvözli annak bevezetését, hogy két új típusú alkotmányos panasszal lehet az Alkotmánybírósághoz fordulni, és megérti, hogy a jogállamiságra alapozott demokratikus rendszer megfelelő működéséhez nincs feltétlenül szükség alkotmánybíróságra; emlékeztet ugyanakkor a Velencei Bizottság CDL-AD(2011)016. számú véleményére, amely megjegyzi, hogy azokban az államokban, amelyek alkotmánybíróság létrehozása mellett döntöttek, e bíróság számára jogot kell biztosítani arra, hogy valamennyi törvény esetében megvizsgálja, összhangban áll-e az alkotmányban garantált emberi jogokkal; ezért úgy véli, hogy a központi költségvetésre és az adózásra vonatkozó törvényekkel kapcsolatos alkotmánybírósági hatáskör korlátozása gyengíti az intézményi és eljárási garanciákat több alkotmányos jog védelme, valamint az Országgyűlés és a kormány költségvetési hatásköreinek ellenőrzése vonatkozásában;

| 16. | emlékeztet arra, hogy amint azt az Alkotmánybíróság 45/2012. határozatában megállapította, „Az alkotmányos legalitásnak nemcsak eljárásjogi, formai, közjogi érvényességi, de tartalmi követelményei is vannak [...]. Adott esetben az Alkotmánybíróság a demokratikus jogállam alkotmányos tartalmi követelményeinek, garanciáinak és értékeinek a töretlen érvényesülését, alkotmányba foglalását is vizsgálhatja”; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy amint azt az Alkotmánybíróság 45/2012. határozatában megállapította, „Az alkotmányos legalitásnak nemcsak eljárásjogi, formai, közjogi érvényességi, de tartalmi követelményei is vannak [...]. Adott esetben az Alkotmánybíróság a demokratikus jogállam alkotmányos tartalmi követelményeinek, garanciáinak és értékeinek a töretlen érvényesülését, alkotmányba foglalását is vizsgálhatja”;

| 17. | úgy véli, hogy az Alaptörvény politikai akaratot tükröző rendszeres módosításainak fényében az Alkotmánybíróság már nem a legfőbb szerve az Alaptörvény védelmének, különösen azóta, hogy a negyedik módosítás kifejezetten megtiltja az Alkotmánybíróságnak, hogy felülvizsgálja a más alkotmányos követelményekkel és elvekkel ellentétes Alaptörvény-módosításokat; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az Alaptörvény politikai akaratot tükröző rendszeres módosításainak fényében az Alkotmánybíróság már nem a legfőbb szerve az Alaptörvény védelmének, különösen azóta, hogy a negyedik módosítás kifejezetten megtiltja az Alkotmánybíróságnak, hogy felülvizsgálja a más alkotmányos követelményekkel és elvekkel ellentétes Alaptörvény-módosításokat;

| 18. | figyelembe véve a demokratikusan megválasztott Országgyűlés azon jogát, hogy az alapvető jogokkal összhangban, a politikai kisebbségeket tiszteletben tartva és demokratikus szempontból megfelelő és átlátható eljárás keretében törvényeket fogadjon el, továbbá a rendes bíróságok és az Alkotmánybíróság azon kötelezettségét, hogy megőrizzék a törvények Alaptörvénnyel való összeegyeztethetőségét, hangsúlyozza a hatalommegosztás elvének és a fékek és ellensúlyok megfelelően működő rendszerének fontosságát; ezzel összefüggésben aggasztónak tartja az alkotmányos kérdésekben az Országgyűlés javára és az Alkotmánybíróság kárára történt hatáskör-eltolódást, amely súlyosan sérti a hatalommegosztás elvét és a fékek és ellensúlyok megfelelően működő rendszerét, amelyek a jogállamiság két fő szükségszerű elemét képezik; e tekintetben üdvözli a magyar Alkotmánybíróság elnöke, Paczolay Péter és a román alkotmánybíróság elnöke, Augustin Zegrean által 2013. május 16-án, Egerben kiadott közös nyilatkozatot, amely hangsúlyozza, hogy a kétharmados többséggel kormányzott országok alkotmánybíróságaira különös felelősség hárul; |
| --- | --- |

18.

figyelembe véve a demokratikusan megválasztott Országgyűlés azon jogát, hogy az alapvető jogokkal összhangban, a politikai kisebbségeket tiszteletben tartva és demokratikus szempontból megfelelő és átlátható eljárás keretében törvényeket fogadjon el, továbbá a rendes bíróságok és az Alkotmánybíróság azon kötelezettségét, hogy megőrizzék a törvények Alaptörvénnyel való összeegyeztethetőségét, hangsúlyozza a hatalommegosztás elvének és a fékek és ellensúlyok megfelelően működő rendszerének fontosságát; ezzel összefüggésben aggasztónak tartja az alkotmányos kérdésekben az Országgyűlés javára és az Alkotmánybíróság kárára történt hatáskör-eltolódást, amely súlyosan sérti a hatalommegosztás elvét és a fékek és ellensúlyok megfelelően működő rendszerét, amelyek a jogállamiság két fő szükségszerű elemét képezik; e tekintetben üdvözli a magyar Alkotmánybíróság elnöke, Paczolay Péter és a román alkotmánybíróság elnöke, Augustin Zegrean által 2013. május 16-án, Egerben kiadott közös nyilatkozatot, amely hangsúlyozza, hogy a kétharmados többséggel kormányzott országok alkotmánybíróságaira különös felelősség hárul;

| 19. | hasonlóképpen rendkívül aggasztónak tartja a negyedik módosítás azon rendelkezéseit is, amelyek 20 évnyi alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlatot tesznek semmissé, amely alapelvek és alkotmányos követelmények egész rendszerét foglalta magában, ideértve az uniós jog és az európai emberi jogi normák alkalmazását érintő esetleges ítélkezési gyakorlatot is; megjegyzi, hogy az Alkotmánybíróság az értelmezés forrásaként már támaszkodott is korábbi határozataira; mindazonáltal aggodalmának ad hangot amiatt, hogy adott esetben más bíróságok sem alapozhatják határozataikat az Alkotmánybíróság korábbi ítélkezési gyakorlatára; |
| --- | --- |

19.

hasonlóképpen rendkívül aggasztónak tartja a negyedik módosítás azon rendelkezéseit is, amelyek 20 évnyi alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlatot tesznek semmissé, amely alapelvek és alkotmányos követelmények egész rendszerét foglalta magában, ideértve az uniós jog és az európai emberi jogi normák alkalmazását érintő esetleges ítélkezési gyakorlatot is; megjegyzi, hogy az Alkotmánybíróság az értelmezés forrásaként már támaszkodott is korábbi határozataira; mindazonáltal aggodalmának ad hangot amiatt, hogy adott esetben más bíróságok sem alapozhatják határozataikat az Alkotmánybíróság korábbi ítélkezési gyakorlatára;

| 20. | aggodalmát fejezi ki a negyedik módosítás azon rendelkezésének uniós joggal való összeegyeztethetősége miatt is, amely lehetővé teszi a magyar kormány számára, hogy különadót vessen ki az Európai Bíróság fizetési kötelezettséget eredményező ítéleteinek végrehajtása érdekében, amennyiben az állami költségvetésben nem áll rendelkezésre elegendő forrás, és az államadósság meghaladja a bruttó hazai termék felét; megjegyzi, hogy a magyar kormány és az Európai Bizottság jelenleg párbeszédet folytat e kérdésről; |
| --- | --- |

20.

aggodalmát fejezi ki a negyedik módosítás azon rendelkezésének uniós joggal való összeegyeztethetősége miatt is, amely lehetővé teszi a magyar kormány számára, hogy különadót vessen ki az Európai Bíróság fizetési kötelezettséget eredményező ítéleteinek végrehajtása érdekében, amennyiben az állami költségvetésben nem áll rendelkezésre elegendő forrás, és az államadósság meghaladja a bruttó hazai termék felét; megjegyzi, hogy a magyar kormány és az Európai Bizottság jelenleg párbeszédet folytat e kérdésről;

| 21. | bírálja, hogy gyorsított ütemben történik fontos törvények elfogadása, mivel ez aláássa az ellenzéki pártok azon jogát, hogy ténylegesen részt vegyenek a jogalkotási folyamatban, ami korlátozza a többség és a kormány tevékenységének ellenőrzésére irányuló képességüket, és végső soron kedvezőtlenül befolyásolja a fékek és ellensúlyok rendszerét; |
| --- | --- |

21.

bírálja, hogy gyorsított ütemben történik fontos törvények elfogadása, mivel ez aláássa az ellenzéki pártok azon jogát, hogy ténylegesen részt vegyenek a jogalkotási folyamatban, ami korlátozza a többség és a kormány tevékenységének ellenőrzésére irányuló képességüket, és végső soron kedvezőtlenül befolyásolja a fékek és ellensúlyok rendszerét;

| 22. | aggodalmát fejezi ki az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló 2013. évi LXXII. törvény több rendelkezése miatt, amelyek negatívan befolyásolhatják a hatalmi ágak szétválasztását, az igazságszolgáltatás függetlenségét, a családi és magánélet tiszteletben tartását, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog érvényesülését; |
| --- | --- |

22.

aggodalmát fejezi ki az egyes törvényeknek a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályainak megállapítása érdekében szükséges módosításáról szóló 2013. évi LXXII. törvény több rendelkezése miatt, amelyek negatívan befolyásolhatják a hatalmi ágak szétválasztását, az igazságszolgáltatás függetlenségét, a családi és magánélet tiszteletben tartását, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog érvényesülését;

| 23. | emlékeztet arra, hogy az adatvédelmi hatóságok függetlenségét az EUMSZ 16. cikke és az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke garantálja; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az adatvédelmi hatóságok függetlenségét az EUMSZ 16. cikke és az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke garantálja;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a hivatali idő alatt a tisztségből való elmozdítással szembeni védelem a nemzeti adatvédelmi hatóságok függetlenségére vonatkozó uniós jogi követelmény egyik alapvető eleme; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a hivatali idő alatt a tisztségből való elmozdítással szembeni védelem a nemzeti adatvédelmi hatóságok függetlenségére vonatkozó uniós jogi követelmény egyik alapvető eleme;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben a korábbi adatvédelmi biztos megbízatása megszűntének vitatott jogszerűsége miatt, az intézmény megfelelő függetlensége tekintetében, és az ügy jelenleg az Európai Bíróság előtt van; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben a korábbi adatvédelmi biztos megbízatása megszűntének vitatott jogszerűsége miatt, az intézmény megfelelő függetlensége tekintetében, és az ügy jelenleg az Európai Bíróság előtt van;

| 26. | fájlalja, hogy a fent említett intézményi változások egyértelműen gyengítették a jogállamiság és a hatalommegosztás demokratikus elve által megkövetelt fékek és ellensúlyok rendszerét; |
| --- | --- |

26.

fájlalja, hogy a fent említett intézményi változások egyértelműen gyengítették a jogállamiság és a hatalommegosztás demokratikus elve által megkövetelt fékek és ellensúlyok rendszerét;

Az igazságszolgáltatás függetlensége

| 27. | emlékeztet arra, hogy az igazságszolgáltatás függetlensége alapkövetelmény az Alapjogi Charta 47. cikke és az emberi jogok európai egyezményének 6. cikke, valamint a hatalommegosztásra vonatkozó, az EUSZ 2. cikkéből levezetett demokratikus elv szerint is; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy az igazságszolgáltatás függetlensége alapkövetelmény az Alapjogi Charta 47. cikke és az emberi jogok európai egyezményének 6. cikke, valamint a hatalommegosztásra vonatkozó, az EUSZ 2. cikkéből levezetett demokratikus elv szerint is;

| 28. | emlékeztet arra, hogy az Alkotmánybíróság fent említett, 33/2012. határozatában az igazságszolgáltatás és a bírák függetlenségét Magyarország történeti alkotmányának vívmányaként jellemezte, amikor kijelentette, hogy a „bírói függetlenség elve, ennek elemeivel együtt, minden kétséget kizáróan vívmány. Az Alkotmánybíróság ezért megállapítja, hogy a bírói függetlenség és az ebből eredő elmozdíthatatlanság elve nemcsak az Alaptörvény tételes szabálya, hanem a történeti alkotmány vívmányai közé is tartozik. Így olyan értelmezési alapelv az Alaptörvény előírása alapján, amely mindenkire kötelező, és amelyet az Alaptörvény más szabályai lehetséges tartalmának feltárásakor alkalmazni kell” (11); |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy az Alkotmánybíróság fent említett, 33/2012. határozatában az igazságszolgáltatás és a bírák függetlenségét Magyarország történeti alkotmányának vívmányaként jellemezte, amikor kijelentette, hogy a „bírói függetlenség elve, ennek elemeivel együtt, minden kétséget kizáróan vívmány. Az Alkotmánybíróság ezért megállapítja, hogy a bírói függetlenség és az ebből eredő elmozdíthatatlanság elve nemcsak az Alaptörvény tételes szabálya, hanem a történeti alkotmány vívmányai közé is tartozik. Így olyan értelmezési alapelv az Alaptörvény előírása alapján, amely mindenkire kötelező, és amelyet az Alaptörvény más szabályai lehetséges tartalmának feltárásakor alkalmazni kell” (11);

| 29. | hangsúlyozza, hogy Európában az igazságszolgáltatás függetlenségének hatékony megőrzése a demokrácia alapját képezi, egyúttal előfeltétele a különböző tagállamok igazságszolgáltatási intézményei közötti kölcsönös bizalom megerősödésének, következésképpen pedig az igazságszolgáltatás közös területén folytatott, határokon átnyúló zökkenőmentes együttműködésnek is, az EUMSZ 81. cikkében (polgári ügyek) és 82. cikkében (büntetőügyek) rögzített kölcsönös elismerés elve alapján; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy Európában az igazságszolgáltatás függetlenségének hatékony megőrzése a demokrácia alapját képezi, egyúttal előfeltétele a különböző tagállamok igazságszolgáltatási intézményei közötti kölcsönös bizalom megerősödésének, következésképpen pedig az igazságszolgáltatás közös területén folytatott, határokon átnyúló zökkenőmentes együttműködésnek is, az EUMSZ 81. cikkében (polgári ügyek) és 82. cikkében (büntetőügyek) rögzített kölcsönös elismerés elve alapján;

| 30. | fájlalja, hogy a számos elfogadott intézkedés – valamint néhány folyamatban lévő reform – nem nyújt kielégítő biztosítékokat az igazságszolgáltatás és Magyarország Alkotmánybírósága függetlenségének alkotmányos garanciáira nézve; |
| --- | --- |

30.

fájlalja, hogy a számos elfogadott intézkedés – valamint néhány folyamatban lévő reform – nem nyújt kielégítő biztosítékokat az igazságszolgáltatás és Magyarország Alkotmánybírósága függetlenségének alkotmányos garanciáira nézve;

| 31. | úgy véli, hogy a Legfelsőbb Bíróság elnökének a hivatali ideje lejárta előtti menesztése sérti a megbízatás stabilitására vonatkozó garanciát, amely az igazságszolgáltatás függetlenségének egyik kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a Legfelsőbb Bíróság elnökének a hivatali ideje lejárta előtti menesztése sérti a megbízatás stabilitására vonatkozó garanciát, amely az igazságszolgáltatás függetlenségének egyik kulcsfontosságú eleme;

| 32. | üdvözli az Alkotmánybíróság fent említett, 33/2012. határozatát, amely kimondja a bírák 62 éves korban való kötelező nyugdíjazásának alkotmányellenességét, valamint az EU Bíróságának fent említett, 2012. november 6-i határozatát, amely szerint a bírák nyugdíjkorhatárának radikális csökkentése Magyarországon életkoron alapuló, nem igazolható megkülönböztetésnek minősül, következésképpen sérti a 2000/78/EK tanácsi irányelvet; |
| --- | --- |

32.

üdvözli az Alkotmánybíróság fent említett, 33/2012. határozatát, amely kimondja a bírák 62 éves korban való kötelező nyugdíjazásának alkotmányellenességét, valamint az EU Bíróságának fent említett, 2012. november 6-i határozatát, amely szerint a bírák nyugdíjkorhatárának radikális csökkentése Magyarországon életkoron alapuló, nem igazolható megkülönböztetésnek minősül, következésképpen sérti a 2000/78/EK tanácsi irányelvet;

| 33. | üdvözli a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvénynek a Magyar Országgyűlés által 2012. július 2-án elfogadott módosításait, amelyek az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalásában és a Velencei Bizottság véleményében felvetett számos aggályos kérdést rendeztek; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvénynek a Magyar Országgyűlés által 2012. július 2-án elfogadott módosításait, amelyek az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalásában és a Velencei Bizottság véleményében felvetett számos aggályos kérdést rendeztek;

| 34. | ugyanakkor fájlalja, hogy nem hajtották végre a Velencei Bizottság valamennyi ajánlását, különösen ami az Országos Bírósági Hivatal elnökének az ügyek áthelyezésére irányuló személyes hatásköre korlátozására vonatkozó ajánlást illeti, mivel ez a hatáskör sértheti a tisztességes eljáráshoz és a törvényes bíróhoz való jogot; tudomásul veszi, hogy a magyar kormány kinyilvánította az ügyek áthelyezésére vonatkozó rendszer felülvizsgálatára irányuló szándékát; úgy véli, hogy a Velencei Bizottság e területre vonatkozó ajánlásainak eleget kellene tenni; |
| --- | --- |

34.

ugyanakkor fájlalja, hogy nem hajtották végre a Velencei Bizottság valamennyi ajánlását, különösen ami az Országos Bírósági Hivatal elnökének az ügyek áthelyezésére irányuló személyes hatásköre korlátozására vonatkozó ajánlást illeti, mivel ez a hatáskör sértheti a tisztességes eljáráshoz és a törvényes bíróhoz való jogot; tudomásul veszi, hogy a magyar kormány kinyilvánította az ügyek áthelyezésére vonatkozó rendszer felülvizsgálatára irányuló szándékát; úgy véli, hogy a Velencei Bizottság e területre vonatkozó ajánlásainak eleget kellene tenni;

| 35. | üdvözli az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló, 2013. évi XX. törvény elfogadását, amely egy 10 éves átmeneti időszak végétől kezdődően a bírák öregségi nyugdíjkorhatárát 65 évben állapítja meg, és rendelkezik a jogellenesen megszüntetett bírói szolgálati jogviszonyok helyreállításáról; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló, 2013. évi XX. törvény elfogadását, amely egy 10 éves átmeneti időszak végétől kezdődően a bírák öregségi nyugdíjkorhatárát 65 évben állapítja meg, és rendelkezik a jogellenesen megszüntetett bírói szolgálati jogviszonyok helyreállításáról;

| 36. | sajnálja azonban, hogy a 2013. évi XX. törvény az elnöklő bírák esetében csak akkor írja elő a korábbi vezetői tisztségbe való visszahelyezésüket, ha ezek az igazságügyi tisztségek még betöltetlenek, amiből az következik, hogy csupán néhány jogellenesen felmentett bíró esetében biztosított a felmentés előtti pozícióval teljesen azonos, ugyanazon feladatkört és felelősséget jelentő posztra történő visszahelyezés; |
| --- | --- |

36.

sajnálja azonban, hogy a 2013. évi XX. törvény az elnöklő bírák esetében csak akkor írja elő a korábbi vezetői tisztségbe való visszahelyezésüket, ha ezek az igazságügyi tisztségek még betöltetlenek, amiből az következik, hogy csupán néhány jogellenesen felmentett bíró esetében biztosított a felmentés előtti pozícióval teljesen azonos, ugyanazon feladatkört és felelősséget jelentő posztra történő visszahelyezés;

| 37. | üdvözli a Bizottságnak a mind a 27 tagállamra kiterjedő, állandó igazságügyi eredménytábla létrehozására irányuló, Reding alelnök asszony által előterjesztett javaslatát, amely jól mutatja, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzése általános törekvés az EU-ban; hangsúlyozza, hogy e kérdésekkel kapcsolatban több tagállamban súlyos aggályok merülhetnek fel; kéri, hogy az igazságügyi eredménytáblát a korábbi kéréseknek megfelelően terjesszék ki a büntető igazságszolgáltatásra, az alapvető jogokra, a jogállamiságra és a demokráciára is; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a Bizottságnak a mind a 27 tagállamra kiterjedő, állandó igazságügyi eredménytábla létrehozására irányuló, Reding alelnök asszony által előterjesztett javaslatát, amely jól mutatja, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzése általános törekvés az EU-ban; hangsúlyozza, hogy e kérdésekkel kapcsolatban több tagállamban súlyos aggályok merülhetnek fel; kéri, hogy az igazságügyi eredménytáblát a korábbi kéréseknek megfelelően terjesszék ki a büntető igazságszolgáltatásra, az alapvető jogokra, a jogállamiságra és a demokráciára is;

| 38. | elismeri a magyar jogászközösség professzionalizmusát és elszántságát, valamint a jogállamiság iránti elkötelezettségét, és emlékeztet arra, hogy az Alkotmánybíróságot a magyarországi demokratikus folyamat kezdete óta kiemelkedő alkotmányos testületként ismerik el szerte Európában és az egész világon; |
| --- | --- |

38.

elismeri a magyar jogászközösség professzionalizmusát és elszántságát, valamint a jogállamiság iránti elkötelezettségét, és emlékeztet arra, hogy az Alkotmánybíróságot a magyarországi demokratikus folyamat kezdete óta kiemelkedő alkotmányos testületként ismerik el szerte Európában és az egész világon;

A választási reform

| 39. | emlékeztet arra, hogy a választókörzetek határainak átrajzolása, az országgyűlési képviselők választásáról szóló törvény és a választási eljárásról szóló törvény elfogadása jelentős mértékben módosítja a következő, 2014-ben esedékes választások jogi és intézményi keretét, ezért sajnálatának ad hangot amiatt, hogy e törvényeket a kormányzó pártok egyoldalúan, az ellenzékkel való széles körű konzultáció nélkül fogadták el; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy a választókörzetek határainak átrajzolása, az országgyűlési képviselők választásáról szóló törvény és a választási eljárásról szóló törvény elfogadása jelentős mértékben módosítja a következő, 2014-ben esedékes választások jogi és intézményi keretét, ezért sajnálatának ad hangot amiatt, hogy e törvényeket a kormányzó pártok egyoldalúan, az ellenzékkel való széles körű konzultáció nélkül fogadták el;

| 40. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Nemzeti Választási Bizottság tagjainak kinevezési eljárására vonatkozó jelenlegi rendelkezések a jelenlegi politikai környezetben nem garantálják megfelelően a kiegyensúlyozott képviseletet, sem pedig a bizottság függetlenségét; |
| --- | --- |

40.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Nemzeti Választási Bizottság tagjainak kinevezési eljárására vonatkozó jelenlegi rendelkezések a jelenlegi politikai környezetben nem garantálják megfelelően a kiegyensúlyozott képviseletet, sem pedig a bizottság függetlenségét;

| 41. | üdvözli, hogy a magyar hatóságok felkérték a Velencei Bizottságot, hogy nyilvánítson véleményt az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2012. január 20-i törvényről; ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy a gyökeresen megváltozott választási rendszer értékeléséhez átfogó elemzésre van szükség; |
| --- | --- |

41.

üdvözli, hogy a magyar hatóságok felkérték a Velencei Bizottságot, hogy nyilvánítson véleményt az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2012. január 20-i törvényről; ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy a gyökeresen megváltozott választási rendszer értékeléséhez átfogó elemzésre van szükség;

| 42. | üdvözli, hogy a magyarországi választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény, különösen pedig annak 42. szakasza előírja, hogy a fogyatékossággal élő személyek igényelhetik Braille-írással készült értesítő és könnyített formában megírt tájékoztató anyag megküldését, a szavazás alkalmával pedig Braille-írással készült szavazósablon és akadálymentes szavazóhelyiség alkalmazását, különös tekintettel a kerekesszékkel közlekedők igényeire; ezenkívül az említett törvény 50. szakasza alapján a fogyatékossággal élő szavazók kérhetik, hogy másik, akadálymentes szavazóhelyiséggel rendelkező szavazókörben vegyék nyilvántartásba őket, ahol leadhatják a választókerületükre vonatkozó szavazatukat, összhangban a 81. szakasz azon előírásával, hogy minden választókerületben legalább egy, teljes mértékben akadálymentes szavazóhelyiséget kell kialakítani; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy a magyarországi választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény, különösen pedig annak 42. szakasza előírja, hogy a fogyatékossággal élő személyek igényelhetik Braille-írással készült értesítő és könnyített formában megírt tájékoztató anyag megküldését, a szavazás alkalmával pedig Braille-írással készült szavazósablon és akadálymentes szavazóhelyiség alkalmazását, különös tekintettel a kerekesszékkel közlekedők igényeire; ezenkívül az említett törvény 50. szakasza alapján a fogyatékossággal élő szavazók kérhetik, hogy másik, akadálymentes szavazóhelyiséggel rendelkező szavazókörben vegyék nyilvántartásba őket, ahol leadhatják a választókerületükre vonatkozó szavazatukat, összhangban a 81. szakasz azon előírásával, hogy minden választókerületben legalább egy, teljes mértékben akadálymentes szavazóhelyiséget kell kialakítani;

Médiapluralizmus

| 43. | elismeri a magyar hatóságok erőfeszítéseit, amelyek olyan jogszabályi változásokhoz vezettek, amelyek a médiaszabályozás területén felismert több hiányosság orvoslását, e szabályozás javítását és az uniós és Európa tanácsi normákhoz történő hozzáigazítását célozták; |
| --- | --- |

43.

elismeri a magyar hatóságok erőfeszítéseit, amelyek olyan jogszabályi változásokhoz vezettek, amelyek a médiaszabályozás területén felismert több hiányosság orvoslását, e szabályozás javítását és az uniós és Európa tanácsi normákhoz történő hozzáigazítását célozták;

| 44. | üdvözli a nemzetközi szereplőkkel folytatott folyamatos és építő párbeszédet, és hangsúlyozza, hogy az Európa Tanács és a magyar kormány közötti együttműködés látható eredményeket hozott, ami a 2013. évi XXXIII. törvényben is tükröződik, amely rendezett néhány, a médiaszabályozás jogi értékeléseiben korábban felvetett aggályos kérdést, különös tekintettel a Médiahatóság és a Médiatanács elnökeinek kinevezésére és megválasztásuk eljárási aspektusaira; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a Médiahatóság függetlenségével kapcsolatban továbbra is vannak aggályok; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a nemzetközi szereplőkkel folytatott folyamatos és építő párbeszédet, és hangsúlyozza, hogy az Európa Tanács és a magyar kormány közötti együttműködés látható eredményeket hozott, ami a 2013. évi XXXIII. törvényben is tükröződik, amely rendezett néhány, a médiaszabályozás jogi értékeléseiben korábban felvetett aggályos kérdést, különös tekintettel a Médiahatóság és a Médiatanács elnökeinek kinevezésére és megválasztásuk eljárási aspektusaira; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a Médiahatóság függetlenségével kapcsolatban továbbra is vannak aggályok;

| 45. | aggodalmának ad hangot az Alaptörvény negyedik módosításában foglalt azon rendelkezés hatásai miatt, amely betiltja a kereskedelmi médiában a politikai hirdetéseket, mivel ez – bár a rendelkezés kinyilvánított célja a politikai kampányköltségek mérséklése és a pártok számára egyenlő esélyek teremtése volt – egyúttal veszélyezteti a kiegyensúlyozott tájékoztatást is; tudomásul veszi, hogy a magyar kormány jelenleg tárgyalásokat folytat az Európai Bizottsággal a politikai hirdetések szabályozásának kérdéséről; tudomásul veszi, hogy más európai országokban is léteznek korlátozások; tudomásul veszi a Velencei Bizottságnak a magyar Alaptörvény negyedik módosításáról szóló, CDL-AD(2013)012. számú véleményét, amely kimondja, hogy „a politikai hirdetések korlátozását az adott tagállam jogi hátterének fényében kell vizsgálni”, és hogy „a bárminemű politikai hirdetéseknek a – Magyarországon a közszolgálati médiánál szélesebb körben használt – kereskedelmi médiaszolgáltatóknál való elhelyezésére vonatkozó tilalom fontos lehetőségtől fosztja meg az ellenzéket a tekintetben, hogy nézeteiket hatékonyan nyilvánosságra hozzák, és ekképpen ellensúlyozzák a kormány médiajelenlét szintjén jellemző dominanciáját”; |
| --- | --- |

45.

aggodalmának ad hangot az Alaptörvény negyedik módosításában foglalt azon rendelkezés hatásai miatt, amely betiltja a kereskedelmi médiában a politikai hirdetéseket, mivel ez – bár a rendelkezés kinyilvánított célja a politikai kampányköltségek mérséklése és a pártok számára egyenlő esélyek teremtése volt – egyúttal veszélyezteti a kiegyensúlyozott tájékoztatást is; tudomásul veszi, hogy a magyar kormány jelenleg tárgyalásokat folytat az Európai Bizottsággal a politikai hirdetések szabályozásának kérdéséről; tudomásul veszi, hogy más európai országokban is léteznek korlátozások; tudomásul veszi a Velencei Bizottságnak a magyar Alaptörvény negyedik módosításáról szóló, CDL-AD(2013)012. számú véleményét, amely kimondja, hogy „a politikai hirdetések korlátozását az adott tagállam jogi hátterének fényében kell vizsgálni”, és hogy „a bárminemű politikai hirdetéseknek a – Magyarországon a közszolgálati médiánál szélesebb körben használt – kereskedelmi médiaszolgáltatóknál való elhelyezésére vonatkozó tilalom fontos lehetőségtől fosztja meg az ellenzéket a tekintetben, hogy nézeteiket hatékonyan nyilvánosságra hozzák, és ekképpen ellensúlyozzák a kormány médiajelenlét szintjén jellemző dominanciáját”;

| 46. | újra felszólítja a magyar hatóságokat, hogy proaktív módon, rendszeresen készítsenek vagy készíttessenek értékelést a jogszabályok médiakörnyezetre gyakorolt hatásairól (például az újságírás minőségének romlása, az öncenzúra előfordulása, a szerkesztői szabadság szűkülése, az újságírók munkafeltételeinek és munkaviszonyuk stabilitásának romlása tekintetében); |
| --- | --- |

46.

újra felszólítja a magyar hatóságokat, hogy proaktív módon, rendszeresen készítsenek vagy készíttessenek értékelést a jogszabályok médiakörnyezetre gyakorolt hatásairól (például az újságírás minőségének romlása, az öncenzúra előfordulása, a szerkesztői szabadság szűkülése, az újságírók munkafeltételeinek és munkaviszonyuk stabilitásának romlása tekintetében);

| 47. | fájlalja, hogy miközben a magántulajdonban lévő nagyobb műsorszóróknak saját hírszolgálattal kell rendelkezniük, az állami tulajdonú Magyar Távirati Iroda (MTI) a közszolgálati műsorszórók kizárólagos hírszolgáltatójaként történő létrehozása a gyakorlatban azt eredményezte, hogy az MTI piaci monopolhelyzetbe került, mivel az általa közreadott legtöbb hír díjmentesen hozzáférhető; emlékeztet az Európa Tanács azon ajánlására, miszerint meg kell szüntetni a közszolgálati műsorszóróknak a nemzeti hírügynökség igénybevételére irányuló kötelezettségét, mivel az a hírközlés sokszínűségének ésszerűtlen és tisztességtelen korlátozását jelenti; |
| --- | --- |

47.

fájlalja, hogy miközben a magántulajdonban lévő nagyobb műsorszóróknak saját hírszolgálattal kell rendelkezniük, az állami tulajdonú Magyar Távirati Iroda (MTI) a közszolgálati műsorszórók kizárólagos hírszolgáltatójaként történő létrehozása a gyakorlatban azt eredményezte, hogy az MTI piaci monopolhelyzetbe került, mivel az általa közreadott legtöbb hír díjmentesen hozzáférhető; emlékeztet az Európa Tanács azon ajánlására, miszerint meg kell szüntetni a közszolgálati műsorszóróknak a nemzeti hírügynökség igénybevételére irányuló kötelezettségét, mivel az a hírközlés sokszínűségének ésszerűtlen és tisztességtelen korlátozását jelenti;

| 48. | megjegyzi, hogy a nemzeti versenyhatóságnak rendszeresen értékelnie kell a médiakörnyezetet és -piacokat, rámutatva a pluralizmust fenyegető esetleges veszélyekre; |
| --- | --- |

48.

megjegyzi, hogy a nemzeti versenyhatóságnak rendszeresen értékelnie kell a médiakörnyezetet és -piacokat, rámutatva a pluralizmust fenyegető esetleges veszélyekre;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a médiaorgánumok piacra jutásának műsorszórási engedélyezési eljárások útján történő szabályozására vonatkozó intézkedésekkel és az állami, nemzeti vagy katonai biztonság és a közrend, valamint az erkölcs védelmére vonatkozó szabályokkal nem szabad a médiára irányuló politikai vagy párthoz kötődő ellenőrzés és cenzúra gyakorlása érdekében visszaélni, és hangsúlyozza, hogy e tekintetben megfelelő egyensúlyt kell biztosítani; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a médiaorgánumok piacra jutásának műsorszórási engedélyezési eljárások útján történő szabályozására vonatkozó intézkedésekkel és az állami, nemzeti vagy katonai biztonság és a közrend, valamint az erkölcs védelmére vonatkozó szabályokkal nem szabad a médiára irányuló politikai vagy párthoz kötődő ellenőrzés és cenzúra gyakorlása érdekében visszaélni, és hangsúlyozza, hogy e tekintetben megfelelő egyensúlyt kell biztosítani;

| 50. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közszolgálati műsorszórás egy rendkívüli mértékben központosított intézményrendszer ellenőrzése alatt működik, amely a tényleges operatív döntéseket nyilvános ellenőrzés nélkül hozza meg; hangsúlyozza, hogy az elfogult és homályos pályáztatási gyakorlatok és a széles közönséget elérő közszolgálati média által nyújtott egyoldalú tájékoztatás torzítják a médiapiacot; rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, (a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló) 29. jegyzőkönyvvel összhangban a közcélú műsorszórás a tagállamokban közvetlenül összefügg az egyes társadalmak demokratikus, szociális és kulturális szükségleteivel, valamint a médiapluralizmus megőrzésének szükségességével; |
| --- | --- |

50.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közszolgálati műsorszórás egy rendkívüli mértékben központosított intézményrendszer ellenőrzése alatt működik, amely a tényleges operatív döntéseket nyilvános ellenőrzés nélkül hozza meg; hangsúlyozza, hogy az elfogult és homályos pályáztatási gyakorlatok és a széles közönséget elérő közszolgálati média által nyújtott egyoldalú tájékoztatás torzítják a médiapiacot; rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, (a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló) 29. jegyzőkönyvvel összhangban a közcélú műsorszórás a tagállamokban közvetlenül összefügg az egyes társadalmak demokratikus, szociális és kulturális szükségleteivel, valamint a médiapluralizmus megőrzésének szükségességével;

| 51. | emlékeztet arra, hogy a tartalomszabályozásnak egyértelműnek kell lennie, lehetővé téve a polgárok és a médiatársaságok számára, hogy előre lássák, mely esetekben fogják megsérteni a jogszabályokat, és e jogsértések miatt milyen jogi következményekre számíthatnak; aggodalommal állapítja meg, hogy e részletes tartalomszabályozás ellenére a közelmúltbeli nyilvános romaellenes megnyilatkozásokat a magyar Médiahatóság nem szankcionálta, és felszólít a jogszabályok kiegyensúlyozott alkalmazására; |
| --- | --- |

51.

emlékeztet arra, hogy a tartalomszabályozásnak egyértelműnek kell lennie, lehetővé téve a polgárok és a médiatársaságok számára, hogy előre lássák, mely esetekben fogják megsérteni a jogszabályokat, és e jogsértések miatt milyen jogi következményekre számíthatnak; aggodalommal állapítja meg, hogy e részletes tartalomszabályozás ellenére a közelmúltbeli nyilvános romaellenes megnyilatkozásokat a magyar Médiahatóság nem szankcionálta, és felszólít a jogszabályok kiegyensúlyozott alkalmazására;

A kisebbségekhez tartozó személyek jogai

| 52. | megjegyzi, hogy a Magyar Országgyűlés büntetőjogi és a polgári jogi jogszabályokat fogadott el a rasszista gyűlöletkeltés és a gyűlöletbeszéd leküzdése érdekében; úgy véli, hogy az elfogadott jogalkotási intézkedések fontos kiindulópontot jelentenek az intoleranciától és megkülönböztetéstől mentes társadalom létrehozására irányuló cél eléréséhez Európában, mivel konkrét intézkedések csak szilárd jogszabályi alapon hozhatók; ugyanakkor rámutat, hogy a jogszabályokat ténylegesen végre is kell hajtani; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy a Magyar Országgyűlés büntetőjogi és a polgári jogi jogszabályokat fogadott el a rasszista gyűlöletkeltés és a gyűlöletbeszéd leküzdése érdekében; úgy véli, hogy az elfogadott jogalkotási intézkedések fontos kiindulópontot jelentenek az intoleranciától és megkülönböztetéstől mentes társadalom létrehozására irányuló cél eléréséhez Európában, mivel konkrét intézkedések csak szilárd jogszabályi alapon hozhatók; ugyanakkor rámutat, hogy a jogszabályokat ténylegesen végre is kell hajtani;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok hatóságainak tevőleges kötelezettsége, hogy lépéseket tegyenek a kisebbségi jogok megsértésének elkerülésére, ilyen jogsértések bekövetkezte esetén nem maradhatnak semlegesek, és meg kell hozniuk a szükséges jogi, oktatási és politikai intézkedéseket; megjegyzi, hogy a Büntető Törvénykönyvet 2011-ben módosították a szélsőséges csoportok roma közösségek megfélemlítésére irányuló fellépéseinek megakadályozása céljából, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetve a valamely nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösség tagjában félelmet keltő, „kihívóan társadalomellenes magatartást”; elismeri a magyar kormány szerepét a nemzeti romastratégiák európai keretének beindításában a 2011. évi európai uniós elnöksége alatt; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok hatóságainak tevőleges kötelezettsége, hogy lépéseket tegyenek a kisebbségi jogok megsértésének elkerülésére, ilyen jogsértések bekövetkezte esetén nem maradhatnak semlegesek, és meg kell hozniuk a szükséges jogi, oktatási és politikai intézkedéseket; megjegyzi, hogy a Büntető Törvénykönyvet 2011-ben módosították a szélsőséges csoportok roma közösségek megfélemlítésére irányuló fellépéseinek megakadályozása céljából, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetve a valamely nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösség tagjában félelmet keltő, „kihívóan társadalomellenes magatartást”; elismeri a magyar kormány szerepét a nemzeti romastratégiák európai keretének beindításában a 2011. évi európai uniós elnöksége alatt;

| 54. | aggodalommal állapítja meg, hogy többször is sor került a jogrendszer megváltoztatására, aminek eredményeként korlátozták a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek jogait, például arra törekedve, hogy az Alaptörvényben az azonos nemű párokat és a különböző egyéb családformákat kizárják a „család” fogalmából; hangsúlyozza, hogy ez ellentmond az Emberi Jogok Európai Bírósága közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatának, és táplálja az LMBT-személyekkel szembeni intolerancia légkörét; |
| --- | --- |

54.

aggodalommal állapítja meg, hogy többször is sor került a jogrendszer megváltoztatására, aminek eredményeként korlátozták a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek jogait, például arra törekedve, hogy az Alaptörvényben az azonos nemű párokat és a különböző egyéb családformákat kizárják a „család” fogalmából; hangsúlyozza, hogy ez ellentmond az Emberi Jogok Európai Bírósága közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatának, és táplálja az LMBT-személyekkel szembeni intolerancia légkörét;

| 55. | üdvözli, hogy a negyedik módosítás nyomán olyan rendelkezések kerültek bele Magyarország Alaptörvényébe, amelyek kimondják, hogy „Magyarország törekszik arra, hogy az emberhez méltó lakhatás feltételeit és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést mindenki számára biztosítsa”, valamint hogy „Az emberhez méltó lakhatás feltételeinek a megteremtését az állam és a helyi önkormányzatok azzal is segítik, hogy törekszenek valamennyi hajlék nélkül élő személy számára szállást biztosítani”; ugyanakkor aggodalmának ad hangot amiatt, hogy „törvény vagy helyi önkormányzat rendelete a közrend, a közbiztonság, a közegészség és a kulturális értékek védelme érdekében, a közterület meghatározott részére vonatkozóan jogellenessé minősítheti az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást”, ami azt eredményezheti, hogy a hajléktalanságot büntetőjogi úton kezelik; emlékeztet arra, hogy a Magyar Alkotmánybíróság korábbi ítélete értelmében a szabálysértési törvény hasonló rendelkezései alkotmányellenesek, mivel sértik az emberi méltóságot; |
| --- | --- |

55.

üdvözli, hogy a negyedik módosítás nyomán olyan rendelkezések kerültek bele Magyarország Alaptörvényébe, amelyek kimondják, hogy „Magyarország törekszik arra, hogy az emberhez méltó lakhatás feltételeit és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést mindenki számára biztosítsa”, valamint hogy „Az emberhez méltó lakhatás feltételeinek a megteremtését az állam és a helyi önkormányzatok azzal is segítik, hogy törekszenek valamennyi hajlék nélkül élő személy számára szállást biztosítani”; ugyanakkor aggodalmának ad hangot amiatt, hogy „törvény vagy helyi önkormányzat rendelete a közrend, a közbiztonság, a közegészség és a kulturális értékek védelme érdekében, a közterület meghatározott részére vonatkozóan jogellenessé minősítheti az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást”, ami azt eredményezheti, hogy a hajléktalanságot büntetőjogi úton kezelik; emlékeztet arra, hogy a Magyar Alkotmánybíróság korábbi ítélete értelmében a szabálysértési törvény hasonló rendelkezései alkotmányellenesek, mivel sértik az emberi méltóságot;

A vallás- és lelkiismereti szabadság, valamint az egyházak elismerése

| 56. | aggodalommal állapítja meg, hogy az Alaptörvény negyedik módosításában foglalt változtatások az Országgyűlésre ruházzák azt a hatáskört, hogy sarkalatos törvények útján vallási tevékenységet végző egyes szervezeteket egyházként ismerjen el, anélkül, hogy előírná számára az elismerés elutasításának indokolására irányuló alkotmányos kötelezettséget, ami hátrányosan befolyásolhatja az állam azon kötelezettségét, hogy a különböző vallásokkal és világnézetekkel szembeni viszonyában semlegességet és elfogulatlanságot tanúsítson; |
| --- | --- |

56.

aggodalommal állapítja meg, hogy az Alaptörvény negyedik módosításában foglalt változtatások az Országgyűlésre ruházzák azt a hatáskört, hogy sarkalatos törvények útján vallási tevékenységet végző egyes szervezeteket egyházként ismerjen el, anélkül, hogy előírná számára az elismerés elutasításának indokolására irányuló alkotmányos kötelezettséget, ami hátrányosan befolyásolhatja az állam azon kötelezettségét, hogy a különböző vallásokkal és világnézetekkel szembeni viszonyában semlegességet és elfogulatlanságot tanúsítson;

Összegzés

| 57. | ismételten leszögezi, hogy rendkívüli jelentőséget tulajdonít a tagállamok közötti egyenlőség elvének, és a tagállamokkal szembeni bánásmód tekintetében elutasítja a kettős mércék alkalmazását; hangsúlyozza, hogy a hasonló helyzeteket, jogi kereteket és rendelkezéseket ugyanolyan módon kell kezelni; úgy véli, hogy a törvények módosításának és elfogadásának puszta ténye nem minősíthető összeegyeztethetetlennek a Szerződésekben foglalt értékekkel; felhívja a Bizottságot, hogy tárja fel az uniós joggal való összeegyeztethetetlenség eseteit, az Európai Bíróságot pedig, hogy ezen eseteket bírálja el; |
| --- | --- |

57.

ismételten leszögezi, hogy rendkívüli jelentőséget tulajdonít a tagállamok közötti egyenlőség elvének, és a tagállamokkal szembeni bánásmód tekintetében elutasítja a kettős mércék alkalmazását; hangsúlyozza, hogy a hasonló helyzeteket, jogi kereteket és rendelkezéseket ugyanolyan módon kell kezelni; úgy véli, hogy a törvények módosításának és elfogadásának puszta ténye nem minősíthető összeegyeztethetetlennek a Szerződésekben foglalt értékekkel; felhívja a Bizottságot, hogy tárja fel az uniós joggal való összeegyeztethetetlenség eseteit, az Európai Bíróságot pedig, hogy ezen eseteket bírálja el;

| 58. | a fentebb kifejtett okokból arra a következtetésre jut, hogy az alkotmányos és jogszabályi keretek nagyon rövid időn belüli ismételt módosításainak rendszerszintű és általános trendje, valamint e módosítások tartalma összeegyeztethetetlen az EUSZ 2. cikkében, az EUSZ 3. cikkének (1) bekezdésében és az EUSZ 6. cikkében említett értékekkel, valamint eltér az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elvektől; véleménye szerint e trend – hacsak azon időben és megfelelő módon nem változtatnak – az EUSZ 2. cikkében említett értékek súlyos megsértésének kockázatát eredményezi; |
| --- | --- |

58.

a fentebb kifejtett okokból arra a következtetésre jut, hogy az alkotmányos és jogszabályi keretek nagyon rövid időn belüli ismételt módosításainak rendszerszintű és általános trendje, valamint e módosítások tartalma összeegyeztethetetlen az EUSZ 2. cikkében, az EUSZ 3. cikkének (1) bekezdésében és az EUSZ 6. cikkében említett értékekkel, valamint eltér az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elvektől; véleménye szerint e trend – hacsak azon időben és megfelelő módon nem változtatnak – az EUSZ 2. cikkében említett értékek súlyos megsértésének kockázatát eredményezi;

III —   
  ajánlások

Preambulum

| 59. | ismételten leszögezi, hogy ezen állásfoglalás nemcsak Magyarországról, hanem elválaszthatatlanul az Európai Unió egészéről is szól, valamint Európa demokratikus újjáépítéséről és fejlődéséről a 20. századi totalitárius diktatúrák bukását követően. Az európai családról szól, annak közös értékeiről és normáiról, befogadókészségéről és a párbeszédre való képességéről. Arról, hogy végre kell hajtani a Szerződéseket, amelyekhez minden tagállam önként csatlakozott. Arról a kölcsönös segítségről és kölcsönös bizalomról, amelyre az Uniónak, az Unió polgárainak és tagállamainak szükségük van ahhoz, hogy e Szerződések ne pusztán papírra vetett szavak legyenek, hanem egy ténylegesen egységes, igazságos és nyitott, az alapvető jogokat tiszteletben tartó Európa jogi alapját képezzék; |
| --- | --- |

59.

ismételten leszögezi, hogy ezen állásfoglalás nemcsak Magyarországról, hanem elválaszthatatlanul az Európai Unió egészéről is szól, valamint Európa demokratikus újjáépítéséről és fejlődéséről a 20. századi totalitárius diktatúrák bukását követően. Az európai családról szól, annak közös értékeiről és normáiról, befogadókészségéről és a párbeszédre való képességéről. Arról, hogy végre kell hajtani a Szerződéseket, amelyekhez minden tagállam önként csatlakozott. Arról a kölcsönös segítségről és kölcsönös bizalomról, amelyre az Uniónak, az Unió polgárainak és tagállamainak szükségük van ahhoz, hogy e Szerződések ne pusztán papírra vetett szavak legyenek, hanem egy ténylegesen egységes, igazságos és nyitott, az alapvető jogokat tiszteletben tartó Európa jogi alapját képezzék;

| 60. | osztja azt az eszmét, hogy az Unió nem csupán „demokráciák uniója”, hanem egyúttal „a demokrácia uniója” is, amely az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiság elvét érvényre juttató, pluralista társadalmakra épül; |
| --- | --- |

60.

osztja azt az eszmét, hogy az Unió nem csupán „demokráciák uniója”, hanem egyúttal „a demokrácia uniója” is, amely az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiság elvét érvényre juttató, pluralista társadalmakra épül;

| 61. | ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy gazdasági és társadalmi válságok idején erős a kísértés az alkotmányos elvek figyelmen kívül hagyására, ezért a gazdasági, költségvetési és szociális politikák és a társadalmi kohézió megerősítése során az alkotmányos intézmények hitelessége és szilárdsága kulcsfontosságú szerepet játszik; |
| --- | --- |

61.

ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy gazdasági és társadalmi válságok idején erős a kísértés az alkotmányos elvek figyelmen kívül hagyására, ezért a gazdasági, költségvetési és szociális politikák és a társadalmi kohézió megerősítése során az alkotmányos intézmények hitelessége és szilárdsága kulcsfontosságú szerepet játszik;

Felhívás valamennyi tagállamhoz

| 62. | felhívja a tagállamokat, hogy a Szerződésből fakadó kötelezettségeiknek haladéktalanul eleget téve tartsák tiszteletben, garantálják és mozdítsák elő az Unió közös értékeit, mert ez a demokrácia tiszteletben tartásának elengedhetetlen feltétele, és ekként az uniós polgárság lényegének érvényesüléséhez és a kölcsönös bizalom kultúrájának kiépítéséhez szükséges feltétel, ami lehetővé teszi a határokon átnyúló hatékony együttműködést, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tényleges megvalósulását; |
| --- | --- |

62.

felhívja a tagállamokat, hogy a Szerződésből fakadó kötelezettségeiknek haladéktalanul eleget téve tartsák tiszteletben, garantálják és mozdítsák elő az Unió közös értékeit, mert ez a demokrácia tiszteletben tartásának elengedhetetlen feltétele, és ekként az uniós polgárság lényegének érvényesüléséhez és a kölcsönös bizalom kultúrájának kiépítéséhez szükséges feltétel, ami lehetővé teszi a határokon átnyúló hatékony együttműködést, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tényleges megvalósulását;

| 63. | úgy véli, hogy a Szerződésekben, az Alapjogi Chartában és – a valamennyi tagállam aláírt és az Európai Unió által is hamarosan ratifikált – emberi jogok európai egyezményében rögzített európai értékek védelme minden tagállam és az uniós intézmények erkölcsi és jogi kötelessége; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a Szerződésekben, az Alapjogi Chartában és – a valamennyi tagállam aláírt és az Európai Unió által is hamarosan ratifikált – emberi jogok európai egyezményében rögzített európai értékek védelme minden tagállam és az uniós intézmények erkölcsi és jogi kötelessége;

| 64. | felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy fokozzák az alapvető értékek tiszteletben tartásának ellenőrzésében betöltött szerepüket, és ha az EU határain belül ezen értékek sérülésének bármely kockázata fennállhat, leplezzék ezt le annak érdekében, hogy harmadik országokkal szemben fennmaradjon az Unió hitelessége, amely ugyanis azon múlik, hogy az Unió és tagállamai mennyire veszik komolyan az Unió alapjaiként általuk meghatározott értékeket; |
| --- | --- |

64.

felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy fokozzák az alapvető értékek tiszteletben tartásának ellenőrzésében betöltött szerepüket, és ha az EU határain belül ezen értékek sérülésének bármely kockázata fennállhat, leplezzék ezt le annak érdekében, hogy harmadik országokkal szemben fennmaradjon az Unió hitelessége, amely ugyanis azon múlik, hogy az Unió és tagállamai mennyire veszik komolyan az Unió alapjaiként általuk meghatározott értékeket;

| 65. | elvárja minden tagállamtól, hogy – kiváltképp az Európai Unió Tanácsában –, megtegye a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy lojálisan hozzájáruljon az Unió közös értékeinek előmozdításához, és ezen értékek tiszteletben tartásának ellenőrzésekor működjön együtt a Parlamenttel és a Bizottsággal, különösen a (85) bekezdésben említett, „a 2. cikkel kapcsolatos háromoldalú párbeszéd” keretében; |
| --- | --- |

65.

elvárja minden tagállamtól, hogy – kiváltképp az Európai Unió Tanácsában –, megtegye a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy lojálisan hozzájáruljon az Unió közös értékeinek előmozdításához, és ezen értékek tiszteletben tartásának ellenőrzésekor működjön együtt a Parlamenttel és a Bizottsággal, különösen a (85) bekezdésben említett, „a 2. cikkel kapcsolatos háromoldalú párbeszéd” keretében;

Felhívás az Európai Tanácshoz

| 66. | emlékezteti az Európai Tanácsot a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség keretében fennálló kötelezettségeire; |
| --- | --- |

66.

emlékezteti az Európai Tanácsot a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség keretében fennálló kötelezettségeire;

| 67. | csalódottan állapítja meg, hogy az Európai Tanács az EU egyetlen politikai intézménye, amely továbbra is hallgat, miközben a Bizottság, a Parlament, valamint az Európa Tanács, az EBESZ, sőt még az Egyesült Államok kormányzata is hangot adott a Magyarországon kialakult helyzettel kapcsolatos aggodalmainak; |
| --- | --- |

67.

csalódottan állapítja meg, hogy az Európai Tanács az EU egyetlen politikai intézménye, amely továbbra is hallgat, miközben a Bizottság, a Parlament, valamint az Európa Tanács, az EBESZ, sőt még az Egyesült Államok kormányzata is hangot adott a Magyarországon kialakult helyzettel kapcsolatos aggodalmainak;

| 68. | véleménye szerint az Európai Tanács nem maradhat tétlen olyan esetekben, amikor valamely tagállam alapvető jogokat sért meg vagy olyan változtatásokat hajt végre, amelyek kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak a jogállamiságra az adott tagállamban és ennélfogva az Európai Unió egészében is, különösen, ha ez a jogrendszerbe vetett kölcsönös bizalmat és az igazságügyi együttműködést veszélyeztetheti, mivel ez az Unióra nézve jár kedvezőtlen hatással; |
| --- | --- |

68.

véleménye szerint az Európai Tanács nem maradhat tétlen olyan esetekben, amikor valamely tagállam alapvető jogokat sért meg vagy olyan változtatásokat hajt végre, amelyek kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak a jogállamiságra az adott tagállamban és ennélfogva az Európai Unió egészében is, különösen, ha ez a jogrendszerbe vetett kölcsönös bizalmat és az igazságügyi együttműködést veszélyeztetheti, mivel ez az Unióra nézve jár kedvezőtlen hatással;

| 69. | felhívja az Európai Tanács elnökét, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, miként ítéli meg ezt a helyzetet; |
| --- | --- |

69.

felhívja az Európai Tanács elnökét, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, miként ítéli meg ezt a helyzetet;

Ajánlások a Bizottságnak

| 70. | felhívja a Bizottságot, hogy a Szerződések őreként és mint az uniós jog végrehajtásáról az Európai Unió Bíróságának felülvizsgálata mellett gondoskodó intézmény:






  — | tájékoztassa a Parlamentet arról, hogy miként értékeli az Alaptörvény negyedik módosítását, valamint hogy az milyen hatást gyakorol az EU-n belüli együttműködésre; |
| --- | --- | --- |

70.

felhívja a Bizottságot, hogy a Szerződések őreként és mint az uniós jog végrehajtásáról az Európai Unió Bíróságának felülvizsgálata mellett gondoskodó intézmény:

—

tájékoztassa a Parlamentet arról, hogy miként értékeli az Alaptörvény negyedik módosítását, valamint hogy az milyen hatást gyakorol az EU-n belüli együttműködésre;

| — | biztosítsa eltökélten az EUSZ 2. cikkében foglalt közös alapvető értékek és jogok maradéktalan tiszteletben tartását, mivel azok megsértése az Unió alapjait aknázza alá és a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat sodorja veszélybe; |
| --- | --- |

—

biztosítsa eltökélten az EUSZ 2. cikkében foglalt közös alapvető értékek és jogok maradéktalan tiszteletben tartását, mivel azok megsértése az Unió alapjait aknázza alá és a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat sodorja veszélybe;

| — | indítson objektív vizsgálatot és kezdeményezzen kötelezettségszegési eljárást minden olyan esetben, amikor valamely tagállam nem tesz eleget a Szerződésekben foglalt kötelezettségének, különösen pedig megsérti az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokat; |
| --- | --- |

—

indítson objektív vizsgálatot és kezdeményezzen kötelezettségszegési eljárást minden olyan esetben, amikor valamely tagállam nem tesz eleget a Szerződésekben foglalt kötelezettségének, különösen pedig megsérti az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokat;

| — | a tagállamokkal szembeni bánásmód tekintetében kerülje a kettős mércék alkalmazását, biztosítva, hogy hasonló helyzetekben valamennyi tagállammal szemben hasonló módon, azaz a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségének elvét teljes mértékben tiszteletben tartva járjon el; |
| --- | --- |

—

a tagállamokkal szembeni bánásmód tekintetében kerülje a kettős mércék alkalmazását, biztosítva, hogy hasonló helyzetekben valamennyi tagállammal szemben hasonló módon, azaz a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségének elvét teljes mértékben tiszteletben tartva járjon el;

| — | figyelmét ne csupán az uniós jogszabályok megsértésének egyedi, és így az EUMSZ 258. cikke alkalmazásával orvosolandó eseteire összpontosítsa, hanem adjon megfelelő választ arra, ha valamely tagállam alkotmányos rendjét és jogrendszerét, valamint alkotmányos és joggyakorlatát rendszerszerűen alakítják át, miközben a halmozott és visszatérő szabálysértések sajnálatos módon a jogi bizonytalanság állapotához vezetnek, ami már nem felel meg az EUSZ 2. cikkében foglalt rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

—

figyelmét ne csupán az uniós jogszabályok megsértésének egyedi, és így az EUMSZ 258. cikke alkalmazásával orvosolandó eseteire összpontosítsa, hanem adjon megfelelő választ arra, ha valamely tagállam alkotmányos rendjét és jogrendszerét, valamint alkotmányos és joggyakorlatát rendszerszerűen alakítják át, miközben a halmozott és visszatérő szabálysértések sajnálatos módon a jogi bizonytalanság állapotához vezetnek, ami már nem felel meg az EUSZ 2. cikkében foglalt rendelkezéseknek;

| — | fogadjon el átfogóbb megközelítést annak érdekében, hogy az alapvető jogok súlyos megsértésének egy adott tagállamban jelentkező bármely potenciális veszélyével már korai szakaszban foglalkozzon, és azonnal kezdjen strukturált politikai párbeszédet az érintett tagállammal és a többi uniós intézménnyel; ezt a strukturált politikai párbeszédet a Bizottság legmagasabb politikai szintjén kell összehangolni, és annak egyértelmű hatással kell lennie a Bizottság és az érintett tagállam között különböző uniós területeken folytatott tárgyalások teljes skálájára; |
| --- | --- |

—

fogadjon el átfogóbb megközelítést annak érdekében, hogy az alapvető jogok súlyos megsértésének egy adott tagállamban jelentkező bármely potenciális veszélyével már korai szakaszban foglalkozzon, és azonnal kezdjen strukturált politikai párbeszédet az érintett tagállammal és a többi uniós intézménnyel; ezt a strukturált politikai párbeszédet a Bizottság legmagasabb politikai szintjén kell összehangolni, és annak egyértelmű hatással kell lennie a Bizottság és az érintett tagállam között különböző uniós területeken folytatott tárgyalások teljes skálájára;

| — | amint megállapításra került az EUSZ 2. cikke megsértésének veszélye, készítsen ütemtervet „Az EUSZ 2. cikke – Riasztási menetrend” címmel, és ezt kezelje rendkívül kiemelten és sürgősséggel, egyeztesse a legmagasabb politikai szinten, és teljes mértékben vegye figyelembe a különböző uniós ágazati politikákban mindaddig, amíg vissza nem áll az EUSZ 2. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása, és megsértésének minden veszélye el nem hárul, amint azt a négy tagállam külügyminisztere által a Bizottság elnökéhez intézett levél is javasolja, felhíva a figyelmét arra, hogy új, hatékonyabb módszert kell kidolgozni az alapvető értékek megóvására a jogállamiság tisztelete kultúrájának erőteljesebb előmozdítása érdekében, amely levelet az alapvető jogokról és a jogállamiságról, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012. évi bizottsági jelentésről szóló 2013. június 6–7-i tanácsi következtetésekben is figyelembe vettek; |
| --- | --- |

—

amint megállapításra került az EUSZ 2. cikke megsértésének veszélye, készítsen ütemtervet „Az EUSZ 2. cikke – Riasztási menetrend” címmel, és ezt kezelje rendkívül kiemelten és sürgősséggel, egyeztesse a legmagasabb politikai szinten, és teljes mértékben vegye figyelembe a különböző uniós ágazati politikákban mindaddig, amíg vissza nem áll az EUSZ 2. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása, és megsértésének minden veszélye el nem hárul, amint azt a négy tagállam külügyminisztere által a Bizottság elnökéhez intézett levél is javasolja, felhíva a figyelmét arra, hogy új, hatékonyabb módszert kell kidolgozni az alapvető értékek megóvására a jogállamiság tisztelete kultúrájának erőteljesebb előmozdítása érdekében, amely levelet az alapvető jogokról és a jogállamiságról, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012. évi bizottsági jelentésről szóló 2013. június 6–7-i tanácsi következtetésekben is figyelembe vettek;

| — | tartson technikai szintű üléseket az érintett tagállam szerveivel, de az EUSZ 2. cikkével kapcsolatos tárgyalásokon kívül semmilyen más politikai területen ne zárjon le egyetlen tárgyalást sem mindaddig, amíg az EUSZ 2. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása nem biztosított; |
| --- | --- |

—

tartson technikai szintű üléseket az érintett tagállam szerveivel, de az EUSZ 2. cikkével kapcsolatos tárgyalásokon kívül semmilyen más politikai területen ne zárjon le egyetlen tárgyalást sem mindaddig, amíg az EUSZ 2. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása nem biztosított;

| — | alkalmazzon horizontális megközelítést, és a jogállamiság minden területen, többek között a gazdasági ágazatban és a társadalmi életben történő tiszteletben tartásának biztosítása érdekében vonja be a Bizottság valamennyi érintett szervezeti egységét; |
| --- | --- |

—

alkalmazzon horizontális megközelítést, és a jogállamiság minden területen, többek között a gazdasági ágazatban és a társadalmi életben történő tiszteletben tartásának biztosítása érdekében vonja be a Bizottság valamennyi érintett szervezeti egységét;

| — | hajtsa végre és szükség esetén tegye naprakésszé az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről szóló 2003-as közleményét (COM(2003)0606), és készítsen részletes javaslatot egy gyors és független ellenőrzési mechanizmus és egy korai figyelmeztető rendszer létrehozására; |
| --- | --- |

—

hajtsa végre és szükség esetén tegye naprakésszé az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről szóló 2003-as közleményét (COM(2003)0606), és készítsen részletes javaslatot egy gyors és független ellenőrzési mechanizmus és egy korai figyelmeztető rendszer létrehozására;

| — | rendszeresen vizsgálja meg az európai igazságszolgáltatási térség megfelelő működését, és ha valamely tagállamban veszélybe kerül az igazságszolgáltatás függetlensége, hozzon intézkedéseket a nemzeti igazságügyi intézmények közötti kölcsönös bizalom gyengülésének elkerülése érdekében, e bizalomvesztés ugyanis elkerülhetetlenül akadályokat gördítene a kölcsönös elismerésre és a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó uniós eszközök megfelelő alkalmazása elé; |
| --- | --- |

—

rendszeresen vizsgálja meg az európai igazságszolgáltatási térség megfelelő működését, és ha valamely tagállamban veszélybe kerül az igazságszolgáltatás függetlensége, hozzon intézkedéseket a nemzeti igazságügyi intézmények közötti kölcsönös bizalom gyengülésének elkerülése érdekében, e bizalomvesztés ugyanis elkerülhetetlenül akadályokat gördítene a kölcsönös elismerésre és a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó uniós eszközök megfelelő alkalmazása elé;

| — | biztosítsa, hogy a médiapluralizmus és a tájékoztatáshoz való egyenlő hozzáférés tekintetében a tagállamok garantálják az Alapjogi Charta megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

—

biztosítsa, hogy a médiapluralizmus és a tájékoztatáshoz való egyenlő hozzáférés tekintetében a tagállamok garantálják az Alapjogi Charta megfelelő végrehajtását;

| — | ellenőrizze a média finanszírozására, valamint az állami hirdetések és szponzorálás forrásainak elosztására alkalmazandó átlátható és tisztességes eljárásokat biztosító jogszabályok hatékony végrehajtását, garantálva, hogy e juttatások ne zavarják a tájékoztatás és a véleménynyilvánítás szabadságát, a pluralizmust, illetve a média önálló szerkesztői irányvonalait; |
| --- | --- |

—

ellenőrizze a média finanszírozására, valamint az állami hirdetések és szponzorálás forrásainak elosztására alkalmazandó átlátható és tisztességes eljárásokat biztosító jogszabályok hatékony végrehajtását, garantálva, hogy e juttatások ne zavarják a tájékoztatás és a véleménynyilvánítás szabadságát, a pluralizmust, illetve a média önálló szerkesztői irányvonalait;

| — | tegyen megfelelő, kellő időben foganatosított, arányos és fokozatos intézkedéseket, ha az EU-ban és a tagállamokban aggályok merülnek fel a véleménynyilvánítás és a tájékoztatás szabadságát, illetve a médiaszabadságot és -pluralizmust illetően, részletes és alapos elemzésnek vetve alá a kialakult helyzetet és a megoldandó problémákat, és a legjobb megoldási módszereket alkalmazva; |
| --- | --- |

—

tegyen megfelelő, kellő időben foganatosított, arányos és fokozatos intézkedéseket, ha az EU-ban és a tagállamokban aggályok merülnek fel a véleménynyilvánítás és a tájékoztatás szabadságát, illetve a médiaszabadságot és -pluralizmust illetően, részletes és alapos elemzésnek vetve alá a kialakult helyzetet és a megoldandó problémákat, és a legjobb megoldási módszereket alkalmazva;

| — | foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtása keretében azzal a céllal, hogy javítsa az együttműködést a tagállamok szabályozó szervei és a Bizottság között, a lehető legrövidebb időn belül előterjesztve az említett irányelv – különösen annak 29. és 30. cikke – felülvizsgálatát és módosítását; |
| --- | --- |

—

foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtása keretében azzal a céllal, hogy javítsa az együttműködést a tagállamok szabályozó szervei és a Bizottság között, a lehető legrövidebb időn belül előterjesztve az említett irányelv – különösen annak 29. és 30. cikke – felülvizsgálatát és módosítását;

| — | folytassa a magyar kormánnyal jelenleg zajló párbeszédet, amelynek célja annak tisztázása, hogy összhangban áll-e az uniós joggal az Alaptörvény negyedik módosítása szerinti azon új rendelkezés, amelynek értelmében a magyar kormány különadót vethet ki az EU Bírósága által hozott döntések végrehajtása érdekében, amennyiben azokból olyan fizetési kötelezettség fakad, amelynek teljesítésére a központi költségvetésben rendelkezésre álló összeg nem elegendő, és amennyiben az államadósság meghaladja a bruttó hazai termék felét; továbbá javasoljon megfelelő intézkedéseket az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés megszakadásából fakadó esetleges következmények megelőzésére; |
| --- | --- |

—

folytassa a magyar kormánnyal jelenleg zajló párbeszédet, amelynek célja annak tisztázása, hogy összhangban áll-e az uniós joggal az Alaptörvény negyedik módosítása szerinti azon új rendelkezés, amelynek értelmében a magyar kormány különadót vethet ki az EU Bírósága által hozott döntések végrehajtása érdekében, amennyiben azokból olyan fizetési kötelezettség fakad, amelynek teljesítésére a központi költségvetésben rendelkezésre álló összeg nem elegendő, és amennyiben az államadósság meghaladja a bruttó hazai termék felét; továbbá javasoljon megfelelő intézkedéseket az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés megszakadásából fakadó esetleges következmények megelőzésére;

| 71. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája, valamint az Uniónak az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez a közeljövőben történő csatlakozása új szerkezetet honosít meg az Európai Unió jogában, az emberi jogokat minden korábbi időszakhoz képest a legerőteljesebben az Unió felépítésének középpontjába helyezve, miáltal a Bizottságnak mint a Szerződések őrének megnő a felelőssége e téren; |
| --- | --- |

71.

emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája, valamint az Uniónak az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez a közeljövőben történő csatlakozása új szerkezetet honosít meg az Európai Unió jogában, az emberi jogokat minden korábbi időszakhoz képest a legerőteljesebben az Unió felépítésének középpontjába helyezve, miáltal a Bizottságnak mint a Szerződések őrének megnő a felelőssége e téren;

Ajánlások a magyar hatóságok számára

| 72. | nyomatékosan felhívja a magyar hatóságokat, hogy mielőbb hajtsák végre mindazon intézkedéseket, amelyeket az Európai Bizottság mint a Szerződések őre az uniós joggal és a Magyar Alkotmánybíróság határozataival való teljes összhang elérése érdekében szükségesnek ítél, továbbá a lehető leghamarabb tegyenek eleget az alábbi – a Velencei Bizottság, az Európa Tanács és a jogállamiság és az alapvető jogok védelmével foglalkozó egyéb nemzetközi szervek ajánlásaival összhangban álló – ajánlásoknak annak érdekében, hogy maradéktalanul tiszteletben tartsák a jogállamiságot és annak az alkotmányos rendre, a fékek és ellensúlyok rendszerére, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségére, továbbá az alapvető jogok – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a sajtószabadság, a vallásszabadság, a kisebbségek védelme, a hátrányos megkülönböztetés elleni fellépés, valamint a tulajdonhoz való jog – érvényesülésének szilárd biztosítékaira vonatkozó fő követelményeit; |
| --- | --- |

72.

nyomatékosan felhívja a magyar hatóságokat, hogy mielőbb hajtsák végre mindazon intézkedéseket, amelyeket az Európai Bizottság mint a Szerződések őre az uniós joggal és a Magyar Alkotmánybíróság határozataival való teljes összhang elérése érdekében szükségesnek ítél, továbbá a lehető leghamarabb tegyenek eleget az alábbi – a Velencei Bizottság, az Európa Tanács és a jogállamiság és az alapvető jogok védelmével foglalkozó egyéb nemzetközi szervek ajánlásaival összhangban álló – ajánlásoknak annak érdekében, hogy maradéktalanul tiszteletben tartsák a jogállamiságot és annak az alkotmányos rendre, a fékek és ellensúlyok rendszerére, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségére, továbbá az alapvető jogok – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a sajtószabadság, a vallásszabadság, a kisebbségek védelme, a hátrányos megkülönböztetés elleni fellépés, valamint a tulajdonhoz való jog – érvényesülésének szilárd biztosítékaira vonatkozó fő követelményeit;

Az Alaptörvény tekintetében:

| — | maradéktalanul állítsák vissza az Alaptörvény elsőbbségét, törölve belőle azokat a rendelkezéseket, amelyeket az Alkotmánybíróság a korábbiakban alkotmányellenesnek nyilvánított; |
| --- | --- |

—

maradéktalanul állítsák vissza az Alaptörvény elsőbbségét, törölve belőle azokat a rendelkezéseket, amelyeket az Alkotmánybíróság a korábbiakban alkotmányellenesnek nyilvánított;

| — | mérsékeljék a sarkalatos törvények visszatérő alkalmazását, meghagyva a rendes, egyszerű többséget igénylő jogalkotás számára az olyan politikai területeket, mint a család- és szociálpolitika, a költségvetési és az adóügyek; |
| --- | --- |

—

mérsékeljék a sarkalatos törvények visszatérő alkalmazását, meghagyva a rendes, egyszerű többséget igénylő jogalkotás számára az olyan politikai területeket, mint a család- és szociálpolitika, a költségvetési és az adóügyek;

| — | hajtsák végre a Velencei Bizottság ajánlásait, és különösen a jövőbeni érdemleges választások biztosítása céljából vizsgálják felül a minősített többséget igénylő politikai területek listáját; |
| --- | --- |

—

hajtsák végre a Velencei Bizottság ajánlásait, és különösen a jövőbeni érdemleges választások biztosítása céljából vizsgálják felül a minősített többséget igénylő politikai területek listáját;

| — | biztosítsanak az ellenzéki erőket is tiszteletben tartó, élő parlamentáris rendszert, ésszerű időt biztosítva arra, hogy érdemleges vita alakuljon ki a többség és az ellenzék között, és hogy a széles körű nyilvánosság is részt vehessen a jogalkotási eljárásban; |
| --- | --- |

—

biztosítsanak az ellenzéki erőket is tiszteletben tartó, élő parlamentáris rendszert, ésszerű időt biztosítva arra, hogy érdemleges vita alakuljon ki a többség és az ellenzék között, és hogy a széles körű nyilvánosság is részt vehessen a jogalkotási eljárásban;

| — | biztosítsa valamennyi parlamenti párt számára az alkotmányozási folyamatban való lehető legszélesebb körű részvételt annak ellenére, hogy a szükséges minősített többséggel a kormánykoalíció egyedül is rendelkezik; |
| --- | --- |

—

biztosítsa valamennyi parlamenti párt számára az alkotmányozási folyamatban való lehető legszélesebb körű részvételt annak ellenére, hogy a szükséges minősített többséggel a kormánykoalíció egyedül is rendelkezik;

A fékek és ellensúlyok tekintetében:

| — | maradéktalanul állítsák vissza az Alkotmánybíróságnak – mint az alkotmányvédelem legfőbb szervének – előjogait és ezáltal az Alaptörvény elsőbbségét, törölve annak szövegéből egyrészt az Alkotmánybíróságnak a bármely Alaptörvény-módosítás alkotmányosságának felülvizsgálatával kapcsolatos hatáskörét korlátozó, másrészt két évtized alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlatát hatályon kívül helyező rendelkezéseket; állítsák vissza az Alkotmánybíróság kivétel nélkül valamennyi jogszabály felülvizsgálatához való jogát, ellensúlyozva a parlamenti és végrehajtó intézkedéseket és biztosítva a mindenre kiterjedő bírósági felülvizsgálatot; e bírósági és alkotmányossági felülvizsgálatra a nemzeti alkotmány történeti sajátosságaitól függően a különböző tagállamokban eltérő módon kerülhet sor, de ha az alkotmánybíróság már létrejött – mint Magyarországon is, ahol az Alkotmánybíróság a kommunista rendszer bukása után gyorsan hírnevet szerzett magának az európai legfelsőbb bíróságok között –, azzal szemben nem szabad olyan intézkedéseket alkalmazni, amelyek célja hatásköreinek csökkentése és ezáltal a jogállamiság aláásása; |
| --- | --- |

—

maradéktalanul állítsák vissza az Alkotmánybíróságnak – mint az alkotmányvédelem legfőbb szervének – előjogait és ezáltal az Alaptörvény elsőbbségét, törölve annak szövegéből egyrészt az Alkotmánybíróságnak a bármely Alaptörvény-módosítás alkotmányosságának felülvizsgálatával kapcsolatos hatáskörét korlátozó, másrészt két évtized alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlatát hatályon kívül helyező rendelkezéseket; állítsák vissza az Alkotmánybíróság kivétel nélkül valamennyi jogszabály felülvizsgálatához való jogát, ellensúlyozva a parlamenti és végrehajtó intézkedéseket és biztosítva a mindenre kiterjedő bírósági felülvizsgálatot; e bírósági és alkotmányossági felülvizsgálatra a nemzeti alkotmány történeti sajátosságaitól függően a különböző tagállamokban eltérő módon kerülhet sor, de ha az alkotmánybíróság már létrejött – mint Magyarországon is, ahol az Alkotmánybíróság a kommunista rendszer bukása után gyorsan hírnevet szerzett magának az európai legfelsőbb bíróságok között –, azzal szemben nem szabad olyan intézkedéseket alkalmazni, amelyek célja hatásköreinek csökkentése és ezáltal a jogállamiság aláásása;

| — | állítsák vissza annak lehetőségét, hogy a bírósági rendszer hivatkozzék az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény hatálybalépése előtt hozott ítélkezési gyakorlatára, különösen az alapvető jogok terén (12); |
| --- | --- |

—

állítsák vissza annak lehetőségét, hogy a bírósági rendszer hivatkozzék az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény hatálybalépése előtt hozott ítélkezési gyakorlatára, különösen az alapvető jogok terén (12);

| — | az ellenzék érdemi bevonása mellett törekedjenek konszenzusra az Alkotmánybíróság tagjainak megválasztásakor, és biztosítsák, hogy az alkotmánybírák mentesek legyenek a politikai befolyástól; |
| --- | --- |

—

az ellenzék érdemi bevonása mellett törekedjenek konszenzusra az Alkotmánybíróság tagjainak megválasztásakor, és biztosítsák, hogy az alkotmánybírák mentesek legyenek a politikai befolyástól;

| — | állítsák vissza az Országgyűlést költségvetési téren megillető előjogokat, és ezáltal biztosítsák a költségvetési döntések teljes demokratikus legitimitását, megszüntetve a parlamenti hatásköröknek a Költségvetési Tanács – e nem parlamenti szerv – általi korlátozását; |
| --- | --- |

—

állítsák vissza az Országgyűlést költségvetési téren megillető előjogokat, és ezáltal biztosítsák a költségvetési döntések teljes demokratikus legitimitását, megszüntetve a parlamenti hatásköröknek a Költségvetési Tanács – e nem parlamenti szerv – általi korlátozását;

| — | működjenek együtt az európai intézményekkel annak biztosítása érdekében, hogy az új nemzetbiztonsági törvény rendelkezései teljes mértékben összhangban álljanak a hatalmi ágak szétválasztására, az igazságszolgáltatás függetlenségére, a családi és magánélet tiszteletben tartására, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jogra vonatkozó alapelvekkel; |
| --- | --- |

—

működjenek együtt az európai intézményekkel annak biztosítása érdekében, hogy az új nemzetbiztonsági törvény rendelkezései teljes mértékben összhangban álljanak a hatalmi ágak szétválasztására, az igazságszolgáltatás függetlenségére, a családi és magánélet tiszteletben tartására, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jogra vonatkozó alapelvekkel;

| — | adjanak világos tájékoztatást arról, hogy az adatvédelmi hatóság intézményi függetlenségének biztosítása érdekében a magyar hatóságok miként kívánják orvosolni a vezető tisztviselők megbízatásának idő előtti megszüntetését; |
| --- | --- |

—

adjanak világos tájékoztatást arról, hogy az adatvédelmi hatóság intézményi függetlenségének biztosítása érdekében a magyar hatóságok miként kívánják orvosolni a vezető tisztviselők megbízatásának idő előtti megszüntetését;

Az igazságszolgáltatás függetlensége tekintetében:

| — | maradéktalanul garantálják az igazságszolgáltatás függetlenségét, az Alaptörvényben rögzítve a bírák elmozdíthatatlanságára és hivatali idejük biztosítására vonatkozó elveket, az igazságszolgáltatási irányító testületek felépítésére és tagjaira vonatkozó szabályokat, valamint az Alkotmánybíróság függetlenségére vonatkozó biztosítékokat; |
| --- | --- |

—

maradéktalanul garantálják az igazságszolgáltatás függetlenségét, az Alaptörvényben rögzítve a bírák elmozdíthatatlanságára és hivatali idejük biztosítására vonatkozó elveket, az igazságszolgáltatási irányító testületek felépítésére és tagjaira vonatkozó szabályokat, valamint az Alkotmánybíróság függetlenségére vonatkozó biztosítékokat;

| — | időben és megfelelően hajtsák végre az Európai Unió Bíróságának fent említett, 2012. november 6-i ítéletét és a magyar Alkotmánybíróság határozatait, lehetővé téve a hivatalukból felmentett bírák számára, hogy – amennyiben így kívánják – ismét elfoglalhassák korábbi hivatalukat, ideértve azon volt vezető beosztású bírákat is, akiknek eredeti vezetői helyeit időközben betöltötték; |
| --- | --- |

—

időben és megfelelően hajtsák végre az Európai Unió Bíróságának fent említett, 2012. november 6-i ítéletét és a magyar Alkotmánybíróság határozatait, lehetővé téve a hivatalukból felmentett bírák számára, hogy – amennyiben így kívánják – ismét elfoglalhassák korábbi hivatalukat, ideértve azon volt vezető beosztású bírákat is, akiknek eredeti vezetői helyeit időközben betöltötték;

| — | határozzanak meg objektív kiválasztási kritériumokat vagy bízzák meg az Országos Bírósági Hivatalt ilyen kritériumok meghatározásával annak biztosítása érdekében, hogy az ügyek áthelyezésére vonatkozó szabályok tiszteletben tartsák a tisztességes eljáráshoz és a törvényes bíróhoz való jogot; |
| --- | --- |

—

határozzanak meg objektív kiválasztási kritériumokat vagy bízzák meg az Országos Bírósági Hivatalt ilyen kritériumok meghatározásával annak biztosítása érdekében, hogy az ügyek áthelyezésére vonatkozó szabályok tiszteletben tartsák a tisztességes eljáráshoz és a törvényes bíróhoz való jogot;

| — | hajtsák végre a Velencei Bizottság CDL-AD(2012)001. számú véleményének elfogadását követően módosított, az igazságszolgáltatásra vonatkozó magyar sarkalatos törvényekről szóló CDL-AD(2012)020. számú véleményében rögzített többi ajánlást; |
| --- | --- |

—

hajtsák végre a Velencei Bizottság CDL-AD(2012)001. számú véleményének elfogadását követően módosított, az igazságszolgáltatásra vonatkozó magyar sarkalatos törvényekről szóló CDL-AD(2012)020. számú véleményében rögzített többi ajánlást;

A választási reform tekintetében

| — | kérjék fel a Velencei Bizottságot és az EBESZ/ODIHR-t, hogy végezzék el a választási rendszer átfogó átalakításon átesett jogi és intézményi keretének közös elemző értékelését, és kérjék fel az ODIHR-t egy igényfelmérő küldöttség létrehozására, valamint egy rövid- és hosszú távú választási megfigyelés lefolytatására; |
| --- | --- |

—

kérjék fel a Velencei Bizottságot és az EBESZ/ODIHR-t, hogy végezzék el a választási rendszer átfogó átalakításon átesett jogi és intézményi keretének közös elemző értékelését, és kérjék fel az ODIHR-t egy igényfelmérő küldöttség létrehozására, valamint egy rövid- és hosszú távú választási megfigyelés lefolytatására;

| — | biztosítsák a Nemzeti Választási Bizottságban a kiegyensúlyozott képviseletet; |
| --- | --- |

—

biztosítsák a Nemzeti Választási Bizottságban a kiegyensúlyozott képviseletet;

A média és a pluralizmus tekintetében:

| — | tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, amely szerint további megbeszéléseket folytatnak a sajtószabadság hosszabb távú kilátásaival kapcsolatos szakértői szintű együttműködési tevékenységekről, az Európa Tanács 2012-es jogi vizsgálatának legfőbb többi ajánlását véve alapul; |
| --- | --- |

—

tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, amely szerint további megbeszéléseket folytatnak a sajtószabadság hosszabb távú kilátásaival kapcsolatos szakértői szintű együttműködési tevékenységekről, az Európa Tanács 2012-es jogi vizsgálatának legfőbb többi ajánlását véve alapul;

| — | biztosítsák, hogy a demokratikus társadalom működésének e rendkívül fontos vonatkozását szabályozó rendelkezések minden későbbi felülvizsgálatába, valamint a végrehajtás folyamatába időben és szorosan bevonjanak minden érintett szereplőt, közöttük a média szakmai képviselőit, valamint az ellenzék és a civil társadalom képviselőit is; |
| --- | --- |

—

biztosítsák, hogy a demokratikus társadalom működésének e rendkívül fontos vonatkozását szabályozó rendelkezések minden későbbi felülvizsgálatába, valamint a végrehajtás folyamatába időben és szorosan bevonjanak minden érintett szereplőt, közöttük a média szakmai képviselőit, valamint az ellenzék és a civil társadalom képviselőit is;

| — | tegyenek eleget az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogok európai egyezményének 10. cikke szerinti ítélkezési gyakorlatából fakadó tevőleges kötelezettségüknek, és védelmezzék a véleménynyilvánítás szabadságát mint a működő demokrácia egyik előfeltételét; |
| --- | --- |

—

tegyenek eleget az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogok európai egyezményének 10. cikke szerinti ítélkezési gyakorlatából fakadó tevőleges kötelezettségüknek, és védelmezzék a véleménynyilvánítás szabadságát mint a működő demokrácia egyik előfeltételét;

| — | tartsák tiszteletben, garantálják, védjék meg és mozdítsák elő a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékoztatáshoz való alapvető jogot, valamint a sajtószabadságot és a médiapluralizmust, továbbá tartózkodjanak olyan mechanizmusok kialakításától vagy támogatásától, amelyek fenyegetést jelentenek a sajtószabadságra, illetve az újságírói és szerkesztői függetlenségre; |
| --- | --- |

—

tartsák tiszteletben, garantálják, védjék meg és mozdítsák elő a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékoztatáshoz való alapvető jogot, valamint a sajtószabadságot és a médiapluralizmust, továbbá tartózkodjanak olyan mechanizmusok kialakításától vagy támogatásától, amelyek fenyegetést jelentenek a sajtószabadságra, illetve az újságírói és szerkesztői függetlenségre;

| — | biztosítsák, hogy objektív, kötelező erejű eljárások és mechanizmusok álljanak rendelkezésre a közszolgálati média, az igazgató- és médiatanácsok és a szabályozó testületek vezetőinek kiválasztására és kinevezésére, a függetlenség, az integritás, a szakmai tapasztalat és hozzáértés, a teljes politikai és társadalmi paletta képviselete, a jogbiztonság és a folyamatosság elveivel összhangban; |
| --- | --- |

—

biztosítsák, hogy objektív, kötelező erejű eljárások és mechanizmusok álljanak rendelkezésre a közszolgálati média, az igazgató- és médiatanácsok és a szabályozó testületek vezetőinek kiválasztására és kinevezésére, a függetlenség, az integritás, a szakmai tapasztalat és hozzáértés, a teljes politikai és társadalmi paletta képviselete, a jogbiztonság és a folyamatosság elveivel összhangban;

| — | nyújtsanak jogi biztosítékokat a források titkossága elvének teljes körű védelmére, és alkalmazzák szigorúan az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát; |
| --- | --- |

—

nyújtsanak jogi biztosítékokat a források titkossága elvének teljes körű védelmére, és alkalmazzák szigorúan az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát;

| — | gondoskodjanak arról, hogy az audiovizuális médiaágazat általi politikai tájékoztatásra vonatkozó jogszabályok igazságos hozzáférést garantáljanak a különböző politikai vetélytársak, vélemények és nézőpontok számára, különösen választások és népszavazások alkalmával, lehetővé téve a polgárok számára, hogy valamely meghatározó véleményformáló erő indokolatlan befolyásától mentesen alakíthassák ki véleményüket; |
| --- | --- |

—

gondoskodjanak arról, hogy az audiovizuális médiaágazat általi politikai tájékoztatásra vonatkozó jogszabályok igazságos hozzáférést garantáljanak a különböző politikai vetélytársak, vélemények és nézőpontok számára, különösen választások és népszavazások alkalmával, lehetővé téve a polgárok számára, hogy valamely meghatározó véleményformáló erő indokolatlan befolyásától mentesen alakíthassák ki véleményüket;

Az alapvető jogok, többek között a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak tiszteletben tartása tekintetében:

| — | tegyék meg és folytassák a pozitív lépéseket és a hathatós intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy minden személy, köztük a kisebbségekhez tartozó személyek és a hajléktalanok alapvető jogait tiszteletben tartsák, és gondoskodjanak arról, hogy az elfogadott intézkedéseket valamennyi illetékes közhatóság végrehajtsa; a „család” fogalma meghatározásának felülvizsgálata során vegyék figyelembe a család fogalmának szélesebb értelmezését mutató európai jogalkotási tendenciákat, valamint azt, hogy a család fogalmának korlátozása kedvezőtlen hatással jár azon személyek alapvető jogaira, akik az új, szigorúbb meghatározáson kívül rekednek; |
| --- | --- |

—

tegyék meg és folytassák a pozitív lépéseket és a hathatós intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy minden személy, köztük a kisebbségekhez tartozó személyek és a hajléktalanok alapvető jogait tiszteletben tartsák, és gondoskodjanak arról, hogy az elfogadott intézkedéseket valamennyi illetékes közhatóság végrehajtsa; a „család” fogalma meghatározásának felülvizsgálata során vegyék figyelembe a család fogalmának szélesebb értelmezését mutató európai jogalkotási tendenciákat, valamint azt, hogy a család fogalmának korlátozása kedvezőtlen hatással jár azon személyek alapvető jogaira, akik az új, szigorúbb meghatározáson kívül rekednek;

| — | a hozzáállásukon változtatva teljesítsék végre a hajléktalan – és ennélfogva kiszolgáltatott – személyekkel szembeni kötelezettségeiket, amint ezt az emberi jogokra vonatkozó és Magyarország által is aláírt nemzetközi szerződések, például az emberi jogok európai egyezménye és az Európai Unió Alapjogi Chartája előírják, és ekképpen inkább mozdítsák elő az alapvető jogok érvényesülését, mint hogy azokat az Alaptörvényben foglalt, a hajléktalanság szabálysértésnek minősítését lehetővé tevő rendelkezésekkel megsértenék; |
| --- | --- |

—

a hozzáállásukon változtatva teljesítsék végre a hajléktalan – és ennélfogva kiszolgáltatott – személyekkel szembeni kötelezettségeiket, amint ezt az emberi jogokra vonatkozó és Magyarország által is aláírt nemzetközi szerződések, például az emberi jogok európai egyezménye és az Európai Unió Alapjogi Chartája előírják, és ekképpen inkább mozdítsák elő az alapvető jogok érvényesülését, mint hogy azokat az Alaptörvényben foglalt, a hajléktalanság szabálysértésnek minősítését lehetővé tevő rendelkezésekkel megsértenék;

| — | felszólítja a magyar kormányt, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt a szociális párbeszéd és az átfogó konzultáció mechanizmusának megerősítése, valamint az azzal összefüggő jogok biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

felszólítja a magyar kormányt, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt a szociális párbeszéd és az átfogó konzultáció mechanizmusának megerősítése, valamint az azzal összefüggő jogok biztosítása érdekében;

| — | felszólítja a magyar kormányt, hogy fokozza a romák integrációját célzó tevékenységeit, és hozzon megfelelő intézkedéseket a lakosság e csoportjának védelme érdekében; hangsúlyozza, hogy a roma lakosság elleni rasszista fenyegetéseket egyértelműen és határozottan el kell utasítani; |
| --- | --- |

—

felszólítja a magyar kormányt, hogy fokozza a romák integrációját célzó tevékenységeit, és hozzon megfelelő intézkedéseket a lakosság e csoportjának védelme érdekében; hangsúlyozza, hogy a roma lakosság elleni rasszista fenyegetéseket egyértelműen és határozottan el kell utasítani;

A vallás- és lelkiismereti szabadság, valamint az egyházak elismerése tekintetében:

| — | a vallási szervezetek egyházként történő elismerése tekintetében állapítsanak meg olyan világos, semleges és pártatlan követelményeket és intézményi eljárásokat, amelyek tiszteletben tartják az állam azon kötelezettségét, hogy semleges és pártatlan maradjon a különböző vallásokkal és felekezetekkel fenntartott kapcsolatok során, és bocsássanak rendelkezésre hatékony jogorvoslati eszközöket az elismerés megtagadásának vagy az Alkotmánybíróság fent említett, 6/2013. határozatában előírt alkotmányos előírásokkal összhangban álló döntés meghozatala elmulasztásának esetére; |
| --- | --- |

—

a vallási szervezetek egyházként történő elismerése tekintetében állapítsanak meg olyan világos, semleges és pártatlan követelményeket és intézményi eljárásokat, amelyek tiszteletben tartják az állam azon kötelezettségét, hogy semleges és pártatlan maradjon a különböző vallásokkal és felekezetekkel fenntartott kapcsolatok során, és bocsássanak rendelkezésre hatékony jogorvoslati eszközöket az elismerés megtagadásának vagy az Alkotmánybíróság fent említett, 6/2013. határozatában előírt alkotmányos előírásokkal összhangban álló döntés meghozatala elmulasztásának esetére;

Ajánlások az uniós intézmények számára az EUSZ 2. cikkének hathatós érvényre juttatását célzó új mechanizmus létrehozásáról

| 73. | megismétli, hogy sürgősen megoldást kell találni az úgynevezett „koppenhágai dilemmára”, ami abban áll, hogy az EU rendkívül szigorúan megköveteli ugyan a tagjelölt országoktól a közös értékek és normák tiszteletben tartását, a csatlakozásukat követően azonban már nem rendelkezik hatékony ellenőrzési eszközökkel és szankciókkal; |
| --- | --- |

73.

megismétli, hogy sürgősen megoldást kell találni az úgynevezett „koppenhágai dilemmára”, ami abban áll, hogy az EU rendkívül szigorúan megköveteli ugyan a tagjelölt országoktól a közös értékek és normák tiszteletben tartását, a csatlakozásukat követően azonban már nem rendelkezik hatékony ellenőrzési eszközökkel és szankciókkal;

| 74. | határozottan kéri, hogy a tagállamokat kettős mércék alkalmazása nélkül rendszeresen értékeljék abból a szempontból, hogy továbbra is tiszteletben tartják-e az Unió alapvető értékeit, és megfelelnek-e a demokrácia és a jogállamiság követelményeinek, mindvégig szem előtt tartva, hogy ezen értékelésnek az alkotmányos és jogi normák közösen elfogadott európai értelmezésén kell alapulnia; határozottan kéri továbbá, hogy a tagállamokban felmerülő hasonló eseteket ugyanolyan szempontok szerint vizsgálják, hiszen ellenkező esetben sérülne a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségének elve; |
| --- | --- |

74.

határozottan kéri, hogy a tagállamokat kettős mércék alkalmazása nélkül rendszeresen értékeljék abból a szempontból, hogy továbbra is tiszteletben tartják-e az Unió alapvető értékeit, és megfelelnek-e a demokrácia és a jogállamiság követelményeinek, mindvégig szem előtt tartva, hogy ezen értékelésnek az alkotmányos és jogi normák közösen elfogadott európai értelmezésén kell alapulnia; határozottan kéri továbbá, hogy a tagállamokban felmerülő hasonló eseteket ugyanolyan szempontok szerint vizsgálják, hiszen ellenkező esetben sérülne a tagállamok Szerződések előtti egyenlőségének elve;

| 75. | szorosabb együttműködésre szólít fel az Unió intézményei és más nemzetközi testületek között, különösen szorgalmazva az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal folytatott együttműködést, és kéri e testületek szakértelmének felhasználását a demokratikus elvek, az emberi jogok és a jogállamiság érvényre juttatása terén; |
| --- | --- |

75.

szorosabb együttműködésre szólít fel az Unió intézményei és más nemzetközi testületek között, különösen szorgalmazva az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal folytatott együttműködést, és kéri e testületek szakértelmének felhasználását a demokratikus elvek, az emberi jogok és a jogállamiság érvényre juttatása terén;

| 76. | elismeri és üdvözli az Európa Tanács – és különösen a főtitkár, a parlamenti közgyűlés, az emberi jogi biztos és a Velencei Bizottság – kezdeményezéseit, elemzéseit és ajánlásait; |
| --- | --- |

76.

elismeri és üdvözli az Európa Tanács – és különösen a főtitkár, a parlamenti közgyűlés, az emberi jogi biztos és a Velencei Bizottság – kezdeményezéseit, elemzéseit és ajánlásait;

| 77. | felhívja az EU valamennyi intézményét, hogy közösen gondolják végig és vitassák meg – miként azt Németország, Hollandia, Dánia és Finnország külügyminiszterei a Bizottság elnökéhez intézett, fent említett levelükben kérték is –, miként lehetne az Uniót ellátni a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy eleget tehessen a Szerződésből fakadó, a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek, elkerülve egyúttal a tagállamok közötti kettős mérce alkalmazásával kapcsolatos minden kockázatot; |
| --- | --- |

77.

felhívja az EU valamennyi intézményét, hogy közösen gondolják végig és vitassák meg – miként azt Németország, Hollandia, Dánia és Finnország külügyminiszterei a Bizottság elnökéhez intézett, fent említett levelükben kérték is –, miként lehetne az Uniót ellátni a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy eleget tehessen a Szerződésből fakadó, a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek, elkerülve egyúttal a tagállamok közötti kettős mérce alkalmazásával kapcsolatos minden kockázatot;

| 78. | úgy véli, hogy a Szerződések jövőbeni felülvizsgálata során jobban különbséget kell tenni egy kezdeti szakasz között, amelynek célja annak felmérése, hogy fennáll-e az EUSZ 2. cikkében említett értékek súlyos megsértésének bármely veszélye, illetve egy hatékonyabb eljárás között egy későbbi szakaszban, amikor is intézkedéseket kellene tenni ezen értékek adott esetben fennálló súlyos és folyamatos megsértésének megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy a Szerződések jövőbeni felülvizsgálata során jobban különbséget kell tenni egy kezdeti szakasz között, amelynek célja annak felmérése, hogy fennáll-e az EUSZ 2. cikkében említett értékek súlyos megsértésének bármely veszélye, illetve egy hatékonyabb eljárás között egy későbbi szakaszban, amikor is intézkedéseket kellene tenni ezen értékek adott esetben fennálló súlyos és folyamatos megsértésének megszüntetése érdekében;

| 79. | az EUSZ 7. cikkében előírt, jelenleg hatályos alkotmányos mechanizmusra tekintettel megismétli 2012. december 12-i, „Az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011)” című állásfoglalásában tett felhívását, amelyben egy új mechanizmus létrehozását indítványozza annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam tiszteletben tartsa az EUSZ 2. cikkében rögzített közös értékeket, valamint a „koppenhágai kritériumok” folyamatos teljesítését; e mechanizmus egy „Koppenhágai Bizottságban” vagy egy magas szintű csoportban, egy „bölcsek csoportjában” vagy az EUMSZ 70. cikke szerinti értékelésben ölthetne testet, és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége megbízatásának reformján és megerősítésén, valamint a Bizottság, a Tanács, az Európai Parlament és a tagállamok közötti, a meghozandó intézkedésekről szóló megerősített párbeszéd keretein alapulhatna; |
| --- | --- |

79.

az EUSZ 7. cikkében előírt, jelenleg hatályos alkotmányos mechanizmusra tekintettel megismétli 2012. december 12-i, „Az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011)” című állásfoglalásában tett felhívását, amelyben egy új mechanizmus létrehozását indítványozza annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam tiszteletben tartsa az EUSZ 2. cikkében rögzített közös értékeket, valamint a „koppenhágai kritériumok” folyamatos teljesítését; e mechanizmus egy „Koppenhágai Bizottságban” vagy egy magas szintű csoportban, egy „bölcsek csoportjában” vagy az EUMSZ 70. cikke szerinti értékelésben ölthetne testet, és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége megbízatásának reformján és megerősítésén, valamint a Bizottság, a Tanács, az Európai Parlament és a tagállamok közötti, a meghozandó intézkedésekről szóló megerősített párbeszéd keretein alapulhatna;

| 80. | ismételten hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus létrehozása egyúttal az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének adott megbízatás újragondolását is maga után vonhatná, kiterjesztve e megbízatást annak rendszeres ellenőrzésére, hogy a tagállamok tiszteletben tartják-e az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeket; javasolja, hogy e „koppenhágai magas szintű csoport” és bármely ilyen mechanizmus a meglévő mechanizmusokon és struktúrákon alapuljon és azokkal együttműködve működjön; emlékeztet az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének szerepére, amely egybefoghatná az Európa Tanács különböző ellenőrző testületeinek igen értékes munkáját, valamint az Ügynökség saját információit és elemzéseit annak érdekében, hogy rendszeresen független és összehasonlító értékeléseket készítsen arról, hogy az uniós tagállamok tiszteletben tartják-e az EUSZ 2. cikkét; |
| --- | --- |

80.

ismételten hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus létrehozása egyúttal az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének adott megbízatás újragondolását is maga után vonhatná, kiterjesztve e megbízatást annak rendszeres ellenőrzésére, hogy a tagállamok tiszteletben tartják-e az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeket; javasolja, hogy e „koppenhágai magas szintű csoport” és bármely ilyen mechanizmus a meglévő mechanizmusokon és struktúrákon alapuljon és azokkal együttműködve működjön; emlékeztet az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének szerepére, amely egybefoghatná az Európa Tanács különböző ellenőrző testületeinek igen értékes munkáját, valamint az Ügynökség saját információit és elemzéseit annak érdekében, hogy rendszeresen független és összehasonlító értékeléseket készítsen arról, hogy az uniós tagállamok tiszteletben tartják-e az EUSZ 2. cikkét;

| 81. | javasolja, hogy e mechanizmus:






  — | a tagállamok ellenőrzésére szolgáló valamennyi európai uniós mechanizmushoz hasonlóan legyen független a politikai befolyástól, valamint legyen gyors és hatékony; |
| --- | --- | --- |

81.

javasolja, hogy e mechanizmus:

—

a tagállamok ellenőrzésére szolgáló valamennyi európai uniós mechanizmushoz hasonlóan legyen független a politikai befolyástól, valamint legyen gyors és hatékony;

| — | teljes mértékben működjön együtt más, az alapvető jogok és a jogállamiság védelmével foglalkozó nemzetközi testületekkel; |
| --- | --- |

—

teljes mértékben működjön együtt más, az alapvető jogok és a jogállamiság védelmével foglalkozó nemzetközi testületekkel;

| — | rendszeresen ellenőrizze az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartását minden tagállamban, maradéktalanul tiszteletben tartva eközben a nemzeti alkotmányos hagyományokat; |
| --- | --- |

—

rendszeresen ellenőrizze az alapvető jogok, a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartását minden tagállamban, maradéktalanul tiszteletben tartva eközben a nemzeti alkotmányos hagyományokat;

| — | ezen ellenőrzést valamennyi tagállamban ugyanolyan módon hajtsa végre annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok között kettős mércét alkalmazzanak; |
| --- | --- |

—

ezen ellenőrzést valamennyi tagállamban ugyanolyan módon hajtsa végre annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok között kettős mércét alkalmazzanak;

| — | korai szakaszban figyelmeztesse az EU-t az EUSZ 2. cikkében rögzített értékek megsértésével kapcsolatos bármely veszélyre; |
| --- | --- |

—

korai szakaszban figyelmeztesse az EU-t az EUSZ 2. cikkében rögzített értékek megsértésével kapcsolatos bármely veszélyre;

| — | tegyen közzé ajánlásokat az EU intézményei és a tagállamok számára arra vonatkozóan, miként tartsák tiszteletben az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeket, illetve hogyan orvosolják azok bármely sérülését; |
| --- | --- |

—

tegyen közzé ajánlásokat az EU intézményei és a tagállamok számára arra vonatkozóan, miként tartsák tiszteletben az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeket, illetve hogyan orvosolják azok bármely sérülését;

| 82. | megbízza az Unió területén a polgári jogok, az emberi jogok és az alapvető jogok védelméért, valamint a közös elvek valamely tagállam általi súlyos megsértésével kapcsolatos veszély egyértelmű fennállásának megállapításáért felelős bizottságát, hogy jelentés formájában terjesszen részletes ajánlást az Elnökök Értekezlete és a plenáris ülés elé; |
| --- | --- |

82.

megbízza az Unió területén a polgári jogok, az emberi jogok és az alapvető jogok védelméért, valamint a közös elvek valamely tagállam általi súlyos megsértésével kapcsolatos veszély egyértelmű fennállásának megállapításáért felelős bizottságát, hogy jelentés formájában terjesszen részletes ajánlást az Elnökök Értekezlete és a plenáris ülés elé;

| 83. | utasítja az állampolgári jogok, az emberi jogok és az alapjogok Unió területén belüli védelméért, illetve a közös alapelvek valamely tagállam általi súlyos megsértésével kapcsolatos egyértelmű veszély megállapításáért felelős illetékes bizottságát, valamint a tagállamok közös alapelveinek valamely tagállam általi súlyos és tartós megsértésének megállapításáért felelős bizottságát, hogy kísérjék figyelemmel a magyarországi helyzet alakulását; |
| --- | --- |

83.

utasítja az állampolgári jogok, az emberi jogok és az alapjogok Unió területén belüli védelméért, illetve a közös alapelvek valamely tagállam általi súlyos megsértésével kapcsolatos egyértelmű veszély megállapításáért felelős illetékes bizottságát, valamint a tagállamok közös alapelveinek valamely tagállam általi súlyos és tartós megsértésének megállapításáért felelős bizottságát, hogy kísérjék figyelemmel a magyarországi helyzet alakulását;

| 84. | konferenciát szándékozik összehívni e kérdésben 2013 vége előtt, amelyen részt vennének a tagállamok, az európai intézmények, az Európa Tanács, a nemzeti alkotmánybíróságok és legfelsőbb bíróságok, az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága képviselői; |
| --- | --- |

84.

konferenciát szándékozik összehívni e kérdésben 2013 vége előtt, amelyen részt vennének a tagállamok, az európai intézmények, az Európa Tanács, a nemzeti alkotmánybíróságok és legfelsőbb bíróságok, az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága képviselői;

IV —   
  nyomon követés

| 85. | felhívja a magyar hatóságokat, hogy adjanak tájékoztatást a Parlament, a Bizottság, a Tanács elnöksége és az Európai Tanács elnöksége, valamint az Európa Tanács számára a (72) bekezdésben foglalt ajánlások végrehajtásáról; |
| --- | --- |

85.

felhívja a magyar hatóságokat, hogy adjanak tájékoztatást a Parlament, a Bizottság, a Tanács elnöksége és az Európai Tanács elnöksége, valamint az Európa Tanács számára a (72) bekezdésben foglalt ajánlások végrehajtásáról;

| 86. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy jelöljenek ki egy-egy képviselőt, akik a Parlament előadójával és árnyékelőadóival közösen („a 2. cikkel kapcsolatos háromoldalú párbeszéd” keretében) értékelik a (72) bekezdésben foglalt ajánlások végrehajtása tekintetében a magyar hatóságok által adott tájékoztatást, továbbá nyomon követik az esetleges jövőbeni módosításokat, biztosítva azok összhangját a 2. cikkel; |
| --- | --- |

86.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy jelöljenek ki egy-egy képviselőt, akik a Parlament előadójával és árnyékelőadóival közösen („a 2. cikkel kapcsolatos háromoldalú párbeszéd” keretében) értékelik a (72) bekezdésben foglalt ajánlások végrehajtása tekintetében a magyar hatóságok által adott tájékoztatást, továbbá nyomon követik az esetleges jövőbeni módosításokat, biztosítva azok összhangját a 2. cikkel;

| 87. | kéri az Elnökök Értekezletét, hogy abban az esetben, ha úgy tűnik, hogy a magyar hatóságok által a fent említett ajánlásokra adott válaszok nem állnak összhangban az EUSZ 2. cikkében foglalt rendelkezésekkel, mérlegelje a Szerződés által – többek között a 7. cikk (1) bekezdésében – előirányzott mechanizmusok igénybevételének indokoltságát; |
| --- | --- |

87.

kéri az Elnökök Értekezletét, hogy abban az esetben, ha úgy tűnik, hogy a magyar hatóságok által a fent említett ajánlásokra adott válaszok nem állnak összhangban az EUSZ 2. cikkében foglalt rendelkezésekkel, mérlegelje a Szerződés által – többek között a 7. cikk (1) bekezdésében – előirányzott mechanizmusok igénybevételének indokoltságát;

o

o o

| 88. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Magyarország Országgyűlésének, elnökének és kormányának, az Alkotmánybíróság elnökének és a Kúria elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Alapjogi Ügynökségnek, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek. |
| --- | --- |

88.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Magyarország Országgyűlésének, elnökének és kormányának, az Alkotmánybíróság elnökének és a Kúria elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Alapjogi Ügynökségnek, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0053.

(2)  HL C 199. E, 2012.7.7., 154. o.

(3)  HL C 33. E, 2013.2.5., 17. o.

(4)  HL C 169. E, 2012.6.15., 49. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0500.

(6)  Ezek közé tartoznak olyan sarkalatos törvények, amelyeknek valamennyi rendelkezése kétharmados többséget igényel, olyan sarkalatos törvények, amelyeknek bizonyos rendelkezéseit egyszerű többséggel kell elfogadni, valamint olyan törvények is, amelyeknek bizonyos rendelkezései a jelen lévő képviselők kétharmados többségét igénylik.

(7)  A magyar kormánynak 2011. február 28-án küldött jogi elemzés: 2011 http://www.osce.org/fom/75990

Lásd még a 2010. szeptemberi elemzést és értékelést: http://www.osce.org/fom/71218

(8)  Az Európa Tanács szakértőinek szakvéleménye a magyar médiatörvényekről: a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvényről és a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvényről, 2012. május 11.

(9)  A rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenkori formáival foglalkozó ENSZ-különmegbízott jelentése (A/HRC/20/33/Add. 1)

(10)  A Velencei Bizottság 664/2012. számú, 2012. március 19-i véleménye a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvényről (CDL-AD(2012)004).

(11)  A határozat (80) pontja.

(12)  Ld. az 5. számú munkadokumentumot.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/78

---

P7_TA(2013)0316

Árvizek Európában

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az európai árvizekről (2013/2683(RSP))

(2016/C 075/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkére és 196. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkére és 196. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanácsnak az Európai Unió Szolidaritási Alapját létrehozó 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendeletére, a Bizottságnak az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről szóló közleményére (COM(2011)0613), valamint Európai Unió Szolidaritási Alapjáról, illetve annak végrehajtásáról és alkalmazásáról szóló, 2013. január 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az Európai Unió Szolidaritási Alapját létrehozó 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendeletére, a Bizottságnak az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről szóló közleményére (COM(2011)0613), valamint Európai Unió Szolidaritási Alapjáról, illetve annak végrehajtásáról és alkalmazásáról szóló, 2013. január 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az európai áradásokról szóló 2002. szeptember 5-i állásfoglalására (2), az európai természeti katasztrófákról (tüzek és áradások) szóló 2005. szeptember 8-i állásfoglalására (3), a természeti katasztrófák (erdőtüzek, aszályok és áradások) mezőgazdasági szempontjairól (4), területfejlesztési vonatkozásairól (5) és környezetvédelmi szempontjairól (6) szóló 2006. május 18-i állásfoglalására, az erdőtüzekről és áradásokról szóló 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (7), a közép-európai országokban, különösen a Lengyelországban, a Cseh Köztársaságban, Szlovákiában és Magyarországon és Romániában, valamint Franciaországban bekövetkezett árvizekről szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (8), valamint a Madeira autonóm régióban bekövetkezett súlyos természeti katasztrófákról és a Xynthia vihar európai hatásairól szóló 2010. március 11-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai áradásokról szóló 2002. szeptember 5-i állásfoglalására (2), az európai természeti katasztrófákról (tüzek és áradások) szóló 2005. szeptember 8-i állásfoglalására (3), a természeti katasztrófák (erdőtüzek, aszályok és áradások) mezőgazdasági szempontjairól (4), területfejlesztési vonatkozásairól (5) és környezetvédelmi szempontjairól (6) szóló 2006. május 18-i állásfoglalására, az erdőtüzekről és áradásokról szóló 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (7), a közép-európai országokban, különösen a Lengyelországban, a Cseh Köztársaságban, Szlovákiában és Magyarországon és Romániában, valamint Franciaországban bekövetkezett árvizekről szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (8), valamint a Madeira autonóm régióban bekövetkezett súlyos természeti katasztrófákról és a Xynthia vihar európai hatásairól szóló 2010. március 11-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvre (COM(2009)0147), a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0082), és „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe” című bizottsági közleményre (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvre (COM(2009)0147), a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0082), és „A katasztrófákra adott uniós válasz erősítése felé: a polgári védelem és a humanitárius segítségnyújtás szerepe” című bizottsági közleményre (COM(2010)0600),

| — | tekintettel a „Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)2868),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel számos európai országot, köztük Ausztriát, Csehországot, Németországot, Magyarországot, Lengyelországot, Szlovákiát, Franciaországot és Spanyolországot, a közelmúltban áradások formájában jelentős természeti katasztrófa sújtott; |
| --- | --- |

A.

mivel számos európai országot, köztük Ausztriát, Csehországot, Németországot, Magyarországot, Lengyelországot, Szlovákiát, Franciaországot és Spanyolországot, a közelmúltban áradások formájában jelentős természeti katasztrófa sújtott;

| B. | mivel a legutóbbi évek során a természeti és az emberi tevékenység okozta katasztrófák gyakorisága, súlyossága, összetettsége és hatása Európa-szerte megugrott; |
| --- | --- |

B.

mivel a legutóbbi évek során a természeti és az emberi tevékenység okozta katasztrófák gyakorisága, súlyossága, összetettsége és hatása Európa-szerte megugrott;

| C. | mivel az áradások komoly károkat okoztak a nagyvárosokban, kisvárosokban és településeken, az infrastruktúrában, a vállalkozásokban, a mezőgazdaságban és a vidéki területeken, tönkretették a természeti és kulturális örökséget, haláleseteket és sérüléseket okoztak, és ezreket kényszerítettek lakóhelyük elhagyására; |
| --- | --- |

C.

mivel az áradások komoly károkat okoztak a nagyvárosokban, kisvárosokban és településeken, az infrastruktúrában, a vállalkozásokban, a mezőgazdaságban és a vidéki területeken, tönkretették a természeti és kulturális örökséget, haláleseteket és sérüléseket okoztak, és ezreket kényszerítettek lakóhelyük elhagyására;

| D. | mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapját (az EUSZÁ-t) azzal a céllal hozták létre, hogy a nagyobb katasztrófák esetén segítséget nyújtson, és hogy a katasztrófa sújtotta országoknak pénzügyi segítséget biztosítson; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapját (az EUSZÁ-t) azzal a céllal hozták létre, hogy a nagyobb katasztrófák esetén segítséget nyújtson, és hogy a katasztrófa sújtotta országoknak pénzügyi segítséget biztosítson;

| E. | mivel hozzá kell kezdeni a katasztrófa által tönkretett vagy megrongált területek fenntartható újjáépítéséhez, orvoslandó gazdasági, társadalmi és környezeti veszteségeiket; |
| --- | --- |

E.

mivel hozzá kell kezdeni a katasztrófa által tönkretett vagy megrongált területek fenntartható újjáépítéséhez, orvoslandó gazdasági, társadalmi és környezeti veszteségeiket;

| F. | mivel a fenntartható katasztrófamegelőzési képesség létrehozása érdekében fokozni kell az Európai Uniónak a különböző fajta természeti katasztrófák kezelésére irányuló kapacitását, valamint javítani kell a különféle uniós eszközök működőképességét és koordinációját; |
| --- | --- |

F.

mivel a fenntartható katasztrófamegelőzési képesség létrehozása érdekében fokozni kell az Európai Uniónak a különböző fajta természeti katasztrófák kezelésére irányuló kapacitását, valamint javítani kell a különféle uniós eszközök működőképességét és koordinációját;

| G. | mivel a nem fenntartható módon végzett erdőirtás, az intenzív mezőgazdaság, a nagyméretű infrastrukturális építkezések, az urbanizáció és a folyók és völgyek mentén bekövetkezett talajlezáródás következményeként néhány hegyvidéki, valamint a folyók és völgyek mentén fekvő terület elveszítette vízfelvevő képessége egy részét; |
| --- | --- |

G.

mivel a nem fenntartható módon végzett erdőirtás, az intenzív mezőgazdaság, a nagyméretű infrastrukturális építkezések, az urbanizáció és a folyók és völgyek mentén bekövetkezett talajlezáródás következményeként néhány hegyvidéki, valamint a folyók és völgyek mentén fekvő terület elveszítette vízfelvevő képessége egy részét;

| 1. | együttérzéséről és szolidaritásáról biztosítja a katasztrófa sújtotta tagállamok, régiók és települések lakosait; tekintetbe veszi az általuk elszenvedett súlyos gazdasági károkat, valamint tiszteletét és részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak; |
| --- | --- |

1.

együttérzéséről és szolidaritásáról biztosítja a katasztrófa sújtotta tagállamok, régiók és települések lakosait; tekintetbe veszi az általuk elszenvedett súlyos gazdasági károkat, valamint tiszteletét és részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak;

| 2. | értékeli a biztonsági és polgári védelmi erők, valamint a mentőcsapatok és önkéntesek lankadatlan erőfeszítéseit, hogy életeket mentsenek meg és minimálisra csökkentsék a károkat az érintett területeken; |
| --- | --- |

2.

értékeli a biztonsági és polgári védelmi erők, valamint a mentőcsapatok és önkéntesek lankadatlan erőfeszítéseit, hogy életeket mentsenek meg és minimálisra csökkentsék a károkat az érintett területeken;

| 3. | méltányolja a katasztrófa sújtotta területek megsegítésére irányuló tagállami fellépéseket, elvégre az európai szolidaritás például a válságos helyzetekben való kölcsönös segítségnyújtásban nyilvánul meg; |
| --- | --- |

3.

méltányolja a katasztrófa sújtotta területek megsegítésére irányuló tagállami fellépéseket, elvégre az európai szolidaritás például a válságos helyzetekben való kölcsönös segítségnyújtásban nyilvánul meg;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a nem megfelelő mező- és erdőgazdasági gyakorlatokhoz hasonló emberi tevékenység által okozott vagy fokozott talajromlás következtében a talaj egyre kevésbé képes ellátni a természeti katasztrófák megelőzésében betöltött kulcsfontosságú szerepét; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a nem megfelelő mező- és erdőgazdasági gyakorlatokhoz hasonló emberi tevékenység által okozott vagy fokozott talajromlás következtében a talaj egyre kevésbé képes ellátni a természeti katasztrófák megelőzésében betöltött kulcsfontosságú szerepét;

| 5. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a tervezésre és vizsgálják felül a fenntartható termőföldhasználatra vonatkozó politikáikat, az ökoszisztéma felvevőképességét és a legjobb gyakorlatokat, továbbá növeljék az árvízvédelmi és vízelvezetési infrastruktúrák kapacitását; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a tervezésre és vizsgálják felül a fenntartható termőföldhasználatra vonatkozó politikáikat, az ökoszisztéma felvevőképességét és a legjobb gyakorlatokat, továbbá növeljék az árvízvédelmi és vízelvezetési infrastruktúrák kapacitását;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a hatékony árvízmegelőzéshez régióközi és határokon átnyúló kockázatkezelési stratégiákra van szükség, mivel itt komoly lehetőségek rejlenek a koordinációban és a fokozott közös veszélyhelyzeti reagálás végrehajtásában; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a hatékony árvízmegelőzéshez régióközi és határokon átnyúló kockázatkezelési stratégiákra van szükség, mivel itt komoly lehetőségek rejlenek a koordinációban és a fokozott közös veszélyhelyzeti reagálás végrehajtásában;

| 7. | elismeri, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus segítette a tagállamokat abban, hogy együttműködjenek és minimálisra csökkentsék a veszélyhelyzetek hatásait; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a mechanizmus aktiválására vonatkozó szabályokat és eljárásokat; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus segítette a tagállamokat abban, hogy együttműködjenek és minimálisra csökkentsék a veszélyhelyzetek hatásait; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a mechanizmus aktiválására vonatkozó szabályokat és eljárásokat;

| 8. | kiemeli a tagállamok és régiók számára az európai területi együttműködésre vonatkozó célkitűzésben rejlő azon lehetőséget, hogy a jelenleg tárgyalt következő programozási időszak tekintetében tekintsék a kockázatkezelést beruházási prioritásnak, és felkéri őket ennek teljesítésére; |
| --- | --- |

8.

kiemeli a tagállamok és régiók számára az európai területi együttműködésre vonatkozó célkitűzésben rejlő azon lehetőséget, hogy a jelenleg tárgyalt következő programozási időszak tekintetében tekintsék a kockázatkezelést beruházási prioritásnak, és felkéri őket ennek teljesítésére;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az árvízmegelőző programokat átfogó és megelőző stratégiák révén a tagállamoknak kell végrehajtaniuk; kiemeli, hogy a szükséghelyzethez szabott szakpolitikák – többek között a vészhelyzetek megelőzése és az azokra való reagálás – terén a régiók, városok és helyi közösségek szorosabb bevonására van szükség, melyeket ösztönözni kell, hogy stratégiáikba bevonják a vészhelyzeti szakpolitikákat is; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az árvízmegelőző programokat átfogó és megelőző stratégiák révén a tagállamoknak kell végrehajtaniuk; kiemeli, hogy a szükséghelyzethez szabott szakpolitikák – többek között a vészhelyzetek megelőzése és az azokra való reagálás – terén a régiók, városok és helyi közösségek szorosabb bevonására van szükség, melyeket ösztönözni kell, hogy stratégiáikba bevonják a vészhelyzeti szakpolitikákat is;

| 10. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy – amint a tagállamoktól beérkeztek a szükséges kérelmek – tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést annak érdekében, hogy az EUSZÁ-n keresztül gyors és megfelelő pénzügyi támogatást biztosítsanak; hangsúlyozza, hogy az EUSZÁ-n keresztül sürgősen fel kell szabadítani az e természeti katasztrófa által sújtott országoknak szánt pénzügyi segítséget; |
| --- | --- |

10.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy – amint a tagállamoktól beérkeztek a szükséges kérelmek – tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést annak érdekében, hogy az EUSZÁ-n keresztül gyors és megfelelő pénzügyi támogatást biztosítsanak; hangsúlyozza, hogy az EUSZÁ-n keresztül sürgősen fel kell szabadítani az e természeti katasztrófa által sújtott országoknak szánt pénzügyi segítséget;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új, egyszerűsített EUSZA-rendeletet, amely többek között előlegfizetést tenne lehetővé a Bizottság számára az érintett tagállam támogatási kérelmének benyújtását követően; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új, egyszerűsített EUSZA-rendeletet, amely többek között előlegfizetést tenne lehetővé a Bizottság számára az érintett tagállam támogatási kérelmének benyújtását követően;

| 12. | kiemeli, hogy az egyes programok szerinti árvízmegelőző beruházásokhoz megfelelő pénzügyi forrásokra van szükség, hiszen ez fontos eszköz, amely segítségével a tagállamok kormányai árvízmegelőző politikákat alakíthatnak ki és hajthatnak végre; hangsúlyozza, hogy a katasztrófa-megelőzés támogatását célzó beruházásokat ökoszisztéma-alapú megközelítés alapján kell végrehajtani; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy az egyes programok szerinti árvízmegelőző beruházásokhoz megfelelő pénzügyi forrásokra van szükség, hiszen ez fontos eszköz, amely segítségével a tagállamok kormányai árvízmegelőző politikákat alakíthatnak ki és hajthatnak végre; hangsúlyozza, hogy a katasztrófa-megelőzés támogatását célzó beruházásokat ökoszisztéma-alapú megközelítés alapján kell végrehajtani;

| 13. | álláspontja szerint a katasztrófák következményei negatív hatással vannak az uniós támogatások lehívására; kellő mértékű rugalmasságra szólít fel az átcsoportosítás tekintetében azon tagállamok esetében, amelyek a hátrányos helyzetben lévő területek újjáépítésében részt vesznek, valamint a legmegfelelőbb projektek kiválasztására; |
| --- | --- |

13.

álláspontja szerint a katasztrófák következményei negatív hatással vannak az uniós támogatások lehívására; kellő mértékű rugalmasságra szólít fel az átcsoportosítás tekintetében azon tagállamok esetében, amelyek a hátrányos helyzetben lévő területek újjáépítésében részt vesznek, valamint a legmegfelelőbb projektek kiválasztására;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és az érintett területek regionális és helyi önkormányzatainak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és az érintett területek regionális és helyi önkormányzatainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0003.

(2)  HL C 272. E, 2003.11.13., 471. o.

(3)  HL C 193. E, 2006.8.17., 322. o.

(4)  HL C 297. E, 2006.12.7., 363. o.

(5)  HL C 297. E, 2006.12.7., 369. o.

(6)  HL C 297. E, 2006.12.7., 375. o.

(7)  HL C 305. E, 2006.12.14., 240. o.

(8)  HL C 236. E, 2011.8.12., 128. o.

(9)  HL C 349. E, 2010.12.22., 88. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/80

---

P7_TA(2013)0317

Az uniós bankszektor szerkezeti reformja

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az uniós bankszektor szerkezeti reformjáról (2013/2021(INI))

(2016/C 075/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 120. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 120. cikkére,

| — | tekintettel a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újraértékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 24-i 2010/76/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újraértékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 24-i 2010/76/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az uniós bankszektor szerkezeti reformjával foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2012. október 2-i jelentésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós bankszektor szerkezeti reformjával foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2012. október 2-i jelentésére (1),

| — | tekintettel a G20-ak 2009-ben Londonban, 2011-ben Cannes-ban és 2013-ban Moszkvában tartott találkozóin megfogalmazott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak 2009-ben Londonban, 2011-ben Cannes-ban és 2013-ban Moszkvában tartott találkozóin megfogalmazott következtetésekre,

| — | tekintettel a 2006/48/EK, a 2006/49/EK és a 2007/64/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/111/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, valamint a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló (COM(2011)0453), illetve a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló (COM(2011)0452) 2011. július 20-i javaslatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006/48/EK, a 2006/49/EK és a 2007/64/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/111/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, valamint a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló (COM(2011)0453), illetve a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló (COM(2011)0452) 2011. július 20-i javaslatokra,

| — | tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 77/91/EGK és 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK és 2011/35/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló 2012. június 6-i javaslatra (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 77/91/EGK és 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK és 2011/35/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló 2012. június 6-i javaslatra (COM(2012)0280),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. december 13-i és 14-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. december 13-i és 14-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Pénzügyi Stabilitási Tanács „A pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságai” című 2011. októberi, és „A rendszerszempontból jelentős pénzügyi intézmények (SIFI) felügyeletének intenzitása és eredményessége” című 2010. novemberi ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pénzügyi Stabilitási Tanács „A pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságai” című 2011. októberi, és „A rendszerszempontból jelentős pénzügyi intézmények (SIFI) felügyeletének intenzitása és eredményessége” című 2010. novemberi ajánlásaira,

| — | tekintettel a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság „Rendszerszempontból fontos globális bankok: értékelési módszer és a pótlólagos veszteségek eltűrésére vonatkozó követelmény” című 2011. novemberi konzultációs dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság „Rendszerszempontból fontos globális bankok: értékelési módszer és a pótlólagos veszteségek eltűrésére vonatkozó követelmény” című 2011. novemberi konzultációs dokumentumára,

| — | tekintettel a bankszektor strukturális reformjára irányuló tagállami és nemzetközi kezdeményezésekre, például a francia Loi de séparation et de régulation des activités bancaires-re, a német Trennbankengesetzre, az Egyesült Királyságban az Independent Commission on Banking (banki szolgáltatásokkal foglalkozó független bizottság) jelentésére és a Vickers-reformokra, valamint az amerikai egyesült államokbeli Volcker-szabályokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bankszektor strukturális reformjára irányuló tagállami és nemzetközi kezdeményezésekre, például a francia Loi de séparation et de régulation des activités bancaires-re, a német Trennbankengesetzre, az Egyesült Királyságban az Independent Commission on Banking (banki szolgáltatásokkal foglalkozó független bizottság) jelentésére és a Vickers-reformokra, valamint az amerikai egyesült államokbeli Volcker-szabályokra,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „A banki adósság implicit garanciái: hol állunk?” című 2012. évi jelentésére (2), valamint az „Elefánt a porcelánboltban: valamit tenni kell a bankokkal” című 2009. évi OECD-jelentésre (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „A banki adósság implicit garanciái: hol állunk?” című 2012. évi jelentésére (2), valamint az „Elefánt a porcelánboltban: valamit tenni kell a bankokkal” című 2009. évi OECD-jelentésre (3);

| — | tekintettel az árnyékbanki tevékenységekről szóló, 2012. november 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az árnyékbanki tevékenységekről szóló, 2012. november 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az eurócsoport ciprusi válságról szóló, 2013. március 25-i nyilatkozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eurócsoport ciprusi válságról szóló, 2013. március 25-i nyilatkozatára (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0231/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0231/2013),

| A. | mivel a válság kezdete óta, 2008-tól 2011 végéig a pénzügyi ágazat 1,6 billió eurót (vagyis az uniós GDP 12,8 %-át) meghaladó állami támogatásban részesült (ideszámítva a Northern Rock 2007-es feltőkésítését is), amelyből mintegy 1 080 milliárd eurót biztosítékokra, 320 milliárd eurót feltőkésítési műveletekre, 120 milliárd eurót értékvesztett eszközökre, 90 milliárd eurót pedig likviditási intézkedésekre fordítottak (6); mivel a Bizottság előírta a támogatásban részesülő bankok jelentős szerkezetátalakítását – beleértve bizonyos tevékenységek megszüntetését – annak érdekében, hogy a későbbiekben további állami segítségnyújtás nélkül is életképesek maradjanak, és hogy a támogatások ne eredményezzék a verseny torzulását; |
| --- | --- |

A.

mivel a válság kezdete óta, 2008-tól 2011 végéig a pénzügyi ágazat 1,6 billió eurót (vagyis az uniós GDP 12,8 %-át) meghaladó állami támogatásban részesült (ideszámítva a Northern Rock 2007-es feltőkésítését is), amelyből mintegy 1 080 milliárd eurót biztosítékokra, 320 milliárd eurót feltőkésítési műveletekre, 120 milliárd eurót értékvesztett eszközökre, 90 milliárd eurót pedig likviditási intézkedésekre fordítottak (6); mivel a Bizottság előírta a támogatásban részesülő bankok jelentős szerkezetátalakítását – beleértve bizonyos tevékenységek megszüntetését – annak érdekében, hogy a későbbiekben további állami segítségnyújtás nélkül is életképesek maradjanak, és hogy a támogatások ne eredményezzék a verseny torzulását;

| B. | mivel ezek az államilag finanszírozott bankmentések az uniós tagállamok államadósság-állományának számottevő növekedését eredményezték; |
| --- | --- |

B.

mivel ezek az államilag finanszírozott bankmentések az uniós tagállamok államadósság-állományának számottevő növekedését eredményezték;

| C. | mivel a 2008-as gazdasági és pénzügyi világválság óta eltelt öt évben az EU gazdasága – részben a gazdasági és költségvetési keret nem megfelelő végrehajtása miatt – recesszióban maradt, és a tagállamok támogatásokat és implicit garanciákat nyújtottak a bankoknak; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2008-as gazdasági és pénzügyi világválság óta eltelt öt évben az EU gazdasága – részben a gazdasági és költségvetési keret nem megfelelő végrehajtása miatt – recesszióban maradt, és a tagállamok támogatásokat és implicit garanciákat nyújtottak a bankoknak;

| D. | mivel az OECD 2012-es jelentésében mintegy 100 milliárd dollárra (USD) becsüli az uniós bankoknak 2012-ben nyújtott implicit állami garanciák költségmegtakarításban kifejezhető értékét, megállapítva, hogy nagy eltérések mutatkoznak az egyes bankok és tagállamok között, és a legjelentősebb haszonélvezők a legnagyobb méretű bankok voltak, közülük is különösen azok, amelyek pénzügyileg gyengének látszottak, vagy amelyek székhelye a legmagasabb hitelminősítési besorolásba tartozó tagállamokban van; mivel a jelentés megállapítja, hogy ilyen garanciákat nem csak a Pénzügyi Stabilitási Tanács módszertana szerint rendszerszempontból jelentős pénzügyi intézménynek (SIFI) minősített bankok kaptak; |
| --- | --- |

D.

mivel az OECD 2012-es jelentésében mintegy 100 milliárd dollárra (USD) becsüli az uniós bankoknak 2012-ben nyújtott implicit állami garanciák költségmegtakarításban kifejezhető értékét, megállapítva, hogy nagy eltérések mutatkoznak az egyes bankok és tagállamok között, és a legjelentősebb haszonélvezők a legnagyobb méretű bankok voltak, közülük is különösen azok, amelyek pénzügyileg gyengének látszottak, vagy amelyek székhelye a legmagasabb hitelminősítési besorolásba tartozó tagállamokban van; mivel a jelentés megállapítja, hogy ilyen garanciákat nem csak a Pénzügyi Stabilitási Tanács módszertana szerint rendszerszempontból jelentős pénzügyi intézménynek (SIFI) minősített bankok kaptak;

| E. | mivel a pénzügyi válság gyökereit a gyenge európai szabályozási kerettel párosuló túlzott kockázatvállalás, túlzott tőkeáttétel, nem megfelelő tőke- és likviditási követelmények, valamint a teljes bankrendszer túlzott összetettsége, a kis gazdaságokon belüli túlméretezett bankszektorok, az ellenőrzések és a felügyelet hiánya, a származtatott termékekkel folytatott kereskedés túlzott elterjedése, a helytelen minősítési értékelések, a túlzó bónuszrendszerek és a nem megfelelő kockázatkezelés jelentették, melyeket jelentősen súlyosbított a tőkepiaci tevékenységek helyébe lépő túlzott ingatlankitettség, és az elégtelen felügyelet; |
| --- | --- |

E.

mivel a pénzügyi válság gyökereit a gyenge európai szabályozási kerettel párosuló túlzott kockázatvállalás, túlzott tőkeáttétel, nem megfelelő tőke- és likviditási követelmények, valamint a teljes bankrendszer túlzott összetettsége, a kis gazdaságokon belüli túlméretezett bankszektorok, az ellenőrzések és a felügyelet hiánya, a származtatott termékekkel folytatott kereskedés túlzott elterjedése, a helytelen minősítési értékelések, a túlzó bónuszrendszerek és a nem megfelelő kockázatkezelés jelentették, melyeket jelentősen súlyosbított a tőkepiaci tevékenységek helyébe lépő túlzott ingatlankitettség, és az elégtelen felügyelet;

| F. | mivel a beszámolási standardok prudenciális jellegének a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok átvételéből következő gyengülése központi szerepet játszott – és játszik ma is – abban, hogy a bankok olyan beszámolókat tudtak készíteni, amelyek nem mindig adtak – és adnak – megbízható és valós képet az ügyletekről, különös tekintettel a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékokra vonatkozó 39. sz. nemzetközi beszámolási standardra; |
| --- | --- |

F.

mivel a beszámolási standardok prudenciális jellegének a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok átvételéből következő gyengülése központi szerepet játszott – és játszik ma is – abban, hogy a bankok olyan beszámolókat tudtak készíteni, amelyek nem mindig adtak – és adnak – megbízható és valós képet az ügyletekről, különös tekintettel a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékokra vonatkozó 39. sz. nemzetközi beszámolási standardra;

| G. | mivel Európában a kockázatok a kereskedelmi bankoknál is halmozódtak, amelyek rövidlátó és hibás kockázatelemzés alapján helyeztek ki hiteleket az ingatlanágazatban; |
| --- | --- |

G.

mivel Európában a kockázatok a kereskedelmi bankoknál is halmozódtak, amelyek rövidlátó és hibás kockázatelemzés alapján helyeztek ki hiteleket az ingatlanágazatban;

| H. | mivel egyik üzleti modell sem teljesített különösebben jól vagy gyengén a pénzügyi válság ideje alatt, amint azt a magas szintű munkacsoport is kiemelte elemzésében; |
| --- | --- |

H.

mivel egyik üzleti modell sem teljesített különösebben jól vagy gyengén a pénzügyi válság ideje alatt, amint azt a magas szintű munkacsoport is kiemelte elemzésében;

| I. | mivel a pénzügyi ágazatban gyakran előfordult, hogy a nyereség a pénzintézeteknél maradt, míg a kockázatokat és a veszteségeket az államra terhelték; mivel egy szociális piacgazdaságban a kockázatokért vállalni kell a felelősséget; |
| --- | --- |

I.

mivel a pénzügyi ágazatban gyakran előfordult, hogy a nyereség a pénzintézeteknél maradt, míg a kockázatokat és a veszteségeket az államra terhelték; mivel egy szociális piacgazdaságban a kockázatokért vállalni kell a felelősséget;

| J. | mivel az európai bankrendszer jelenlegi, válság utáni gyengesége jól mutatja, hogy meg kell erősíteni az európai pénzügyi felügyelet és válságkezelés szerkezeti felépítését, melynek keretében végre kell hajtani bizonyos bankok strukturális átalakítását, hogy alkalmasak legyenek a gazdaság szélesebb körű szükségleteinek kielégítésére; |
| --- | --- |

J.

mivel az európai bankrendszer jelenlegi, válság utáni gyengesége jól mutatja, hogy meg kell erősíteni az európai pénzügyi felügyelet és válságkezelés szerkezeti felépítését, melynek keretében végre kell hajtani bizonyos bankok strukturális átalakítását, hogy alkalmasak legyenek a gazdaság szélesebb körű szükségleteinek kielégítésére;

| K. | mivel a bankok nem állhatnak a közérdek felett; |
| --- | --- |

K.

mivel a bankok nem állhatnak a közérdek felett;

| L. | mivel az Egyesült Államokban 1933-ban elfogadott, a banki tevékenységek szétválasztásáról szóló Glass-Steagall törvény megmutatta a jelenlegi válságot megelőzően a történelem legpusztítóbb pénzügyi világválságából való kiutat, és mivel azóta, hogy a szóban forgó törvény 1999-ben hatályát vesztette, jelentősen megnőtt a spekulatív banki befektetések és pénzügyi csődök gyakorisága; |
| --- | --- |

L.

mivel az Egyesült Államokban 1933-ban elfogadott, a banki tevékenységek szétválasztásáról szóló Glass-Steagall törvény megmutatta a jelenlegi válságot megelőzően a történelem legpusztítóbb pénzügyi világválságából való kiutat, és mivel azóta, hogy a szóban forgó törvény 1999-ben hatályát vesztette, jelentősen megnőtt a spekulatív banki befektetések és pénzügyi csődök gyakorisága;

| M. | mivel egy sor fontos uniós kezdeményezés történt egy újabb bankválság megelőzése, az adófizetők és a lakossági ügyfelek védelmének fokozása, valamint a stabil és fenntartható fizetési rendszerek létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel egy sor fontos uniós kezdeményezés történt egy újabb bankválság megelőzése, az adófizetők és a lakossági ügyfelek védelmének fokozása, valamint a stabil és fenntartható fizetési rendszerek létrehozása érdekében;

| N. | mivel a fogyasztói piacok bizottsági eredménytáblájának nyolcadik (2012. decemberi) kiadása egyértelműen jelzi, hogy a banki szolgáltatások iránti fogyasztói bizalom történelmi mélyponton van az Unióban; |
| --- | --- |

N.

mivel a fogyasztói piacok bizottsági eredménytáblájának nyolcadik (2012. decemberi) kiadása egyértelműen jelzi, hogy a banki szolgáltatások iránti fogyasztói bizalom történelmi mélyponton van az Unióban;

| O. | mivel a közelmúltbeli ciprusi mentőcsomagban eredetileg szerepelt a bankbetétek adó révén történő lefölözése is, ami aláásta az országban hatályos betétbiztosítási rendszerbe vetett bizalmat; |
| --- | --- |

O.

mivel a közelmúltbeli ciprusi mentőcsomagban eredetileg szerepelt a bankbetétek adó révén történő lefölözése is, ami aláásta az országban hatályos betétbiztosítási rendszerbe vetett bizalmat;

| P. | mivel a Nemzetközi Fizetések Bankjának (BIS) tanulmánya szerint ha a magánszektorban kihelyezett kölcsönök volumene meghaladja egy ország GDP-jét – ami mutatja a pénzügyi ágazat méretét –, és a pénzügyi ágazatban foglalkoztatottak relatív aránya gyorsan nő, a túlméretezett pénzügyi ágazat kedvezőtlenül befolyásolhatja a termelékenység növekedését, mivel elszívja az emberi és pénzügyi erőforrásokat a gazdasági tevékenység egyéb területeiről (7); |
| --- | --- |

P.

mivel a Nemzetközi Fizetések Bankjának (BIS) tanulmánya szerint ha a magánszektorban kihelyezett kölcsönök volumene meghaladja egy ország GDP-jét – ami mutatja a pénzügyi ágazat méretét –, és a pénzügyi ágazatban foglalkoztatottak relatív aránya gyorsan nő, a túlméretezett pénzügyi ágazat kedvezőtlenül befolyásolhatja a termelékenység növekedését, mivel elszívja az emberi és pénzügyi erőforrásokat a gazdasági tevékenység egyéb területeiről (7);

| Q. | mivel a ciprusi válság kapcsán az eurócsoport megerősítette azt az elvét, hogy a bankszektorban kialakuló egyensúlyhiány kezelése és a pénzügyi stabilitás előmozdítása érdekében korlátozni kell a bankszektor méretének a tagállami GDP-hez mért arányát, amiből az következik, hogy a szanálásra szánt jelentős uniós szintű források hiányában a bankok méretének, összetettségének és összefonódottságának korlátozása jótékonyan fog hatni a rendszerszintű stabilitásra; |
| --- | --- |

Q.

mivel a ciprusi válság kapcsán az eurócsoport megerősítette azt az elvét, hogy a bankszektorban kialakuló egyensúlyhiány kezelése és a pénzügyi stabilitás előmozdítása érdekében korlátozni kell a bankszektor méretének a tagállami GDP-hez mért arányát, amiből az következik, hogy a szanálásra szánt jelentős uniós szintű források hiányában a bankok méretének, összetettségének és összefonódottságának korlátozása jótékonyan fog hatni a rendszerszintű stabilitásra;

| R. | mivel a pénzintézetek befektetési és lakossági üzletágának szétválasztása önmagában még nem nyújt megoldást a rendszerszempontból jelentős pénzügyi intézményekkel kapcsolatos problémára, valamint helyreállítási és szanálási alapok volumene és az intézmények rendszerszintű jelentőséggel bíró, hiteleket, kifizetéseket és betéteket érintő mérlege közötti viszony problémájára; |
| --- | --- |

R.

mivel a pénzintézetek befektetési és lakossági üzletágának szétválasztása önmagában még nem nyújt megoldást a rendszerszempontból jelentős pénzügyi intézményekkel kapcsolatos problémára, valamint helyreállítási és szanálási alapok volumene és az intézmények rendszerszintű jelentőséggel bíró, hiteleket, kifizetéseket és betéteket érintő mérlege közötti viszony problémájára;

| S. | mivel úgy tűnik, hogy a tagállamok eltérő átalakítási folyamatokon keresztül kívánják biztosítani a bankszektor fenntarthatóságát és életképességét, és csökkenteni rendszerszintű kockázatait; |
| --- | --- |

S.

mivel úgy tűnik, hogy a tagállamok eltérő átalakítási folyamatokon keresztül kívánják biztosítani a bankszektor fenntarthatóságát és életképességét, és csökkenteni rendszerszintű kockázatait;

| T. | mivel a magas szintű munkacsoport következtetése szerint a pénzügyi válság rámutatott, hogy egyik üzleti modell sem teljesített különösebben jól vagy gyengén az európai bankszektorban; mivel a magas szintű munkacsoport elemzése rávilágított a túlzott kockázatvállalásra, amely gyakran a rendkívül összetett eszközökkel való kereskedésben vagy a megfelelő tőkefedezet nélküli ingatlanhitelezésben valósult meg, továbbá a rövid távú finanszírozás túlzott alkalmazására és a pénzintézetek közötti erős kötelékekre, amelyek magas szintű rendszerkockázatot jelentettek már a válság kirobbanását megelőző időszakban; |
| --- | --- |

T.

mivel a magas szintű munkacsoport következtetése szerint a pénzügyi válság rámutatott, hogy egyik üzleti modell sem teljesített különösebben jól vagy gyengén az európai bankszektorban; mivel a magas szintű munkacsoport elemzése rávilágított a túlzott kockázatvállalásra, amely gyakran a rendkívül összetett eszközökkel való kereskedésben vagy a megfelelő tőkefedezet nélküli ingatlanhitelezésben valósult meg, továbbá a rövid távú finanszírozás túlzott alkalmazására és a pénzintézetek közötti erős kötelékekre, amelyek magas szintű rendszerkockázatot jelentettek már a válság kirobbanását megelőző időszakban;

| U. | mivel a magas szintű munkacsoport kiemeli, hogy egyszerű címkékkel – mint pl. lakossági bank vagy befektetési bank – nem lehet megfelelően leírni egy bank üzleti modelljét, teljesítményét és kockázati szintjét; mivel a különböző kulcstényezők – úgymint méret, tevékenységek, jövedelmi modell, tőke- és finanszírozási szerkezet, tulajdonos, vállalati struktúra, földrajzi hatókör – függvényében sokféle üzleti modell létezik, melyek idővel jelentős fejlődésen mentek keresztül; |
| --- | --- |

U.

mivel a magas szintű munkacsoport kiemeli, hogy egyszerű címkékkel – mint pl. lakossági bank vagy befektetési bank – nem lehet megfelelően leírni egy bank üzleti modelljét, teljesítményét és kockázati szintjét; mivel a különböző kulcstényezők – úgymint méret, tevékenységek, jövedelmi modell, tőke- és finanszírozási szerkezet, tulajdonos, vállalati struktúra, földrajzi hatókör – függvényében sokféle üzleti modell létezik, melyek idővel jelentős fejlődésen mentek keresztül;

| V. | mivel nyilvánvalóvá vált, hogy mind a lakossági, mind a befektetési banki üzletág hordoz magával kockázatokat; |
| --- | --- |

V.

mivel nyilvánvalóvá vált, hogy mind a lakossági, mind a befektetési banki üzletág hordoz magával kockázatokat;

| W. | mivel a Bizottság javaslatának elveken alapuló megközelítést kell biztosítania az európai bankszektor szerkezeti reformjához, amely összeegyeztethető a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó, meglévő vagy jövőbeli uniós jogszabályokkal, és kiegészíti azokat; mivel az Európai Bankhatóságnak (EBH) vonatkozó technikai standardok kidolgozásával kulcsszerepet kell játszania az illetékes hatóságok – pl. az Európai Központi Bank (EKB) – általi következetes alkalmazás és végrehajtás biztosításában; |
| --- | --- |

W.

mivel a Bizottság javaslatának elveken alapuló megközelítést kell biztosítania az európai bankszektor szerkezeti reformjához, amely összeegyeztethető a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó, meglévő vagy jövőbeli uniós jogszabályokkal, és kiegészíti azokat; mivel az Európai Bankhatóságnak (EBH) vonatkozó technikai standardok kidolgozásával kulcsszerepet kell játszania az illetékes hatóságok – pl. az Európai Központi Bank (EKB) – általi következetes alkalmazás és végrehajtás biztosításában;

| X. | mivel a tagállamok bankszektoraiban működő decentralizált helyi és regionális intézmények stabilnak mutatkoztak, és hasznosnak bizonyultak a reálgazdaságnak nyújtott finanszírozás terén; |
| --- | --- |

X.

mivel a tagállamok bankszektoraiban működő decentralizált helyi és regionális intézmények stabilnak mutatkoztak, és hasznosnak bizonyultak a reálgazdaságnak nyújtott finanszírozás terén;

| Y. | mivel fontos lenne, hogy a bankok nagyobb és jobb minőségű tőkével, nagyobb likviditási pufferekkel és hosszabb távú finanszírozással rendelkezzenek; |
| --- | --- |

Y.

mivel fontos lenne, hogy a bankok nagyobb és jobb minőségű tőkével, nagyobb likviditási pufferekkel és hosszabb távú finanszírozással rendelkezzenek;

| Z. | mivel – tekintettel arra, hogy sem nem megvalósítható, sem nem kívánatos egy bank csődöt követő szeparációja – hatékony helyreállítási és szanálási rendszerre van szükség annak érdekében, hogy a hatóságoknak hiteles eszköztár – többek között hídbank – álljon a rendelkezésükre, hogy elég korán és gyorsan beavatkozhassanak egy bizonytalan vagy csődközeli helyzetben lévő bank működésébe, és lehetővé tegyék alapvető pénzügyi és gazdasági funkcióinak további működését, minimalizálva a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatást és biztosítva azt, hogy a megfelelő veszteségeket ne az adófizetők vagy a betétesek, hanem a szóban forgó intézménybe történő befektetés kockázatát viselő részvényesek és hitelezők viseljék; mivel magántársaságok egyéb típusaira ilyen helyreállítási és szanálási tervekre nincsen szükség, vélelmezve, hogy egyedi probléma lép fel a pénzügyi szolgáltatások piacával kapcsolatban; mivel ha a piac megfelelően működne, akkor a pénzügyi intézmények képesek lennének csődbe menni anélkül, hogy helyreállítási és szanálási tervre volna ehhez szükség, ami azt jelenti, hogy a probléma a pénzügyi intézmények szerkezetében és a közöttük kialakult kölcsönös kapcsolatrendszerben érhető tetten; |
| --- | --- |

Z.

mivel – tekintettel arra, hogy sem nem megvalósítható, sem nem kívánatos egy bank csődöt követő szeparációja – hatékony helyreállítási és szanálási rendszerre van szükség annak érdekében, hogy a hatóságoknak hiteles eszköztár – többek között hídbank – álljon a rendelkezésükre, hogy elég korán és gyorsan beavatkozhassanak egy bizonytalan vagy csődközeli helyzetben lévő bank működésébe, és lehetővé tegyék alapvető pénzügyi és gazdasági funkcióinak további működését, minimalizálva a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatást és biztosítva azt, hogy a megfelelő veszteségeket ne az adófizetők vagy a betétesek, hanem a szóban forgó intézménybe történő befektetés kockázatát viselő részvényesek és hitelezők viseljék; mivel magántársaságok egyéb típusaira ilyen helyreállítási és szanálási tervekre nincsen szükség, vélelmezve, hogy egyedi probléma lép fel a pénzügyi szolgáltatások piacával kapcsolatban; mivel ha a piac megfelelően működne, akkor a pénzügyi intézmények képesek lennének csődbe menni anélkül, hogy helyreállítási és szanálási tervre volna ehhez szükség, ami azt jelenti, hogy a probléma a pénzügyi intézmények szerkezetében és a közöttük kialakult kölcsönös kapcsolatrendszerben érhető tetten;

| AA. | mivel az ellenőrzés és a szanálás során fellépő hatóságok számára meg kell adni a szükséges felhatalmazást ahhoz, hogy ténylegesen felszámolhassák a hitelintézmények fizetőképességét gátló akadályokat, és mivel a bankokat kötelezni kell fizetőképességük igazolására; mivel a kötelező helyreállítási és szanálási rendszerek bevezetése lehetőséget teremt a bankrendszer befolyásolására, az intézmények összetettségének csökkentésére, valamint egyes üzleti ágazatok és termékek korlátozására vagy megszüntetésére; |
| --- | --- |

AA.

mivel az ellenőrzés és a szanálás során fellépő hatóságok számára meg kell adni a szükséges felhatalmazást ahhoz, hogy ténylegesen felszámolhassák a hitelintézmények fizetőképességét gátló akadályokat, és mivel a bankokat kötelezni kell fizetőképességük igazolására; mivel a kötelező helyreállítási és szanálási rendszerek bevezetése lehetőséget teremt a bankrendszer befolyásolására, az intézmények összetettségének csökkentésére, valamint egyes üzleti ágazatok és termékek korlátozására vagy megszüntetésére;

| AB. | mivel a sok bank számára előnyös implicit biztosítékok megszüntetésével a Bizottság által javasolt helyreállítási és szanálási rendszer egyik legfontosabb eszköze a hatóságok azon jogköre, hogy korán – jóval az intézmény életképtelensége beálltának időpontját megelőzően – megkövetelhetik a bankoktól, hogy változtassanak üzleti stratégiájukon, méretükön vagy kockázati profiljukon annak érdekében, hogy szanálásuk lehetővé váljon anélkül, hogy külön állami pénzügyi támogatáshoz kellene folyamodni; |
| --- | --- |

AB.

mivel a sok bank számára előnyös implicit biztosítékok megszüntetésével a Bizottság által javasolt helyreállítási és szanálási rendszer egyik legfontosabb eszköze a hatóságok azon jogköre, hogy korán – jóval az intézmény életképtelensége beálltának időpontját megelőzően – megkövetelhetik a bankoktól, hogy változtassanak üzleti stratégiájukon, méretükön vagy kockázati profiljukon annak érdekében, hogy szanálásuk lehetővé váljon anélkül, hogy külön állami pénzügyi támogatáshoz kellene folyamodni;

| AC. | mivel a bankok számára többé nem szabad lehetővé tenni, hogy akkorára nőjenek, hogy csődbe menetelük rendszerszintű kockázatokat okozzon az egész gazdaságra nézve, arra kényszerítve a kormányokat és az adófizetőket, hogy megmentsék őket, és mivel véget kell vetni a „túl nagy ahhoz, hogy csődbe menjen” problémájának; |
| --- | --- |

AC.

mivel a bankok számára többé nem szabad lehetővé tenni, hogy akkorára nőjenek, hogy csődbe menetelük rendszerszintű kockázatokat okozzon az egész gazdaságra nézve, arra kényszerítve a kormányokat és az adófizetőket, hogy megmentsék őket, és mivel véget kell vetni a „túl nagy ahhoz, hogy csődbe menjen” problémájának;

| AD. | mivel a bankoknak többé nem szabad olyan méretet ölteniük – még egyetlen tagállamban sem –, hogy rendszerszintű kockázatot jelentsenek egy nemzetállamon belül, a veszteségek költségeinek viselését az adófizetőkre hárítva; |
| --- | --- |

AD.

mivel a bankoknak többé nem szabad olyan méretet ölteniük – még egyetlen tagállamban sem –, hogy rendszerszintű kockázatot jelentsenek egy nemzetállamon belül, a veszteségek költségeinek viselését az adófizetőkre hárítva;

| AE. | mivel az uniós bankszektor továbbra is erősen koncentrált: 14 európai bankcsoport tartozik a rendszerszempontból jelentős pénzügyi intézmények közé, és 15 európai bank birtokolja (eszközméret szempontjából) a piac 43 %-át, amely a 27 tagú EU GDP-jének 150 %-át teszi ki, miközben egyes tagállamok még magasabb arányokról számolnak be; mivel a bankméret GDP-hez viszonyított aránya 2000 óta megháromszorozódott; mivel a bankméret GDP-hez viszonyított aránya a négyszeresére nőtt Luxemburgban, Írországban, Ciprusban, Máltán és Nagy-Britanniában; mivel az európai bankszektoron belül rendkívül nagy különbségek vannak mind a méretek, mind pedig az üzleti modellek tekintetében; |
| --- | --- |

AE.

mivel az uniós bankszektor továbbra is erősen koncentrált: 14 európai bankcsoport tartozik a rendszerszempontból jelentős pénzügyi intézmények közé, és 15 európai bank birtokolja (eszközméret szempontjából) a piac 43 %-át, amely a 27 tagú EU GDP-jének 150 %-át teszi ki, miközben egyes tagállamok még magasabb arányokról számolnak be; mivel a bankméret GDP-hez viszonyított aránya 2000 óta megháromszorozódott; mivel a bankméret GDP-hez viszonyított aránya a négyszeresére nőtt Luxemburgban, Írországban, Ciprusban, Máltán és Nagy-Britanniában; mivel az európai bankszektoron belül rendkívül nagy különbségek vannak mind a méretek, mind pedig az üzleti modellek tekintetében;

| AF. | mivel semmilyen múltbeli bizonyíték sincsen arra, hogy egy különválasztási modell a jövőben jótékonyan hozzájárulhatna a pénzügyi válságok elkerüléséhez, vagy legalább azok kockázatának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

AF.

mivel semmilyen múltbeli bizonyíték sincsen arra, hogy egy különválasztási modell a jövőben jótékonyan hozzájárulhatna a pénzügyi válságok elkerüléséhez, vagy legalább azok kockázatának csökkentéséhez;

| AG. | mivel jelenleg az állam likviditási támogatás, betétgarancia-rendszerek és államosítási programok révén garantálja és implicit módon támogatja az egész pénzügyi rendszert; mivel helyénvaló, hogy az állam csak a reálgazdaság zökkenőmentes működését – például a fizetési rendszereket és a folyószámlahiteleket – biztosító alapvető szolgáltatásokat garantálja; mivel a szerkezeti reform egyszerűen annak biztosítását jelenti, hogy az állam csak az alapvető szolgáltatásokat garantálja, és a nem alapvető szolgáltatások árát a piac határozza meg; |
| --- | --- |

AG.

mivel jelenleg az állam likviditási támogatás, betétgarancia-rendszerek és államosítási programok révén garantálja és implicit módon támogatja az egész pénzügyi rendszert; mivel helyénvaló, hogy az állam csak a reálgazdaság zökkenőmentes működését – például a fizetési rendszereket és a folyószámlahiteleket – biztosító alapvető szolgáltatásokat garantálja; mivel a szerkezeti reform egyszerűen annak biztosítását jelenti, hogy az állam csak az alapvető szolgáltatásokat garantálja, és a nem alapvető szolgáltatások árát a piac határozza meg;

| AH. | mivel a tőkepiacoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy rendkívül szűkös banki hitelnyújtás idején is megfeleljenek az európai pénzügyi szükségleteknek; mivel Európában meg kell erősíteni az alternatív finanszírozási források rendelkezésre állását, különösen a tőkepiaci alternatívák fejlesztése révén, és ezáltal csökkenteni kell a bankfinanszírozástól való függést, amint azt a Bizottságnak az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló zöld könyve is megállapította; |
| --- | --- |

AH.

mivel a tőkepiacoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy rendkívül szűkös banki hitelnyújtás idején is megfeleljenek az európai pénzügyi szükségleteknek; mivel Európában meg kell erősíteni az alternatív finanszírozási források rendelkezésre állását, különösen a tőkepiaci alternatívák fejlesztése révén, és ezáltal csökkenteni kell a bankfinanszírozástól való függést, amint azt a Bizottságnak az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló zöld könyve is megállapította;

| AI. | mivel a reálgazdaság bankok által biztosított finanszírozása a legtöbb tagállamban lényegesen magasabb arányú, mint az Egyesült Királyságban vagy az Egyesült Államokban; |
| --- | --- |

AI.

mivel a reálgazdaság bankok által biztosított finanszírozása a legtöbb tagállamban lényegesen magasabb arányú, mint az Egyesült Királyságban vagy az Egyesült Államokban;

| AJ. | mivel az európai bankszektorban felettébb kívánatos volna az erősebb verseny; mivel a bankokra vonatkozó jogalkotási és szabályozási rendelkezések sokasága – jóllehet számos ok miatt valóban indokolt – a piacra való belépés akadályozásának kockázatát hordozza, és ezzel megkönnyíti a jelenlegi bankcsoportok domináns helyzetének bebetonozását; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az európai bankszektorban felettébb kívánatos volna az erősebb verseny; mivel a bankokra vonatkozó jogalkotási és szabályozási rendelkezések sokasága – jóllehet számos ok miatt valóban indokolt – a piacra való belépés akadályozásának kockázatát hordozza, és ezzel megkönnyíti a jelenlegi bankcsoportok domináns helyzetének bebetonozását;

| AK. | mivel az uniós bankszektor a piaci helyzet változásából, valamint átfogó szabályozási reformokból, többek között a Bázel III szabályok végrehajtásából fakadóan nagy horderejű strukturális változások előtt áll; |
| --- | --- |

AK.

mivel az uniós bankszektor a piaci helyzet változásából, valamint átfogó szabályozási reformokból, többek között a Bázel III szabályok végrehajtásából fakadóan nagy horderejű strukturális változások előtt áll;

| AL. | mivel az Egyesült Királyságban az Independent Commission on Banking (banki szolgáltatásokkal foglalkozó független bizottság) jelentésében és a Vickers-reformokkal kapcsolatban több ízben hangsúlyozták, hogy e bizottság ajánlásai az Egyesült Királyságban működő bankokkal kapcsolatos politikai megközelítést jelentik; |
| --- | --- |

AL.

mivel az Egyesült Királyságban az Independent Commission on Banking (banki szolgáltatásokkal foglalkozó független bizottság) jelentésében és a Vickers-reformokkal kapcsolatban több ízben hangsúlyozták, hogy e bizottság ajánlásai az Egyesült Királyságban működő bankokkal kapcsolatos politikai megközelítést jelentik;

| 1. | üdvözli a magas szintű szakértői csoportnak a bankszektor reformjára vonatkozó elemzését és ajánlásait, és úgy véli, ezek hasznos hozzájárulást jelentenek a reformok megkezdéséhez; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a magas szintű szakértői csoportnak a bankszektor reformjára vonatkozó elemzését és ajánlásait, és úgy véli, ezek hasznos hozzájárulást jelentenek a reformok megkezdéséhez;

| 2. | üdvözli a Bizottság által az uniós bankszektor szerkezeti reformjáról tartott 2013. május 16-i konzultációt; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság által az uniós bankszektor szerkezeti reformjáról tartott 2013. május 16-i konzultációt;

| 3. | úgy véli, hogy a szerkezeti reformra irányuló nemzeti kezdeményezésekhez uniós keretrendszerre van szükség az uniós egységes piac megőrzése és széttöredeződésének megelőzése érdekében, tiszteletben tartva ugyanakkor a nemzeti bankmodellek sokféleségét; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a szerkezeti reformra irányuló nemzeti kezdeményezésekhez uniós keretrendszerre van szükség az uniós egységes piac megőrzése és széttöredeződésének megelőzése érdekében, tiszteletben tartva ugyanakkor a nemzeti bankmodellek sokféleségét;

| 4. | úgy véli, hogy az uniós bankszektor eddigi reformjai (többek között a tőkekövetelményekről szóló irányelvek és rendelet, a helyreállítási és szanálási irányelv, az egységes felügyeleti mechanizmus, a betétbiztosítási rendszer, a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvre és rendelet, valamint az árnyékbanki tevékenységekre vonatkozó kezdeményezések) alapvető fontosságúak; üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy irányelvet terjeszt elő az uniós bankszektor szerkezeti reformjára vonatkozóan a „csődbe menéshez túl nagy” bankokból adódó problémák kezelése érdekében, és hangsúlyozza, hogy ennek ki kell egészítenie a fent említett reformokat; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az uniós bankszektor eddigi reformjai (többek között a tőkekövetelményekről szóló irányelvek és rendelet, a helyreállítási és szanálási irányelv, az egységes felügyeleti mechanizmus, a betétbiztosítási rendszer, a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvre és rendelet, valamint az árnyékbanki tevékenységekre vonatkozó kezdeményezések) alapvető fontosságúak; üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy irányelvet terjeszt elő az uniós bankszektor szerkezeti reformjára vonatkozóan a „csődbe menéshez túl nagy” bankokból adódó problémák kezelése érdekében, és hangsúlyozza, hogy ennek ki kell egészítenie a fent említett reformokat;

| 5. | kitart amellett, hogy a Bizottság hatásvizsgálatának ki kell terjednie a magas szintű szakértői csoport szerkezeti reformot célzó javaslatainak értékeléseire, az ugyanerre vonatkozó Volcker- és Vickers-féle, illetve francia és német javaslatok értékeléseire, és fel kell sorolnia, hogy mely költségek merültek fel a jelenlegi válság során az államháztartások és a pénzügyi stabilitás tekintetében egy uniós székhelyű bank csődje esetén, valamint hogy milyen potenciális költségek jelentkezhetnek az uniós bankszektor tekintetében, és milyen pozitív és negatív következményeket gyakorolhat a reform a reálgazdaságra, továbbá információkkal kell szolgálnia az EU jelenlegi univerzális banki modelljének jellegéről – ideértve az Unióban működő valamennyi releváns univerzális bank lakossági és befektetési tevékenységének méretét és mérlegeit –, valamint a tagállamok által a bankoknak nyújtott esetleges implicit garanciákról; kitart amellett, hogy a Bizottságnak értékelését lehetőség szerint mennyiségi elemzéssel kell kiegészítenie, figyelembe véve a nemzeti bankrendszerek sokféleségét; |
| --- | --- |

5.

kitart amellett, hogy a Bizottság hatásvizsgálatának ki kell terjednie a magas szintű szakértői csoport szerkezeti reformot célzó javaslatainak értékeléseire, az ugyanerre vonatkozó Volcker- és Vickers-féle, illetve francia és német javaslatok értékeléseire, és fel kell sorolnia, hogy mely költségek merültek fel a jelenlegi válság során az államháztartások és a pénzügyi stabilitás tekintetében egy uniós székhelyű bank csődje esetén, valamint hogy milyen potenciális költségek jelentkezhetnek az uniós bankszektor tekintetében, és milyen pozitív és negatív következményeket gyakorolhat a reform a reálgazdaságra, továbbá információkkal kell szolgálnia az EU jelenlegi univerzális banki modelljének jellegéről – ideértve az Unióban működő valamennyi releváns univerzális bank lakossági és befektetési tevékenységének méretét és mérlegeit –, valamint a tagállamok által a bankoknak nyújtott esetleges implicit garanciákról; kitart amellett, hogy a Bizottságnak értékelését lehetőség szerint mennyiségi elemzéssel kell kiegészítenie, figyelembe véve a nemzeti bankrendszerek sokféleségét;

| 6. | emlékezteti a Bizottságot az EBH és az EKB által kiadott figyelmeztetésre, miszerint a pénzügyi innováció alááshatja a strukturális reformok célkitűzéseit, és kitart amellett, hogy a strukturális reformokat rendszeresen felül kell vizsgálni (8); |
| --- | --- |

6.

emlékezteti a Bizottságot az EBH és az EKB által kiadott figyelmeztetésre, miszerint a pénzügyi innováció alááshatja a strukturális reformok célkitűzéseit, és kitart amellett, hogy a strukturális reformokat rendszeresen felül kell vizsgálni (8);

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az árnyékbankszektorról szóló rendeletre vonatkozóan, figyelembe véve benne a jelenlegi bankszerkezeti reform alapelveit; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az árnyékbankszektorról szóló rendeletre vonatkozóan, figyelembe véve benne a jelenlegi bankszerkezeti reform alapelveit;

| 8. | úgy véli, hogy minden bankszerkezeti reform céljául a biztonságos, stabil, hatékony és eredményes bankrendszer megvalósítását kell kitűzni, amely versenyképes piacgazdaságban működik, és amely a reálgazdaság, valamint az ügyfelek és a fogyasztók igényeit szolgálja a gazdasági ciklus egészében; véleménye szerint a szerkezeti reformnak ösztönöznie kell a gazdasági növekedést azáltal, hogy támogatja a gazdaság – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások – számára történő hitelnyújtást, ellenállóbbá teszi a rendszert az esetleges pénzügyi válságokkal szemben, helyreállítja a bankok iránti bizalmat és megszünteti az államháztartásokat fenyegető kockázatokat, valamint változást idéz elő a banki kultúrában; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy minden bankszerkezeti reform céljául a biztonságos, stabil, hatékony és eredményes bankrendszer megvalósítását kell kitűzni, amely versenyképes piacgazdaságban működik, és amely a reálgazdaság, valamint az ügyfelek és a fogyasztók igényeit szolgálja a gazdasági ciklus egészében; véleménye szerint a szerkezeti reformnak ösztönöznie kell a gazdasági növekedést azáltal, hogy támogatja a gazdaság – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások – számára történő hitelnyújtást, ellenállóbbá teszi a rendszert az esetleges pénzügyi válságokkal szemben, helyreállítja a bankok iránti bizalmat és megszünteti az államháztartásokat fenyegető kockázatokat, valamint változást idéz elő a banki kultúrában;

A.   
  A szerkezeti reform alapelvei

| 9. | úgy véli, hogy a szerkezeti reformnak az alábbi elveken kell alapulnia:






  — | csökkenteni kell a túlzott kockázatokat, biztosítani kell a versenyt és korlátozni kell az összefonódottságot, előírva az alapvető tevékenységek – köztük a hitelek, a kifizetések, a betétek és más, ügyfelekhez kapcsolódó tevékenységek és a nem alapvető, kockázatos tevékenységek – külön működtetését; |
| --- | --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a szerkezeti reformnak az alábbi elveken kell alapulnia:

—

csökkenteni kell a túlzott kockázatokat, biztosítani kell a versenyt és korlátozni kell az összefonódottságot, előírva az alapvető tevékenységek – köztük a hitelek, a kifizetések, a betétek és más, ügyfelekhez kapcsolódó tevékenységek és a nem alapvető, kockázatos tevékenységek – külön működtetését;

| — | javítani kell a vállalatirányítást, és ösztönzőket kell bevezetni a bankok számára annak érdekében, hogy átlátható szervezeti struktúrákat határozzanak meg, fokozzák az elszámoltathatóságot, és megerősítsék a felelős és fenntartható javadalmazási rendszert; |
| --- | --- |

—

javítani kell a vállalatirányítást, és ösztönzőket kell bevezetni a bankok számára annak érdekében, hogy átlátható szervezeti struktúrákat határozzanak meg, fokozzák az elszámoltathatóságot, és megerősítsék a felelős és fenntartható javadalmazási rendszert;

| — | lehetővé kell tenni a hatékony bankszanálást és -helyreállítást, biztosítva, hogy ha egy bank helyzete tarthatatlanná válik, csődbe mehessen és/vagy rendezett módon szanálják őket anélkül, hogy az adófizetők pénzéből megvalósuló bankmentésekre lenne szükség; |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tenni a hatékony bankszanálást és -helyreállítást, biztosítva, hogy ha egy bank helyzete tarthatatlanná válik, csődbe mehessen és/vagy rendezett módon szanálják őket anélkül, hogy az adófizetők pénzéből megvalósuló bankmentésekre lenne szükség;

| — | az alapvető hitelezési, betéti és kifizetési szolgáltatások nyújtását oly módon kell biztosítani, hogy azt ne érintsék a szanálásból vagy a fizetésképtelenségből adódó működési problémák, pénzügyi veszteségek, finanszírozási hiány vagy a hírnevet ért kár; |
| --- | --- |

—

az alapvető hitelezési, betéti és kifizetési szolgáltatások nyújtását oly módon kell biztosítani, hogy azt ne érintsék a szanálásból vagy a fizetésképtelenségből adódó működési problémák, pénzügyi veszteségek, finanszírozási hiány vagy a hírnevet ért kár;

| — | tiszteletben kell tartani a versenyképes piacgazdaság szabályait, hogy a kockázatos kereskedési és befektetési tevékenységek ne profitálhassanak implicit garanciákból vagy támogatásokból, a biztosított betétekből vagy az adófizetők pénzéből megvalósuló bankmentésekből, és hogy a kereskedési és befektetési tevékenységek, és ne pedig a hitelezési és betéti tevékenységek viseljék az előbbi tevékenységekhez kapcsolódó kockázatokat; |
| --- | --- |

—

tiszteletben kell tartani a versenyképes piacgazdaság szabályait, hogy a kockázatos kereskedési és befektetési tevékenységek ne profitálhassanak implicit garanciákból vagy támogatásokból, a biztosított betétekből vagy az adófizetők pénzéből megvalósuló bankmentésekből, és hogy a kereskedési és befektetési tevékenységek, és ne pedig a hitelezési és betéti tevékenységek viseljék az előbbi tevékenységekhez kapcsolódó kockázatokat;

| — | az összes banki tevékenység tekintetében megfelelő tőkének, tőkeáttételnek és likviditásnak kell rendelkezésre állnia; |
| --- | --- |

—

az összes banki tevékenység tekintetében megfelelő tőkének, tőkeáttételnek és likviditásnak kell rendelkezésre állnia;

| — | a különválasztott szervezeteknek eltérő finanszírozási forrásokkal kell rendelkezniük, és nem kerülhet sor a tőke és a likviditás említett tevékenységek közötti szükségtelen átcsoportosítására; a megfelelő tőke, tőkeáttétel és likviditás szabályainak előírását a tevékenységek üzleti modelljeihez kell igazítani, ideértve a külön mérlegeket is, valamint korlátozni kell az alapvető hitelezési és betéti tevékenységek nem alapvető kereskedési és befektetési tevékenységeknek való kitettségét, a bankcsoporton belül és azon kívül egyaránt; |
| --- | --- |

—

a különválasztott szervezeteknek eltérő finanszírozási forrásokkal kell rendelkezniük, és nem kerülhet sor a tőke és a likviditás említett tevékenységek közötti szükségtelen átcsoportosítására; a megfelelő tőke, tőkeáttétel és likviditás szabályainak előírását a tevékenységek üzleti modelljeihez kell igazítani, ideértve a külön mérlegeket is, valamint korlátozni kell az alapvető hitelezési és betéti tevékenységek nem alapvető kereskedési és befektetési tevékenységeknek való kitettségét, a bankcsoporton belül és azon kívül egyaránt;

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az EKB arra vonatkozó javaslatát, hogy határozzák meg a különválasztás egyértelmű és érvényesíthető kritériumait; hangsúlyozza, hogy a különválasztással meg kell őrizni az uniós egységes piacot és meg kell előzni a széttöredeződését, egyidejűleg tiszteletben tartva a nemzeti bankmodellek sokféleségét (9); |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az EKB arra vonatkozó javaslatát, hogy határozzák meg a különválasztás egyértelmű és érvényesíthető kritériumait; hangsúlyozza, hogy a különválasztással meg kell őrizni az uniós egységes piacot és meg kell előzni a széttöredeződését, egyidejűleg tiszteletben tartva a nemzeti bankmodellek sokféleségét (9);

| 11. | hangsúlyozza, hogy értékelni kell a különválasztott szervezetek, illetve a csoport egésze által képviselt rendszerszintű kockázatot, teljes mértékben figyelembe véve a mérlegen kívüli kitettségeket; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy értékelni kell a különválasztott szervezetek, illetve a csoport egésze által képviselt rendszerszintű kockázatot, teljes mértékben figyelembe véve a mérlegen kívüli kitettségeket;

| 12. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a helyreállításról és szanálásról szóló irányelv maradéktalan végrehajtását; felszólítja a Bizottságot, az EBH-t és a tagállamokat, hogy győződjenek meg arról, hogy a bankok világos és hiteles válságkezelési keretrendszerekkel rendelkeznek, amelyek magukban foglalják a hitelezési, kifizetési és betéti tevékenységekhez elegendő tőke, a belső feltőkésítésre alkalmas kötelezettségek és a likvid eszközök rendelkezésre állását, amelyek lehetővé teszik, hogy csőd esetén a betétesek továbbra is hozzáférhessenek a pénzeszközökhöz, az alapvető szolgáltatások – különösen a hitelezési, kifizetési és betéti szolgáltatások – védve legyenek a rendezetlen csőd veszélyétől, időben ki lehessen fizetni a betéteseket, és elkerülhetőek legyenek a pénzügyi stabilitásra gyakorolt káros hatások; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a helyreállításról és szanálásról szóló irányelv maradéktalan végrehajtását; felszólítja a Bizottságot, az EBH-t és a tagállamokat, hogy győződjenek meg arról, hogy a bankok világos és hiteles válságkezelési keretrendszerekkel rendelkeznek, amelyek magukban foglalják a hitelezési, kifizetési és betéti tevékenységekhez elegendő tőke, a belső feltőkésítésre alkalmas kötelezettségek és a likvid eszközök rendelkezésre állását, amelyek lehetővé teszik, hogy csőd esetén a betétesek továbbra is hozzáférhessenek a pénzeszközökhöz, az alapvető szolgáltatások – különösen a hitelezési, kifizetési és betéti szolgáltatások – védve legyenek a rendezetlen csőd veszélyétől, időben ki lehessen fizetni a betéteseket, és elkerülhetőek legyenek a pénzügyi stabilitásra gyakorolt káros hatások;

| 13. | sürgeti a Bizottságot, az EBH-t és az illetékes hatóságokat, hogy a tőkekövetelményekre, valamint a helyreállításra és a szanálásra vonatkozó jogszabályi keret alapján biztosítsák a különválasztott szervezetek közötti megfelelő különbségtételt a tőke, a tőkeáttétel, a belső feltőkésítésre alkalmas kötelezettségek, a megfelelő tőkepufferek és a likviditási követelmények tekintetében, hangsúlyt helyezve a nem alapvető, kockázatos tevékenységekkel kapcsolatos szigorúbb tőkekövetelményekre; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot, az EBH-t és az illetékes hatóságokat, hogy a tőkekövetelményekre, valamint a helyreállításra és a szanálásra vonatkozó jogszabályi keret alapján biztosítsák a különválasztott szervezetek közötti megfelelő különbségtételt a tőke, a tőkeáttétel, a belső feltőkésítésre alkalmas kötelezettségek, a megfelelő tőkepufferek és a likviditási követelmények tekintetében, hangsúlyt helyezve a nem alapvető, kockázatos tevékenységekkel kapcsolatos szigorúbb tőkekövetelményekre;

B.   
  Vállalatirányítás

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy a bankok lehetséges szétválasztására és az alternatív megoldásokra vonatkozó alapos hatásvizsgálatában fontolja meg a magas szintű szakértői csoport jelentésében megfogalmazott, a vállalatirányítás területére, többek között a) az irányítási és ellenőrző mechanizmusokra, b) a kockázatkezelésre, c) az ösztönző rendszerekre, d) a kockázatok közzétételére és e) a szankciókra irányuló javaslatokat; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy a bankok lehetséges szétválasztására és az alternatív megoldásokra vonatkozó alapos hatásvizsgálatában fontolja meg a magas szintű szakértői csoport jelentésében megfogalmazott, a vállalatirányítás területére, többek között a) az irányítási és ellenőrző mechanizmusokra, b) a kockázatkezelésre, c) az ösztönző rendszerekre, d) a kockázatok közzétételére és e) a szankciókra irányuló javaslatokat;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról szóló 2011. május 11-i európai parlamenti állásfoglalásban (10) szereplő javaslatokat és ajánlásokat; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról szóló 2011. május 11-i európai parlamenti állásfoglalásban (10) szereplő javaslatokat és ajánlásokat;

| 16. | úgy véli, hogy a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló, nemrégiben elfogadott irányelv tartalmazza a bankok irányítására, többek között a vezetőtestületek ügyvezető és nem ügyvezető tagjaira vonatkozó követelmények megfelelő keretét; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló, nemrégiben elfogadott irányelv tartalmazza a bankok irányítására, többek között a vezetőtestületek ügyvezető és nem ügyvezető tagjaira vonatkozó követelmények megfelelő keretét;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelvjavaslatra vonatkozó megállapodás létrejöttét, valamint a betétesek előnyben részesítésének bevezetésével fokozza a fogyasztók védelmét; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelvjavaslatra vonatkozó megállapodás létrejöttét, valamint a betétesek előnyben részesítésének bevezetésével fokozza a fogyasztók védelmét;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy rendelkezzen annak kötelezővé tételéről, hogy valamely bank valamely szervezete igazgatótanácsának minden tagja csak a bank e szervezetéért viselje igazgatótanácsi tagként a felelősséget; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy rendelkezzen annak kötelezővé tételéről, hogy valamely bank valamely szervezete igazgatótanácsának minden tagja csak a bank e szervezetéért viselje igazgatótanácsi tagként a felelősséget;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy vegyen fel rendelkezéseket az igazgatótanácsi tagok személyes elszámoltathatóságának és felelősségének megerősítése céljából; javasolja, hogy a Bizottság ezzel összefüggésben vizsgálja meg, hogyan ösztönözhető a vállalatirányítás partnerségi modelljéhez való visszatérés, különösen a befektetési banki tevékenységek esetében; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy vegyen fel rendelkezéseket az igazgatótanácsi tagok személyes elszámoltathatóságának és felelősségének megerősítése céljából; javasolja, hogy a Bizottság ezzel összefüggésben vizsgálja meg, hogyan ösztönözhető a vállalatirányítás partnerségi modelljéhez való visszatérés, különösen a befektetési banki tevékenységek esetében;

| 20. | sürgeti a Bizottságot és az EBH-t, hogy biztosítsák a tőkekövetelményekre vonatkozó jogalkotási keret teljes körű és átfogó végrehajtását, különös tekintettel az ellentételezési és javadalmazási előírásokra; kéri az EBH-t és a Bizottságot, hogy nyújtsanak be éves jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a vonatkozó rendelkezések tagállami alkalmazásáról és végrehajtásáról; sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa a banki ellentételezési és javadalmazási kultúra reformját azzal, hogy előnyben részesíti a nyugdíjas korig hosszabb halasztási időtartamokkal kombinált változó javadalmazás hosszú távú ösztönzőit, valamint mozdítsa elő a javadalmazási politikák átláthatóságát, beleértve – de nem kizárólagosan – a belső javadalmazási különbségek, a vonatkozó változások és az összehasonlítható ágazati eltérések magyarázatát és értékelését; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a Bizottságot és az EBH-t, hogy biztosítsák a tőkekövetelményekre vonatkozó jogalkotási keret teljes körű és átfogó végrehajtását, különös tekintettel az ellentételezési és javadalmazási előírásokra; kéri az EBH-t és a Bizottságot, hogy nyújtsanak be éves jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a vonatkozó rendelkezések tagállami alkalmazásáról és végrehajtásáról; sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa a banki ellentételezési és javadalmazási kultúra reformját azzal, hogy előnyben részesíti a nyugdíjas korig hosszabb halasztási időtartamokkal kombinált változó javadalmazás hosszú távú ösztönzőit, valamint mozdítsa elő a javadalmazási politikák átláthatóságát, beleértve – de nem kizárólagosan – a belső javadalmazási különbségek, a vonatkozó változások és az összehasonlítható ágazati eltérések magyarázatát és értékelését;

| 21. | sürgeti a Bizottságot, az EBH-t és az illetékes hatóságokat annak biztosítására, hogy a javadalmazási rendszerek a tőkekövetelmény-irányelv rendelkezéseivel összhangban a készpénz, a jutalékok vagy az értékalapú eszközök helyett részesítsék előnyben az olyan eszközök használatát, mint a belső feltőkésítésbe bevonható kötvények és a részvények; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a Bizottságot, az EBH-t és az illetékes hatóságokat annak biztosítására, hogy a javadalmazási rendszerek a tőkekövetelmény-irányelv rendelkezéseivel összhangban a készpénz, a jutalékok vagy az értékalapú eszközök helyett részesítsék előnyben az olyan eszközök használatát, mint a belső feltőkésítésbe bevonható kötvények és a részvények;

| 22. | sürgeti a Bizottságot, az EBH-t és az illetékes hatóságokat annak biztosítására, hogy az ellentételezési és javadalmazási rendszerek a bank valamennyi szintjén az általános teljesítményt tükrözzék, és a rövid távú nyereség helyett az ügyfeleknek nyújtott minőségi szolgáltatásokra és a hosszú távú pénzügyi stabilitásra összpontosítsanak, összhangban a tőkekövetelményekre vonatkozó jogalkotási keretben foglalt rendelkezésekkel; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot, az EBH-t és az illetékes hatóságokat annak biztosítására, hogy az ellentételezési és javadalmazási rendszerek a bank valamennyi szintjén az általános teljesítményt tükrözzék, és a rövid távú nyereség helyett az ügyfeleknek nyújtott minőségi szolgáltatásokra és a hosszú távú pénzügyi stabilitásra összpontosítsanak, összhangban a tőkekövetelményekre vonatkozó jogalkotási keretben foglalt rendelkezésekkel;

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy rendelkezzen mind a jogi, mind a természetes személyekre vonatkozó eredményes, visszatartó erejű és arányos szankcionálási rendszerekről, a szankciók szintjeinek közzétételéről és a szabályokat megsértőkre vonatkozó tájékoztatásról; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot, hogy rendelkezzen mind a jogi, mind a természetes személyekre vonatkozó eredményes, visszatartó erejű és arányos szankcionálási rendszerekről, a szankciók szintjeinek közzétételéről és a szabályokat megsértőkre vonatkozó tájékoztatásról;

| 24. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy írja elő az illetékes hatóságok és – adott esetben – az egységes felügyeleti mechanizmus számára a szerkezeti reform elveinek betartását; |
| --- | --- |

24.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy írja elő az illetékes hatóságok és – adott esetben – az egységes felügyeleti mechanizmus számára a szerkezeti reform elveinek betartását;

| 25. | felkéri a Bizottságot, hogy javasolja megfelelő források és hatáskörök odaítélését az illetékes felügyeleti hatóságok számára, ideértve az egységes felügyeleti mechanizmust is; |
| --- | --- |

25.

felkéri a Bizottságot, hogy javasolja megfelelő források és hatáskörök odaítélését az illetékes felügyeleti hatóságok számára, ideértve az egységes felügyeleti mechanizmust is;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen felmérést annak biztosítására, hogy a pénzügyi intézmények által használt beszámolási standardok valós és megbízható képet nyújtsanak a bankok pénzügyi helyzetéről; rámutat, hogy a beszámolók jelentik a befektetők számára a fő információforrást annak eldöntéséhez, hogy egy adott társaság folyamatosan jól működik-e vagy sem; megjegyzi, hogy a könyvvizsgálók kizárólag akkor írhatják alá a beszámolókat, ha azok megbízható és valós képet adnak, függetlenül a pénzügyi beszámolók készítői által használt pénzügyi standardoktól; úgy véli, hogy ha a könyvvizsgálók nincsenek meggyőződve egy adott társaság folyamatos jó működéséről, nem írhatják alá a beszámolót, még akkor sem, ha azt a beszámolási standardokkal összhangban készítették el; rámutat azonban, hogy ez jó esetben a szóban forgó társaság irányításának javítását ösztönzi; úgy véli, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok nem feltétlenül adnak megbízható és valós képet az elszámolásokról, amint az számos olyan bank esetében is beigazolódott, amelyek annak ellenére összeomlottak, hogy beszámolóikat a könyvvizsgálók ellenjegyezték; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen felmérést annak biztosítására, hogy a pénzügyi intézmények által használt beszámolási standardok valós és megbízható képet nyújtsanak a bankok pénzügyi helyzetéről; rámutat, hogy a beszámolók jelentik a befektetők számára a fő információforrást annak eldöntéséhez, hogy egy adott társaság folyamatosan jól működik-e vagy sem; megjegyzi, hogy a könyvvizsgálók kizárólag akkor írhatják alá a beszámolókat, ha azok megbízható és valós képet adnak, függetlenül a pénzügyi beszámolók készítői által használt pénzügyi standardoktól; úgy véli, hogy ha a könyvvizsgálók nincsenek meggyőződve egy adott társaság folyamatos jó működéséről, nem írhatják alá a beszámolót, még akkor sem, ha azt a beszámolási standardokkal összhangban készítették el; rámutat azonban, hogy ez jó esetben a szóban forgó társaság irányításának javítását ösztönzi; úgy véli, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok nem feltétlenül adnak megbízható és valós képet az elszámolásokról, amint az számos olyan bank esetében is beigazolódott, amelyek annak ellenére összeomlottak, hogy beszámolóikat a könyvvizsgálók ellenjegyezték;

C.   
  A tisztességes és fenntartható verseny fokozása

| 27. | hangsúlyozza, hogy egy olyan jól működő és hatékony bankszektor fenntartásához, amely a banki szolgáltatások költségének csökkentése és az e szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés biztosítása révén elősegíti a reálgazdaság finanszírozását, eredményes, tisztességes és fenntartható versenyre van szükség; ezzel összefüggésben rámutat, hogy a felügyeleti szabályoknak – más előírásokkal egyetemben – figyelembe kell venniük az érintett intézmények kockázati profilját, regionális hatókörét és üzleti modelljét; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy egy olyan jól működő és hatékony bankszektor fenntartásához, amely a banki szolgáltatások költségének csökkentése és az e szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés biztosítása révén elősegíti a reálgazdaság finanszírozását, eredményes, tisztességes és fenntartható versenyre van szükség; ezzel összefüggésben rámutat, hogy a felügyeleti szabályoknak – más előírásokkal egyetemben – figyelembe kell venniük az érintett intézmények kockázati profilját, regionális hatókörét és üzleti modelljét;

| 28. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak együtt az uniós bankszektor nagyobb diverzifikációjának előmozdítása érdekében oly módon, hogy ösztönzik és elősegítik a még inkább ügyfélközpontú banki szolgáltatásokat, például szövetkezetek, lakástakarék-pénztárak és személyközi hitelezés, valamint közösségi finanszírozási és takarékpénztári bankmodellek révén, figyelembe véve, hogy a fogyasztó számára fennálló különböző kockázati szinteket átlátható módon közzé kell tenni; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak együtt az uniós bankszektor nagyobb diverzifikációjának előmozdítása érdekében oly módon, hogy ösztönzik és elősegítik a még inkább ügyfélközpontú banki szolgáltatásokat, például szövetkezetek, lakástakarék-pénztárak és személyközi hitelezés, valamint közösségi finanszírozási és takarékpénztári bankmodellek révén, figyelembe véve, hogy a fogyasztó számára fennálló különböző kockázati szinteket átlátható módon közzé kell tenni;

| 29. | megállapítja, hogy az európai bankrendszer versenyképességének és stabilitásának fokozásához elengedhetetlen a rendszerszempontból jelentős (vagyis a csődbe menetelhez túl nagy) pénzügyi intézmények problémájának hatékony kezelése – mivel ezen intézmények nehézségei vezettek a pénzügyi válság káros hatásainak eszkalálódásához –, és hogy ez a bankcsoportok által végzett tevékenységek körének ésszerűsítésével és a csoportok közötti kölcsönös függőségek csökkentésével valósítható meg; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy az európai bankrendszer versenyképességének és stabilitásának fokozásához elengedhetetlen a rendszerszempontból jelentős (vagyis a csődbe menetelhez túl nagy) pénzügyi intézmények problémájának hatékony kezelése – mivel ezen intézmények nehézségei vezettek a pénzügyi válság káros hatásainak eszkalálódásához –, és hogy ez a bankcsoportok által végzett tevékenységek körének ésszerűsítésével és a csoportok közötti kölcsönös függőségek csökkentésével valósítható meg;

| 30. | sürgeti a Bizottságot, hogy találja meg a módját annak, hogyan ösztönözhető és mozdítható elő jogalkotási kezdeményezésekben a kapcsolatra épülő hitelezés („relationship lending”) vagy a „tudásalapú” hitelezés („knowledge based lending”); ezek célja a „kipipálandó rubrika” megközelítés elkerülése, és helyette a vállalkozások felé történő közvetítéssel és tőkehitelezéssel foglalkozók szakmai és etikai képzésének előmozdítására való törekvés; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a Bizottságot, hogy találja meg a módját annak, hogyan ösztönözhető és mozdítható elő jogalkotási kezdeményezésekben a kapcsolatra épülő hitelezés („relationship lending”) vagy a „tudásalapú” hitelezés („knowledge based lending”); ezek célja a „kipipálandó rubrika” megközelítés elkerülése, és helyette a vállalkozások felé történő közvetítéssel és tőkehitelezéssel foglalkozók szakmai és etikai képzésének előmozdítására való törekvés;

| 31. | sürgeti a tagállamokat, a Bizottságot és az illetékes hatóságokat, hogy tűzzék ki világos célként a tényleges verseny előmozdítását és biztosítását, és ösztönözzék az uniós bankszektoron belüli diverzifikálódást és ügyfélközpontúságot; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a tagállamokat, a Bizottságot és az illetékes hatóságokat, hogy tűzzék ki világos célként a tényleges verseny előmozdítását és biztosítását, és ösztönözzék az uniós bankszektoron belüli diverzifikálódást és ügyfélközpontúságot;

| 32. | felkéri a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket
  a számlahordozhatóság bevezetése és
  olyan hozzáférhető honlapok létrehozásának előmozdítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára a bankok árainak és pénzügyi erőviszonyainak összehasonlítását, ami – azáltal hogy a tájékozott fogyasztók bankot válthatnak – fokozná a fegyelmet, valamint segítik a bankszektoron belüli fogyasztói választék javítását azáltal, hogy csökkentik a be- és kilépés akadályait, illetve arányos szabályokat alkalmaznak a piacra újonnan belépők számára; |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket
  a számlahordozhatóság bevezetése és
  olyan hozzáférhető honlapok létrehozásának előmozdítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára a bankok árainak és pénzügyi erőviszonyainak összehasonlítását, ami – azáltal hogy a tájékozott fogyasztók bankot válthatnak – fokozná a fegyelmet, valamint segítik a bankszektoron belüli fogyasztói választék javítását azáltal, hogy csökkentik a be- és kilépés akadályait, illetve arányos szabályokat alkalmaznak a piacra újonnan belépők számára;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy hajtsa végre az e jelentésben körvonalazott, szükséges szerkezeti reformokat, amelyek – a belső piac integritásának fenntartása mellett – figyelembe veszik a nemzeti bankrendszerek sokféleségét, és fenntartják az EBH meghatározó szerepét az Unió egészére kiterjedő megfelelő végrehajtás biztosítása terén; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy hajtsa végre az e jelentésben körvonalazott, szükséges szerkezeti reformokat, amelyek – a belső piac integritásának fenntartása mellett – figyelembe veszik a nemzeti bankrendszerek sokféleségét, és fenntartják az EBH meghatározó szerepét az Unió egészére kiterjedő megfelelő végrehajtás biztosítása terén;

o

o
  o

| 34. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

34.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf.

(2)  http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Implicit-Guarantees-for-bank-debt.pdf.

(3)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/44357464.pdf.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0427.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/136487.pdf.

(6)  COM(2012)0778.

(7)  Stephen G. Cecchetti és Enisse Kharroubi: Reassessing the impact of finance on growth, a Nemzetközi Fizetések Bankjának Monetáris és Gazdasági Osztálya, 2012. július: http://www.bis.org/publ/work381.pdf.

(8)  http://www.eba.europa.eu/cebs/media/Publications/Other%20Publications/Opinions/EBA-BS-2012-219--opinion-on-HLG-Liikanen-report---2-.pdf és http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf.

(9)  http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf.

(10)  HL C 377. E, 2012.12.7., 7. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/88

---

P7_TA(2013)0318

Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2011. évi éves jelentésről (2012/2285(INI))

(2016/C 075/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2011. évi éves jelentés” című jelentésére (COM(2012)0408) és az azt kísérő dokumentumokra (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 és SWD(2012)0230) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2011. évi éves jelentés” című jelentésére (COM(2012)0408) és az azt kísérő dokumentumokra (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 és SWD(2012)0230) (1),

| — | tekintettel az OLAF jelentésére (2011-es éves jelentés) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF jelentésére (2011-es éves jelentés) (2),

| — | tekintettel a Számvevőszéknek a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),

| — | tekintettel a Bizottság csalás elleni stratégiájáról szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, a Régiók Bizottságához és a Számvevőszékhez intézett bizottsági közleményre (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság csalás elleni stratégiájáról szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, a Régiók Bizottságához és a Számvevőszékhez intézett bizottsági közleményre (COM(2011)0376),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0363),

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló Hercule III programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló Hercule III programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0914),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – Éves jelentés 2010” című, 2012. május 10-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – Éves jelentés 2010” című, 2012. május 10-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló, 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (7), az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló, 2010. május 18-i nyilatkozatára (8), valamint a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, „Korrupció elleni küzdelem az EU-ban” című közleményre (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló, 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (7), az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló, 2010. május 18-i nyilatkozatára (8), valamint a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, „Korrupció elleni küzdelem az EU-ban” című közleményre (COM(2011)0308),

| — | tekintettel az OLAF 2012-es éves jelentésére és az OLAF Felügyelő Bizottságának ugyanazon évre vonatkozó jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF 2012-es éves jelentésére és az OLAF Felügyelő Bizottságának ugyanazon évre vonatkozó jelentésére;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0197/2013),

| A. | mivel az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és a csalás elleni küzdelem az Unió és a tagállamok közös felelőssége, és mivel alapvető fontosságú a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés, |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és a csalás elleni küzdelem az Unió és a tagállamok közös felelőssége, és mivel alapvető fontosságú a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés,

| B. | mivel a tagállamok elsődleges felelőssége az uniós költségvetés mintegy 80 %-ának végrehajtása, illetve a saját források – többek között héa és vámok formájában történő – beszedése, |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok elsődleges felelőssége az uniós költségvetés mintegy 80 %-ának végrehajtása, illetve a saját források – többek között héa és vámok formájában történő – beszedése,

| C. | mivel a Bizottság a közelmúltban több jelentős kezdeményezést tett a csalás elleni szakpolitikai intézkedésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság a közelmúltban több jelentős kezdeményezést tett a csalás elleni szakpolitikai intézkedésekkel kapcsolatban;

Általános észrevételek

| 1. | rámutat, hogy az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások és más jogellenes tevékenységek elleni küzdelem a Bizottság és a tagállamok kötelessége, amit az Európai Unió működéséről szóló szerződés is rögzít; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások és más jogellenes tevékenységek elleni küzdelem a Bizottság és a tagállamok kötelessége, amit az Európai Unió működéséről szóló szerződés is rögzít;

| 2. | emlékeztet, hogy az Unió forrásainak beszedése terén és a kiadások terén egyformán biztosítani kell e pénzügyi érdekek védelmét; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet, hogy az Unió forrásainak beszedése terén és a kiadások terén egyformán biztosítani kell e pénzügyi érdekek védelmét;

| 3. | üdvözli az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2011. évi éves jelentés” című bizottsági jelentést (a továbbiakban: a Bizottság éves jelentése); ugyanakkor sajnálja, hogy a jelentés a tagállamok által közölt adatokra szorítkozik; rámutat, hogy a tagállamok eltérő fogalommeghatározásokat alkalmaznak a hasonló típusú bűncselekményekre, és nem gyűjtenek valamennyien közös kritériumokon alapuló, hasonló és részletes statisztikai adatokat, ami megnehezíti a megbízható és összehasonlítható statisztikák gyűjtését uniós szinten; sajnálatának ad hangot ezért amiatt, hogy – a Parlament többszöri kérése ellenére – nem lehet értékelni a szabálytalanságok és a csalások egyes tagállamokon belüli jelenlegi általános nagyságrendjét, illetve azonosítani és megbüntetni azokat a tagállamokat, amelyek esetében a legmagasabb a szabálytalanságok és a csalások aránya; ezért sürgeti, hogy valamennyi tagállamban egységesítsék a szabálytalanságok és a csalások értékelési szempontjait, és kapcsolják össze a szabálysértőkkel szembeni megfelelő szankciókkal; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2011. évi éves jelentés” című bizottsági jelentést (a továbbiakban: a Bizottság éves jelentése); ugyanakkor sajnálja, hogy a jelentés a tagállamok által közölt adatokra szorítkozik; rámutat, hogy a tagállamok eltérő fogalommeghatározásokat alkalmaznak a hasonló típusú bűncselekményekre, és nem gyűjtenek valamennyien közös kritériumokon alapuló, hasonló és részletes statisztikai adatokat, ami megnehezíti a megbízható és összehasonlítható statisztikák gyűjtését uniós szinten; sajnálatának ad hangot ezért amiatt, hogy – a Parlament többszöri kérése ellenére – nem lehet értékelni a szabálytalanságok és a csalások egyes tagállamokon belüli jelenlegi általános nagyságrendjét, illetve azonosítani és megbüntetni azokat a tagállamokat, amelyek esetében a legmagasabb a szabálytalanságok és a csalások aránya; ezért sürgeti, hogy valamennyi tagállamban egységesítsék a szabálytalanságok és a csalások értékelési szempontjait, és kapcsolják össze a szabálysértőkkel szembeni megfelelő szankciókkal;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a csalás szándékosan elkövetett szabályellenes magatartás, amely bűncselekménynek minősül, és hogy a szabálytalanság egy szabály tiszteletben tartásának elmulasztását jelenti, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság jelentése nem foglalkozik mélyrehatóan a csalással és csak nagy vonalakban tér ki a szabálytalanságokra; rámutat, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikke a csalásra és nem a szabálytalanságokra vonatkozik, és felszólít a csalás és a hibák vagy szabálytalanságok közötti különbségtételre; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a csalás szándékosan elkövetett szabályellenes magatartás, amely bűncselekménynek minősül, és hogy a szabálytalanság egy szabály tiszteletben tartásának elmulasztását jelenti, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság jelentése nem foglalkozik mélyrehatóan a csalással és csak nagy vonalakban tér ki a szabálytalanságokra; rámutat, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikke a csalásra és nem a szabálytalanságokra vonatkozik, és felszólít a csalás és a hibák vagy szabálytalanságok közötti különbségtételre;

| 5. | megjegyzi, hogy a Bizottság éves jelentése szerint 2011-ben 1 230 csalárdként megjelölt szabálytalanságot jelentettek, amelyek pénzügyi hatása a 2010. évhez képest 37 %-kal, 404 millió euróra csökkent; elismeri, hogy továbbra is a kohéziós politika és a mezőgazdaság az a két terület, amelyet a legtöbb csalás érint, 204 millió, illetve 77 millió eurós becsült pénzügyi hatással járva; kérdésesnek tartja azonban, hogy az említett csökkenés a csalások tekintetében fennálló tényleges helyzetet tükrözi-e, vagy azt jelzi, hogy a tagállami felügyeleti és kontrollrendszerek hiányosak; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a Bizottság éves jelentése szerint 2011-ben 1 230 csalárdként megjelölt szabálytalanságot jelentettek, amelyek pénzügyi hatása a 2010. évhez képest 37 %-kal, 404 millió euróra csökkent; elismeri, hogy továbbra is a kohéziós politika és a mezőgazdaság az a két terület, amelyet a legtöbb csalás érint, 204 millió, illetve 77 millió eurós becsült pénzügyi hatással járva; kérdésesnek tartja azonban, hogy az említett csökkenés a csalások tekintetében fennálló tényleges helyzetet tükrözi-e, vagy azt jelzi, hogy a tagállami felügyeleti és kontrollrendszerek hiányosak;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a tagállami felügyeleti és kontrollrendszerek hatékonyságát, és gondoskodjon arról, hogy a szabálytalanságok tagállami mértékére vonatkozó információk a valós helyzetet tükrözzék; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a tagállami felügyeleti és kontrollrendszerek hatékonyságát, és gondoskodjon arról, hogy a szabálytalanságok tagállami mértékére vonatkozó információk a valós helyzetet tükrözzék;

| 7. | kiemeli, hogy évek óta visszatérő jelenség, hogy a tagállamok nem időben továbbítják az adatokat, vagy az általuk benyújtott adatok nem pontosak; hangsúlyozza, hogy nem lehet összehasonlítást és objektív elemzést végezni az Európai Unió tagállamaiban fennálló csalás mértékéről; rámutat arra, hogy az Európai Parlament, a Bizottság és az OLAF nem képes megfelelő módon ellátni a helyzet értékelésével és a javaslatok benyújtásával kapcsolatos feladatait, és megismétli, hogy ez a helyzet nem tartható fenn; felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon teljes felelősséget a jogtalanul kifizetett összegek uniós költségvetésbe történő visszafizettetéséért; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy egységes jelentéstételi alapelveket határozzon meg valamennyi tagállamra vonatkozóan, és biztosítsa az összehasonlítható, megbízható és megfelelő mennyiségű adatok gyűjtését; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy évek óta visszatérő jelenség, hogy a tagállamok nem időben továbbítják az adatokat, vagy az általuk benyújtott adatok nem pontosak; hangsúlyozza, hogy nem lehet összehasonlítást és objektív elemzést végezni az Európai Unió tagállamaiban fennálló csalás mértékéről; rámutat arra, hogy az Európai Parlament, a Bizottság és az OLAF nem képes megfelelő módon ellátni a helyzet értékelésével és a javaslatok benyújtásával kapcsolatos feladatait, és megismétli, hogy ez a helyzet nem tartható fenn; felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon teljes felelősséget a jogtalanul kifizetett összegek uniós költségvetésbe történő visszafizettetéséért; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy egységes jelentéstételi alapelveket határozzon meg valamennyi tagállamra vonatkozóan, és biztosítsa az összehasonlítható, megbízható és megfelelő mennyiségű adatok gyűjtését;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fokozott erőfeszítéseket kell tennie azért, hogy megerősítse az elektronikus kormányzat alapelveit, amelyek meghatározhatják az államháztartás jobb átláthatóságának feltételeit; felhívja a figyelmet arra, hogy a készpénzügyletektől eltérő módon az elektronikus ügyletek referenciaszámot kapnak, így esetükben a csalás elkövetése jóval nehezebb, a csalásgyanús esetek azonosítása pedig sokkal könnyebb; ösztönzi a tagállamokat, hogy csökkentsék a kötelezően nem készpénzben teljesítendő fizetések küszöbértékeit; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fokozott erőfeszítéseket kell tennie azért, hogy megerősítse az elektronikus kormányzat alapelveit, amelyek meghatározhatják az államháztartás jobb átláthatóságának feltételeit; felhívja a figyelmet arra, hogy a készpénzügyletektől eltérő módon az elektronikus ügyletek referenciaszámot kapnak, így esetükben a csalás elkövetése jóval nehezebb, a csalásgyanús esetek azonosítása pedig sokkal könnyebb; ösztönzi a tagállamokat, hogy csökkentsék a kötelezően nem készpénzben teljesítendő fizetések küszöbértékeit;

| 9. | felszólítja a Bizottságot a tagállamok csalásokkal kapcsolatos jelentéstétele és a büntetőjogi harmonizáció hiánya közötti kapcsolat vizsgálatára, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén elkövetett csalárd magatartás és bűncselekmények közös fogalommeghatározásának kialakítására; rámutat, hogy csak korlátozott mértékben került sor a tagállami büntetőjogi rendszerek harmonizálására; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot a tagállamok csalásokkal kapcsolatos jelentéstétele és a büntetőjogi harmonizáció hiánya közötti kapcsolat vizsgálatára, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén elkövetett csalárd magatartás és bűncselekmények közös fogalommeghatározásának kialakítására; rámutat, hogy csak korlátozott mértékben került sor a tagállami büntetőjogi rendszerek harmonizálására;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt öt évben 233 vizsgálati jelentést tettek közzé az uniós forrásokkal való visszaéléssel összefüggő csalások eseteiről a 27 tagállamon belül, amelyek közül az Egyesült Királyság, Szlovákia, Németország, Bulgária, Spanyolország, Románia és Észtország volt a legaktívabb jelentéstevő tagállam (9); véleménye szerint az oknyomozó újságírás jelentős szerepet játszik az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások feltárásában, és olyan értékes információforrást jelent, amelyet az OLAF-nak és a tagállami bűnüldöző szerveknek és egyéb illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az elmúlt öt évben 233 vizsgálati jelentést tettek közzé az uniós forrásokkal való visszaéléssel összefüggő csalások eseteiről a 27 tagállamon belül, amelyek közül az Egyesült Királyság, Szlovákia, Németország, Bulgária, Spanyolország, Románia és Észtország volt a legaktívabb jelentéstevő tagállam (9); véleménye szerint az oknyomozó újságírás jelentős szerepet játszik az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások feltárásában, és olyan értékes információforrást jelent, amelyet az OLAF-nak és a tagállami bűnüldöző szerveknek és egyéb illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük;

| 11. | emlékeztet arra, hogy „A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – Éves jelentés 2009” című, 2011. április 6-i állásfoglalásában (10) az Európai Parlament felszólított a nemzeti számvevőszék által ellenőrzött és a Számvevőszék által megerősített, kötelező nemzeti irányítási nyilatkozatok bevezetésére; sajnálja, hogy ebben az irányban nem történt további előrelépés; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy „A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – Éves jelentés 2009” című, 2011. április 6-i állásfoglalásában (10) az Európai Parlament felszólított a nemzeti számvevőszék által ellenőrzött és a Számvevőszék által megerősített, kötelező nemzeti irányítási nyilatkozatok bevezetésére; sajnálja, hogy ebben az irányban nem történt további előrelépés;

| 12. | kiemelten fontosnak tartja, hogy európai szinten megfelelően nyomon kövessék a csalárd magatartásokat; megdöbbenésének ad hangot annak kapcsán, hogy az OLAF főigazgatója a 2012. és 2013. évre vonatkozó vizsgálati politika prioritásaiban a valószínű pénzügyi hatással kapcsolatos ágazatspecifikus küszöböket vezetett be, így azokat az eseteket, amelyekben a valószínű pénzügyi hatás nem éri el a küszöbértéket, alsóbbrendűként kezelik és azokat valószínűleg nem is vonják vizsgálat alá; megjegyzi, hogy a megállapított küszöbérték a vámszektor esetében 1 000 000 euró, a SAPARD alapok esetében 100 000 euró, a mezőgazdasági alapok esetében 250 000 euró, a strukturális alapok esetében 500 000 euró, az Európai Regionális Fejlesztési Alap esetében 1 000 000 euró, a központi kiadások és a külső segítségnyújtás esetében 50 000 euró, az uniós személyi állomány esetében pedig 10 000 euró; véleménye szerint ez elfogadhatatlan; nyomatékosan kéri a főigazgatót, hogy változtasson a jelenlegi gyakorlaton, és a munkateher tekintetében fennálló prioritások meghatározásakor haladéktalanul hagyjon fel a küszöbértékeken alapuló megközelítés alkalmazásával; |
| --- | --- |

12.

kiemelten fontosnak tartja, hogy európai szinten megfelelően nyomon kövessék a csalárd magatartásokat; megdöbbenésének ad hangot annak kapcsán, hogy az OLAF főigazgatója a 2012. és 2013. évre vonatkozó vizsgálati politika prioritásaiban a valószínű pénzügyi hatással kapcsolatos ágazatspecifikus küszöböket vezetett be, így azokat az eseteket, amelyekben a valószínű pénzügyi hatás nem éri el a küszöbértéket, alsóbbrendűként kezelik és azokat valószínűleg nem is vonják vizsgálat alá; megjegyzi, hogy a megállapított küszöbérték a vámszektor esetében 1 000 000 euró, a SAPARD alapok esetében 100 000 euró, a mezőgazdasági alapok esetében 250 000 euró, a strukturális alapok esetében 500 000 euró, az Európai Regionális Fejlesztési Alap esetében 1 000 000 euró, a központi kiadások és a külső segítségnyújtás esetében 50 000 euró, az uniós személyi állomány esetében pedig 10 000 euró; véleménye szerint ez elfogadhatatlan; nyomatékosan kéri a főigazgatót, hogy változtasson a jelenlegi gyakorlaton, és a munkateher tekintetében fennálló prioritások meghatározásakor haladéktalanul hagyjon fel a küszöbértékeken alapuló megközelítés alkalmazásával;

| 13. | kéri, hogy az EUMSZ 325. cikke (5) bekezdésének alkalmazása tekintetében az Európai Unió pénzügyi érdekeire hatást gyakorló korrupciót minősítsék csalásnak, és vegyék fel az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló éves bizottsági jelentésbe; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy az EUMSZ 325. cikke (5) bekezdésének alkalmazása tekintetében az Európai Unió pénzügyi érdekeire hatást gyakorló korrupciót minősítsék csalásnak, és vegyék fel az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló éves bizottsági jelentésbe;

| 14. | rámutat, hogy az Unió-szerte tagállamonként jelentősen eltér – 14 %-tól 80 %-ig terjed – az elmarasztaló ítéletek aránya az Unió költségvetésének sérelmére elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos ügyekben; hangsúlyozza, hogy a tagállamok büntetőjogi rendszereinek harmonizációjára továbbra is csak korlátozott mértékben került sor, az igazságügyi együttműködés pedig még mindig megerősítésre szorul; ambiciózus európai jogszabályt és valamennyi tagállam között jobb együttműködést és koordinációt sürget annak érdekében, hogy szigorú szankciókat alkalmazzanak a csalókkal szemben, és meg lehessen előzni a csalárd magatartásokat; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy az Unió-szerte tagállamonként jelentősen eltér – 14 %-tól 80 %-ig terjed – az elmarasztaló ítéletek aránya az Unió költségvetésének sérelmére elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos ügyekben; hangsúlyozza, hogy a tagállamok büntetőjogi rendszereinek harmonizációjára továbbra is csak korlátozott mértékben került sor, az igazságügyi együttműködés pedig még mindig megerősítésre szorul; ambiciózus európai jogszabályt és valamennyi tagállam között jobb együttműködést és koordinációt sürget annak érdekében, hogy szigorú szankciókat alkalmazzanak a csalókkal szemben, és meg lehessen előzni a csalárd magatartásokat;

| 15. | elismeri, hogy a 2011-ben feltárt szabálytalanságokat követően visszatérítendő összeg elérte a 321 millió eurót, amelyből a tagállamok 166 millió eurót már visszatéríttettek; megjegyzi e tekintetben, hogy 2011-ben a tradicionális saját források esetében a behajtási arány a 2010. évi 46 %-hoz képest 52 %-ra javult; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy a 2011-ben feltárt szabálytalanságokat követően visszatérítendő összeg elérte a 321 millió eurót, amelyből a tagállamok 166 millió eurót már visszatéríttettek; megjegyzi e tekintetben, hogy 2011-ben a tradicionális saját források esetében a behajtási arány a 2010. évi 46 %-hoz képest 52 %-ra javult;

| 16. | figyelembe veszi az OLAF 2011. évi jelentését és a 2006–2011 között benyújtott keresetek nyomán indult bírósági eljárásokkal kapcsolatos előrelépésről nyújtott áttekintését, amely szerint az eljárások több mint felében még nem született bírósági határozat (11); véleménye szerint különös figyelmet kell fordítani a vámügyekben előforduló csalásokkal kapcsolatos esetekre, mivel ez a rendszerszintű korrupcióval leginkább érintett területek egyike Európában; |
| --- | --- |

16.

figyelembe veszi az OLAF 2011. évi jelentését és a 2006–2011 között benyújtott keresetek nyomán indult bírósági eljárásokkal kapcsolatos előrelépésről nyújtott áttekintését, amely szerint az eljárások több mint felében még nem született bírósági határozat (11); véleménye szerint különös figyelmet kell fordítani a vámügyekben előforduló csalásokkal kapcsolatos esetekre, mivel ez a rendszerszintű korrupcióval leginkább érintett területek egyike Európában;

| 17. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a jelenlegi gazdasági válság miatt a Bizottság nem tervezi növelni a tagállami bűnüldöző hatóságok számára nyújtott uniós támogatást az Unió pénzügyi érdekeinek jobb védelme érdekében, az új, átfogó uniós stratégia részeként; úgy véli, hogy ennek a stratégiának koherens és átfogó választ kell adnia a csempészet visszaszorítása és a befolyó bevételek növelése céljából, biztosítva ezáltal a befektetés jövőbeni megtérülését; |
| --- | --- |

17.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a jelenlegi gazdasági válság miatt a Bizottság nem tervezi növelni a tagállami bűnüldöző hatóságok számára nyújtott uniós támogatást az Unió pénzügyi érdekeinek jobb védelme érdekében, az új, átfogó uniós stratégia részeként; úgy véli, hogy ennek a stratégiának koherens és átfogó választ kell adnia a csempészet visszaszorítása és a befolyó bevételek növelése céljából, biztosítva ezáltal a befektetés jövőbeni megtérülését;

Bevételek – Saját források

| 18. | emlékeztet rá, hogy a héa és a vámok megfelelő beszedése közvetlenül befolyásolja a tagállamok gazdaságát és az uniós költségvetést, valamint hogy az összes tagállamnak kiemelkedő prioritásként kell kezelnie a bevételek beszedésére szolgáló rendszerek fejlesztését és annak biztosítását, hogy az összes tranzakciót hivatalosan rögzítsék és kiemeljék a feketegazdaságból; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet rá, hogy a héa és a vámok megfelelő beszedése közvetlenül befolyásolja a tagállamok gazdaságát és az uniós költségvetést, valamint hogy az összes tagállamnak kiemelkedő prioritásként kell kezelnie a bevételek beszedésére szolgáló rendszerek fejlesztését és annak biztosítását, hogy az összes tranzakciót hivatalosan rögzítsék és kiemeljék a feketegazdaságból;

| 19. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az adókijátszás és az adókikerülés jelentős kockázatot jelent az uniós államháztartásokra nézve; rámutat, hogy a becslések szerint az Unióban évente 1 billió euró közpénz vész el az adócsalás és az adókikerülés miatt, ami évente mintegy 2 000 eurós költséget jelent minden egyes európai polgár számára; hangsúlyozza, hogy a kieső átlagos adóbevétel ma Európában meghaladja a tagállamok által egészségügyre fordított összeget, és több mint négyszerese az Unióban oktatásra fordított kiadásoknak; |
| --- | --- |

19.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az adókijátszás és az adókikerülés jelentős kockázatot jelent az uniós államháztartásokra nézve; rámutat, hogy a becslések szerint az Unióban évente 1 billió euró közpénz vész el az adócsalás és az adókikerülés miatt, ami évente mintegy 2 000 eurós költséget jelent minden egyes európai polgár számára; hangsúlyozza, hogy a kieső átlagos adóbevétel ma Európában meghaladja a tagállamok által egészségügyre fordított összeget, és több mint négyszerese az Unióban oktatásra fordított kiadásoknak;

| 20. | hangsúlyozza, hogy – tekintettel az uniós költségvetés GNI-alapú bevétellel történő kiegyensúlyozását célzó mechanizmusra – minden egyes, vám- és héacsalás miatt kieső eurót az uniós polgároknak kell megfizetniük; elfogadhatatlannak tartja, hogy a csalárd tevékenységeket folytató gazdasági szereplőket az uniós adófizetők valójában szubvencionálják; hangsúlyozza, hogy az adókijátszás elleni küzdelmet a Bizottságnak és a tagállamoknak is elsődleges prioritásnak kell tekinteniük; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék egyszerűbbé és átláthatóbbá adórendszerüket, mivel az adócsalást túlságosan gyakran segítik elő az összetett és átláthatatlan adórendszerek; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy – tekintettel az uniós költségvetés GNI-alapú bevétellel történő kiegyensúlyozását célzó mechanizmusra – minden egyes, vám- és héacsalás miatt kieső eurót az uniós polgároknak kell megfizetniük; elfogadhatatlannak tartja, hogy a csalárd tevékenységeket folytató gazdasági szereplőket az uniós adófizetők valójában szubvencionálják; hangsúlyozza, hogy az adókijátszás elleni küzdelmet a Bizottságnak és a tagállamoknak is elsődleges prioritásnak kell tekinteniük; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék egyszerűbbé és átláthatóbbá adórendszerüket, mivel az adócsalást túlságosan gyakran segítik elő az összetett és átláthatatlan adórendszerek;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a tagállamokkal folytatott együttműködését annak érdekében, hogy megbízható adatokat tudjon gyűjteni az adott országokon belüli vám- és héabevétel-kiesésről, és erről rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a tagállamokkal folytatott együttműködését annak érdekében, hogy megbízható adatokat tudjon gyűjteni az adott országokon belüli vám- és héabevétel-kiesésről, és erről rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet;

| 22. | üdvözli, hogy a tradicionális saját források 98 %-át különösebb nehézségek nélkül behajtották, ugyanakkor megjegyzi, hogy a tagállamok eltérő teljesítményt nyújtanak a fennmaradó 2 % behajtását tekintve (12); |
| --- | --- |

22.

üdvözli, hogy a tradicionális saját források 98 %-át különösebb nehézségek nélkül behajtották, ugyanakkor megjegyzi, hogy a tagállamok eltérő teljesítményt nyújtanak a fennmaradó 2 % behajtását tekintve (12);

Vámok

| 23. | kiemeli, hogy a tradicionális saját források tekintetében a vámokból származó bevételek a tagállami kormányok fontos bevételi forrásai, mivel a beszedés költségeinek fedezésére a vám 25 %-át megtartják; megismétli, hogy ezen a területen a szabálytalanságok és a csalás hatékony megelőzése az Unió pénzügyi érdekeit védi, és jelentős következményekkel jár a belső piacra nézve, mivel megszünteti a vámfizetést elkerülő gazdasági szereplőknek a kötelezettségeiket e tekintetben teljesítőkkel szembeni tisztességtelen előnyét; hangsúlyozza, hogy a probléma gyökerét a be nem jelentett vagy a vámellenőrzést elkerülő import jelenti; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy a tradicionális saját források tekintetében a vámokból származó bevételek a tagállami kormányok fontos bevételi forrásai, mivel a beszedés költségeinek fedezésére a vám 25 %-át megtartják; megismétli, hogy ezen a területen a szabálytalanságok és a csalás hatékony megelőzése az Unió pénzügyi érdekeit védi, és jelentős következményekkel jár a belső piacra nézve, mivel megszünteti a vámfizetést elkerülő gazdasági szereplőknek a kötelezettségeiket e tekintetben teljesítőkkel szembeni tisztességtelen előnyét; hangsúlyozza, hogy a probléma gyökerét a be nem jelentett vagy a vámellenőrzést elkerülő import jelenti;

| 24. | komoly aggodalmának ad hangot a Számvevőszék azon következtetése miatt, hogy súlyos hiányosságok tapasztalhatók a nemzeti vámfelügyelet terén (13); |
| --- | --- |

24.

komoly aggodalmának ad hangot a Számvevőszék azon következtetése miatt, hogy súlyos hiányosságok tapasztalhatók a nemzeti vámfelügyelet terén (13);

| 25. | hangsúlyozza, hogy a vámunió az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó terület, és hogy ezért a Bizottságnak kötelessége meghozni minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a tagállamok vámhatóságai egységesen lépjenek fel, valamint ellenőriznie kell ezen intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a vámunió az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó terület, és hogy ezért a Bizottságnak kötelessége meghozni minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a tagállamok vámhatóságai egységesen lépjenek fel, valamint ellenőriznie kell ezen intézkedések végrehajtását;

| 26. | javasolja, hogy vizsgálják meg a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó vámtisztviselőkből álló, a nemzeti vámhatóságok munkáját segítő csoport létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy vizsgálják meg a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó vámtisztviselőkből álló, a nemzeti vámhatóságok munkáját segítő csoport létrehozásának lehetőségét;

| 27. | emlékeztet rá, hogy az Unión belüli vámeljárások 70 %-a egyszerűsített; mélyen aggódik a Számvevőszék 1/2010. sz. különjelentésének megállapításai miatt, amelyek súlyos hiányosságokra mutattak rá ezen a területen, ideértve a gyenge minőségű vagy nem megfelelően dokumentált ellenőrzéseket, az automatizált adatfeldolgozási technikák ritka használatát, az egyszerűsítési eljárások túlzott mértékű alkalmazását, valamint az utólagos ellenőrzések gyenge minőségét; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet rá, hogy az Unión belüli vámeljárások 70 %-a egyszerűsített; mélyen aggódik a Számvevőszék 1/2010. sz. különjelentésének megállapításai miatt, amelyek súlyos hiányosságokra mutattak rá ezen a területen, ideértve a gyenge minőségű vagy nem megfelelően dokumentált ellenőrzéseket, az automatizált adatfeldolgozási technikák ritka használatát, az egyszerűsítési eljárások túlzott mértékű alkalmazását, valamint az utólagos ellenőrzések gyenge minőségét;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a vámunió eredményes működéséhez elengedhetetlenek a modern információtechnológiai megoldások és az adatokhoz való közvetlen hozzáférés; nem tartja kielégítőnek a jelenlegi megoldásokat; súlyosan aggasztja különösen az Eurofisc (14) 2011-re vonatkozó, 2012 májusában közzétett első tevékenységi jelentésében foglalt azon megállapítás, hogy a legtöbb tagállam adóigazgatása nem fér hozzá közvetlenül a vámügyi adatokhoz, és hogy ezért nincs mód az adóügyi adatokkal való automatizált keresztellenőrzésre; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a vámunió eredményes működéséhez elengedhetetlenek a modern információtechnológiai megoldások és az adatokhoz való közvetlen hozzáférés; nem tartja kielégítőnek a jelenlegi megoldásokat; súlyosan aggasztja különösen az Eurofisc (14) 2011-re vonatkozó, 2012 májusában közzétett első tevékenységi jelentésében foglalt azon megállapítás, hogy a legtöbb tagállam adóigazgatása nem fér hozzá közvetlenül a vámügyi adatokhoz, és hogy ezért nincs mód az adóügyi adatokkal való automatizált keresztellenőrzésre;

| 29. | sajnálja, hogy a Bizottság és a tagállamok nem voltak képesek biztosítani a Modernizált Vámkódex időben történő végrehajtását; hangsúlyozza, hogy az új vámkódex bevezetésének késedelme miatt elmaradt becsült haszon az éves működési költségeknek a megfeleléssel kapcsolatos költségek terén megvalósuló megtakarítása tekintetében teljes bevezetés esetén mintegy 2,5 milliárd eurót tesz ki, a tágabb nemzetközi kereskedelmi piacon pedig akár az 50 milliárd eurót is eléri (15); felhívja a Bizottságot, hogy becsülje meg, milyen költségekkel jár a Modernizált Vámkódex teljes körű alkalmazásának elhalasztása, számszerűsítve a költségvetésre gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

29.

sajnálja, hogy a Bizottság és a tagállamok nem voltak képesek biztosítani a Modernizált Vámkódex időben történő végrehajtását; hangsúlyozza, hogy az új vámkódex bevezetésének késedelme miatt elmaradt becsült haszon az éves működési költségeknek a megfeleléssel kapcsolatos költségek terén megvalósuló megtakarítása tekintetében teljes bevezetés esetén mintegy 2,5 milliárd eurót tesz ki, a tágabb nemzetközi kereskedelmi piacon pedig akár az 50 milliárd eurót is eléri (15); felhívja a Bizottságot, hogy becsülje meg, milyen költségekkel jár a Modernizált Vámkódex teljes körű alkalmazásának elhalasztása, számszerűsítve a költségvetésre gyakorolt hatást;

| 30. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a vámmal kapcsolatos csalások elleni küzdelmet, és üdvözli a csalás elleni tranzitinformációs rendszer (ATIS) létrehozását, amely központi adatbázisként lehetővé teszi, hogy minden érintett hatóság folyamatosan értesüljön a továbbított áruk Unión belüli mozgásáról; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a vámmal kapcsolatos csalások elleni küzdelmet, és üdvözli a csalás elleni tranzitinformációs rendszer (ATIS) létrehozását, amely központi adatbázisként lehetővé teszi, hogy minden érintett hatóság folyamatosan értesüljön a továbbított áruk Unión belüli mozgásáról;

| 31. | a 2011-ben az EU és tagállamai, valamint néhány harmadik ország között végrehajtott közös vámügyi műveletek sikere miatt az ehhez hasonló műveletek rendszeres lebonyolítására ösztönöz az érzékeny áruk csempészete és a csalás bizonyos magas kockázatú ágazatokban történő leleplezése érdekében; rámutat, hogy a 2011-ben lebonyolított közös vámügyi műveletek során 1,2 millió cigarettát foglaltak le és több mint 1,7 millió euró értékű adó- és vámcsalásra derítettek fényt; |
| --- | --- |

31.

a 2011-ben az EU és tagállamai, valamint néhány harmadik ország között végrehajtott közös vámügyi műveletek sikere miatt az ehhez hasonló műveletek rendszeres lebonyolítására ösztönöz az érzékeny áruk csempészete és a csalás bizonyos magas kockázatú ágazatokban történő leleplezése érdekében; rámutat, hogy a 2011-ben lebonyolított közös vámügyi műveletek során 1,2 millió cigarettát foglaltak le és több mint 1,7 millió euró értékű adó- és vámcsalásra derítettek fényt;

Héa

| 32. | hangsúlyozza, hogy a vámeljárások megfelelő működése közvetlen hatást gyakorol a hozzáadottérték-adó számítására; sajnálatának ad hangot a Számvevőszék által e téren feltárt hiányosságok miatt; különösen aggasztja a Számvevőszék 13/2011. sz. különjelentésében foglalt azon megállapítás, hogy csak a 42-es eljáráskódú vámeljárás (16) 2009-ben a Számvevőszék által vizsgált hét tagállam tekintetében megközelítőleg 2 200 millió euró (17) extrapolált veszteséget okozott, amely egyenértékű annak a héaösszegnek a 29 %-ával, amely héa az ebben a hét európai uniós tagállamban a 42-es eljáráskódú vámeljárás alá vont valamennyi 2009-es importügylet által képzett adóalapra elvileg kivetendő volna; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a vámeljárások megfelelő működése közvetlen hatást gyakorol a hozzáadottérték-adó számítására; sajnálatának ad hangot a Számvevőszék által e téren feltárt hiányosságok miatt; különösen aggasztja a Számvevőszék 13/2011. sz. különjelentésében foglalt azon megállapítás, hogy csak a 42-es eljáráskódú vámeljárás (16) 2009-ben a Számvevőszék által vizsgált hét tagállam tekintetében megközelítőleg 2 200 millió euró (17) extrapolált veszteséget okozott, amely egyenértékű annak a héaösszegnek a 29 %-ával, amely héa az ebben a hét európai uniós tagállamban a 42-es eljáráskódú vámeljárás alá vont valamennyi 2009-es importügylet által képzett adóalapra elvileg kivetendő volna;

| 33. | mélyen aggasztja a héacsalás elterjedt volta; rámutat arra, hogy a héa beszedési modellje bevezetése óta nem változott; hangsúlyozza annak elavultságát, figyelemmel a technológiai és gazdasági környezetben bekövetkezett számos változásra; rámutat, hogy a közvetlen adózás területét érintő kezdeményezések esetében a Tanács egyhangú határozathozatalára van szükség; sajnálja, hogy két, héacsalás elleni küzdelemre irányuló fontos kezdeményezést, nevezetesen a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek egy héacsalás elleni gyorsreagálási mechanizmus tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (COM(2012)0428) és a 2006/112/EK irányelvnek a fordított adókivetési mechanizmus bizonyos csalásra alkalmas termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó választható és ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (COM(2009)0511) a Tanács jelenleg blokkol (18); |
| --- | --- |

33.

mélyen aggasztja a héacsalás elterjedt volta; rámutat arra, hogy a héa beszedési modellje bevezetése óta nem változott; hangsúlyozza annak elavultságát, figyelemmel a technológiai és gazdasági környezetben bekövetkezett számos változásra; rámutat, hogy a közvetlen adózás területét érintő kezdeményezések esetében a Tanács egyhangú határozathozatalára van szükség; sajnálja, hogy két, héacsalás elleni küzdelemre irányuló fontos kezdeményezést, nevezetesen a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek egy héacsalás elleni gyorsreagálási mechanizmus tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (COM(2012)0428) és a 2006/112/EK irányelvnek a fordított adókivetési mechanizmus bizonyos csalásra alkalmas termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó választható és ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (COM(2009)0511) a Tanács jelenleg blokkol (18);

| 34. | rámutat arra, hogy az adócsalás leküzdése érdekében szükség van a kereskedelmi ügyletek adóhatóságokkal való valós idejű összekötésére; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy az adócsalás leküzdése érdekében szükség van a kereskedelmi ügyletek adóhatóságokkal való valós idejű összekötésére;

| 35. | meggyőződése, hogy a nem rögzített tranzakciók megszüntetése hozzájárulhat a behajtásra nem kerülő héaösszegek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

35.

meggyőződése, hogy a nem rögzített tranzakciók megszüntetése hozzájárulhat a behajtásra nem kerülő héaösszegek csökkentéséhez;

Cigarettacsempészet

| 36. | rámutat, hogy a magas adótartalmú termékek csempészete komoly bevételkiesést okoz az EU és a tagállamok költségvetése számára, és hogy a cigarettacsempészet következtében az Unióban keletkező közvetlen vámbevétel-kiesés becsült összege meghaladja az évi 10 milliárd eurót; |
| --- | --- |

36.

rámutat, hogy a magas adótartalmú termékek csempészete komoly bevételkiesést okoz az EU és a tagállamok költségvetése számára, és hogy a cigarettacsempészet következtében az Unióban keletkező közvetlen vámbevétel-kiesés becsült összege meghaladja az évi 10 milliárd eurót;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a cigarettacsempészet jelentős finanszírozási forrásként szolgál a nemzetközileg szerveződő bűnszervezetek számára, és ezért rámutat annak fontosságára, hogy erősödjön az EU keleti határainál folyó cigaretta- és alkoholcsempészet elleni bizottsági cselekvési terv külső dimenziója, amely előirányozza a bűnüldözési kapacitás támogatását a szomszédos országokban, a műszaki segítségnyújtást és képzést, a figyelemfelkeltést, az operatív együttműködés – például a közös vámügyi műveletek – fokozását, valamint a hírszerzési információk megosztását és a nemzetközi együttműködés megerősítését; rámutat különösen a tagállamok, Oroszország és a keleti partnerség országai (Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova és Ukrajna) közötti együttműködés fontosságára az említett cselekvési tervben javasolt célzott intézkedések végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a cigarettacsempészet jelentős finanszírozási forrásként szolgál a nemzetközileg szerveződő bűnszervezetek számára, és ezért rámutat annak fontosságára, hogy erősödjön az EU keleti határainál folyó cigaretta- és alkoholcsempészet elleni bizottsági cselekvési terv külső dimenziója, amely előirányozza a bűnüldözési kapacitás támogatását a szomszédos országokban, a műszaki segítségnyújtást és képzést, a figyelemfelkeltést, az operatív együttműködés – például a közös vámügyi műveletek – fokozását, valamint a hírszerzési információk megosztását és a nemzetközi együttműködés megerősítését; rámutat különösen a tagállamok, Oroszország és a keleti partnerség országai (Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova és Ukrajna) közötti együttműködés fontosságára az említett cselekvési tervben javasolt célzott intézkedések végrehajtása érdekében;

| 38. | elismeri, hogy e tekintetben a keleti határ különösen veszélyeztetett földrajzi terület; üdvözli a cigaretta- és alkoholcsempészet ellen az EU keleti határai mentén folytatott küzdelemre irányuló cselekvési terv Bizottság általi közzétételét; |
| --- | --- |

38.

elismeri, hogy e tekintetben a keleti határ különösen veszélyeztetett földrajzi terület; üdvözli a cigaretta- és alkoholcsempészet ellen az EU keleti határai mentén folytatott küzdelemre irányuló cselekvési terv Bizottság általi közzétételét;

| 39. | üdvözli az OLAF által az említett cselekvési terv végrehajtása érdekében tett lépéseket; üdvözli különösen a 24 tagállam, Norvégia, Svájc, Horvátország és Törökország együttműködésében, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, az Europol, a Frontex és a Vámigazgatások Világszervezete tevékeny támogatásával megvalósult „Barrel” művelet sikerét, amelynek köszönhetően 1,2 millió cigarettát foglaltak le; |
| --- | --- |

39.

üdvözli az OLAF által az említett cselekvési terv végrehajtása érdekében tett lépéseket; üdvözli különösen a 24 tagállam, Norvégia, Svájc, Horvátország és Törökország együttműködésében, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, az Europol, a Frontex és a Vámigazgatások Világszervezete tevékeny támogatásával megvalósult „Barrel” művelet sikerét, amelynek köszönhetően 1,2 millió cigarettát foglaltak le;

| 40. | üdvözli az Egészségügyi Világszervezet dohányzás-ellenőrzési keretegyezménye részes feleinek értekezlete ötödik ülésén, 2012. november 12-én elfogadott, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

40.

üdvözli az Egészségügyi Világszervezet dohányzás-ellenőrzési keretegyezménye részes feleinek értekezlete ötödik ülésén, 2012. november 12-én elfogadott, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvet;

Kiadások

| 41. | emlékeztet rá, hogy az uniós költségvetés 94 %-át a tagállamokban ruházzák be, és hogy a jelenlegi nehéz gazdasági helyzetben létfontosságú, hogy minden forrást jól költsenek el; ezért véleménye szerint prioritásként kell kezelni az uniós költségvetés kárára elkövetett csalás elleni küzdelmet az összes támogatási program esetében, elősegítendő az elveszett pénzeszközök behajtását annak biztosítása érdekében, hogy az uniós költségvetést annak legfontosabb céljaira, például a munkahelyteremtésre és a növekedés fellendítésére költsék; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet rá, hogy az uniós költségvetés 94 %-át a tagállamokban ruházzák be, és hogy a jelenlegi nehéz gazdasági helyzetben létfontosságú, hogy minden forrást jól költsenek el; ezért véleménye szerint prioritásként kell kezelni az uniós költségvetés kárára elkövetett csalás elleni küzdelmet az összes támogatási program esetében, elősegítendő az elveszett pénzeszközök behajtását annak biztosítása érdekében, hogy az uniós költségvetést annak legfontosabb céljaira, például a munkahelyteremtésre és a növekedés fellendítésére költsék;

| 42. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az uniós kiadásokkal kapcsolatos legtöbb szabálytalanságot nemzeti szinten követik el; |
| --- | --- |

42.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az uniós kiadásokkal kapcsolatos legtöbb szabálytalanságot nemzeti szinten követik el;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő ellenőrzést lehetővé tevő fokozott átláthatóság kulcsfontosságú a csalás feltárásához; emlékeztet rá, hogy a Parlament az elmúlt években sürgette a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az uniós pénzeszközök kedvezményezettjei átláthatóságának egy lépésben történő biztosítására; sajnálja, hogy ezt az intézkedést nem hajtották végre; megismétli ezért a Bizottságnak szóló azon felhívását, hogy alakítson ki intézkedéseket a jogi szabályozás átláthatóságának fokozására, valamint dolgozzon ki olyan rendszert, amely egyazon weboldalon felsorolja az uniós pénzeszközök valamennyi kedvezményezettjét, függetlenül az alap kezelőjétől, és amely a tagállamok által legalább az Unió egy munkanyelvén megadandó, szabványos információkategóriákon alapul; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal, valamint adjanak teljes körű és megbízható információkat a tagállamok által kezelt uniós pénzeszközök kedvezményezettjeiről; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a „megosztott igazgatás” rendszerét, és elsődleges kérdésként tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő ellenőrzést lehetővé tevő fokozott átláthatóság kulcsfontosságú a csalás feltárásához; emlékeztet rá, hogy a Parlament az elmúlt években sürgette a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az uniós pénzeszközök kedvezményezettjei átláthatóságának egy lépésben történő biztosítására; sajnálja, hogy ezt az intézkedést nem hajtották végre; megismétli ezért a Bizottságnak szóló azon felhívását, hogy alakítson ki intézkedéseket a jogi szabályozás átláthatóságának fokozására, valamint dolgozzon ki olyan rendszert, amely egyazon weboldalon felsorolja az uniós pénzeszközök valamennyi kedvezményezettjét, függetlenül az alap kezelőjétől, és amely a tagállamok által legalább az Unió egy munkanyelvén megadandó, szabványos információkategóriákon alapul; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal, valamint adjanak teljes körű és megbízható információkat a tagállamok által kezelt uniós pénzeszközök kedvezményezettjeiről; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a „megosztott igazgatás” rendszerét, és elsődleges kérdésként tegyen jelentést a Parlamentnek;

Mezőgazdaság

| 44. | üdvözli, hogy Finnország, Hollandia és Lengyelország javította megfelelési arányát a jelentéstétel következetességét tekintve, és hogy a 27 tagú Unió összesített megfelelőségi aránya 93 % körül van, ami emelkedést jelent a 2010. évi 90 %-hoz képest; |
| --- | --- |

44.

üdvözli, hogy Finnország, Hollandia és Lengyelország javította megfelelési arányát a jelentéstétel következetességét tekintve, és hogy a 27 tagú Unió összesített megfelelőségi aránya 93 % körül van, ami emelkedést jelent a 2010. évi 90 %-hoz képest;

| 45. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy mivel legalább 20 millió olyan esetet jelentettek, amelyben az állami szektorban kisstílű korrupció fordult elő, a jelenségnek nyilvánvalóan továbbgyűrűző hatása is van a tagállami közigazgatások azon részeire (és a megfelelő politikusokra), amelyek az uniós források és más pénzügyi érdekek kezeléséért felelősek (19); rámutat, hogy 2011-ben a mezőgazdaság területén a csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma összesen 139 volt, ami nem tükrözi a tényleges helyzetet; felhívja a figyelmet arra, hogy a Bizottság a tagállamokhoz fordult, és aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a csalásokra vonatkozóan közölt adatok adott esetben nem teljesen megbízhatóak, amit maga a Bizottság is elismer, utalva arra, hogy egyes tagállamokban alacsony számú csalást jelentettek be; további együttműködésre és a bevált gyakorlatok tagállami megosztására szólít fel a csalás eseteire való reagálás és azoknak a Bizottság felé történő jelentése tekintetében; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy mivel legalább 20 millió olyan esetet jelentettek, amelyben az állami szektorban kisstílű korrupció fordult elő, a jelenségnek nyilvánvalóan továbbgyűrűző hatása is van a tagállami közigazgatások azon részeire (és a megfelelő politikusokra), amelyek az uniós források és más pénzügyi érdekek kezeléséért felelősek (19); rámutat, hogy 2011-ben a mezőgazdaság területén a csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma összesen 139 volt, ami nem tükrözi a tényleges helyzetet; felhívja a figyelmet arra, hogy a Bizottság a tagállamokhoz fordult, és aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a csalásokra vonatkozóan közölt adatok adott esetben nem teljesen megbízhatóak, amit maga a Bizottság is elismer, utalva arra, hogy egyes tagállamokban alacsony számú csalást jelentettek be; további együttműködésre és a bevált gyakorlatok tagállami megosztására szólít fel a csalás eseteire való reagálás és azoknak a Bizottság felé történő jelentése tekintetében;

| 46. | továbbra is aggodalommal tölti el, hogy a Franciaország, Németország, Spanyolország és az Egyesült Királyság által jelentett csalások aránya gyanúsan alacsony, különös tekintettel az országok méretére és a nyújtott pénzügyi támogatás nagyságára; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy éves jelentésében a Bizottság nem ad végleges választ arra a kérdésre, hogy a Franciaország, Németország, Spanyolország és az Egyesült Királyság által jelentett, gyanúsan alacsony csalási arány a jelentéstételi elvek be nem tartásából adódik-e, vagy az e tagállamokban bevezetett kontrollrendszerek csalások feltárására való képességével függ össze; felszólítja a fent említett tagállamokat, hogy mihamarabb nyújtsanak részletes és alapos magyarázatot az általuk bejelentett feltételezett csalások alacsony arányáról; |
| --- | --- |

46.

továbbra is aggodalommal tölti el, hogy a Franciaország, Németország, Spanyolország és az Egyesült Királyság által jelentett csalások aránya gyanúsan alacsony, különös tekintettel az országok méretére és a nyújtott pénzügyi támogatás nagyságára; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy éves jelentésében a Bizottság nem ad végleges választ arra a kérdésre, hogy a Franciaország, Németország, Spanyolország és az Egyesült Királyság által jelentett, gyanúsan alacsony csalási arány a jelentéstételi elvek be nem tartásából adódik-e, vagy az e tagállamokban bevezetett kontrollrendszerek csalások feltárására való képességével függ össze; felszólítja a fent említett tagállamokat, hogy mihamarabb nyújtsanak részletes és alapos magyarázatot az általuk bejelentett feltételezett csalások alacsony arányáról;

| 47. | megjegyzi, hogy az, hogy egyes tagállamokban alacsony számú csalást jelentettek, betudható annak, hogy amit az egyik országban csalásnak tekintenek, más tagállamban nem szükségszerűen minősül jogellenesnek, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy azonosítsa és tisztázza az ilyen helyzeteket, egységesítve a csalás fogalommeghatározásának kritériumait, és továbbítva azokat az összes tagállam számára; |
| --- | --- |

47.

megjegyzi, hogy az, hogy egyes tagállamokban alacsony számú csalást jelentettek, betudható annak, hogy amit az egyik országban csalásnak tekintenek, más tagállamban nem szükségszerűen minősül jogellenesnek, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy azonosítsa és tisztázza az ilyen helyzeteket, egységesítve a csalás fogalommeghatározásának kritériumait, és továbbítva azokat az összes tagállam számára;

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a csalások jelentésének rendszerét, és egységesítse a csalás elleni fellépésre és a csalás eseteinek Bizottság felé történő jelentésére irányuló, tagállamokban alkalmazott eljárásokat; úgy véli, hogy a cél a vizsgálatok hatékonyságának növelése, és egyidejűleg az érintett személyeket megillető eljárási jogok tisztázásának elősegítése; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a csalások jelentésének rendszerét, és egységesítse a csalás elleni fellépésre és a csalás eseteinek Bizottság felé történő jelentésére irányuló, tagállamokban alkalmazott eljárásokat; úgy véli, hogy a cél a vizsgálatok hatékonyságának növelése, és egyidejűleg az érintett személyeket megillető eljárási jogok tisztázásának elősegítése;

| 49. | rámutat, hogy a KAP pénzeszközeivel való jövőbeni visszaélések megelőzése érdekében a problémát nemcsak statisztikaorientáltan kell megközelíteni, hanem emellett – különösen a súlyos esetekben – elemezni kell a csalás mögött álló mechanizmusokat is; hasonlóképpen úgy véli, hogy a tagállamoknak jelenteniük kell a Bizottság számára minden általuk feltárt szabálytalanságot, és a csalásként bejelentett szabálytalanságokat alapos elemzésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

49.

rámutat, hogy a KAP pénzeszközeivel való jövőbeni visszaélések megelőzése érdekében a problémát nemcsak statisztikaorientáltan kell megközelíteni, hanem emellett – különösen a súlyos esetekben – elemezni kell a csalás mögött álló mechanizmusokat is; hasonlóképpen úgy véli, hogy a tagállamoknak jelenteniük kell a Bizottság számára minden általuk feltárt szabálytalanságot, és a csalásként bejelentett szabálytalanságokat alapos elemzésnek kell alávetni;

| 50. | rámutat, hogy az aktualizált horizontális rendelet módosítandó 43. cikkében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy csökkentse vagy felfüggessze a valamely tagállam számára nyújtott havi vagy időközi kifizetéseket, amennyiben az adott nemzeti kontrollrendszer egy vagy több alapvető eleme hiányzik vagy – a feltárt hiányosságok súlyossága vagy tartóssága alapján – nem hatékony, vagy ha a szabálytalan kifizetéseket nem hajtják be a szükséges alapossággal, valamint ha:






  a) | a fent említett hiányosságok állandó jellegűek, és az említett rendelet 54. cikke értelmében hozott legalább kettő, az érintett tagállam vonatkozó kiadásait az uniós finanszírozásból kizáró végrehajtási aktust eredményeztek; vagy |
| --- | --- | --- |

50.

rámutat, hogy az aktualizált horizontális rendelet módosítandó 43. cikkében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy csökkentse vagy felfüggessze a valamely tagállam számára nyújtott havi vagy időközi kifizetéseket, amennyiben az adott nemzeti kontrollrendszer egy vagy több alapvető eleme hiányzik vagy – a feltárt hiányosságok súlyossága vagy tartóssága alapján – nem hatékony, vagy ha a szabálytalan kifizetéseket nem hajtják be a szükséges alapossággal, valamint ha:

a)

a fent említett hiányosságok állandó jellegűek, és az említett rendelet 54. cikke értelmében hozott legalább kettő, az érintett tagállam vonatkozó kiadásait az uniós finanszírozásból kizáró végrehajtási aktust eredményeztek; vagy

| b) | a Bizottság megállapítja, hogy az érintett tagállam a közeljövőben nem tudja a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozandó, egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó cselekvési tervvel összhangban megtenni a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság megállapítja, hogy az érintett tagállam a közeljövőben nem tudja a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozandó, egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó cselekvési tervvel összhangban megtenni a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket;

| 51. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy azon EMGA-támogatások teljes összege, amelyeket még be kell hajtani a kedvezményezettektől, a 2011. pénzügyi év végén elérte az 1,2 milliárd eurót; |
| --- | --- |

51.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy azon EMGA-támogatások teljes összege, amelyeket még be kell hajtani a kedvezményezettektől, a 2011. pénzügyi év végén elérte az 1,2 milliárd eurót;

| 52. | sürgeti a Bizottságot, hogy a jelenlegi reform keretében végbement fejleményeket figyelembe véve tegye meg a szükséges lépéseket egy hatékony behajtási rendszer felállítása érdekében, és az EU pénzügyi érdekeinek védelméről szóló jövő évi jelentésében tájékoztassa az Európai Parlamentet az elért haladásról; |
| --- | --- |

52.

sürgeti a Bizottságot, hogy a jelenlegi reform keretében végbement fejleményeket figyelembe véve tegye meg a szükséges lépéseket egy hatékony behajtási rendszer felállítása érdekében, és az EU pénzügyi érdekeinek védelméről szóló jövő évi jelentésében tájékoztassa az Európai Parlamentet az elért haladásról;

| 53. | hangsúlyozza, hogy meg kell valósítani a „bagatellszabály” újbóli bevezetését, és nem szabad folytatni az aktualizált horizontális rendelet 56. cikkének (3) bekezdése szerinti behajtást, ha a már felmerült költségek és a behajtás várható költségei együttvéve meghaladják a behajtandó összeget; felhívja a Bizottságot, hogy a helyi szintű adminisztratív egyszerűsítés érdekében tekintse teljesültnek ezt a feltételt, ha a kedvezményezettől egyszeri fizetés keretében behajtandó összeg nem haladja meg a 300 eurót; rámutat, hogy az adminisztratív terheknek a kis és nagyon kis összegek behajtásától való eltekintés révén történő csökkentése lehetővé teszi a nemzeti és a regionális hatóságok számára a súlyosabb szabálytalanságok hatékonyabb kivizsgálását és a megfelelő intézkedések megtételét; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy meg kell valósítani a „bagatellszabály” újbóli bevezetését, és nem szabad folytatni az aktualizált horizontális rendelet 56. cikkének (3) bekezdése szerinti behajtást, ha a már felmerült költségek és a behajtás várható költségei együttvéve meghaladják a behajtandó összeget; felhívja a Bizottságot, hogy a helyi szintű adminisztratív egyszerűsítés érdekében tekintse teljesültnek ezt a feltételt, ha a kedvezményezettől egyszeri fizetés keretében behajtandó összeg nem haladja meg a 300 eurót; rámutat, hogy az adminisztratív terheknek a kis és nagyon kis összegek behajtásától való eltekintés révén történő csökkentése lehetővé teszi a nemzeti és a regionális hatóságok számára a súlyosabb szabálytalanságok hatékonyabb kivizsgálását és a megfelelő intézkedések megtételét;

| 54. | megjegyzi, hogy a Bizottság a mezőgazdaság területén a szabályszerűségi záróelszámolási eljárások keretében végzett pénzügyi ellenőrzések nyomán összesen 822 millió euró összegű pénzügyi korrekciót hajtott végre; továbbá rámutat, hogy az elhatározott pénzügyi korrekciók teljes összege 1,068 milliárd eurót tett ki; aggodalommal állapítja meg, hogy 2011-ben a mezőgazdasági és vidékfejlesztési források tekintetében a behajtási arány a 2010. évi 85 %-hoz képest 77 %-ra csökkent; |
| --- | --- |

54.

megjegyzi, hogy a Bizottság a mezőgazdaság területén a szabályszerűségi záróelszámolási eljárások keretében végzett pénzügyi ellenőrzések nyomán összesen 822 millió euró összegű pénzügyi korrekciót hajtott végre; továbbá rámutat, hogy az elhatározott pénzügyi korrekciók teljes összege 1,068 milliárd eurót tett ki; aggodalommal állapítja meg, hogy 2011-ben a mezőgazdasági és vidékfejlesztési források tekintetében a behajtási arány a 2010. évi 85 %-hoz képest 77 %-ra csökkent;

| 55. | hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani a még mindig viszonylag hosszadalmas visszatérítési eljárások optimalizálásának módjaira; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani a még mindig viszonylag hosszadalmas visszatérítési eljárások optimalizálásának módjaira;

Kohéziós politika

| 56. | üdvözli, hogy 2011-ben a Bizottság 673 millió euró összegből 624 millió euró erejéig hajtott végre pénzügyi korrekciókat, és hogy a kohéziós politika esetében a behajtási arány a 2010. évi 69 %-hoz képest 93 %-ra javult; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a pénzügyi korrekciók végrehajtásának összesített aránya jelenleg mindössze 72 %, és 2,5 milliárd eurót még vissza kell téríttetni; |
| --- | --- |

56.

üdvözli, hogy 2011-ben a Bizottság 673 millió euró összegből 624 millió euró erejéig hajtott végre pénzügyi korrekciókat, és hogy a kohéziós politika esetében a behajtási arány a 2010. évi 69 %-hoz képest 93 %-ra javult; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a pénzügyi korrekciók végrehajtásának összesített aránya jelenleg mindössze 72 %, és 2,5 milliárd eurót még vissza kell téríttetni;

| 57. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a vonatkozó közbeszerzési szabályokat és a strukturális alapok ügyvitelére vonatkozó eljárási szabályokat; |
| --- | --- |

57.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a vonatkozó közbeszerzési szabályokat és a strukturális alapok ügyvitelére vonatkozó eljárási szabályokat;

| 58. | tudomásul veszi, hogy 2011-ben néhány nagy tagállam, köztük Franciaország nem számolt be semmilyen csalárd szabálytalanságról a kohéziós politika terén; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki ennek okait, és állapítsa meg, hogy eredményesen működnek-e a csalást nem jelentő tagállamok felügyeleti és kontrollrendszerei; |
| --- | --- |

58.

tudomásul veszi, hogy 2011-ben néhány nagy tagállam, köztük Franciaország nem számolt be semmilyen csalárd szabálytalanságról a kohéziós politika terén; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki ennek okait, és állapítsa meg, hogy eredményesen működnek-e a csalást nem jelentő tagállamok felügyeleti és kontrollrendszerei;

| 59. | üdvözli, hogy Franciaország véghez tudta vinni a szabálytalanságkezelő rendszer („IMS”) bevezetését; |
| --- | --- |

59.

üdvözli, hogy Franciaország véghez tudta vinni a szabálytalanságkezelő rendszer („IMS”) bevezetését;

Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés

| 60. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló számvevőszéki éves jelentés 7. fejezetében („Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés”) a Számvevőszék olyan hibákra mutatott rá a záró kifizetésekben, amelyeket a Bizottság kontrollmechanizmusai nem észleltek, és arra a megállapításra jutott, hogy a Bizottság által alkalmazott kontrollmechanizmusok nem teljes mértékben eredményesek; felhívja a Bizottságot, hogy a pénzeszközök hatékony és megfelelő elköltésének biztosítása érdekében a Számvevőszék és a mentesítési vélemény ajánlásait követve javítsa nyomon követési mechanizmusait; |
| --- | --- |

60.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló számvevőszéki éves jelentés 7. fejezetében („Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés”) a Számvevőszék olyan hibákra mutatott rá a záró kifizetésekben, amelyeket a Bizottság kontrollmechanizmusai nem észleltek, és arra a megállapításra jutott, hogy a Bizottság által alkalmazott kontrollmechanizmusok nem teljes mértékben eredményesek; felhívja a Bizottságot, hogy a pénzeszközök hatékony és megfelelő elköltésének biztosítása érdekében a Számvevőszék és a mentesítési vélemény ajánlásait követve javítsa nyomon követési mechanizmusait;

| 61. | javasolja, hogy a biztosított források eredményes és megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében vegyék figyelembe a Számvevőszék uniós külső fellépéseket – és különösen uniós missziókat – érintő észrevételeit és ajánlásait, amikor értékelik a kitűzött célokhoz képest elért eredményeiket, illetve amikor mérlegelik mandátumuk kiterjesztését; tudomásul veszi a közbeszerzési eljárásokkal és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) fellépéseit érintő pályázatokkal kapcsolatos hiányosságokra vonatkozó észrevételt, és felhívja az EKSZ-t, hogy kellő időben orvosolja ezeket. |
| --- | --- |

61.

javasolja, hogy a biztosított források eredményes és megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében vegyék figyelembe a Számvevőszék uniós külső fellépéseket – és különösen uniós missziókat – érintő észrevételeit és ajánlásait, amikor értékelik a kitűzött célokhoz képest elért eredményeiket, illetve amikor mérlegelik mandátumuk kiterjesztését; tudomásul veszi a közbeszerzési eljárásokkal és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) fellépéseit érintő pályázatokkal kapcsolatos hiányosságokra vonatkozó észrevételt, és felhívja az EKSZ-t, hogy kellő időben orvosolja ezeket.

| 62. | üdvözli a csalás elleni, uniós szintű politikákat, amelyek magukban foglalják a harmadik országokkal való fokozottabb együttműködést, például a csalás elleni tranzitinformációs rendszer (amelyhez az EFTA-országok hozzáféréssel rendelkeznek), a kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás és a harmadik országokat érintő kapcsolódó, csalás elleni rendelkezések, valamint a 2011-ben végzett közös vámügyi műveletek – köztük a Horvátországgal, Ukrajnával és Moldovával végrehajtott „Fireblade”, illetve a Horvátországgal, Törökországgal, Norvégiával és Svájccal végrehajtott „Barrel” művelet – révén; üdvözli e fellépések eredményeit és pénzügyi hatásukat; |
| --- | --- |

62.

üdvözli a csalás elleni, uniós szintű politikákat, amelyek magukban foglalják a harmadik országokkal való fokozottabb együttműködést, például a csalás elleni tranzitinformációs rendszer (amelyhez az EFTA-országok hozzáféréssel rendelkeznek), a kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás és a harmadik országokat érintő kapcsolódó, csalás elleni rendelkezések, valamint a 2011-ben végzett közös vámügyi műveletek – köztük a Horvátországgal, Ukrajnával és Moldovával végrehajtott „Fireblade”, illetve a Horvátországgal, Törökországgal, Norvégiával és Svájccal végrehajtott „Barrel” művelet – révén; üdvözli e fellépések eredményeit és pénzügyi hatásukat;

| 63. | szem előtt tartva, hogy egy globalizált világban a csalásokat egyre inkább országhatárokon átnyúlóan követik el, hangsúlyozza a partnerországok határozott kötelezettségvállalásait tartalmazó, szilárd jogi keret fontosságát, és üdvözli, hogy az új vagy újratárgyalt kétoldalú megállapodásokba – köztük az Afganisztánnal, Kazahsztánnal, Örményországgal, Azerbajdzsánnal és Grúziával, illetve (egyszerűsített formában) az Ausztráliával létrejött megállapodástervezetbe – csalás elleni rendelkezéseket foglaltak bele, továbbá kéri a Bizottságot és az EKSZ-t egy egységes záradék kidolgozására, amelynek révén e rendelkezéseket minden új vagy újratárgyalt, harmadik országokkal kötött két- vagy többoldalú megállapodásba felveszik; |
| --- | --- |

63.

szem előtt tartva, hogy egy globalizált világban a csalásokat egyre inkább országhatárokon átnyúlóan követik el, hangsúlyozza a partnerországok határozott kötelezettségvállalásait tartalmazó, szilárd jogi keret fontosságát, és üdvözli, hogy az új vagy újratárgyalt kétoldalú megállapodásokba – köztük az Afganisztánnal, Kazahsztánnal, Örményországgal, Azerbajdzsánnal és Grúziával, illetve (egyszerűsített formában) az Ausztráliával létrejött megállapodástervezetbe – csalás elleni rendelkezéseket foglaltak bele, továbbá kéri a Bizottságot és az EKSZ-t egy egységes záradék kidolgozására, amelynek révén e rendelkezéseket minden új vagy újratárgyalt, harmadik országokkal kötött két- vagy többoldalú megállapodásba felveszik;

| 64. | tudomásul veszi a 2011. évi jelentésben vizsgált előcsatlakozási alapokkal kapcsolatban feltárt szabálytalanságok száma és pénzügyi hatása tekintetében tapasztalható csökkenést; üdvözli, hogy jelentősen javult az előcsatlakozási támogatás keretében jogtalanul kifizetett uniós források visszafizettetésének aránya, ugyanakkor megjegyzi, hogy az arány továbbra is csak 60 %-ot ér el; egyidejűleg elismeri, hogy jelentős különbségek vannak a kedvezményezettek között a bejelentett szabálytalanságokat tekintve, amelyek száma alapvetően aszerint változik, hogy milyen szakaszban tart a szabálytalanságkezelő rendszer (IMS) elfogadása és végrehajtása; felhívja ezért a Bizottságot, hogy továbbra is kísérje szorosan figyelemmel a szabálytalanságkezelő rendszer végrehajtását az eszközből részesülő tagállamokban; támogatja a Bizottság különösen Horvátországhoz intézett felhívását a szabálytalanságkezelő rendszer teljes körű megvalósítására vonatkozóan, amely felhívásnak a biztosított képzés és támogatás ellenére még nem tettek eleget, valamint támogatja a rendszer bevezetésével kapcsolatban Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasághoz intézett felhívást; megállapítja, hogy a 2011-ben bejelentett esetekből 26 millió eurót hajtottak be; |
| --- | --- |

64.

tudomásul veszi a 2011. évi jelentésben vizsgált előcsatlakozási alapokkal kapcsolatban feltárt szabálytalanságok száma és pénzügyi hatása tekintetében tapasztalható csökkenést; üdvözli, hogy jelentősen javult az előcsatlakozási támogatás keretében jogtalanul kifizetett uniós források visszafizettetésének aránya, ugyanakkor megjegyzi, hogy az arány továbbra is csak 60 %-ot ér el; egyidejűleg elismeri, hogy jelentős különbségek vannak a kedvezményezettek között a bejelentett szabálytalanságokat tekintve, amelyek száma alapvetően aszerint változik, hogy milyen szakaszban tart a szabálytalanságkezelő rendszer (IMS) elfogadása és végrehajtása; felhívja ezért a Bizottságot, hogy továbbra is kísérje szorosan figyelemmel a szabálytalanságkezelő rendszer végrehajtását az eszközből részesülő tagállamokban; támogatja a Bizottság különösen Horvátországhoz intézett felhívását a szabálytalanságkezelő rendszer teljes körű megvalósítására vonatkozóan, amely felhívásnak a biztosított képzés és támogatás ellenére még nem tettek eleget, valamint támogatja a rendszer bevezetésével kapcsolatban Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasághoz intézett felhívást; megállapítja, hogy a 2011-ben bejelentett esetekből 26 millió eurót hajtottak be;

| 65. | üdvözli a Bizottságnak azt a célkitűzését, hogy támogatja Horvátországot és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot a szabálytalanságkezelő rendszer bevezetésére tett erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

65.

üdvözli a Bizottságnak azt a célkitűzését, hogy támogatja Horvátországot és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot a szabálytalanságkezelő rendszer bevezetésére tett erőfeszítéseikben;

OLAF

| 66. | megismétli, hogy folytatni kell az OLAF függetlenségének, eredményességének és hatékonyságának erősítését, beleértve az OLAF Felügyelő Bizottságának függetlenségét és működőképességét is; felhívja az OLAF-ot és a Felügyelő Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket munkakapcsolatuk javítása érdekében – amely kapcsolatot az egyesült királyságbeli Lordok Háza uniós ügyekért felelős bizottságának jelentése nyílt ellenségességként írt le, különösen azért, mert nincs egyetértés az érintettek között a Felügyelő Bizottság szerepének pontos természetét illetően; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a konstruktív hozzájárulás lehetőségeit az OLAF és Felügyelő Bizottsága közötti kommunikáció és munkakapcsolatok javítása tekintetében; |
| --- | --- |

66.

megismétli, hogy folytatni kell az OLAF függetlenségének, eredményességének és hatékonyságának erősítését, beleértve az OLAF Felügyelő Bizottságának függetlenségét és működőképességét is; felhívja az OLAF-ot és a Felügyelő Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket munkakapcsolatuk javítása érdekében – amely kapcsolatot az egyesült királyságbeli Lordok Háza uniós ügyekért felelős bizottságának jelentése nyílt ellenségességként írt le, különösen azért, mert nincs egyetértés az érintettek között a Felügyelő Bizottság szerepének pontos természetét illetően; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a konstruktív hozzájárulás lehetőségeit az OLAF és Felügyelő Bizottsága közötti kommunikáció és munkakapcsolatok javítása tekintetében;

| 67. | üdvözli, hogy előrelépés történt az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0135) folyó tárgyalások terén; úgy véli, hogy a rendeletet a lehető leghamarabb el kell fogadni; meggyőződése szerint ugyanakkor az OLAF-ot érintő legújabb fejlemények és az általa folytatott vizsgálatok módszerének fényében figyelembe kell venni a Felügyelő Bizottságnak a 2012. évi éves tevékenységi jelentés 3. mellékletében foglalt ajánlásait; elfogadhatatlannak tartja, hogy a Felügyelő Bizottság – az a szerv, amely felügyeli az eljárási garanciák alkalmazását, az alapvető jogok tiszteletben tartását és a vizsgálati eljárásokra vonatkozó belső szabályoknak az OLAF személyzete általi betartását – számos alkalommal nem kapott lehetőséget az ügyiratokhoz – köztük a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított vizsgálati zárójelentésekhez – való közvetlen hozzáférésre lezárt vizsgálatok esetében; |
| --- | --- |

67.

üdvözli, hogy előrelépés történt az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0135) folyó tárgyalások terén; úgy véli, hogy a rendeletet a lehető leghamarabb el kell fogadni; meggyőződése szerint ugyanakkor az OLAF-ot érintő legújabb fejlemények és az általa folytatott vizsgálatok módszerének fényében figyelembe kell venni a Felügyelő Bizottságnak a 2012. évi éves tevékenységi jelentés 3. mellékletében foglalt ajánlásait; elfogadhatatlannak tartja, hogy a Felügyelő Bizottság – az a szerv, amely felügyeli az eljárási garanciák alkalmazását, az alapvető jogok tiszteletben tartását és a vizsgálati eljárásokra vonatkozó belső szabályoknak az OLAF személyzete általi betartását – számos alkalommal nem kapott lehetőséget az ügyiratokhoz – köztük a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított vizsgálati zárójelentésekhez – való közvetlen hozzáférésre lezárt vizsgálatok esetében;

| 68. | megjegyzi, hogy a fent említett jövőbeni reform többek között lehetővé fogja tenni az OLAF számára, hogy igazgatási megállapodásokat kössön harmadik országok illetékes hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel, erősítve ezáltal a csalás elleni küzdelemre irányuló kapacitását az Unió külpolitikai dimenziójába tartozó területeken; üdvözli a csalás elleni stratégiát (COM(2011)0376), tekintettel többek között arra, hogy az megfelelőbb csalás elleni rendelkezéseket foglal bele a 2014–2020 közötti új többéves pénzügyi keret alá tartozó finanszírozási programokba; ugyanakkor aggodalommal veszi tudomásul a Bizottság azon következtetését, amely szerint elégtelenek az uniós költségvetés tagállamokon belüli, bűncselekmények céljára való visszaélésszerű felhasználásával szembeni elrettentő intézkedések; üdvözli a Bizottság e probléma kezelését célzó javaslatait, és javasolja, hogy a lehető legteljesebb mértékben vonják be a kedvezményezett harmadik országokat is; |
| --- | --- |

68.

megjegyzi, hogy a fent említett jövőbeni reform többek között lehetővé fogja tenni az OLAF számára, hogy igazgatási megállapodásokat kössön harmadik országok illetékes hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel, erősítve ezáltal a csalás elleni küzdelemre irányuló kapacitását az Unió külpolitikai dimenziójába tartozó területeken; üdvözli a csalás elleni stratégiát (COM(2011)0376), tekintettel többek között arra, hogy az megfelelőbb csalás elleni rendelkezéseket foglal bele a 2014–2020 közötti új többéves pénzügyi keret alá tartozó finanszírozási programokba; ugyanakkor aggodalommal veszi tudomásul a Bizottság azon következtetését, amely szerint elégtelenek az uniós költségvetés tagállamokon belüli, bűncselekmények céljára való visszaélésszerű felhasználásával szembeni elrettentő intézkedések; üdvözli a Bizottság e probléma kezelését célzó javaslatait, és javasolja, hogy a lehető legteljesebb mértékben vonják be a kedvezményezett harmadik országokat is;

| 69. | tudomásul veszi az OLAF Felügyelő Bizottsága által 2012. évi tevékenységi jelentésében felvetett aggályokat, különös tekintettel a 2012 októberében a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyre, amely az Európai Bizottság egyik tagjának lemondásához vezetett, amint azt az említett jelentés (29) bekezdése említi; véleménye szerint ezeket az aggályokat az illetékes igazságügyi hatóságoknak alaposan ki kell vizsgálniuk; rámutat a titoktartás elvére és a folyamatban lévő jogi eljárásokba való politikai beavatkozástól való tartózkodás fontosságára; |
| --- | --- |

69.

tudomásul veszi az OLAF Felügyelő Bizottsága által 2012. évi tevékenységi jelentésében felvetett aggályokat, különös tekintettel a 2012 októberében a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyre, amely az Európai Bizottság egyik tagjának lemondásához vezetett, amint azt az említett jelentés (29) bekezdése említi; véleménye szerint ezeket az aggályokat az illetékes igazságügyi hatóságoknak alaposan ki kell vizsgálniuk; rámutat a titoktartás elvére és a folyamatban lévő jogi eljárásokba való politikai beavatkozástól való tartózkodás fontosságára;

| 70. | mély aggodalommal tölti el az OLAF Felügyelő Bizottságának jelentése; elfogadhatatlannak tartja, hogy az OLAF olyan vizsgálati intézkedéseket tegyen, amelyek meghaladják a jelenleg hatályos 1073/1999/EK OLAF-rendelet 3. és 4. cikkében kifejezetten felsorolt, valamint a jövőbeli reformszövegben foglalt intézkedéseket; megállapítja, hogy a fent említett vizsgálati intézkedések az alábbiakat foglalják magukban: a vizsgálat alá vont személlyel folytatott telefonbeszélgetés tartalmának egy harmadik fél számára való előkészítését; a beszélgetésen való részvételt és a beszélgetés rögzítését; a nemzeti közigazgatási hatóságok arra való felkérését, hogy adják át az OLAF számára a közvetlenül a birtokukban nem lévő, és a magánélethez és a kommunikációhoz való joggal kapcsolatosnak tekinthető információkat, illetve biztosítsák ezen információk OLAF általi ezt követő felhasználását, gyűjtését és tárolását; |
| --- | --- |

70.

mély aggodalommal tölti el az OLAF Felügyelő Bizottságának jelentése; elfogadhatatlannak tartja, hogy az OLAF olyan vizsgálati intézkedéseket tegyen, amelyek meghaladják a jelenleg hatályos 1073/1999/EK OLAF-rendelet 3. és 4. cikkében kifejezetten felsorolt, valamint a jövőbeli reformszövegben foglalt intézkedéseket; megállapítja, hogy a fent említett vizsgálati intézkedések az alábbiakat foglalják magukban: a vizsgálat alá vont személlyel folytatott telefonbeszélgetés tartalmának egy harmadik fél számára való előkészítését; a beszélgetésen való részvételt és a beszélgetés rögzítését; a nemzeti közigazgatási hatóságok arra való felkérését, hogy adják át az OLAF számára a közvetlenül a birtokukban nem lévő, és a magánélethez és a kommunikációhoz való joggal kapcsolatosnak tekinthető információkat, illetve biztosítsák ezen információk OLAF általi ezt követő felhasználását, gyűjtését és tárolását;

| 71. | megdöbbenésének ad hangot e fellépések miatt, mivel az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint az ilyen módszerek alkalmazása a magánélet, a levelezés és/vagy a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog gyakorlásába történő „hatóság általi beavatkozásnak” minősülhet, amelyre csak „törvényben meghatározott” esetekben kerülhet sor (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke, amely megfelel az emberi jogok európai egyezménye 8. cikkének); |
| --- | --- |

71.

megdöbbenésének ad hangot e fellépések miatt, mivel az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint az ilyen módszerek alkalmazása a magánélet, a levelezés és/vagy a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog gyakorlásába történő „hatóság általi beavatkozásnak” minősülhet, amelyre csak „törvényben meghatározott” esetekben kerülhet sor (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke, amely megfelel az emberi jogok európai egyezménye 8. cikkének);

| 72. | ismételten hangsúlyozza, hogy nem engedhető meg az alapvető jogok OLAF vagy bármely más bizottsági szolgálat általi megsértése; e tekintetben utal az OLAF Felügyelő Bizottságának a 2012. évi tevékenységi jelentés 3. mellékletében kifejtett álláspontjára, amely szerint lehetséges, hogy az OLAF – többek között egy vizsgálat alá vont személy és egy harmadik fél közötti rögzített telefonbeszélgetés tartalmának a harmadik féllel való előzetes egyeztetését, és a telefonbeszélgetés során való jelenlétet illetően – túllépett a jelenleg hatályos rendelet 3. és 4. cikkében kifejezetten felsorolt vizsgálati intézkedéseken; elvárja, hogy az OLAF kielégítő magyarázatot adjon vizsgálati intézkedéseire, köztük a telefonbeszélgetések rögzítésére; |
| --- | --- |

72.

ismételten hangsúlyozza, hogy nem engedhető meg az alapvető jogok OLAF vagy bármely más bizottsági szolgálat általi megsértése; e tekintetben utal az OLAF Felügyelő Bizottságának a 2012. évi tevékenységi jelentés 3. mellékletében kifejtett álláspontjára, amely szerint lehetséges, hogy az OLAF – többek között egy vizsgálat alá vont személy és egy harmadik fél közötti rögzített telefonbeszélgetés tartalmának a harmadik féllel való előzetes egyeztetését, és a telefonbeszélgetés során való jelenlétet illetően – túllépett a jelenleg hatályos rendelet 3. és 4. cikkében kifejezetten felsorolt vizsgálati intézkedéseken; elvárja, hogy az OLAF kielégítő magyarázatot adjon vizsgálati intézkedéseire, köztük a telefonbeszélgetések rögzítésére;

| 73. | üdvözli a Felügyelő Bizottság 2012. évi tevékenységi jelentésében (53. cikk) foglalt megállapítást, amely szerint az Európai Bíróság az OLAF határozatainak megsemmisítésére irányuló összes keresetet elfogadhatatlannak nyilvánította és elutasította, az ombudsman pedig nem állapított meg hivatali visszásságot; továbbá rámutat, hogy az európai adatvédelmi biztos megállapítása értelmében az OLAF összességében eleget tett az adatvédelmi szabályoknak, egyetlen esetet kivéve, ahol az európai adatvédelmi biztos szerint az OLAF megsértette a személyes adatok védelméhez való jogot azáltal, hogy szükségtelenül felfedte egy visszaélést jelentő személy személyazonosságát intézménye előtt; |
| --- | --- |

73.

üdvözli a Felügyelő Bizottság 2012. évi tevékenységi jelentésében (53. cikk) foglalt megállapítást, amely szerint az Európai Bíróság az OLAF határozatainak megsemmisítésére irányuló összes keresetet elfogadhatatlannak nyilvánította és elutasította, az ombudsman pedig nem állapított meg hivatali visszásságot; továbbá rámutat, hogy az európai adatvédelmi biztos megállapítása értelmében az OLAF összességében eleget tett az adatvédelmi szabályoknak, egyetlen esetet kivéve, ahol az európai adatvédelmi biztos szerint az OLAF megsértette a személyes adatok védelméhez való jogot azáltal, hogy szükségtelenül felfedte egy visszaélést jelentő személy személyazonosságát intézménye előtt;

| 74. | mély aggodalommal tölti el a Felügyelő Bizottság azon megállapítása, amely szerint az OLAF nem végezte el a vizsgálati eljárásokról szóló személyzeti utasításokban (ISIP) kifejezetten feltüntetettektől eltérő vizsgálati intézkedések jogszerűségének előzetes ellenőrzését; megjegyzi, hogy ez veszélyezteti az érintett személyek alapvető jogainak tiszteletben tartását és az őket megillető eljárási garanciákat; |
| --- | --- |

74.

mély aggodalommal tölti el a Felügyelő Bizottság azon megállapítása, amely szerint az OLAF nem végezte el a vizsgálati eljárásokról szóló személyzeti utasításokban (ISIP) kifejezetten feltüntetettektől eltérő vizsgálati intézkedések jogszerűségének előzetes ellenőrzését; megjegyzi, hogy ez veszélyezteti az érintett személyek alapvető jogainak tiszteletben tartását és az őket megillető eljárási garanciákat;

| 75. | kéri az OLAF-ot, hogy tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságát arról a jogalapról, amely lehetővé teszi számára magánszemélyek telefonbeszélgetéseinek az adott személyek előzetes beleegyezése nélküli rögzítését és a rögzítésben való részvételt, valamint azok tartalmának igazgatási vizsgálatok céljára történő felhasználását; ismételten felhívja az OLAF-ot, hogy – a Tanács hasonló kérésével összhangban – tárjon a Parlament elé jogi elemzést e hangfelvételek tagállamokon belüli jogszerűségéről; |
| --- | --- |

75.

kéri az OLAF-ot, hogy tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságát arról a jogalapról, amely lehetővé teszi számára magánszemélyek telefonbeszélgetéseinek az adott személyek előzetes beleegyezése nélküli rögzítését és a rögzítésben való részvételt, valamint azok tartalmának igazgatási vizsgálatok céljára történő felhasználását; ismételten felhívja az OLAF-ot, hogy – a Tanács hasonló kérésével összhangban – tárjon a Parlament elé jogi elemzést e hangfelvételek tagállamokon belüli jogszerűségéről;

| 76. | megjegyzi, hogy amennyiben az előkészítő vizsgálatok során megsértik az alapvető eljárási szabályokat, az megkérdőjelezheti az OLAF vizsgálatai alapján hozott jogerős határozat jogszerűségét; megítélése szerint ez nagy kockázatot rejthet magában, mivel a szabálysértések így maguk után vonnák a Bizottság jogi felelősségét; felszólítja az OLAF-ot, hogy haladéktalanul kezelje e hiányosságot azáltal, hogy megfelelő időn belül megfelelő képesítéssel rendelkező igazságügyi szakértőket rendel ki az előzetes ellenőrzések elvégzésére; |
| --- | --- |

76.

megjegyzi, hogy amennyiben az előkészítő vizsgálatok során megsértik az alapvető eljárási szabályokat, az megkérdőjelezheti az OLAF vizsgálatai alapján hozott jogerős határozat jogszerűségét; megítélése szerint ez nagy kockázatot rejthet magában, mivel a szabálysértések így maguk után vonnák a Bizottság jogi felelősségét; felszólítja az OLAF-ot, hogy haladéktalanul kezelje e hiányosságot azáltal, hogy megfelelő időn belül megfelelő képesítéssel rendelkező igazságügyi szakértőket rendel ki az előzetes ellenőrzések elvégzésére;

| 77. | elfogadhatatlannak tartja az OLAF főigazgatójának bármely vizsgálati feladatkörben – többek között a tanúk kihallgatásában – való közvetlen részvételét; rámutat, hogy a főigazgató ezáltal összeférhetetlenségi helyzetbe kerül, mivel a személyzeti szabályzat 90. cikkének a) pontja és az ISIP 23. cikkének (1) bekezdése értelmében hozzá kell benyújtani az OLAF vizsgálataival kapcsolatos panaszokat, továbbá az eljárási garanciák betartásának elmulasztása esetén ő határoz a megfelelő intézkedések esetleges megtételéről; felszólítja az OLAF főigazgatóját, hogy a jövőben tartózkodjon a vizsgálati feladatokban való közvetlen részvételtől; |
| --- | --- |

77.

elfogadhatatlannak tartja az OLAF főigazgatójának bármely vizsgálati feladatkörben – többek között a tanúk kihallgatásában – való közvetlen részvételét; rámutat, hogy a főigazgató ezáltal összeférhetetlenségi helyzetbe kerül, mivel a személyzeti szabályzat 90. cikkének a) pontja és az ISIP 23. cikkének (1) bekezdése értelmében hozzá kell benyújtani az OLAF vizsgálataival kapcsolatos panaszokat, továbbá az eljárási garanciák betartásának elmulasztása esetén ő határoz a megfelelő intézkedések esetleges megtételéről; felszólítja az OLAF főigazgatóját, hogy a jövőben tartózkodjon a vizsgálati feladatokban való közvetlen részvételtől;

| 78. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az OLAF nem végezte el minden alkalommal a beérkező információk alapos értékelését a kellően megalapozott gyanú fogalma tekintetében; ezt az értékelést alapvető fontosságúnak tartja az OLAF intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, valamint kormányokkal szembeni függetlenségének azokban az esetekben történő biztosítása és megerősítése érdekében, amikor a fenti szereplők valamelyike fordul a hivatalhoz; |
| --- | --- |

78.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az OLAF nem végezte el minden alkalommal a beérkező információk alapos értékelését a kellően megalapozott gyanú fogalma tekintetében; ezt az értékelést alapvető fontosságúnak tartja az OLAF intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, valamint kormányokkal szembeni függetlenségének azokban az esetekben történő biztosítása és megerősítése érdekében, amikor a fenti szereplők valamelyike fordul a hivatalhoz;

| 79. | véleménye szerint az alapvető jogokkal és az eljárási garanciákkal kapcsolatos panaszok OLAF-hoz való beérkezése esetén az OLAF-nak minden esetben tájékoztatnia kell a Felügyelő Bizottságot; |
| --- | --- |

79.

véleménye szerint az alapvető jogokkal és az eljárási garanciákkal kapcsolatos panaszok OLAF-hoz való beérkezése esetén az OLAF-nak minden esetben tájékoztatnia kell a Felügyelő Bizottságot;

| 80. | további tájékoztatást vár a Felügyelő Bizottság éves jelentésében említett pontokkal kapcsolatban; teljes körű átláthatóságot sürget valamennyi említett pont tekintetében; |
| --- | --- |

80.

további tájékoztatást vár a Felügyelő Bizottság éves jelentésében említett pontokkal kapcsolatban; teljes körű átláthatóságot sürget valamennyi említett pont tekintetében;

| 81. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy 2006 és 2011 között a tagállamok mindössze az esetek 46 %-ában indítottak bírósági eljárást az OLAF vizsgálatai nyomán; ezt elégtelennek tartja, és ismételten felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az ügyek OLAF általi kivizsgálása után tett ajánlások tényleges és időszerű végrehajtását; |
| --- | --- |

81.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy 2006 és 2011 között a tagállamok mindössze az esetek 46 %-ában indítottak bírósági eljárást az OLAF vizsgálatai nyomán; ezt elégtelennek tartja, és ismételten felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az ügyek OLAF általi kivizsgálása után tett ajánlások tényleges és időszerű végrehajtását;

| 82. | úgy véli, a tagállamokat kötelezni kell arra, hogy évente jelentést készítsenek az OLAF által az igazságügyi hatóságaik felé továbbított esetek nyomon követéséről, és azon belül az ilyen esetekben alkalmazott büntetőjogi és pénzügyi szankciókról; |
| --- | --- |

82.

úgy véli, a tagállamokat kötelezni kell arra, hogy évente jelentést készítsenek az OLAF által az igazságügyi hatóságaik felé továbbított esetek nyomon követéséről, és azon belül az ilyen esetekben alkalmazott büntetőjogi és pénzügyi szankciókról;

| 83. | aggodalmát fejezi ki a Felügyelő Bizottság éves jelentésében megfogalmazott észrevételek miatt, amelyek szerint nincsenek adatok az OLAF ajánlásainak tagállami végrehajtásáról; úgy véli, hogy ez a helyzet nem kielégítő, és felkéri az OLAF-ot annak biztosítására, hogy a tagállamok lényegi és részletes adatokat nyújtsanak az OLAF ajánlásainak végrehajtásáról, és hogy az Európai Parlament folyamatos tájékoztatásban részesüljön; |
| --- | --- |

83.

aggodalmát fejezi ki a Felügyelő Bizottság éves jelentésében megfogalmazott észrevételek miatt, amelyek szerint nincsenek adatok az OLAF ajánlásainak tagállami végrehajtásáról; úgy véli, hogy ez a helyzet nem kielégítő, és felkéri az OLAF-ot annak biztosítására, hogy a tagállamok lényegi és részletes adatokat nyújtsanak az OLAF ajánlásainak végrehajtásáról, és hogy az Európai Parlament folyamatos tájékoztatásban részesüljön;

| 84. | elismeri, hogy 2011-ben az OLAF vizsgálatait követően 691,4 millió eurót hajtottak be, amelyből 389 millió euró az olaszországi Calabria régióját érintő egyetlen esettel kapcsolatos, amelyben a strukturális alapok programjai keretében közúti munkálatokhoz nyújtottak finanszírozást; |
| --- | --- |

84.

elismeri, hogy 2011-ben az OLAF vizsgálatait követően 691,4 millió eurót hajtottak be, amelyből 389 millió euró az olaszországi Calabria régióját érintő egyetlen esettel kapcsolatos, amelyben a strukturális alapok programjai keretében közúti munkálatokhoz nyújtottak finanszírozást;

| 85. | kéri, hogy azokat a potenciális csalásokat és szabálytalanságokat, amelyek kisebb pénzügyi hatással járnak – többek között a vámügyek területén (ahol az OLAF 1 millió euró alatt nem tesz lépéseket) és a strukturális alapok területén (ahol ez a küszöb 500 000 euró) – jelentsék a tagállamok számára, bocsássanak rendelkezésükre minden információt, és tegyék lehetővé, hogy a csalás elleni küzdelemre irányuló nemzeti eljárások szerint eljárjanak; |
| --- | --- |

85.

kéri, hogy azokat a potenciális csalásokat és szabálytalanságokat, amelyek kisebb pénzügyi hatással járnak – többek között a vámügyek területén (ahol az OLAF 1 millió euró alatt nem tesz lépéseket) és a strukturális alapok területén (ahol ez a küszöb 500 000 euró) – jelentsék a tagállamok számára, bocsássanak rendelkezésükre minden információt, és tegyék lehetővé, hogy a csalás elleni küzdelemre irányuló nemzeti eljárások szerint eljárjanak;

| 86. | mély aggodalmának ad hangot az OLAF hatékonyságával és belső működésével kapcsolatban, miközben úgy véli, hogy egy erős és jól irányított OLAF alapvetően fontos az európai adófizetők pénzét érintő csalás és korrupció elleni közdelemhez; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a Parlament illetékes bizottságával együttműködve és amikor annak kérdéseit megválaszolja, elemezze az OLAF műveleteinek jogszerűségét, tegye meg az összes szükséges lépést az OLAF irányításának javítása érdekében, és 2013 végéig fogalmazzon meg gyakorlati megoldásokat a hiányosságok orvoslása céljából; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy addig állítsák le az Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos vitákat és döntéshozatalt; |
| --- | --- |

86.

mély aggodalmának ad hangot az OLAF hatékonyságával és belső működésével kapcsolatban, miközben úgy véli, hogy egy erős és jól irányított OLAF alapvetően fontos az európai adófizetők pénzét érintő csalás és korrupció elleni közdelemhez; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a Parlament illetékes bizottságával együttműködve és amikor annak kérdéseit megválaszolja, elemezze az OLAF műveleteinek jogszerűségét, tegye meg az összes szükséges lépést az OLAF irányításának javítása érdekében, és 2013 végéig fogalmazzon meg gyakorlati megoldásokat a hiányosságok orvoslása céljából; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy addig állítsák le az Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos vitákat és döntéshozatalt;

A Bizottság kezdeményezései a csalás elleni fellépések területén

| 87. | üdvözli, hogy a Parlament kérése nyomán a Bizottság jelenleg dolgozik egy olyan módszertan kialakításán, amely méri az uniós alapokkal kapcsolatos közbeszerzések terén a korrupció által okozott költségeket; |
| --- | --- |

87.

üdvözli, hogy a Parlament kérése nyomán a Bizottság jelenleg dolgozik egy olyan módszertan kialakításán, amely méri az uniós alapokkal kapcsolatos közbeszerzések terén a korrupció által okozott költségeket;

| 88. | üdvözli a Bizottság 2012. évi munkaprogramjában szereplő, az Európai Unió pénzügyi érdekeinek megfelelőbb védelmére irányuló kezdeményezést és az ugyanezzel a témával foglalkozó, az Európai Unió pénzügyi érdekeinek a büntetőjog és igazgatási vizsgálatok által biztosított védelméről szóló közleményt; kiemeli, hogy a kezdeményezés célja a bűncselekményekkel – köztük a korrupcióval – szembeni szankciók szigorítása, valamint az Európai Unió pénzügyi védelmének megerősítése; |
| --- | --- |

88.

üdvözli a Bizottság 2012. évi munkaprogramjában szereplő, az Európai Unió pénzügyi érdekeinek megfelelőbb védelmére irányuló kezdeményezést és az ugyanezzel a témával foglalkozó, az Európai Unió pénzügyi érdekeinek a büntetőjog és igazgatási vizsgálatok által biztosított védelméről szóló közleményt; kiemeli, hogy a kezdeményezés célja a bűncselekményekkel – köztük a korrupcióval – szembeni szankciók szigorítása, valamint az Európai Unió pénzügyi védelmének megerősítése;

| 89. | üdvözli a Bizottság új, csalás elleni stratégiáját (COM(2011)0376) és a végrehajtásáról szóló, 2011 júniusában elfogadott belső cselekvési tervet (SEC(2011)0787), amelyek célja a csalás uniós szintű megelőzésének és feltárásának javítása; felszólítja e tekintetben a Bizottságot az egyes főigazgatóságokon belül kialakított, csalás elleni stratégiákról szóló jelentés elkészítésére és e stratégiák értékelésére; |
| --- | --- |

89.

üdvözli a Bizottság új, csalás elleni stratégiáját (COM(2011)0376) és a végrehajtásáról szóló, 2011 júniusában elfogadott belső cselekvési tervet (SEC(2011)0787), amelyek célja a csalás uniós szintű megelőzésének és feltárásának javítása; felszólítja e tekintetben a Bizottságot az egyes főigazgatóságokon belül kialakított, csalás elleni stratégiákról szóló jelentés elkészítésére és e stratégiák értékelésére;

| 90. | üdvözli az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2012)0363 – a PIF-irányelvre irányuló javaslat), amely az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményt és az azt kísérő jegyzőkönyveket hivatott felváltani; |
| --- | --- |

90.

üdvözli az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2012)0363 – a PIF-irányelvre irányuló javaslat), amely az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményt és az azt kísérő jegyzőkönyveket hivatott felváltani;

| 91. | különösen üdvözli, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek a PIF-irányelvre irányuló javaslatban rögzített fogalommeghatározása magában foglalja a héát, összhangban az Európai Bíróság ítéletével, amely megerősítette (20), hogy közvetlen kapcsolat áll fenn egyrészt a héabevételek alkalmazandó uniós jognak megfelelő beszedése, másrészt pedig a vonatkozó héaforrásnak az uniós költségvetés rendelkezésére állása között, mivel az előbbi beszedése során történt mulasztás potenciálisan az utóbbi csökkenéséhez vezet; |
| --- | --- |

91.

különösen üdvözli, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek a PIF-irányelvre irányuló javaslatban rögzített fogalommeghatározása magában foglalja a héát, összhangban az Európai Bíróság ítéletével, amely megerősítette (20), hogy közvetlen kapcsolat áll fenn egyrészt a héabevételek alkalmazandó uniós jognak megfelelő beszedése, másrészt pedig a vonatkozó héaforrásnak az uniós költségvetés rendelkezésére állása között, mivel az előbbi beszedése során történt mulasztás potenciálisan az utóbbi csökkenéséhez vezet;

| 92. | üdvözli az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló Hercule III programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (COM(2011)0914), amely azt a Hercule II programot váltja fel, amelynek félidős értékelése igazolta annak hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

92.

üdvözli az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló Hercule III programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (COM(2011)0914), amely azt a Hercule II programot váltja fel, amelynek félidős értékelése igazolta annak hozzáadott értékét;

| 93. | megállapítja, hogy a Bizottság által tett mindezen pozitív intézkedések ellenére jelenleg többnyire passzív korrupcióellenes szakpolitikákat folytatnak; felhívja a Bizottság főigazgatóságait, hogy saját hatásköreiken belül fokozottan lépjenek fel a csalás megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

93.

megállapítja, hogy a Bizottság által tett mindezen pozitív intézkedések ellenére jelenleg többnyire passzív korrupcióellenes szakpolitikákat folytatnak; felhívja a Bizottság főigazgatóságait, hogy saját hatásköreiken belül fokozottan lépjenek fel a csalás megelőzése érdekében;

| 94. | várakozással tekint az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló jogalkotási javaslat Bizottság által történő – a Bizottság bejelentése szerint 2013 júniusára várható – benyújtása elé, amely Európai Ügyészség feladata lesz az Unió által vagy az Unió nevében kezelt pénzeszközök megkárosítóinak felkutatása, velük szemben a nyomozás lefolytatása, valamint a bíróság elé állításuk; |
| --- | --- |

94.

várakozással tekint az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló jogalkotási javaslat Bizottság által történő – a Bizottság bejelentése szerint 2013 júniusára várható – benyújtása elé, amely Európai Ügyészség feladata lesz az Unió által vagy az Unió nevében kezelt pénzeszközök megkárosítóinak felkutatása, velük szemben a nyomozás lefolytatása, valamint a bíróság elé állításuk;

o

o o

| 95. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Számvevőszéknek, az OLAF Felügyelő Bizottságának és az OLAF-nak. |
| --- | --- |

95.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Számvevőszéknek, az OLAF Felügyelő Bizottságának és az OLAF-nak.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2011/report_hu.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/2011/olaf_report_2011_en.pdf.

(3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

(4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(5)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0196.

(7)  HL C 51. E, 2013.2.22., 121. o.

(8)  HL C 161. E, 2011.5.31., 62. o.

(9)  Az Európai Parlament „Az uniós forrásokkal kapcsolatos csalásoktól az oknyomozó újságírás segítségével való elrettentés a 27 tagú Unióban” című tanulmánya, 2012, 71. o.

(10)  HL C 296. E, 2012.10.2., 40. o.

(11)  Az OLAF 2011. évi jelentése, 6. táblázat, 22. o.

(12)  A Parlament által megrendelt, „A tagállamok közötti különbségek az Európai Unió tradicionális saját forrásainak behajtása terén mutatott igazgatási teljesítmény tekintetében” című tanulmány.

(13)  A Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentése az intézmények válaszaival együtt.

(14)  A célzott információk tagállamok közötti gyors cseréjére szolgáló, a 904/2010/EU rendelet alapján létrehozott hálózat.

(15)  Az Európai Parlament „A digitális egységes piacra vonatkozó ütemterv” című tanulmánya, elérhető az alábbi oldalon: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201209/20120914ATT51402/20120914ATT51402EN.pdf.

(16)  A 42- es eljáráskóddal végzett vámeljárást az importőr annak érdekében alkalmazza, hogy az áruk egy másik tagállamba történő továbbszállítása esetén héamentességet kapjon. A héát a rendeltetési tagállamban kell megfizetni.

(17)  Ebből 1 800 millió euró a hét kiválasztott tagállamot, 400 millió euró pedig azt a 21 rendeltetési tagállamot érinti, ahová a mintában szereplő árukat behozták.

(18)  Šemeta biztosnak a CONT bizottság által benyújtott kérdőívre adott válaszai, elérhető az alábbi oldalon: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone.

(19)  A Szervezett Bűnözés, a Korrupció és a Pénzmosás Problémájával Foglalkozó Különbizottság (CRIM) 2012–2013, Tematikus dokumentum a korrupcióról – A tagállamok közigazgatásában tapasztalható rendszerszintű korrupció területei, valamint a korrupció Uniót érintő negatív hatásainak elhárítását célzó intézkedések, 2012. november, 2. o.

(20)  A C–539/09. sz., Bizottság kontra Németország ügyben hozott 2011. november 15-i ítélet (HL C 25., 2012.1.28., 5. o.).

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/100

---

P7_TA(2013)0319

Az egységes belső ellenőrzési keretrendszer

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az integrált belső ellenőrzési keretrendszerről (2012/2291(INI))

(2016/C 075/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék egységes ellenőrzési modellről (és egy közösségi belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló javaslatról) szóló, 2/2004 sz. véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék egységes ellenőrzési modellről (és egy közösségi belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló javaslatról) szóló, 2/2004 sz. véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság közleményére egy integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló ütemtervről (COM(2005)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság közleményére egy integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló ütemtervről (COM(2005)0252),

| — | tekintettel az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervről (COM(2006)0009) szóló bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervről (COM(2006)0009) szóló bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv végrehajtásának eredményeiről szóló, a Parlamentnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló állásfoglalásában szereplő kérése nyomán 2006. július 19-én közzétett első félévi jelentésre (SEC(2006)1009) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv végrehajtásának eredményeiről szóló, a Parlamentnek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló állásfoglalásában szereplő kérése nyomán 2006. július 19-én közzétett első félévi jelentésre (SEC(2006)1009) (2),

| — | tekintettel az elért eredményeket bemutató és néhány további intézkedést meghirdető, 2007 márciusában közzétett bizottsági időközi jelentésre (COM(2007)0086), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elért eredményeket bemutató és néhány további intézkedést meghirdető, 2007 márciusában közzétett bizottsági időközi jelentésre (COM(2007)0086),

| — | tekintettel a 2008. februári bizottsági közleményre (COM(2008)0110), és a hozzá mellékelt bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2008)0259), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. februári bizottsági közleményre (COM(2008)0110), és a hozzá mellékelt bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2008)0259),

| — | tekintettel az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervre vonatkozó hatásjelentésről szóló, 2009. februári bizottsági közleményre (COM(2009)0043), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervre vonatkozó hatásjelentésről szóló, 2009. februári bizottsági közleményre (COM(2009)0043),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0189/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0189/2013),

| A. | mivel az EUMSZ 317. cikke alapján a Bizottság a költségvetést saját felelősségére, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával és a tagállamokkal együttműködésben hajtja végre; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 317. cikke alapján a Bizottság a költségvetést saját felelősségére, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával és a tagállamokkal együttműködésben hajtja végre;

| B. | mivel a Szerződés értelmében végső soron a Bizottság felelős az Unió költségvetésének végrehajtásáért, jóllehet a tagállamokra is súlyos felelősség hárul, hiszen az Unió költségvetésének 80 %-át a tagállamokkal megosztott irányítási rendszerben használják fel; |
| --- | --- |

B.

mivel a Szerződés értelmében végső soron a Bizottság felelős az Unió költségvetésének végrehajtásáért, jóllehet a tagállamokra is súlyos felelősség hárul, hiszen az Unió költségvetésének 80 %-át a tagállamokkal megosztott irányítási rendszerben használják fel;

| C. | mivel a Bizottság a fent említett cselekvési tervében javasoltak szerint a hatékony belső ellenőrzés a költségvetési rendeletnek az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel történő módosítása óta a költségvetési rendelet költségvetési elvei között szerepel; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság a fent említett cselekvési tervében javasoltak szerint a hatékony belső ellenőrzés a költségvetési rendeletnek az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel történő módosítása óta a költségvetési rendelet költségvetési elvei között szerepel;

| D. | mivel a Bizottság számára az átláthatóság, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás iránti valós elkötelezettség kimutatásának leghathatósabb módja az, ha mindent megtesz és teljes mértékben támogatja a pénzgazdálkodás minőségének javítására irányuló kezdeményezéseket annak érdekében, hogy pozitív megbízhatósági nyilatkozatot (DAS (3)) szerezzen az Európai Számvevőszéktől; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság számára az átláthatóság, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás iránti valós elkötelezettség kimutatásának leghathatósabb módja az, ha mindent megtesz és teljes mértékben támogatja a pénzgazdálkodás minőségének javítására irányuló kezdeményezéseket annak érdekében, hogy pozitív megbízhatósági nyilatkozatot (DAS (3)) szerezzen az Európai Számvevőszéktől;

| E. | mivel valamennyi intézménynek és a tagállamoknak együtt kell működniük annak érdekében, hogy helyreállítsák az európai polgároknak az Unió pénzügyi teljesítményébe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

E.

mivel valamennyi intézménynek és a tagállamoknak együtt kell működniük annak érdekében, hogy helyreállítsák az európai polgároknak az Unió pénzügyi teljesítményébe vetett bizalmát;

| F. | mivel az Európai Számvevőszék által készített pozitív megbízhatósági nyilatkozat megszerzésére irányuló stratégiai célkitűzésének támogatása érdekében a Bizottság 2006 januárjában egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervet (a továbbiakban: „cselekvési terv”) fogadott el, amelybe az Európai Számvevőszék ajánlásaiból (4), a Parlamentnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló állásfoglalásából (5) és az ECOFIN 2005. november 8-i következtetéseiből merített ötleteket; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Számvevőszék által készített pozitív megbízhatósági nyilatkozat megszerzésére irányuló stratégiai célkitűzésének támogatása érdekében a Bizottság 2006 januárjában egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervet (a továbbiakban: „cselekvési terv”) fogadott el, amelybe az Európai Számvevőszék ajánlásaiból (4), a Parlamentnek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló állásfoglalásából (5) és az ECOFIN 2005. november 8-i következtetéseiből merített ötleteket;

| G. | mivel a cselekvési terv a Bizottság ellenőrzési struktúrájában akkoriban található hiányosságokat próbálta kezelni, és 16 olyan területet nevezett meg, ahol 2007 végéig intézkedésre van szükség, figyelembe véve, hogy az Unió pénzügyi gazdálkodásának javítását az ellenőrzések szoros nyomon követésével kell támogatni a Bizottságban és a tagállamokban; |
| --- | --- |

G.

mivel a cselekvési terv a Bizottság ellenőrzési struktúrájában akkoriban található hiányosságokat próbálta kezelni, és 16 olyan területet nevezett meg, ahol 2007 végéig intézkedésre van szükség, figyelembe véve, hogy az Unió pénzügyi gazdálkodásának javítását az ellenőrzések szoros nyomon követésével kell támogatni a Bizottságban és a tagállamokban;

A cselekvési terv végrehajtása

| 1. | rámutat, hogy a cselekvési terv célkitűzéseinek megvalósítása érdekében elért előrehaladást nemcsak az egyes intézkedések megvalósulásával, hanem ennek az alapul szolgáló ügyletekben előforduló hibák csökkentésére gyakorolt hatásával is kell mérni; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy a cselekvési terv célkitűzéseinek megvalósítása érdekében elért előrehaladást nemcsak az egyes intézkedések megvalósulásával, hanem ennek az alapul szolgáló ügyletekben előforduló hibák csökkentésére gyakorolt hatásával is kell mérni;

| 2. | megjegyzi, hogy a Bizottság saját kijelentése szerint a cselekvési terv 2009 elején teljes egészében teljesült, noha a 16 eredeti intézkedés közül 3 nem volt végrehajtható vagy végrehajtásuk más módon történt; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a Bizottság saját kijelentése szerint a cselekvési terv 2009 elején teljes egészében teljesült, noha a 16 eredeti intézkedés közül 3 nem volt végrehajtható vagy végrehajtásuk más módon történt;

| 3. | rámutat különösen arra, hogy az új költségvetési rendelet 32. cikke megállapítja a hatékony és eredményes belső kontroll elvét, ugyanezen rendelet 33. cikke pedig kiköti, hogy felülvizsgált vagy új kiadásokra vonatkozó javaslatok benyújtásakor a Bizottságnak meg kell becsülnie a kontrollrendszerek költségeit és hasznosságát, valamint a hibakockázat szintjét; |
| --- | --- |

3.

rámutat különösen arra, hogy az új költségvetési rendelet 32. cikke megállapítja a hatékony és eredményes belső kontroll elvét, ugyanezen rendelet 33. cikke pedig kiköti, hogy felülvizsgált vagy új kiadásokra vonatkozó javaslatok benyújtásakor a Bizottságnak meg kell becsülnie a kontrollrendszerek költségeit és hasznosságát, valamint a hibakockázat szintjét;

| 4. | kijelenti továbbá, hogy az „elfogadható kockázati szint” fogalmával kapcsolatban az a döntés született, hogy ezt az intézkedést a „fennmaradó hibakockázat” fogalmának meghatározásával egészíti ki; |
| --- | --- |

4.

kijelenti továbbá, hogy az „elfogadható kockázati szint” fogalmával kapcsolatban az a döntés született, hogy ezt az intézkedést a „fennmaradó hibakockázat” fogalmának meghatározásával egészíti ki;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatok egyszerűsítésének mértéke elmaradt az eredetileg várttól; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatok egyszerűsítésének mértéke elmaradt az eredetileg várttól;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a teljes mértékben pozitív DAS elérésére vonatkozó bizottsági kötelezettségvállalás nem teljesült, és rámutat különösen arra, hogy a megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó 2011-es jelentésében a Számvevőszék megállapította, hogy a kifizetések összességét lényeges hibaszint jellemezte, és úgy értékelte, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek általában részben működtek eredményesen; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a teljes mértékben pozitív DAS elérésére vonatkozó bizottsági kötelezettségvállalás nem teljesült, és rámutat különösen arra, hogy a megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó 2011-es jelentésében a Számvevőszék megállapította, hogy a kifizetések összességét lényeges hibaszint jellemezte, és úgy értékelte, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek általában részben működtek eredményesen;

| 7. | megállapítja, hogy a végrehajtott ügyletek teljes hibaaránya 2010-ben 3,3 %-ról 3,7 %-ra nőtt; sajnálatának ad hangot az elmúlt években megfigyelhető pozitív tendenciák megfordulása miatt, és aggodalommal tölti el a növekvő hibaarány tendenciájának esetleges erősödése az elkövetkező években; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a végrehajtott ügyletek teljes hibaaránya 2010-ben 3,3 %-ról 3,7 %-ra nőtt; sajnálatának ad hangot az elmúlt években megfigyelhető pozitív tendenciák megfordulása miatt, és aggodalommal tölti el a növekvő hibaarány tendenciájának esetleges erősödése az elkövetkező években;

| 8. | megállapítja, hogy a Bizottság fenntartotta a pozitív DAS megszerzésére irányuló célkitűzését, ugyanakkor a Parlament a mentesítésről szóló 2011. évi állásfoglalásában mélyen fájlalta, hogy a kifizetéseket továbbra is lényeges hibaszint jellemzi; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a Bizottság fenntartotta a pozitív DAS megszerzésére irányuló célkitűzését, ugyanakkor a Parlament a mentesítésről szóló 2011. évi állásfoglalásában mélyen fájlalta, hogy a kifizetéseket továbbra is lényeges hibaszint jellemzi;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a hibaarány következetes csökkentése érdekében szükséges lépéseket; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a hibaarány következetes csökkentése érdekében szükséges lépéseket;

Mi a probléma?

| 10. | egyetért a Számvevőszék és a Bizottság azon véleményével (6), hogy az egységes ellenőrzési rendszer nem működik, a tagállamok által létrehozott kontrollrendszerek pedig jelenleg nem használják ki teljes kapacitásukat; |
| --- | --- |

10.

egyetért a Számvevőszék és a Bizottság azon véleményével (6), hogy az egységes ellenőrzési rendszer nem működik, a tagállamok által létrehozott kontrollrendszerek pedig jelenleg nem használják ki teljes kapacitásukat;

| 11. | ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy 2011-ben a regionális politika területén a Számvevőszék által azonosított hibák több mint 60 %-a tekintetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy azonosítsák és kijavítsák a hibákat, mielőtt visszatérítést kérnek a Bizottságtól; |
| --- | --- |

11.

ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy 2011-ben a regionális politika területén a Számvevőszék által azonosított hibák több mint 60 %-a tekintetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy azonosítsák és kijavítsák a hibákat, mielőtt visszatérítést kérnek a Bizottságtól;

| 12. | egyetért e tekintetben a Számvevőszék álláspontjával, amely szerint az elsőfokú ellenőrzések, vagyis a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszerei nem megfelelők; ez jelentős mértékben akadályozza az alacsonyabb hibaarány elérését; |
| --- | --- |

12.

egyetért e tekintetben a Számvevőszék álláspontjával, amely szerint az elsőfokú ellenőrzések, vagyis a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszerei nem megfelelők; ez jelentős mértékben akadályozza az alacsonyabb hibaarány elérését;

| 13. | megállapítja, hogy az összetett és átláthatatlan szabályok gátolják a programok végrehajtását és későbbi ellenőrzését; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez számos hibához vezethet, és visszaéléseknek adhat teret; aggodalommal állapítja meg ezért, hogy a nemzeti és regionális szintű szabályok egyre összetettebbé válása (a „túlszabályozás”) további problémákat okoz az uniós költségvetés szabályszerű végrehajtása szempontjából, valamint indokolatlanul növeli a hibaarányt; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy az összetett és átláthatatlan szabályok gátolják a programok végrehajtását és későbbi ellenőrzését; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez számos hibához vezethet, és visszaéléseknek adhat teret; aggodalommal állapítja meg ezért, hogy a nemzeti és regionális szintű szabályok egyre összetettebbé válása (a „túlszabályozás”) további problémákat okoz az uniós költségvetés szabályszerű végrehajtása szempontjából, valamint indokolatlanul növeli a hibaarányt;

| 14. | megállapítja, hogy a Bizottság nem hagyatkozhat teljes mértékben az egyes tagállamok ellenőrző szervei által szolgáltatott eredményekre; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a Bizottság nem hagyatkozhat teljes mértékben az egyes tagállamok ellenőrző szervei által szolgáltatott eredményekre;

| 15. | megállapítja, hogy alapvető nézetkülönbség van a DAS-ellenőrzések kapcsán éves megközelítést alkalmazó Számvevőszék és a költségvetés végrehajtása kapcsán többéves megközelítést alkalmazó Bizottság között; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy alapvető nézetkülönbség van a DAS-ellenőrzések kapcsán éves megközelítést alkalmazó Számvevőszék és a költségvetés végrehajtása kapcsán többéves megközelítést alkalmazó Bizottság között;

Mi a teendő?

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan alkalmazza az új költségvetési rendelet 32. cikkének (5) bekezdését, ha a hibaszint folyamatosan magas, valamint azonosítsa a kontrollrendszerek gyenge pontjait és elemezze a lehetséges korrekciós intézkedések költségét és hasznosságát, majd tegyen vagy javasoljon megfelelő lépéseket, úgymint az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése, a kontrollrendszer javítása, és a program vagy a végrehajtási rendszerek átalakítása; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan alkalmazza az új költségvetési rendelet 32. cikkének (5) bekezdését, ha a hibaszint folyamatosan magas, valamint azonosítsa a kontrollrendszerek gyenge pontjait és elemezze a lehetséges korrekciós intézkedések költségét és hasznosságát, majd tegyen vagy javasoljon megfelelő lépéseket, úgymint az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése, a kontrollrendszer javítása, és a program vagy a végrehajtási rendszerek átalakítása;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék felügyeleti és ellenőrzési rendszereiket, és különösen biztosítsák a mutatók és a statisztikák megbízhatóságát; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék felügyeleti és ellenőrzési rendszereiket, és különösen biztosítsák a mutatók és a statisztikák megbízhatóságát;

| 18. | aggodalommal jegyzi meg, hogy 2010-ben és 2011-ben a regionális politika tekintetében a Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság nem hagyatkozhat teljes mértékben a nemzeti ellenőrző hatóságok munkájára, és nem használhatja támpontul ezek munkáját, és felhívja a tagállamokat, hogy orvosolják ezt a helyzetet; |
| --- | --- |

18.

aggodalommal jegyzi meg, hogy 2010-ben és 2011-ben a regionális politika tekintetében a Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság nem hagyatkozhat teljes mértékben a nemzeti ellenőrző hatóságok munkájára, és nem használhatja támpontul ezek munkáját, és felhívja a tagállamokat, hogy orvosolják ezt a helyzetet;

| 19. | felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak teljes körű felelősséget számláikért, és szolgáltassanak a Bizottságnak megbízható információkat a megfelelő politikai szinten aláírt nemzeti vezetői nyilatkozatok révén; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak teljes körű felelősséget számláikért, és szolgáltassanak a Bizottságnak megbízható információkat a megfelelő politikai szinten aláírt nemzeti vezetői nyilatkozatok révén;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze együttműködésre a tagállamokat annak érdekében, hogy az adófizetők pénzének felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történjen; ehhez megfelelően megállapított előnyökre, vagy szigorú szankciókra, illetve a pénzáramlatok felfüggesztésére lehet szükség; a cél pedig elsősorban az uniós polgárok uniós intézményekbe vetett bizalmának helyreállítása; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze együttműködésre a tagállamokat annak érdekében, hogy az adófizetők pénzének felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történjen; ehhez megfelelően megállapított előnyökre, vagy szigorú szankciókra, illetve a pénzáramlatok felfüggesztésére lehet szükség; a cél pedig elsősorban az uniós polgárok uniós intézményekbe vetett bizalmának helyreállítása;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy hangolja össze az összes ellenőrzési eljárást a saját szolgálatain belül; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy hangolja össze az összes ellenőrzési eljárást a saját szolgálatain belül;

| 22. | aggodalommal állapítja meg, hogy a nemzeti hatóságok munkájában a Számvevőszék által feltárt gyenge pontok „magából a megosztott irányítási rendszerből fakadó hiányosságoknak és összeférhetetlenségnek” tudhatók be (7), mivel ahhoz, hogy a nemzeti ellenőrző hatóságok egységes ellenőrzési státuszt kapjanak a Bizottságtól, hatékonynak kell lenniük, ugyanakkor a bejelentett hibaaránynak 2 % alatt kell lennie, ami arra ösztönözheti a hatóságokat, hogy kevesebb szabálytalanságot jelentsenek be; |
| --- | --- |

22.

aggodalommal állapítja meg, hogy a nemzeti hatóságok munkájában a Számvevőszék által feltárt gyenge pontok „magából a megosztott irányítási rendszerből fakadó hiányosságoknak és összeférhetetlenségnek” tudhatók be (7), mivel ahhoz, hogy a nemzeti ellenőrző hatóságok egységes ellenőrzési státuszt kapjanak a Bizottságtól, hatékonynak kell lenniük, ugyanakkor a bejelentett hibaaránynak 2 % alatt kell lennie, ami arra ösztönözheti a hatóságokat, hogy kevesebb szabálytalanságot jelentsenek be;

| 23. | következésképpen felhívja a Bizottságot, hogy legyen szigorúbb a nemzeti irányító és ellenőrző hatóságok tanúsításánál, és vezessen be megfelelő ösztönzőket és hatékony szankciórendszert; |
| --- | --- |

23.

következésképpen felhívja a Bizottságot, hogy legyen szigorúbb a nemzeti irányító és ellenőrző hatóságok tanúsításánál, és vezessen be megfelelő ösztönzőket és hatékony szankciórendszert;

| 24. | kéri tehát, az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdésének megfelelően, hogy fokozzák a nemzeti ellenőrző szervek és az Európai Számvevőszék közötti együttműködést a megosztott irányítás ellenőrzése vonatkozásában; |
| --- | --- |

24.

kéri tehát, az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdésének megfelelően, hogy fokozzák a nemzeti ellenőrző szervek és az Európai Számvevőszék közötti együttműködést a megosztott irányítás ellenőrzése vonatkozásában;

| 25. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket annak felülvizsgálatára, hogy a 2 %-os hibaarány valamennyi uniós szakpolitikai terület számára megfelelően megállapított és teljesíthető határértéknek minősül-e; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az illetékes uniós intézményeket annak felülvizsgálatára, hogy a 2 %-os hibaarány valamennyi uniós szakpolitikai terület számára megfelelően megállapított és teljesíthető határértéknek minősül-e;

| 26. | ezzel összefüggésben komoly kételyeinek ad hangot a megbízhatósági nyilatkozat hasznosságát illetően, hiszen a költségvetés megosztott irányítással történő végrehajtásának összetettsége miatt a költségvetés igazgatásának jogszerűsége és szabályszerűsége kapcsán is megoszlik a felelősség a Bizottság és a tagállamok, illetve a Bizottság és a regionális közigazgatások között, ám a politikai felelősség kizárólag a Bizottságot terheli; |
| --- | --- |

26.

ezzel összefüggésben komoly kételyeinek ad hangot a megbízhatósági nyilatkozat hasznosságát illetően, hiszen a költségvetés megosztott irányítással történő végrehajtásának összetettsége miatt a költségvetés igazgatásának jogszerűsége és szabályszerűsége kapcsán is megoszlik a felelősség a Bizottság és a tagállamok, illetve a Bizottság és a regionális közigazgatások között, ám a politikai felelősség kizárólag a Bizottságot terheli;

| 27. | úgy véli ezért, hogy az Európai Unióról szóló szerződés jövőbeni felülvizsgálatával összefüggésben újra át kell gondolni a megbízhatósági nyilatkozat fogalmát; |
| --- | --- |

27.

úgy véli ezért, hogy az Európai Unióról szóló szerződés jövőbeni felülvizsgálatával összefüggésben újra át kell gondolni a megbízhatósági nyilatkozat fogalmát;

A Bizottság 2011. évi mentesítésének nyomon követése

| 28. | megismétli felhívását, hogy a tagállamok a megfelelő politikai szinten adjanak ki nemzeti vezetői nyilatkozatokat, és arra kéri a Bizottságot, hogy dolgozza ki e nyilatkozatok mintáját; |
| --- | --- |

28.

megismétli felhívását, hogy a tagállamok a megfelelő politikai szinten adjanak ki nemzeti vezetői nyilatkozatokat, és arra kéri a Bizottságot, hogy dolgozza ki e nyilatkozatok mintáját;

| 29. | úgy véli, hogy a kötelező nemzeti vezetői nyilatkozat elvét bele kellene foglalni a többéves pénzügyi keretre vonatkozó határozathoz csatolt intézményközi megállapodásba; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a kötelező nemzeti vezetői nyilatkozat elvét bele kellene foglalni a többéves pénzügyi keretre vonatkozó határozathoz csatolt intézményközi megállapodásba;

| 30. | rámutat, hogy „a nemzeti nyilatkozatok hiteles rendszerének folyamatos hiánya továbbra is rombolja az uniós polgárok makrogazdaságba, az uniós pénzbe és az uniós pénzekkel gazdálkodó szakemberekbe vetett bizalmát és hitelét” (8); |
| --- | --- |

30.

rámutat, hogy „a nemzeti nyilatkozatok hiteles rendszerének folyamatos hiánya továbbra is rombolja az uniós polgárok makrogazdaságba, az uniós pénzbe és az uniós pénzekkel gazdálkodó szakemberekbe vetett bizalmát és hitelét” (8);

| 31. | emlékeztet arra, hogy a három kiemelt fontosságú intézkedés célja, amit a Parlament a Bizottságtól kért, amikor megadta a mentességet a 2011-es évre, az, hogy egyengesse az utat a DAS-szal kapcsolatos kérdés további előmozdítása irányában; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy a három kiemelt fontosságú intézkedés célja, amit a Parlament a Bizottságtól kért, amikor megadta a mentességet a 2011-es évre, az, hogy egyengesse az utat a DAS-szal kapcsolatos kérdés további előmozdítása irányában;

| 32. | emlékeztet különösen arra, hogy a Bizottságnak évente – először 2013 szeptemberében – az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek szóló közleményt kell elfogadnia, amelyben nyilvánosságra hozza az előző év folyamán az összes uniós és tagállami szintű irányítási módszerrel feltárt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések nominális összegét (9); |
| --- | --- |

32.

emlékeztet különösen arra, hogy a Bizottságnak évente – először 2013 szeptemberében – az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek szóló közleményt kell elfogadnia, amelyben nyilvánosságra hozza az előző év folyamán az összes uniós és tagállami szintű irányítási módszerrel feltárt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések nominális összegét (9);

| 33. | ragaszkodik ahhoz, hogy e közleményt kellő időben ismertetni kell ahhoz, hogy azt a Számvevőszék éves jelentésének közzététele előtt ellenőrizhesse; |
| --- | --- |

33.

ragaszkodik ahhoz, hogy e közleményt kellő időben ismertetni kell ahhoz, hogy azt a Számvevőszék éves jelentésének közzététele előtt ellenőrizhesse;

| 34. | továbbra is arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen közzé pontosabb és megbízhatóbb adatokat a visszafizettetésekkel és a pénzügyi korrekciókkal kapcsolatban, továbbá úgy ismertesse az információkat, hogy a lehető legnagyobb mértékben egyezteti az évet, amikor a kifizetés történt, az adott hiba észlelésének évét és azt az évet, amelyben a visszafizettetéseket vagy pénzügyi korrekciókat a beszámolókhoz fűzött megjegyzésekben jelzik (10); |
| --- | --- |

34.

továbbra is arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen közzé pontosabb és megbízhatóbb adatokat a visszafizettetésekkel és a pénzügyi korrekciókkal kapcsolatban, továbbá úgy ismertesse az információkat, hogy a lehető legnagyobb mértékben egyezteti az évet, amikor a kifizetés történt, az adott hiba észlelésének évét és azt az évet, amelyben a visszafizettetéseket vagy pénzügyi korrekciókat a beszámolókhoz fűzött megjegyzésekben jelzik (10);

| 35. | rámutat, hogy a hibaarány csökkentése érdekében tett intézkedésekhez új teljesítési kultúrának kell párosulnia; a bizottsági szolgálatoknak gazdálkodási tervükben számos olyan célt és mutatót kell meghatározniuk, amelyek jelentőségüket, összehasonlíthatóságukat és megbízhatóságukat tekintve megfelelnek a Számvevőszék követelményeinek; a szolgálatoknak éves tevékenységi jelentésükben teljesítményüket azzal kell mérniük, hogy összegzik a Bizottság által megvalósított legfontosabb politikákhoz való hozzájárulás tekintetében elért eredményeket; ezt a „szervezeti egységek szerinti” teljesítményt kiegészíti a Bizottság teljesítményének – az EUMSZ 318. cikkében előírt értékelő jelentésben leírt – globális értékelése (11); |
| --- | --- |

35.

rámutat, hogy a hibaarány csökkentése érdekében tett intézkedésekhez új teljesítési kultúrának kell párosulnia; a bizottsági szolgálatoknak gazdálkodási tervükben számos olyan célt és mutatót kell meghatározniuk, amelyek jelentőségüket, összehasonlíthatóságukat és megbízhatóságukat tekintve megfelelnek a Számvevőszék követelményeinek; a szolgálatoknak éves tevékenységi jelentésükben teljesítményüket azzal kell mérniük, hogy összegzik a Bizottság által megvalósított legfontosabb politikákhoz való hozzájárulás tekintetében elért eredményeket; ezt a „szervezeti egységek szerinti” teljesítményt kiegészíti a Bizottság teljesítményének – az EUMSZ 318. cikkében előírt értékelő jelentésben leírt – globális értékelése (11);

| 36. | emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak módosítania kell a fent említett értékelő jelentés struktúráját: meg kell különböztetnie a belső és a külső politikákat, és a belső politikákkal kapcsolatos szakaszon belül az Európa 2020 stratégiára mint az Unió gazdasági és szociálpolitikájára kell összpontosítania; a Bizottságnak a kiemelt kezdeményezések teljesítése terén elért haladásra kell helyeznie a hangsúlyt; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak módosítania kell a fent említett értékelő jelentés struktúráját: meg kell különböztetnie a belső és a külső politikákat, és a belső politikákkal kapcsolatos szakaszon belül az Európa 2020 stratégiára mint az Unió gazdasági és szociálpolitikájára kell összpontosítania; a Bizottságnak a kiemelt kezdeményezések teljesítése terén elért haladásra kell helyeznie a hangsúlyt;

| 37. | hangsúlyozza továbbá, hogy a teljesítménymutatókat teljes mértékben integrálni kell az új politikákra és programokra vonatkozó valamennyi javaslatba; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza továbbá, hogy a teljesítménymutatókat teljes mértékben integrálni kell az új politikákra és programokra vonatkozó valamennyi javaslatba;

| 38. | kéri, hogy foglalják bele a többéves pénzügyi keretre vonatkozó határozathoz csatolt intézményközi megállapodásba a 2011. évi mentességre vonatkozó határozatához csatolt állásfoglalás 1. bekezdésében a Parlament által a Bizottságnak adott azzal kapcsolatos iránymutatást, hogy hogyan kell megszövegezni az EUMSZ 318. cikkében előírt értékelő jelentést; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy foglalják bele a többéves pénzügyi keretre vonatkozó határozathoz csatolt intézményközi megállapodásba a 2011. évi mentességre vonatkozó határozatához csatolt állásfoglalás 1. bekezdésében a Parlament által a Bizottságnak adott azzal kapcsolatos iránymutatást, hogy hogyan kell megszövegezni az EUMSZ 318. cikkében előírt értékelő jelentést;

Teljesítményalapú költségvetés

| 39. | osztja az Európai Számvevőszék azon álláspontját, hogy teljesítménymutatókon alapuló költségvetés-tervezés nélkül nem érdemes megkísérelni a teljesítmény mérését (12), és felszólít egy teljesítményalapú költségvetés-tervezési modell létrehozására, amelyben minden egyes költségvetési tételhez teljesítménymutatókkal mérendő célkitűzéseket és eredményeket rendelnek hozzá; |
| --- | --- |

39.

osztja az Európai Számvevőszék azon álláspontját, hogy teljesítménymutatókon alapuló költségvetés-tervezés nélkül nem érdemes megkísérelni a teljesítmény mérését (12), és felszólít egy teljesítményalapú költségvetés-tervezési modell létrehozására, amelyben minden egyes költségvetési tételhez teljesítménymutatókkal mérendő célkitűzéseket és eredményeket rendelnek hozzá;

| 40. | arra kéri a Bizottságot, hogy a Bizottság, a Parlament, a Tanács és a Számvevőszék képviselőiből hozzon létre munkacsoportot a fenti teljesítményalapú költségvetés bevezetése és az ezzel kapcsolatos ütemezett cselekvési terv megalkotása érdekében szükséges intézkedések mérlegelésére; |
| --- | --- |

40.

arra kéri a Bizottságot, hogy a Bizottság, a Parlament, a Tanács és a Számvevőszék képviselőiből hozzon létre munkacsoportot a fenti teljesítményalapú költségvetés bevezetése és az ezzel kapcsolatos ütemezett cselekvési terv megalkotása érdekében szükséges intézkedések mérlegelésére;

Egyszerűsítés

| 41. | felszólítja a 2013 utáni jogalkotással és programokkal kapcsolatos döntési folyamatban részt vevő összes felet, hogy a programok számának csökkentésével, valamint arányos és költséghatékony kontrollok, egyszerűsített támogathatósági szabályok és költségelszámolási módszerek meghatározásával tartsák szem előtt az egyszerűsítés feltétlen szükségességét; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a 2013 utáni jogalkotással és programokkal kapcsolatos döntési folyamatban részt vevő összes felet, hogy a programok számának csökkentésével, valamint arányos és költséghatékony kontrollok, egyszerűsített támogathatósági szabályok és költségelszámolási módszerek meghatározásával tartsák szem előtt az egyszerűsítés feltétlen szükségességét;

o

o o

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Számvevőszéknek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Számvevőszéknek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 107., 2004.4.30., 1. o.

(2)  HL L 340., 2006.12.6., 3. o.

(3)  A francia „Déclaration d'assurance” kifejezés rövidítése.

(4)  2/2004. sz. vélemény (az egységes ellenőrzési modellről szóló vélemény).

(5)  HL L 196., 2005.7.27., 4. o.

(6)  Kersti KALJULAID és Manfred KRAFF észrevételei az integrált belső ellenőrzési keretrendszerrel kapcsolatban a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által szervezett 2013. április 22-i meghallgatáson.

(7)  Kersti KALJULAID észrevétele az integrált belső ellenőrzési keretrendszerrel kapcsolatban a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által szervezett 2013. április 22-i meghallgatáson

(8)  Jules MUIS észrevétele ugyanazon a meghallgatáson.

(9)  A 2011. évi mentesség Bizottságnak való megadására vonatkozó határozathoz csatolt állásfoglalás 1a. pontja (HL L 308., 2013.11.16., 27. o.).

(10)  A 2011. évi mentesség Bizottságnak való megadására vonatkozó határozathoz csatolt állásfoglalás 61. pontja.

(11)  A 2011. évi mentesség Bizottságnak való megadására vonatkozó határozathoz csatolt állásfoglalás 1. pontjának ab), ae) és af) pontja.

(12)  Kersti Kaljulaid észrevétele az integrált belső ellenőrzési keretrendszerrel kapcsolatban a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által szervezett 2013. április 22-i meghallgatáson.

---

2013. július 4., csütörtök

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/105

---

P7_TA(2013)0322

Az egyesült államokbeli NSA felügyeleti programja, felügyeleti szervek a különféle tagállamokban és hatásuk az uniós polgárok magánéletére

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a megfigyelést végző szervekről a különféle tagállamokban és hatásukról az uniós polgárok magánéletére (2013/2682(RSP))

(2016/C 075/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 6. és 7. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 6. és 7. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i, 108. számú egyezményére és az ahhoz csatolt 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i, 108. számú egyezményére és az ahhoz csatolt 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a magánélet és az adatvédelemre vonatkozó európai uniós jogszabályokra, különösen a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelvre, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelvre, valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magánélet és az adatvédelemre vonatkozó európai uniós jogszabályokra, különösen a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelvre, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelvre, valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendeletre,

| — | tekintettel az uniós adatvédelmi rendszer reformjáról szóló rendeletre és irányelvre irányuló bizottsági javaslatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós adatvédelmi rendszer reformjáról szóló rendeletre és irányelvre irányuló bizottsági javaslatokra,

| — | tekintettel az EU és az Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló, a bűnözői tevékenységek megelőzése és kivizsgálása érdekében az adatcserét lehetővé tevő megállapodásra, az Európa Tanács ETS 185. sz. egyezményére a számítástechnikai bűnözésről, az EU és az Egyesült Államok közötti biztonságos kikötő megállapodásra (2000/520/EK), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló, a bűnözői tevékenységek megelőzése és kivizsgálása érdekében az adatcserét lehetővé tevő megállapodásra, az Európa Tanács ETS 185. sz. egyezményére a számítástechnikai bűnözésről, az EU és az Egyesült Államok közötti biztonságos kikötő megállapodásra (2000/520/EK),

| — | tekintettel az Egyesült Államok „Patriot Act” törvényére, illetve a külföldi hírszerzői tevékenység megfigyeléséről szóló törvényére (FISA), beleértve a 2008. évi FIS módosító törvény (FISAA) 702. szakaszát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok „Patriot Act” törvényére, illetve a külföldi hírszerzői tevékenység megfigyeléséről szóló törvényére (FISA), beleértve a 2008. évi FIS módosító törvény (FISAA) 702. szakaszát,

| — | tekintettel az EU és az Egyesült Államok között a rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljából átadott és feldolgozott személyes adatok védelméről szóló keretmegállapodásról folytatott jelenlegi tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az Egyesült Államok között a rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljából átadott és feldolgozott személyes adatok védelméről szóló keretmegállapodásról folytatott jelenlegi tárgyalásokra,

| — | tekintettel a magánélethez és az adatok védelméhez való jogról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a magán- és kereskedelmi jellegű közlések elfogására szolgáló globális rendszer (Echelon lehallgatórendszer) létezéséről szóló, 2001. szeptember 5-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magánélethez és az adatok védelméhez való jogról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a magán- és kereskedelmi jellegű közlések elfogására szolgáló globális rendszer (Echelon lehallgatórendszer) létezéséről szóló, 2001. szeptember 5-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel Herman van Rompuy, az Európai Tanács elnöke, Martin Schulz, az Európai Parlament elnöke, Viviane Reding, a Bizottság alelnöke, a jogérvényesülésért, az alapvető jogokért és az uniós polgárságért felelős biztos, valamint Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Herman van Rompuy, az Európai Tanács elnöke, Martin Schulz, az Európai Parlament elnöke, Viviane Reding, a Bizottság alelnöke, a jogérvényesülésért, az alapvető jogokért és az uniós polgárságért felelős biztos, valamint Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nyilatkozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és az Egyesült Államok közötti transzatlanti partnerségnek a kölcsönös bizalmon és tiszteleten, a megbízható, kölcsönös együttműködésen és az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és az Egyesült Államok közötti transzatlanti partnerségnek a kölcsönös bizalmon és tiszteleten, a megbízható, kölcsönös együttműködésen és az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán kell alapulnia;

| B. | mivel a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani az EUSZ 2. cikkében és az Alapjogi Chartában lefektetett alapvető jogokat és értékeket; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani az EUSZ 2. cikkében és az Alapjogi Chartában lefektetett alapvető jogokat és értékeket;

| C. | mivel jelenleg kétséges ezen alapelvek betartása, miután a nemzetközi sajtóban 2013. júniusában megjelent beszámolókban közölt bizonyítékok szerint a PRISM és hasonló programok keretében az Egyesült Államok hatóságai széles körben hozzáférnek egyesült államokbeli online szolgáltatókat igénybevevő uniós polgárok adataihoz, és feldolgozzák azokat; |
| --- | --- |

C.

mivel jelenleg kétséges ezen alapelvek betartása, miután a nemzetközi sajtóban 2013. júniusában megjelent beszámolókban közölt bizonyítékok szerint a PRISM és hasonló programok keretében az Egyesült Államok hatóságai széles körben hozzáférnek egyesült államokbeli online szolgáltatókat igénybevevő uniós polgárok adataihoz, és feldolgozzák azokat;

| D. | mivel ez a kétely nem csak az Egyesült Államok hatóságainak tevékenységét érinti, hanem számos tagállamét is, amelyek – a nemzetközi sajtó beszámolói szerint – együttműködtek a PRISM és más hasonló programokkal vagy hozzáférést szereztek a létrehozott adatbázisokhoz; |
| --- | --- |

D.

mivel ez a kétely nem csak az Egyesült Államok hatóságainak tevékenységét érinti, hanem számos tagállamét is, amelyek – a nemzetközi sajtó beszámolói szerint – együttműködtek a PRISM és más hasonló programokkal vagy hozzáférést szereztek a létrehozott adatbázisokhoz;

| E. | mivel ezenfelül több tagállam működtet a PRISM programhoz hasonló felügyeleti programokat vagy fontolgatják ilyen programok elállítását; |
| --- | --- |

E.

mivel ezenfelül több tagállam működtet a PRISM programhoz hasonló felügyeleti programokat vagy fontolgatják ilyen programok elállítását;

| F. | mivel kérdések merültek fel különösen az Egyesült Királyság hírszerző ügynöksége, a GCHQ gyakorlatának uniós jogszabályokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan, amely a Tempora fedőnevű program segítségével közvetlenül lehallgatja a tenger alatti, elektronikus kommunikációt szolgáló transzatlanti kábelek forgalmát; mivel más tagállamok a hírek szerint az országok közötti elektronikus kommunikációt szabályszerű felhatalmazás nélkül, bár különleges bírósági felügyelet mellett megfigyelik, az adatokat kicserélik más országokkal (Svédország esete), és erősíthetik megfigyelési kapacitásaikat (Hollandia, Németország); mivel más tagállamokban aggodalmak merültek fel a titkosszolgálatok üzenetek elfogására való felhatalmazottsága kapcsán (Lengyelország esete); |
| --- | --- |

F.

mivel kérdések merültek fel különösen az Egyesült Királyság hírszerző ügynöksége, a GCHQ gyakorlatának uniós jogszabályokkal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan, amely a Tempora fedőnevű program segítségével közvetlenül lehallgatja a tenger alatti, elektronikus kommunikációt szolgáló transzatlanti kábelek forgalmát; mivel más tagállamok a hírek szerint az országok közötti elektronikus kommunikációt szabályszerű felhatalmazás nélkül, bár különleges bírósági felügyelet mellett megfigyelik, az adatokat kicserélik más országokkal (Svédország esete), és erősíthetik megfigyelési kapacitásaikat (Hollandia, Németország); mivel más tagállamokban aggodalmak merültek fel a titkosszolgálatok üzenetek elfogására való felhatalmazottsága kapcsán (Lengyelország esete);

| G. | mivel bizonyos jelek arra utalnak, hogy az Egyesült Államok megfigyelés alá vett uniós intézményeket, illetve uniós és tagállami követségeket, és kémkedett ellenük; |
| --- | --- |

G.

mivel bizonyos jelek arra utalnak, hogy az Egyesült Államok megfigyelés alá vett uniós intézményeket, illetve uniós és tagállami követségeket, és kémkedett ellenük;

| H. | mivel Reding biztos levelet írt Eric Holdernek, az Egyesült Államok főügyészének, amelyben hangot adott az Európai Unió aggodalmának, felvilágosítást és magyarázatot kérve a PRISM programról és más adatgyűjtő és adatkereső programokról, valamint arról, hogy e programokat mely törvények alapján engedélyezték; mivel az Egyesült Államok hatóságai – az EU és az Egyesült Államok igazságügyi minisztereinek 2013. június 14-i, dublini találkozóján lezajlott megbeszélések ellenére – még mindig nem adtak kimerítő választ; |
| --- | --- |

H.

mivel Reding biztos levelet írt Eric Holdernek, az Egyesült Államok főügyészének, amelyben hangot adott az Európai Unió aggodalmának, felvilágosítást és magyarázatot kérve a PRISM programról és más adatgyűjtő és adatkereső programokról, valamint arról, hogy e programokat mely törvények alapján engedélyezték; mivel az Egyesült Államok hatóságai – az EU és az Egyesült Államok igazságügyi minisztereinek 2013. június 14-i, dublini találkozóján lezajlott megbeszélések ellenére – még mindig nem adtak kimerítő választ;

| I. | mivel a biztonságos kikötő megállapodás alapján a tagállamok és a Bizottság feladata a személyes adatok biztonságának és integritásának garantálása; mivel a PRISM programban részt vevő vállalatok a nemzetközi sajtó szerint valamennyien részesei a biztonságos kikötő megállapodásnak; mivel, a megállapodás 3. cikke értelmében, amennyiben a megállapodás előírásai nem teljesülnek, a Bizottság köteles visszavonni vagy felfüggeszteni a megállapodást; |
| --- | --- |

I.

mivel a biztonságos kikötő megállapodás alapján a tagállamok és a Bizottság feladata a személyes adatok biztonságának és integritásának garantálása; mivel a PRISM programban részt vevő vállalatok a nemzetközi sajtó szerint valamennyien részesei a biztonságos kikötő megállapodásnak; mivel, a megállapodás 3. cikke értelmében, amennyiben a megállapodás előírásai nem teljesülnek, a Bizottság köteles visszavonni vagy felfüggeszteni a megállapodást;

| J. | mivel az EU és az Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló megállapodás – amelyet az Unió és az Egyesült Államok Kongresszusa ratifikált – előírja az információgyűjtés és információcsere, továbbá az egyik országban folytatott bűnügyi nyomozás vagy eljárás támogatására szolgáló, a másik országban található bizonyítékok beszerzésére vonatkozóan a segítségkérés és -nyújtás módozatait; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU és az Egyesült Államok közötti, a kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló megállapodás – amelyet az Unió és az Egyesült Államok Kongresszusa ratifikált – előírja az információgyűjtés és információcsere, továbbá az egyik országban folytatott bűnügyi nyomozás vagy eljárás támogatására szolgáló, a másik országban található bizonyítékok beszerzésére vonatkozóan a segítségkérés és -nyújtás módozatait;

| K. | mivel nem lenne szerencsés, ha a legújabb feltételezések hatást gyakorolnának a transzatlanti kereskedelmi és befektetési partnerség létrehozását célzó erőfeszítésekre, amelyek az EU és az Egyesült Államok közötti partnerség további megerősítését célozzák; |
| --- | --- |

K.

mivel nem lenne szerencsés, ha a legújabb feltételezések hatást gyakorolnának a transzatlanti kereskedelmi és befektetési partnerség létrehozását célzó erőfeszítésekre, amelyek az EU és az Egyesült Államok közötti partnerség további megerősítését célozzák;

| L. | mivel 2013. június 14-én Malmström biztos bejelentette egy transzatlanti szakértői csoport létrehozását; |
| --- | --- |

L.

mivel 2013. június 14-én Malmström biztos bejelentette egy transzatlanti szakértői csoport létrehozását;

| M. | mivel Reding biztos levélben fejezte ki az Egyesült Királyság hatóságainak aggodalmát a Tempora programmal kapcsolatos médiajelentések miatt, és tájékoztatást kért a program hatókörével és működésével kapcsolatban; mivel az Egyesült Királyság hatóságai védelmükbe vették a GCHQ megfigyelési tevékenységét és kijelentették, hogy az szigorú és jogszerű iránymutatások alapján működik; |
| --- | --- |

M.

mivel Reding biztos levélben fejezte ki az Egyesült Királyság hatóságainak aggodalmát a Tempora programmal kapcsolatos médiajelentések miatt, és tájékoztatást kért a program hatókörével és működésével kapcsolatban; mivel az Egyesült Királyság hatóságai védelmükbe vették a GCHQ megfigyelési tevékenységét és kijelentették, hogy az szigorú és jogszerű iránymutatások alapján működik;

| N. | mivel folyamatban van egy uniós szintű adatvédelmi reform a 95/46/EK irányelv felülvizsgálata, valamint az azt felváltó, javasolt általános adatvédelmi rendelet és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló adatvédelmi irányelv révén; |
| --- | --- |

N.

mivel folyamatban van egy uniós szintű adatvédelmi reform a 95/46/EK irányelv felülvizsgálata, valamint az azt felváltó, javasolt általános adatvédelmi rendelet és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló adatvédelmi irányelv révén;

| 1. | bár megerősíti a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni harc érdekében tett transzatlanti erőfeszítések iránti folyamatos támogatását, hangot ad súlyos aggodalmának a PRISM és a Tempora programok, illetve más hasonló programok miatt, hiszen ha a jelenleg rendelkezésre álló információk megerősítést nyernek, az Unió polgárai és lakosai tekintetében megvalósulhat a magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jog, valamint a magán- és családi élethez való jog, a közlések titkosságának, az ártatlanság vélelmének, a véleménynyilvánítás szabadságának, a tájékoztatás szabadságának és a vállalkozás szabadságának a sérelme; |
| --- | --- |

1.

bár megerősíti a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni harc érdekében tett transzatlanti erőfeszítések iránti folyamatos támogatását, hangot ad súlyos aggodalmának a PRISM és a Tempora programok, illetve más hasonló programok miatt, hiszen ha a jelenleg rendelkezésre álló információk megerősítést nyernek, az Unió polgárai és lakosai tekintetében megvalósulhat a magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jog, valamint a magán- és családi élethez való jog, a közlések titkosságának, az ártatlanság vélelmének, a véleménynyilvánítás szabadságának, a tájékoztatás szabadságának és a vállalkozás szabadságának a sérelme;

| 2. | határozottan elítéli az uniós képviseletek elleni kémkedést, mivel az – amennyiben a jelenleg rendelkezésre álló információk igaznak bizonyulnak – a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezmény súlyos megsértését jelentheti, nem is szólva a transzatlanti kapcsolatokra gyakorolt potenciális hatásáról; azonnali felvilágosítást kér az Egyesült Államok hatóságaitól e kérdésről; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli az uniós képviseletek elleni kémkedést, mivel az – amennyiben a jelenleg rendelkezésre álló információk igaznak bizonyulnak – a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezmény súlyos megsértését jelentheti, nem is szólva a transzatlanti kapcsolatokra gyakorolt potenciális hatásáról; azonnali felvilágosítást kér az Egyesült Államok hatóságaitól e kérdésről;

| 3. | felhívja az Egyesült Államok hatóságait, hogy indokolatlan késedelem nélkül bocsássák az EU rendelkezésére a PRISM programra és a hasonló, adatgyűjtésre szolgáló programokra vonatkozó teljes körű információkat, különösen azok jogalapja, szükségessége és arányossága tekintetében, valamint az uniós polgárok alapvető jogainak védelme érdekében biztosított garanciákat illetően, mint például a hatály és az időtartam korlátozása, a hozzáférés feltételei és a független felügyelet – a Reding biztos által 2013. június 10-én Eric Holder főügyészhez intézett levélben megfogalmazott kérésnek megfelelően; kéri az Egyesült Államok hatóságait, hogy függesszék fel és vizsgálják felül az összes olyan jogszabályt és megfigyelő programot, amely sérti az uniós polgárok magánélethez és adataik védelméhez való alapvető jogát, az EU és tagállamai szuverenitását és joghatóságát, illetve a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

3.

felhívja az Egyesült Államok hatóságait, hogy indokolatlan késedelem nélkül bocsássák az EU rendelkezésére a PRISM programra és a hasonló, adatgyűjtésre szolgáló programokra vonatkozó teljes körű információkat, különösen azok jogalapja, szükségessége és arányossága tekintetében, valamint az uniós polgárok alapvető jogainak védelme érdekében biztosított garanciákat illetően, mint például a hatály és az időtartam korlátozása, a hozzáférés feltételei és a független felügyelet – a Reding biztos által 2013. június 10-én Eric Holder főügyészhez intézett levélben megfogalmazott kérésnek megfelelően; kéri az Egyesült Államok hatóságait, hogy függesszék fel és vizsgálják felül az összes olyan jogszabályt és megfigyelő programot, amely sérti az uniós polgárok magánélethez és adataik védelméhez való alapvető jogát, az EU és tagállamai szuverenitását és joghatóságát, illetve a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményt;

| 4. | kéri a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az Egyesült Államokkal folytatott – mind politikai, mind pedig szakértői szintű – megbeszéléseik és tárgyalásaik során minden rendelkezésükre álló eszközt fontoljanak meg a fenti célok elérése érdekében, beleértve az utas-nyilvántartási adatállomány cseréjét szolgáló rendszerről (PNRP) és a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról (TFTP) szóló megállapodások felfüggesztését; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az Egyesült Államokkal folytatott – mind politikai, mind pedig szakértői szintű – megbeszéléseik és tárgyalásaik során minden rendelkezésükre álló eszközt fontoljanak meg a fenti célok elérése érdekében, beleértve az utas-nyilvántartási adatállomány cseréjét szolgáló rendszerről (PNRP) és a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról (TFTP) szóló megállapodások felfüggesztését;

| 5. | kéri, hogy a Malmström biztos által bejelentett transzatlanti szakértői csoportot – amelyben a Parlament is részt fog venni – ruházzák fel a megfelelő szintű biztonsági engedéllyel, hogy hozzáférhessen valamennyi vonatkozó dokumentumhoz munkájának megfelelő és a kitűzött határidőn belüli elvégzése érdekében; kéri továbbá, hogy a szakértői csoportban a Parlament megfelelően legyen képviselve; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy a Malmström biztos által bejelentett transzatlanti szakértői csoportot – amelyben a Parlament is részt fog venni – ruházzák fel a megfelelő szintű biztonsági engedéllyel, hogy hozzáférhessen valamennyi vonatkozó dokumentumhoz munkájának megfelelő és a kitűzött határidőn belüli elvégzése érdekében; kéri továbbá, hogy a szakértői csoportban a Parlament megfelelően legyen képviselve;

| 6. | felkéri a Bizottságot és az Egyesült Államok hatóságait, hogy késedelem nélkül folytassák a rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljából átadott és feldolgozott személyes adatok védelméről szóló keretmegállapodásról folytatott tárgyalásokat; kéri a Bizottságot, hogy a tárgyalások folyamán érje el, hogy a megállapodás teljesítse legalább a következő kritériumokat:






  a) | adataik egyesült államokbeli feldolgozása során biztosítsa az uniós polgárok számára a tájékoztatáshoz való jogot; |
| --- | --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot és az Egyesült Államok hatóságait, hogy késedelem nélkül folytassák a rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljából átadott és feldolgozott személyes adatok védelméről szóló keretmegállapodásról folytatott tárgyalásokat; kéri a Bizottságot, hogy a tárgyalások folyamán érje el, hogy a megállapodás teljesítse legalább a következő kritériumokat:

a)

adataik egyesült államokbeli feldolgozása során biztosítsa az uniós polgárok számára a tájékoztatáshoz való jogot;

| b) | biztosítsa, hogy az uniós polgárok hozzáférése az Egyesült Államok igazságügyi rendszeréhez ugyanolyan szintű legyen, mint amilyent az Egyesült Államok polgárai élveznek; |
| --- | --- |

b)

biztosítsa, hogy az uniós polgárok hozzáférése az Egyesült Államok igazságügyi rendszeréhez ugyanolyan szintű legyen, mint amilyent az Egyesült Államok polgárai élveznek;

| c) | különösen biztosítsa a jogorvoslathoz való jogot; |
| --- | --- |

c)

különösen biztosítsa a jogorvoslathoz való jogot;

| 7. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós adatvédelmi sztenderdek és az uniós adatvédelmi csomagról folytatott jelenlegi tárgyalások – az Egyesült Államokkal fennálló transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) eredményei – nem forognak veszélyben; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós adatvédelmi sztenderdek és az uniós adatvédelmi csomagról folytatott jelenlegi tárgyalások – az Egyesült Államokkal fennálló transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) eredményei – nem forognak veszélyben;

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy a nemrégiben napvilágra került információk fényében, a megállapodás 3. cikke alapján végezze el a biztonságos kikötő megállapodás teljes körű felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, hogy a nemrégiben napvilágra került információk fényében, a megállapodás 3. cikke alapján végezze el a biztonságos kikötő megállapodás teljes körű felülvizsgálatát;

| 9. | kifejezi súlyos aggodalmát a tagállamok által állítólagosan – akár az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Ügynökségének (NSA) segítségével, akár egyoldalúan – működtetett felügyeleti programokra vonatkozóan nyilvánosságra került adatok miatt; kéri valamennyi tagállamot, hogy vizsgálják meg e programoknak az EU elsődleges és másodlagos jogával való összeegyeztethetőségét, különös tekintettel az EUMSZ adatvédelemről szóló 16. cikkére, valamint az emberi jogok európai egyezményéből és a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból következő, az alapvető jogokhoz kapcsolódó európai uniós kötelezettségekre; |
| --- | --- |

9.

kifejezi súlyos aggodalmát a tagállamok által állítólagosan – akár az Egyesült Államok Nemzetbiztonsági Ügynökségének (NSA) segítségével, akár egyoldalúan – működtetett felügyeleti programokra vonatkozóan nyilvánosságra került adatok miatt; kéri valamennyi tagállamot, hogy vizsgálják meg e programoknak az EU elsődleges és másodlagos jogával való összeegyeztethetőségét, különös tekintettel az EUMSZ adatvédelemről szóló 16. cikkére, valamint az emberi jogok európai egyezményéből és a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból következő, az alapvető jogokhoz kapcsolódó európai uniós kötelezettségekre;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban szolgáltatásokat nyújtó valamennyi vállalat köteles kivétel nélkül eleget tenni az uniós jogszabályoknak, és felelősséget kell vállalnia valamennyi elkövetett jogsértésért; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU-ban szolgáltatásokat nyújtó valamennyi vállalat köteles kivétel nélkül eleget tenni az uniós jogszabályoknak, és felelősséget kell vállalnia valamennyi elkövetett jogsértésért;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a harmadik ország joghatósága alatt működő vállalkozásoknak uniós felhasználóikhoz egyértelmű és észrevehető figyelmeztetést kell eljuttatniuk azzal kapcsolatban, hogy személyes adataikat az bűnüldöző és hírszerző szervek titkos utasítások vagy felszólítások alapján feldolgozhatják; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a harmadik ország joghatósága alatt működő vállalkozásoknak uniós felhasználóikhoz egyértelmű és észrevehető figyelmeztetést kell eljuttatniuk azzal kapcsolatban, hogy személyes adataikat az bűnüldöző és hírszerző szervek titkos utasítások vagy felszólítások alapján feldolgozhatják;

| 12. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság elvetette az adatvédelmi irányelv kiszivárogtatott változatának 42. cikkét; kéri a Bizottságot, adjon magyarázatot e döntésére; kéri a Tanácsot, hogy kövesse a Parlament megközelítését és illesszen be egy hasonló előírást; |
| --- | --- |

12.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság elvetette az adatvédelmi irányelv kiszivárogtatott változatának 42. cikkét; kéri a Bizottságot, adjon magyarázatot e döntésére; kéri a Tanácsot, hogy kövesse a Parlament megközelítését és illesszen be egy hasonló előírást;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a jogállamiságon alapuló, demokratikus és nyitott társadalmakban a polgároknak joguk van tájékoztatást kapni alapvető jogaik súlyos megsértéséről, joguk van továbbá ezek elutasítására, akár saját kormányukkal szemben is; hangsúlyozza, hogy olyan eljárásokra van szükség, amelyek lehetővé teszik, hogy a kiszivárogtatók leleplezhessék az alapvető emberi jogokat sértő gyakorlatokat és amely – nemzetközi szinten is – megfelelő védelmet nyújt ezeknek a személyeknek; hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatja a tényfeltáró újságírást és a médiaszabadságot; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a jogállamiságon alapuló, demokratikus és nyitott társadalmakban a polgároknak joguk van tájékoztatást kapni alapvető jogaik súlyos megsértéséről, joguk van továbbá ezek elutasítására, akár saját kormányukkal szemben is; hangsúlyozza, hogy olyan eljárásokra van szükség, amelyek lehetővé teszik, hogy a kiszivárogtatók leleplezhessék az alapvető emberi jogokat sértő gyakorlatokat és amely – nemzetközi szinten is – megfelelő védelmet nyújt ezeknek a személyeknek; hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatja a tényfeltáró újságírást és a médiaszabadságot;

| 14. | felszólítja a Tanácsot, hogy sürgősen gyorsítsa fel munkáját az egész adatvédelmi csomaggal és különösen a javasolt adatvédelmi irányelvvel kapcsolatban; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Tanácsot, hogy sürgősen gyorsítsa fel munkáját az egész adatvédelmi csomaggal és különösen a javasolt adatvédelmi irányelvvel kapcsolatban;

| 15. | hangsúlyozza, hogy létre kell hozni a titkosszolgálatok vegyes parlamenti-igazságügyi ellenőrző és vizsgálóbizottságainak európai megfelelőjét, amelyek egyes tagállamokban már léteznek; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy létre kell hozni a titkosszolgálatok vegyes parlamenti-igazságügyi ellenőrző és vizsgálóbizottságainak európai megfelelőjét, amelyek egyes tagállamokban már léteznek;

| 16. | megbízza az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot az ügyben a nemzeti parlamentekkel és a Bizottság által felállított EU–USA szakértői csoporttal együttműködve, és az év végéig tegyen jelentést, az alábbi módon:






  a) | gyűjtsön össze minden vonatkozó információt és bizonyítékot, mind az Egyesült Államok, mind pedig az EU forrásaiból (tényfeltárás); |
| --- | --- | --- |

16.

megbízza az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot az ügyben a nemzeti parlamentekkel és a Bizottság által felállított EU–USA szakértői csoporttal együttműködve, és az év végéig tegyen jelentést, az alábbi módon:

a)

gyűjtsön össze minden vonatkozó információt és bizonyítékot, mind az Egyesült Államok, mind pedig az EU forrásaiból (tényfeltárás);

| b) | folytasson vizsgálatot az Egyesült Államok hatóságai és egyes tagállamok általi feltételezett megfigyelési tevékenységeire vonatkozóan (a felelősség feltérképezése); |
| --- | --- |

b)

folytasson vizsgálatot az Egyesült Államok hatóságai és egyes tagállamok általi feltételezett megfigyelési tevékenységeire vonatkozóan (a felelősség feltérképezése);

| c) | értékelje a felügyeleti programok hatását az alábbiak vonatkozásában: az uniós polgárok alapvető jogai (nevezetesen a magánélet és a kommunikáció tiszteletben tartásához való jog, a véleménynyilvánítás szabadsága, az ártatlanság vélelme és a hatékony jogorvoslathoz való jog); a tényleges adatvédelem mind az EU-n belül, mind pedig az uniós polgárok számára az EU-n kívül, különös figyelmet fordítva az uniós jog hatékonyságára a területen kívüli hatályt érintő mechanizmusok tekintetében; az EU biztonsága a számítási felhők terén; e programok hozzáadott értéke és arányossága a terrorizmus elleni harc tekintetében; a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés térségének külső dimenziója (a megfelelési határozatok érvényességének értékelése a harmadik országokba irányuló európai uniós transzferekre vonatkozóan, mint például azok tekintetében, amelyeket a biztonságos kikötő megállapodás, nemzetközi megállapodások és a jogi segítségnyújtást és együttműködést biztosító egyéb jogi eszközök keretében hajtottak végre (a károk és a kockázatok elemzése); |
| --- | --- |

c)

értékelje a felügyeleti programok hatását az alábbiak vonatkozásában: az uniós polgárok alapvető jogai (nevezetesen a magánélet és a kommunikáció tiszteletben tartásához való jog, a véleménynyilvánítás szabadsága, az ártatlanság vélelme és a hatékony jogorvoslathoz való jog); a tényleges adatvédelem mind az EU-n belül, mind pedig az uniós polgárok számára az EU-n kívül, különös figyelmet fordítva az uniós jog hatékonyságára a területen kívüli hatályt érintő mechanizmusok tekintetében; az EU biztonsága a számítási felhők terén; e programok hozzáadott értéke és arányossága a terrorizmus elleni harc tekintetében; a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés térségének külső dimenziója (a megfelelési határozatok érvényességének értékelése a harmadik országokba irányuló európai uniós transzferekre vonatkozóan, mint például azok tekintetében, amelyeket a biztonságos kikötő megállapodás, nemzetközi megállapodások és a jogi segítségnyújtást és együttműködést biztosító egyéb jogi eszközök keretében hajtottak végre (a károk és a kockázatok elemzése);

| d) | tárja fel a jogorvoslat legmegfelelőbb mechanizmusait arra az esetre, ha a jogsértés megerősítésre kerül (adminisztratív és bírósági jogorvoslat, valamint kártérítési rendszerek); |
| --- | --- |

d)

tárja fel a jogorvoslat legmegfelelőbb mechanizmusait arra az esetre, ha a jogsértés megerősítésre kerül (adminisztratív és bírósági jogorvoslat, valamint kártérítési rendszerek);

| e) | terjesszen elő olyan ajánlásokat, amelyek a további jogsértések megelőzését célozzák, és biztosítják az európai uniós polgárok személyes adatainak megfelelő eszközökkel történő hiteles és magas szintű védelmét, különös tekintettel a teljes körű adatvédelmi csomag elfogadására (politikai ajánlások és jogalkotás); |
| --- | --- |

e)

terjesszen elő olyan ajánlásokat, amelyek a további jogsértések megelőzését célozzák, és biztosítják az európai uniós polgárok személyes adatainak megfelelő eszközökkel történő hiteles és magas szintű védelmét, különös tekintettel a teljes körű adatvédelmi csomag elfogadására (politikai ajánlások és jogalkotás);

| f) | adjon ki olyan ajánlásokat, amelyek célja az európai uniós intézmények, szervek és ügynökségek informatikai biztonságának védelme a kommunikációs rendszerekre vonatkozó megfelelő belső biztonsági szabályok révén annak érdekében, hogy megelőzzék és orvosolják az információkhoz és a személyes adatokhoz való hozzáférést, azok közzétételét vagy elveszítését (a biztonsági szabályok megsértésének orvoslása); |
| --- | --- |

f)

adjon ki olyan ajánlásokat, amelyek célja az európai uniós intézmények, szervek és ügynökségek informatikai biztonságának védelme a kommunikációs rendszerekre vonatkozó megfelelő belső biztonsági szabályok révén annak érdekében, hogy megelőzzék és orvosolják az információkhoz és a személyes adatokhoz való hozzáférést, azok közzétételét vagy elveszítését (a biztonsági szabályok megsértésének orvoslása);

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európa Tanácsnak, a tagállamok parlamentjének, az Egyesült Államok elnökének, az Egyesült Államok szenátusának és képviselőházának, valamint az Egyesült Államok belbiztonsági, illetve igazságügyi miniszterének. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európa Tanácsnak, a tagállamok parlamentjének, az Egyesült Államok elnökének, az Egyesült Államok szenátusának és képviselőházának, valamint az Egyesült Államok belbiztonsági, illetve igazságügyi miniszterének.

---

(1)  HL C 72. E, 2002.3.21., 221. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/109

---

P7_TA(2013)0323

A 2014-es európai választások megszervezésével kapcsolatos gyakorlati eljárások

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a 2014. évi európai parlamenti választások megszervezésének javításáról (2013/2102(INI))

(2016/C 075/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkére és 17. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkére és 17. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére, 12. cikkének (2) bekezdésére, valamint 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére, 12. cikkének (2) bekezdésére, valamint 39. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, az 1976. szeptember 20-i tanácsi határozathoz csatolt, módosított okmányra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, az 1976. szeptember 20-i tanácsi határozathoz csatolt, módosított okmányra (1),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (6) és (7) bekezdéséről szóló, a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 11. sz. nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (6) és (7) bekezdéséről szóló, a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 11. sz. nyilatkozatra,

| — | tekintettel az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 93/109/EK tanácsi irányelvre és az azt módosító 2013/1/EU irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 93/109/EK tanácsi irányelvre és az azt módosító 2013/1/EU irányelvre,

| — | tekintettel a 2013. március 12-i, „Felkészülés a 2014-es európai parlamenti választásokra: a demokratikus és hatékony lebonyolítás további erősítése” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleményre (COM(2013)0126), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. március 12-i, „Felkészülés a 2014-es európai parlamenti választásokra: a demokratikus és hatékony lebonyolítás további erősítése” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleményre (COM(2013)0126),

| — | tekintettel a 2013. március 12-i, az európai parlamenti választások demokratikus és hatékony lebonyolításának erősítéséről szóló, a tagállamoknak és a nemzeti politikai pártoknak címzett bizottsági ajánlásra (C(2013)1303), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. március 12-i, az európai parlamenti választások demokratikus és hatékony lebonyolításának erősítéséről szóló, a tagállamoknak és a nemzeti politikai pártoknak címzett bizottsági ajánlásra (C(2013)1303),

| — | tekintettel az európai parlamenti választásokról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai parlamenti választásokról szóló 2012. november 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a 2014-es választásokkal összefüggésben érvényes összetételéről szóló 2013. március 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a 2014-es választásokkal összefüggésben érvényes összetételéről szóló 2013. március 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 41., 48. és 105. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 41., 48. és 105. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0219/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0219/2013),

| A. | mivel megegyezés született arról, hogy a szavazási napokat előre kell hozni 2014. május 22–25-re, ennélfogva pedig arról, hogy az új Parlament alakuló ülésére 2014. július 1-jén fog sor kerülni; |
| --- | --- |

A.

mivel megegyezés született arról, hogy a szavazási napokat előre kell hozni 2014. május 22–25-re, ennélfogva pedig arról, hogy az új Parlament alakuló ülésére 2014. július 1-jén fog sor kerülni;

| B. | mivel az Unió szintjén a polgárok közvetlen képviselete az Európai Parlamentben valósul meg; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió szintjén a polgárok közvetlen képviselete az Európai Parlamentben valósul meg;

| C. | mivel minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében; |
| --- | --- |

C.

mivel minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében;

| D. | mivel az európai szintű politikai pártok az európai politikai térség szereplői, és mivel ezek hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai szintű politikai pártok az európai politikai térség szereplői, és mivel ezek hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához;

| E. | mivel 2014-ben az Európai Parlament hatásköreit jelentősen – a Bizottság elnökének megválasztásában betöltött szerepre is kiterjedően – bővítő Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta első ízben kerül sor választásokra, és ez kiemelkedő alkalmat kínál a választások átláthatóságának növelésére és európai dimenziójuk erősítésére; |
| --- | --- |

E.

mivel 2014-ben az Európai Parlament hatásköreit jelentősen – a Bizottság elnökének megválasztásában betöltött szerepre is kiterjedően – bővítő Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta első ízben kerül sor választásokra, és ez kiemelkedő alkalmat kínál a választások átláthatóságának növelésére és európai dimenziójuk erősítésére;

| F. | mivel a legnagyobb európai szintű politikai pártok készen állnak arra, hogy saját jelöltet nevezzenek meg a Bizottság elnöki posztjára, feltételezve, hogy e jelöltek vezető szerepet fognak játszani a parlamenti választási kampányban, különösen azáltal, hogy valamennyi uniós tagállamban személyesen mutatják be a politikai programjukat; |
| --- | --- |

F.

mivel a legnagyobb európai szintű politikai pártok készen állnak arra, hogy saját jelöltet nevezzenek meg a Bizottság elnöki posztjára, feltételezve, hogy e jelöltek vezető szerepet fognak játszani a parlamenti választási kampányban, különösen azáltal, hogy valamennyi uniós tagállamban személyesen mutatják be a politikai programjukat;

| G. | mivel a politikai pártok részéről megnyilvánuló pártbeli belső demokrácia, magas szintű nyitottság és integritás lényeges alapját képezi a közvélemény politikai rendszerbe vetett növekvő bizalmának; |
| --- | --- |

G.

mivel a politikai pártok részéről megnyilvánuló pártbeli belső demokrácia, magas szintű nyitottság és integritás lényeges alapját képezi a közvélemény politikai rendszerbe vetett növekvő bizalmának;

| H. | mivel az Unióban jelenleg érezhető irányítási válság megoldása az integrációs folyamat teljesebb demokratikus legitimációját kívánja meg; |
| --- | --- |

H.

mivel az Unióban jelenleg érezhető irányítási válság megoldása az integrációs folyamat teljesebb demokratikus legitimációját kívánja meg;

| I. | mivel az uniós polgárok akkor is rendelkeznek aktív és passzív választójoggal az európai parlamenti választásokon, ha nem a saját tagállamukban élnek; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós polgárok akkor is rendelkeznek aktív és passzív választójoggal az európai parlamenti választásokon, ha nem a saját tagállamukban élnek;

| J. | mivel a választási kampányok továbbra is elsősorban nemzeti kérdésekre összpontosítanak, amelyek háttérbe szorítják az egész EU-t érintő kérdéseket, és ez kedvezőtlenül befolyásolja az európai parlamenti választásokon való részvételt; |
| --- | --- |

J.

mivel a választási kampányok továbbra is elsősorban nemzeti kérdésekre összpontosítanak, amelyek háttérbe szorítják az egész EU-t érintő kérdéseket, és ez kedvezőtlenül befolyásolja az európai parlamenti választásokon való részvételt;

| K. | mivel a választások részvételi arányát valószínűleg növelni fogja egy élénk politikai kampány, amelynek során a politikai pártok és jelöltjeik európai politikai dimenzióval rendelkező alternatív programokkal versenyeznek a szavazatokért és a mandátumokért; |
| --- | --- |

K.

mivel a választások részvételi arányát valószínűleg növelni fogja egy élénk politikai kampány, amelynek során a politikai pártok és jelöltjeik európai politikai dimenzióval rendelkező alternatív programokkal versenyeznek a szavazatokért és a mandátumokért;

| L. | mivel több közvélemény-kutatás szerint is a nagy többség valószínűleg elmenne szavazni, ha több tájékoztatást kapna az Európai Parlamentről, a politikai pártokról, azok programjáról és jelöltjeiről; mivel ezért valamennyi médiacsatornát arra ösztönözzük, hogy fordítsanak maximális figyelmet a választásokra; |
| --- | --- |

L.

mivel több közvélemény-kutatás szerint is a nagy többség valószínűleg elmenne szavazni, ha több tájékoztatást kapna az Európai Parlamentről, a politikai pártokról, azok programjáról és jelöltjeiről; mivel ezért valamennyi médiacsatornát arra ösztönözzük, hogy fordítsanak maximális figyelmet a választásokra;

| M. | mivel az Európai Bizottság elnökét a Parlament választja meg az Európai Tanács javaslata alapján, melynek figyelembe kell vennie a választások eredményét és a jelölt(ek) megnevezése előtt konzultálnia kell az új Parlamenttel; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Bizottság elnökét a Parlament választja meg az Európai Tanács javaslata alapján, melynek figyelembe kell vennie a választások eredményét és a jelölt(ek) megnevezése előtt konzultálnia kell az új Parlamenttel;

| N. | mivel a Parlament és az Európai Tanács között a Bizottság elnökének megválasztására vonatkozóan folytatott konzultációkkal kapcsolatos részletes szabályokat – a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 11. sz. nyilatkozat szerint – meg lehet állapítani „közös megegyezéssel”; |
| --- | --- |

N.

mivel a Parlament és az Európai Tanács között a Bizottság elnökének megválasztására vonatkozóan folytatott konzultációkkal kapcsolatos részletes szabályokat – a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 11. sz. nyilatkozat szerint – meg lehet állapítani „közös megegyezéssel”;

| 1. | felhívja a tagállamokat és a politikai pártokat, hogy az európai parlamenti választásokon induló kiválasztott jelöltek nevét legalább három hónappal a választási időszak előtt hozzák nyilvánosságra; |
| --- | --- |

1.

felhívja a tagállamokat és a politikai pártokat, hogy az európai parlamenti választásokon induló kiválasztott jelöltek nevét legalább három hónappal a választási időszak előtt hozzák nyilvánosságra;

| 2. | elvárja, hogy a jelöltek kötelezzék rá magukat, hogy megválasztásuk esetén az Európai Parlament képviselőiként teljesítik megbízatásukat, kivéve ha olyan tisztségbe kerülnek, amelyet elfoglalva az Európai Parlament közvetlen megválasztásáról szóló 1976. évi okmány 7. cikke alapján nem választhatók meg; |
| --- | --- |

2.

elvárja, hogy a jelöltek kötelezzék rá magukat, hogy megválasztásuk esetén az Európai Parlament képviselőiként teljesítik megbízatásukat, kivéve ha olyan tisztségbe kerülnek, amelyet elfoglalva az Európai Parlament közvetlen megválasztásáról szóló 1976. évi okmány 7. cikke alapján nem választhatók meg;

| 3. | felhívja a tagállamokat és a politikai pártokat, hogy segítsék elő, hogy több nő neve szerepeljen a jelöltek listáján, valamint – lehetőség szerint – ösztönözzék egyenlő képviseletet biztosító listák összeállítását; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat és a politikai pártokat, hogy segítsék elő, hogy több nő neve szerepeljen a jelöltek listáján, valamint – lehetőség szerint – ösztönözzék egyenlő képviseletet biztosító listák összeállítását;

| 4. | sürgeti a tagállamokat és a politikai pártokat annak biztosítására, hogy az európai politikai pártok nevét – és ahol lehetséges, emblémáit – feltüntessék a szavazócédulákon; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a tagállamokat és a politikai pártokat annak biztosítására, hogy az európai politikai pártok nevét – és ahol lehetséges, emblémáit – feltüntessék a szavazócédulákon;

| 5. | felkéri az európai pártokat, hogy jóval a választások előtt nevezzék meg a Bizottság elnöki posztjáért induló jelöltjeiket annak érdekében, hogy jelentős – saját programjukon és a Bizottság elnöki posztjára javasolt jelöltjük programján alapuló – európai szintű kampányt tudjanak véghezvinni a programok középpontjában álló európai érdekű kérdések kapcsán; |
| --- | --- |

5.

felkéri az európai pártokat, hogy jóval a választások előtt nevezzék meg a Bizottság elnöki posztjáért induló jelöltjeiket annak érdekében, hogy jelentős – saját programjukon és a Bizottság elnöki posztjára javasolt jelöltjük programján alapuló – európai szintű kampányt tudjanak véghezvinni a programok középpontjában álló európai érdekű kérdések kapcsán;

| 6. | ragaszkodik ahhoz, hogy a politikai pártok minden szinten fogadjanak el demokratikus és átlátható eljárásokat az európai parlamenti választásokon és a Bizottság elnöki posztjára irányuló választásokon részt vevő jelöltjeik kiválasztására; |
| --- | --- |

6.

ragaszkodik ahhoz, hogy a politikai pártok minden szinten fogadjanak el demokratikus és átlátható eljárásokat az európai parlamenti választásokon és a Bizottság elnöki posztjára irányuló választásokon részt vevő jelöltjeik kiválasztására;

| 7. | felszólítja a nemzeti politikai pártokat, hogy a választási kampány előtt és után tájékoztassák a polgárokat a valamely európai szintű politikai párthoz való kötődésükről és arról, hogy a Bizottság elnöki posztjára annak jelöltjét, továbbá e jelölt politikai programját támogatják; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a nemzeti politikai pártokat, hogy a választási kampány előtt és után tájékoztassák a polgárokat a valamely európai szintű politikai párthoz való kötődésükről és arról, hogy a Bizottság elnöki posztjára annak jelöltjét, továbbá e jelölt politikai programját támogatják;

| 8. | bátorítja a tagállamokat, hogy engedélyezzék a politikai hirdetéseket az európai szintű politikai pártok részére; |
| --- | --- |

8.

bátorítja a tagállamokat, hogy engedélyezzék a politikai hirdetéseket az európai szintű politikai pártok részére;

| 9. | ösztönzi az európai pártokat, hogy szervezzenek számos nyilvános vitát a Bizottság elnöki tisztségére jelölt személyek között; |
| --- | --- |

9.

ösztönzi az európai pártokat, hogy szervezzenek számos nyilvános vitát a Bizottság elnöki tisztségére jelölt személyek között;

| 10. | ajánlja, hogy a tagállamok tegyenek meg minden szükséges lépést a saját tagállamukon kívül szavazni vagy jelöltként indulni szándékozó polgárok támogatására létrehozott intézkedések hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

10.

ajánlja, hogy a tagállamok tegyenek meg minden szükséges lépést a saját tagállamukon kívül szavazni vagy jelöltként indulni szándékozó polgárok támogatására létrehozott intézkedések hatékony végrehajtására;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy a részvételi arány csökkenése elleni fellépés érdekében indítsanak a szavazáson való részvételre ösztönző nyilvános kampányt; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy a részvételi arány csökkenése elleni fellépés érdekében indítsanak a szavazáson való részvételre ösztönző nyilvános kampányt;

| 12. | ösztönzi a nemzeti politikai pártokat, hogy jelöltlistáikra vegyenek fel nem saját tagállamukban élő uniós polgárokat is; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a nemzeti politikai pártokat, hogy jelöltlistáikra vegyenek fel nem saját tagállamukban élő uniós polgárokat is;

| 13. | ragaszkodik ahhoz, hogy – az Európai Parlament közvetlen megválasztásáról szóló okmány 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően – egyetlen tagállamban se tegyék közzé a hivatalos végeredményeket mindaddig, amíg le nem zajlanak abban a tagállamban is a választások, ahol a szavazók 2014. május 25-én, vasárnap, legutoljára járulnak a szavazóurnákhoz; |
| --- | --- |

13.

ragaszkodik ahhoz, hogy – az Európai Parlament közvetlen megválasztásáról szóló okmány 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően – egyetlen tagállamban se tegyék közzé a hivatalos végeredményeket mindaddig, amíg le nem zajlanak abban a tagállamban is a választások, ahol a szavazók 2014. május 25-én, vasárnap, legutoljára járulnak a szavazóurnákhoz;

| 14. | javasolja, hogy jóval a választások előtt közös akarattal állapodjanak meg a Parlament és az Európai Tanács közötti, a Bizottság új elnökének megválasztásával kapcsolatos konzultációk részleteiben; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy jóval a választások előtt közös akarattal állapodjanak meg a Parlament és az Európai Tanács közötti, a Bizottság új elnökének megválasztásával kapcsolatos konzultációk részleteiben;

| 15. | elvárja, hogy ebben a folyamatban a Parlamentben a legtöbb helyet elnyerő európai szintű politikai párt által javasolt bizottsági elnökjelölt esetében vizsgálják meg először azt, hogy képes-e biztosítani a Parlamentben a szükséges abszolút többség támogatását; |
| --- | --- |

15.

elvárja, hogy ebben a folyamatban a Parlamentben a legtöbb helyet elnyerő európai szintű politikai párt által javasolt bizottsági elnökjelölt esetében vizsgálják meg először azt, hogy képes-e biztosítani a Parlamentben a szükséges abszolút többség támogatását;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és az európai szintű politikai pártoknak. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és az európai szintű politikai pártoknak.

---

(1)  A 93/81/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi határozattal (HL L 33., 1993.2.9., 15. o.) és a 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozattal (HL L 283., 2002.10.21., 1. o.) módosított 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozat (HL L 278., 1976.10.8., 1. o.).

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0462.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0082.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/111

---

P7_TA(2013)0324

Fegyverkivitel: a Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontjának végrehajtása

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontjának végrehajtása (2013/2657(RSP))

(2016/C 075/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (1),

| — | tekintettel a hagyományos fegyverek kivitelének kérdésével foglalkozó tanácsi munkacsoporton (COARM) belül a közös álláspont – 15. cikke értelmében elfogadása után három évvel elvégzendő – felülvizsgálatára irányuló jelenlegi folyamatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hagyományos fegyverek kivitelének kérdésével foglalkozó tanácsi munkacsoporton (COARM) belül a közös álláspont – 15. cikke értelmében elfogadása után három évvel elvégzendő – felülvizsgálatára irányuló jelenlegi folyamatra,

| — | tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyűfegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulásáról és az 1999/34/KKBP együttes fellépés (3) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP tanácsi közös fellépésre, valamint a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó, az Európai Tanács által 2005. december 15–16-án elfogadott uniós stratégiára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyűfegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulásáról és az 1999/34/KKBP együttes fellépés (3) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP tanácsi közös fellépésre, valamint a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó, az Európai Tanács által 2005. december 15–16-án elfogadott uniós stratégiára (4),

| — | tekintettel a COARM tizenharmadik (5) és tizennegyedik (6) éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a COARM tizenharmadik (5) és tizennegyedik (6) éves jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződésére, amely kötelező erejű közös normákat állapít meg a hagyományos fegyverek globális kereskedelmére vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződésére, amely kötelező erejű közös normákat állapít meg a hagyományos fegyverek globális kereskedelmére vonatkozóan,

| — | tekintettel az ENSZ fegyverkereskedelmi szerződéséről folyó tárgyalásokról szóló 2012. június 13-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fegyverkereskedelmi szerződéséről folyó tárgyalásokról szóló 2012. június 13-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 346. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 346. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a fegyverkivitelnek nem csupán biztonságpolitikai és fejlesztéspolitikai kihatásai lehetnek, és mivel ezért fontos megerősíteni a katonai technológiák és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó uniós politikát; |
| --- | --- |

A.

mivel a fegyverkivitelnek nem csupán biztonságpolitikai és fejlesztéspolitikai kihatásai lehetnek, és mivel ezért fontos megerősíteni a katonai technológiák és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó uniós politikát;

| B. | mivel a 2008/944/KKBP közös álláspont jogilag kötelező erejű keretet hoz létre, és nyolc olyan kritériumot határoz meg, amelyek megsértése esetén a kiviteli engedélyt el kell utasítani (1–4. kritérium), illetve az elutasítást legalábbis fontolóra kell venni (5–8. kritérium); |
| --- | --- |

B.

mivel a 2008/944/KKBP közös álláspont jogilag kötelező erejű keretet hoz létre, és nyolc olyan kritériumot határoz meg, amelyek megsértése esetén a kiviteli engedélyt el kell utasítani (1–4. kritérium), illetve az elutasítást legalábbis fontolóra kell venni (5–8. kritérium);

| C. | mivel a közös álláspont 3. cikke értelmében a nyolc kritérium csupán minimumnormákat határoz meg, így a tagállamok ezeknél szigorúbb fegyverellenőrzési intézkedéseit nem sérti; mivel minden esetben az egyes tagállamok döntenek arról, hogy a kritériumok alapján kiadnak-e fegyverkiviteli engedélyeket vagy sem; |
| --- | --- |

C.

mivel a közös álláspont 3. cikke értelmében a nyolc kritérium csupán minimumnormákat határoz meg, így a tagállamok ezeknél szigorúbb fegyverellenőrzési intézkedéseit nem sérti; mivel minden esetben az egyes tagállamok döntenek arról, hogy a kritériumok alapján kiadnak-e fegyverkiviteli engedélyeket vagy sem;

| D. | mivel a közös álláspont 10. cikke egyértelműen kimondja, hogy a tagállamok adott esetben számításba vehetik a tervezett export saját országuk gazdaságára, társadalmára, kereskedelmére és iparára gyakorolt hatását, és mivel azonban ezek a tényezők nem befolyásolhatják a nyolc kritérium alkalmazását; |
| --- | --- |

D.

mivel a közös álláspont 10. cikke egyértelműen kimondja, hogy a tagállamok adott esetben számításba vehetik a tervezett export saját országuk gazdaságára, társadalmára, kereskedelmére és iparára gyakorolt hatását, és mivel azonban ezek a tényezők nem befolyásolhatják a nyolc kritérium alkalmazását;

| E. | mivel a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet (SIPRI) adatai szerint az Európai Unió tagállamai együttvéve a világ második legnagyobb fegyverexportőrei, csupán kevéssel lemaradva az Egyesült Államok mögött, és mivel a fegyverkivitel egyre nagyobb részét az Európai Unión kívüli országokba szállítják; |
| --- | --- |

E.

mivel a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet (SIPRI) adatai szerint az Európai Unió tagállamai együttvéve a világ második legnagyobb fegyverexportőrei, csupán kevéssel lemaradva az Egyesült Államok mögött, és mivel a fegyverkivitel egyre nagyobb részét az Európai Unión kívüli országokba szállítják;

| F. | mivel a tagállamok általi fegyverszállítások Európai Unión kívüli fő célterületei a Közel-Kelet, Észak-Amerika és Ázsia; mivel a legfontosabb fogadó országok Szaúd-Arábia, az Egyesült Államok és az Egyesült Arab Emirátusok; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamok általi fegyverszállítások Európai Unión kívüli fő célterületei a Közel-Kelet, Észak-Amerika és Ázsia; mivel a legfontosabb fogadó országok Szaúd-Arábia, az Egyesült Államok és az Egyesült Arab Emirátusok;

| G. | mivel az európai ipar az európai lanyhuló kereslet ellentételezéseképpen a harmadik országok piacára próbál belépni, és mivel e törekvést számos politikus és politikai párt – az európai védelmi ipar, a technológiai know-how, az ellátás biztonsága és a felkészültség megerősítéséhez való hozzájárulásként – támogatja; mivel a védelmi iparon belüli kutatás és fejlesztés jelentős átgyűrűző hatással jár, ami hozzájárul számos civil alkalmazáshoz; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai ipar az európai lanyhuló kereslet ellentételezéseképpen a harmadik országok piacára próbál belépni, és mivel e törekvést számos politikus és politikai párt – az európai védelmi ipar, a technológiai know-how, az ellátás biztonsága és a felkészültség megerősítéséhez való hozzájárulásként – támogatja; mivel a védelmi iparon belüli kutatás és fejlesztés jelentős átgyűrűző hatással jár, ami hozzájárul számos civil alkalmazáshoz;

| H. | mivel a közös álláspontban foglalt nyolc kritérium alkalmazását és értelmezését illetően a tagállamok közötti egyetértés kialakítása tekintetében jelentős előrelépés történt, különösen a közös álláspont COARM által kidolgozott felhasználói útmutatójának köszönhetően, amely részletesen meghatározza az e kritériumok alkalmazásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

H.

mivel a közös álláspontban foglalt nyolc kritérium alkalmazását és értelmezését illetően a tagállamok közötti egyetértés kialakítása tekintetében jelentős előrelépés történt, különösen a közös álláspont COARM által kidolgozott felhasználói útmutatójának köszönhetően, amely részletesen meghatározza az e kritériumok alkalmazásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat;

| 1. | elismeri, hogy az Európai Unió olyan, a világon egyedülálló, jogilag kötelező erejű kerettel rendelkezik, amely javítja a fegyverkivitel ellenőrzését többek között a válság sújtotta térségekben és a kérdéses emberi jogi mérleggel rendelkező országokban, ezzel összefüggésben pedig üdvözli, hogy a közös álláspont alapján európai és nem európai harmadik országok is csatlakoztak a fegyverkivitel-ellenőrzési rendszerhez; megjegyzi azonban, hogy a nyolc kritérium alkalmazását és értelmezését az egyes uniós tagállamok eltérő szigorral kezelik; kéri ezért a közös álláspont egységesebb értelmezését és a benne foglalt valamennyi kötelezettség végrehajtását, és sajnálatosnak tartja, hogy az Uniónak még mindig nincs közös politikája a harmadik országoknak történő fegyverszállításokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy az Európai Unió olyan, a világon egyedülálló, jogilag kötelező erejű kerettel rendelkezik, amely javítja a fegyverkivitel ellenőrzését többek között a válság sújtotta térségekben és a kérdéses emberi jogi mérleggel rendelkező országokban, ezzel összefüggésben pedig üdvözli, hogy a közös álláspont alapján európai és nem európai harmadik országok is csatlakoztak a fegyverkivitel-ellenőrzési rendszerhez; megjegyzi azonban, hogy a nyolc kritérium alkalmazását és értelmezését az egyes uniós tagállamok eltérő szigorral kezelik; kéri ezért a közös álláspont egységesebb értelmezését és a benne foglalt valamennyi kötelezettség végrehajtását, és sajnálatosnak tartja, hogy az Uniónak még mindig nincs közös politikája a harmadik országoknak történő fegyverszállításokkal kapcsolatban;

| 2. | kitart amellett, hogy az EU közös kül- és biztonságpolitikája és a közös álláspont nem állhat ellentétben egymással; úgy véli, hogy a tagállamok és a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő feladata a közös álláspont és a külpolitika következetességének biztosítása; |
| --- | --- |

2.

kitart amellett, hogy az EU közös kül- és biztonságpolitikája és a közös álláspont nem állhat ellentétben egymással; úgy véli, hogy a tagállamok és a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő feladata a közös álláspont és a külpolitika következetességének biztosítása;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak joguk van saját nemzeti politikáik szerint eljárni, maradéktalanul tiszteletben tartva a nemzetközi jogot és a megállapodásokat, valamint a közösen megállapított szabályokat és kritériumokat, ennek ellenőrzésére pedig a nemzeti szabályozásokkal összhangban kerül sor; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak joguk van saját nemzeti politikáik szerint eljárni, maradéktalanul tiszteletben tartva a nemzetközi jogot és a megállapodásokat, valamint a közösen megállapított szabályokat és kritériumokat, ennek ellenőrzésére pedig a nemzeti szabályozásokkal összhangban kerül sor;

| 4. | úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek, a nemzeti parlamenteknek vagy speciális parlamenti szerveknek kell biztosítaniuk a közös álláspontban elfogadott normák nemzeti és európai szintű alkalmazásának és végrehajtásának, illetve egy átlátható, az elszámoltathatóságot is magában foglaló ellenőrzési rendszer létrehozásának ellenőrzését; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek, a nemzeti parlamenteknek vagy speciális parlamenti szerveknek kell biztosítaniuk a közös álláspontban elfogadott normák nemzeti és európai szintű alkalmazásának és végrehajtásának, illetve egy átlátható, az elszámoltathatóságot is magában foglaló ellenőrzési rendszer létrehozásának ellenőrzését;

| 5. | úgy véli, hogy a felhasználói útmutató nyelvezetének pontosabbnak kellene lennie, és kevésbé szabadna teret engednie az értelmezéseknek, valamint hogy az útmutatót szükség esetén továbbra is aktualizálni kell; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a felhasználói útmutató nyelvezetének pontosabbnak kellene lennie, és kevésbé szabadna teret engednie az értelmezéseknek, valamint hogy az útmutatót szükség esetén továbbra is aktualizálni kell;

| 6. | kéri a közös álláspont kritériumainak hatékonyabb alkalmazását, mielőbb újakat javasolnának; |
| --- | --- |

6.

kéri a közös álláspont kritériumainak hatékonyabb alkalmazását, mielőbb újakat javasolnának;

| 7. | elismeri az uniós tagállamok koherens és következetes szerepét a nemzetközi fegyverkereskedelemre irányadó kötelező szabályozás kialakítását célzó nemzetközi folyamat támogatásában; sürgeti az ET-t és tagállamait, hogy összpontosítsák erőfeszítéseiket a nemzetközi megállapodásokon kívül maradó országokra; |
| --- | --- |

7.

elismeri az uniós tagállamok koherens és következetes szerepét a nemzetközi fegyverkereskedelemre irányadó kötelező szabályozás kialakítását célzó nemzetközi folyamat támogatásában; sürgeti az ET-t és tagállamait, hogy összpontosítsák erőfeszítéseiket a nemzetközi megállapodásokon kívül maradó országokra;

| 8. | nyugtázza, hogy a COARM éves jelentései átláthatóbbá tették a tagállamok fegyverkiviteleit; ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy az egyes tagállamok eltérő adatgyűjtési és -továbbítási eljárásai miatt az adatállományok hiányosak és különbözőek; emlékezteti a tagállamokat, hogy a közös álláspontban meghatározottaknak megfelelően évente teljes körűen továbbítsák a COARM számára a fegyverszállításaikra vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

8.

nyugtázza, hogy a COARM éves jelentései átláthatóbbá tették a tagállamok fegyverkiviteleit; ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy az egyes tagállamok eltérő adatgyűjtési és -továbbítási eljárásai miatt az adatállományok hiányosak és különbözőek; emlékezteti a tagállamokat, hogy a közös álláspontban meghatározottaknak megfelelően évente teljes körűen továbbítsák a COARM számára a fegyverszállításaikra vonatkozó információkat;

| 9. | kéri, hogy készüljön elemzés a közös álláspont nemzeti rendszereken belüli végrehajtásáról; úgy véli, hogy a fegyverkivitel ellenőrzésének elemzése terén növelni kell a COARM kapacitását; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy készüljön elemzés a közös álláspont nemzeti rendszereken belüli végrehajtásáról; úgy véli, hogy a fegyverkivitel ellenőrzésének elemzése terén növelni kell a COARM kapacitását;

| 10. | úgy ítéli meg, hogy a közös álláspontot egy rendszeresen aktualizált és nyilvánosan hozzáférhető jegyzékkel kellene kiegészíteni, amely információval szolgál arról, hogy az egyes fogadó országokba irányuló exportok mennyiben állnak összhangban a nyolc kritériummal; |
| --- | --- |

10.

úgy ítéli meg, hogy a közös álláspontot egy rendszeresen aktualizált és nyilvánosan hozzáférhető jegyzékkel kellene kiegészíteni, amely információval szolgál arról, hogy az egyes fogadó országokba irányuló exportok mennyiben állnak összhangban a nyolc kritériummal;

| 11. | úgy véli, hogy fel kell állítani egy tökéletesített rendszert, amely lehetővé teszi a tagállamok közötti rendszeres, naprakész információcserét a korábban embargóval sújtott államoknak történő fegyverszállításokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy fel kell állítani egy tökéletesített rendszert, amely lehetővé teszi a tagállamok közötti rendszeres, naprakész információcserét a korábban embargóval sújtott államoknak történő fegyverszállításokra vonatkozóan;

| 12. | kéri, hogy a megfelelő fokú európai szintű parlamenti felügyelet és átláthatóság biztosítása érdekében évente tartsanak vitát a Parlamentben és évente készüljön jelentés a közös álláspont végrehajtásáról; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a megfelelő fokú európai szintű parlamenti felügyelet és átláthatóság biztosítása érdekében évente tartsanak vitát a Parlamentben és évente készüljön jelentés a közös álláspont végrehajtásáról;

| 13. | üdvözli, hogy az ENSZ égisze alatt jogilag kötelező erejű fegyverkereskedelmi szerződés jött létre a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmére vonatkozóan, és ezzel – az átláthatóság és az elszámoltathatóság javítása révén – hatékony nemzetközi fegyver-ellenőrzési rendszer került bevezetésre, és a legmagasabb szintű nemzetközi normák kerültek megállapításra, ami még inkább megnehezíti a hagyományos fegyverek felelőtlen és jogszerűtlen használatát; elismeri az Unió és tagállamai koherens és következetes szerepét a nemzetközi fegyverkereskedelemre irányadó kötelező szabályozás kialakítását célzó nemzetközi folyamat támogatásában; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy az ENSZ égisze alatt jogilag kötelező erejű fegyverkereskedelmi szerződés jött létre a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmére vonatkozóan, és ezzel – az átláthatóság és az elszámoltathatóság javítása révén – hatékony nemzetközi fegyver-ellenőrzési rendszer került bevezetésre, és a legmagasabb szintű nemzetközi normák kerültek megállapításra, ami még inkább megnehezíti a hagyományos fegyverek felelőtlen és jogszerűtlen használatát; elismeri az Unió és tagállamai koherens és következetes szerepét a nemzetközi fegyverkereskedelemre irányadó kötelező szabályozás kialakítását célzó nemzetközi folyamat támogatásában;

| 14. | hangsúlyozza a fegyverkereskedelmi szerződés hatékony és megbízható végrehajtásának fontosságát, és bátorítja a tagállamokat, hogy összpontosítsák nemzetközi erőfeszítéseiket az egyetemes csatlakozást és a mihamarabbi hatálybalépést célzó lépésekre; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a fegyverkereskedelmi szerződés hatékony és megbízható végrehajtásának fontosságát, és bátorítja a tagállamokat, hogy összpontosítsák nemzetközi erőfeszítéseiket az egyetemes csatlakozást és a mihamarabbi hatálybalépést célzó lépésekre;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

(2)  HL L 146., 2009.6.10., 1. o.

(3)  HL L 191., 2002.7.19., 1. o.

(4)  Az Európai Unió Tanácsa, 05319/06, 2006. 01. 13.

(5)  HL C 382., 2011.12.30., 1. o.

(6)  HL C 386., 2012.12.14., 1. o.

(7)  Elfogadtott szövegek, P7_TA(2012)0251.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/114 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/114

---

P7_TA(2013)0325

A szolgáltatásokról szóló többoldalú megállapodásra vonatkozó tanácskozások megnyitása

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a szolgáltatásokról szóló többoldalú megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdéséről (2013/2583(RSP))

(2016/C 075/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a szolgáltatásokról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatásokról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a dohai fejlesztési menetrend állásáról és a WTO jövőjéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a dohai fejlesztési menetrend kilátásairól szóló, a WTO hetedik miniszteri konferenciáját követő, 2009. december 16-i állásfoglalására (2) és a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai fejlesztési menetrend állásáról és a WTO jövőjéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a dohai fejlesztési menetrend kilátásairól szóló, a WTO hetedik miniszteri konferenciáját követő, 2009. december 16-i állásfoglalására (2) és a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvre és az Alapjogi Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvre és az Alapjogi Chartára,

| — | tekintettel a Szolgáltatások Kereskedelméről szóló Általános Egyezményre (GATS), amely 1995. január 1-jén lépett hatályba, tekintettel a 2003. március 12-i állásfoglalására (5) a WTO keretében létrejött Általános Egyezmény a Szolgáltatások Kereskedelméről (GATS) elnevezésű egyezményről, amely magában foglalja a kulturális sokszínűség témáját is, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szolgáltatások Kereskedelméről szóló Általános Egyezményre (GATS), amely 1995. január 1-jén lépett hatályba, tekintettel a 2003. március 12-i állásfoglalására (5) a WTO keretében létrejött Általános Egyezmény a Szolgáltatások Kereskedelméről (GATS) elnevezésű egyezményről, amely magában foglalja a kulturális sokszínűség témáját is,

| — | tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló többoldalú megállapodásra irányuló tárgyalásokkal kapcsolatos iránymutatásoknak a Bizottság által 2013. február 15-én benyújtott tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló többoldalú megállapodásra irányuló tárgyalásokkal kapcsolatos iránymutatásoknak a Bizottság által 2013. február 15-én benyújtott tervezetére,

| — | tekintettel a Bizottság „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek: A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című közleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek: A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című közleményére (6),

| — | tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2012” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés – 2012” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (7),

| — | tekintettel a szolgáltatások kereskedelmével foglalkozó tanács elnöke, Fernando de Mateo nagykövet által a szolgáltatások kereskedelmére irányuló tárgyalásokkal kapcsolatos 2011. április 21-i rendkívüli ülés alkalmával a Kereskedelmi Tárgyalások Bizottsága számára készített WTO-jelentésre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatások kereskedelmével foglalkozó tanács elnöke, Fernando de Mateo nagykövet által a szolgáltatások kereskedelmére irányuló tárgyalásokkal kapcsolatos 2011. április 21-i rendkívüli ülés alkalmával a Kereskedelmi Tárgyalások Bizottsága számára készített WTO-jelentésre (8),

| — | tekintettel a „Really Good Friends of Services” csoport (RGF – a szolgáltatások igazán jó barátai) által 2012. július 5-én közzétett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Really Good Friends of Services” csoport (RGF – a szolgáltatások igazán jó barátai) által 2012. július 5-én közzétett nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel szolgáltatások adják az EU GDP-jének és munkahelyeinek csaknem háromnegyed részét, valamint kulcsfontosságúak az EU versenyképességének fenntartása és fokozása szempontjából; |
| --- | --- |

A.

mivel szolgáltatások adják az EU GDP-jének és munkahelyeinek csaknem háromnegyed részét, valamint kulcsfontosságúak az EU versenyképességének fenntartása és fokozása szempontjából;

| B. | mivel a szolgáltatások 2011-ben 28 %-os részt képviseltek az EU exporttevékenységében, továbbá az EU által harmadik országokban eszközölt külföldi befektetések fele is ebbe az ágazatba tartozik; |
| --- | --- |

B.

mivel a szolgáltatások 2011-ben 28 %-os részt képviseltek az EU exporttevékenységében, továbbá az EU által harmadik országokban eszközölt külföldi befektetések fele is ebbe az ágazatba tartozik;

| C. | mivel az EU fontos szerepet játszik a szolgáltatások kereskedelme terén, hiszen 2011-ben a világ teljes szolgáltatási exportjának 25,65 %-a az EU-ból indul ki, ami az első helyet jelenti a szolgáltatásexportőrök között; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU fontos szerepet játszik a szolgáltatások kereskedelme terén, hiszen 2011-ben a világ teljes szolgáltatási exportjának 25,65 %-a az EU-ból indul ki, ami az első helyet jelenti a szolgáltatásexportőrök között;

| D. | mivel valamennyi országnak képessé kell válnia arra, hogy általános érdekű közszolgáltatásokat alakítson ki, tartson fenn és szabályozzon; |
| --- | --- |

D.

mivel valamennyi országnak képessé kell válnia arra, hogy általános érdekű közszolgáltatásokat alakítson ki, tartson fenn és szabályozzon;

| E. | mivel 129 WTO-tagország vállalt kötelezettségeket a GATS keretében, ám a legtöbb ország nem tett vállalásokat az összes ágazatban; |
| --- | --- |

E.

mivel 129 WTO-tagország vállalt kötelezettségeket a GATS keretében, ám a legtöbb ország nem tett vállalásokat az összes ágazatban;

| F. | mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzet minden eddiginél jobban rávilágított arra az alapvető szerepre, amelyet a közszolgáltatások játszanak az Európai Unióban; mivel az egészségügy, a gyermek- és idősgondozás, a fogyatékkal élőknek nyújtott segítség vagy a szociális lakásellátás területén ezek a szolgáltatások nélkülözhetetlen védőhálót jelentenek a polgárok számára, és előmozdítják a társadalmi kohéziót; az oktatás, a képzés és a foglalkoztatási szolgálatok terén nyújtott közszolgáltatásoknak kulcsszerep jut az Unió növekedési és foglalkoztatási programjában; |
| --- | --- |

F.

mivel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzet minden eddiginél jobban rávilágított arra az alapvető szerepre, amelyet a közszolgáltatások játszanak az Európai Unióban; mivel az egészségügy, a gyermek- és idősgondozás, a fogyatékkal élőknek nyújtott segítség vagy a szociális lakásellátás területén ezek a szolgáltatások nélkülözhetetlen védőhálót jelentenek a polgárok számára, és előmozdítják a társadalmi kohéziót; az oktatás, a képzés és a foglalkoztatási szolgálatok terén nyújtott közszolgáltatásoknak kulcsszerep jut az Unió növekedési és foglalkoztatási programjában;

| G. | mivel a WTO 2005-ös hongkongi miniszteri konferenciája idején csupán 30 ország tett új felajánlásokat a szolgáltatások terén, és mivel a szolgáltatásokkal kapcsolatos többoldalú tárgyalások alig mozdultak előre 2008 júliusa óta; |
| --- | --- |

G.

mivel a WTO 2005-ös hongkongi miniszteri konferenciája idején csupán 30 ország tett új felajánlásokat a szolgáltatások terén, és mivel a szolgáltatásokkal kapcsolatos többoldalú tárgyalások alig mozdultak előre 2008 júliusa óta;

| H. | mivel a 2008–2009-es gazdasági válság következtében új protekcionista intézkedések születtek a szolgáltatások kereskedelmének korlátozása céljából; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2008–2009-es gazdasági válság következtében új protekcionista intézkedések születtek a szolgáltatások kereskedelmének korlátozása céljából;

| I. | mivel 2012-ben az RGF csoport tagjai között előzetes megbeszélésekre került sor egy szolgáltatáskereskedelmi megállapodás formáját és szerkezetét illetően; |
| --- | --- |

I.

mivel 2012-ben az RGF csoport tagjai között előzetes megbeszélésekre került sor egy szolgáltatáskereskedelmi megállapodás formáját és szerkezetét illetően;

| J. | mivel az EU-val tárgyalásokat folytató 21 WTO-tagország (9) legtöbbje OECD-tagország, és ezek adják a határokon átnyúló globális szolgáltatáskereskedelem 70 %-át (beleértve az EU-n belüli kereskedelmet is), illetve ezekkel az országokkal zajlik az EU szolgáltatáskereskedelmi ügyleteinek 58 %-a; mivel a tárgyalásokon mindeddig nem vett részt egyetlen BRICS-ország, ASEAN-tagállam vagy afrikai, karibi, illetve csendes-óceáni állam sem; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU-val tárgyalásokat folytató 21 WTO-tagország (9) legtöbbje OECD-tagország, és ezek adják a határokon átnyúló globális szolgáltatáskereskedelem 70 %-át (beleértve az EU-n belüli kereskedelmet is), illetve ezekkel az országokkal zajlik az EU szolgáltatáskereskedelmi ügyleteinek 58 %-a; mivel a tárgyalásokon mindeddig nem vett részt egyetlen BRICS-ország, ASEAN-tagállam vagy afrikai, karibi, illetve csendes-óceáni állam sem;

| K. | mivel a Bizottság 2013. február 15-én továbbította a Tanácsnak a tárgyalási iránymutatások tervezetét, valamint felkérést kapott, hogy 2013. március 18-án vegyen részt a szolgáltatáskereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalásokon; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság 2013. február 15-én továbbította a Tanácsnak a tárgyalási iránymutatások tervezetét, valamint felkérést kapott, hogy 2013. március 18-án vegyen részt a szolgáltatáskereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalásokon;

| 1. | úgy véli, hogy továbbra is a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer kínálja a leghatékonyabb keretrendszert a nyílt és méltányos kereskedelem világszerte történő megvalósításához; egyetért ugyanakkor azzal, hogy a WTO nyolcadik miniszteri konferenciáján 2011 decemberében kialakult patthelyzet miatt szükség esetén új két- és többoldalú kezdeményezéseknek kell lendületet adniuk a genfi kereskedelmi tárgyalásoknak; hangsúlyozza ugyanakkor annak szükségességét, hogy minden új kezdeményezés továbbra is a WTO keretében valósuljon meg; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy továbbra is a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer kínálja a leghatékonyabb keretrendszert a nyílt és méltányos kereskedelem világszerte történő megvalósításához; egyetért ugyanakkor azzal, hogy a WTO nyolcadik miniszteri konferenciáján 2011 decemberében kialakult patthelyzet miatt szükség esetén új két- és többoldalú kezdeményezéseknek kell lendületet adniuk a genfi kereskedelmi tárgyalásoknak; hangsúlyozza ugyanakkor annak szükségességét, hogy minden új kezdeményezés továbbra is a WTO keretében valósuljon meg;

| 2. | sajnálatosnak tartja, hogy a dohai forduló kezdete óta csak korlátozott figyelmet kap a szolgáltatások kereskedelme; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások képezik a gazdaság gerincét, és hogy a 21. században a globális értékláncok megjelenése óta a kereskedelem a szolgáltatásokon alapul; kiemeli az általános érdekű szolgáltatások fontosságát a tekintetben, hogy nélkülözhetetlen védőhálót jelentenek a polgárok számára, és előmozdítják a társadalmi kohéziót helyhatósági, regionális, állami és európai uniós szinten egyaránt; |
| --- | --- |

2.

sajnálatosnak tartja, hogy a dohai forduló kezdete óta csak korlátozott figyelmet kap a szolgáltatások kereskedelme; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások képezik a gazdaság gerincét, és hogy a 21. században a globális értékláncok megjelenése óta a kereskedelem a szolgáltatásokon alapul; kiemeli az általános érdekű szolgáltatások fontosságát a tekintetben, hogy nélkülözhetetlen védőhálót jelentenek a polgárok számára, és előmozdítják a társadalmi kohéziót helyhatósági, regionális, állami és európai uniós szinten egyaránt;

| 3. | sajnálatosnak tartja, hogy a WTO-tagság GATS-mellékletei felett eljárt az idő, és immár nem tükrözik az ezen országokban a szolgáltatások kereskedelmét akadályozó tényezők valós szintjét, különösen azon országok esetében, amelyek jelentős önálló liberalizálásba kezdtek, valamint hogy WTO-tagság pedig továbbra is igen eltérő mértékű és nem átlátható módon végrehajtott liberalizálást mutat, és ugyanez jellemző a szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatos kötelezettségvállalásaik végrehajtására is; |
| --- | --- |

3.

sajnálatosnak tartja, hogy a WTO-tagság GATS-mellékletei felett eljárt az idő, és immár nem tükrözik az ezen országokban a szolgáltatások kereskedelmét akadályozó tényezők valós szintjét, különösen azon országok esetében, amelyek jelentős önálló liberalizálásba kezdtek, valamint hogy WTO-tagság pedig továbbra is igen eltérő mértékű és nem átlátható módon végrehajtott liberalizálást mutat, és ugyanez jellemző a szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatos kötelezettségvállalásaik végrehajtására is;

| 4. | üdvözli a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitását és azt, hogy az Európai Unió kezdettől fogva részt vesz e tárgyalásokon annak érdekében, hogy képviselni tudja az EU érdekeit és érvényesíteni tudja álláspontját a megállapodás formáját és szerkezetét illetően; úgy véli, hogy az Európai Unió részvétele fokozhatja a koherenciát a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás és a multilaterális rendszer között, továbbá hozzájárulhat a tárgyalási folyamat megfelelő parlamenti felügyeletének biztosításához; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megnyitását és azt, hogy az Európai Unió kezdettől fogva részt vesz e tárgyalásokon annak érdekében, hogy képviselni tudja az EU érdekeit és érvényesíteni tudja álláspontját a megállapodás formáját és szerkezetét illetően; úgy véli, hogy az Európai Unió részvétele fokozhatja a koherenciát a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás és a multilaterális rendszer között, továbbá hozzájárulhat a tárgyalási folyamat megfelelő parlamenti felügyeletének biztosításához;

| 5. | nehezményezi, hogy a Tanács anélkül adott megbízást, hogy figyelembe vette volna az Európai Parlament álláspontját; |
| --- | --- |

5.

nehezményezi, hogy a Tanács anélkül adott megbízást, hogy figyelembe vette volna az Európai Parlament álláspontját;

| 6. | emlékezteti a Bizottságot arra a kötelezettségére, hogy a Parlamentet a tárgyalások valamennyi szakaszában (a tárgyalási fordulók előtt és után) haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatnia kell; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti a Bizottságot arra a kötelezettségére, hogy a Parlamentet a tárgyalások valamennyi szakaszában (a tárgyalási fordulók előtt és után) haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatnia kell;

| 7. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalásokra a WTO átláthatósággal kapcsolatos szabályainak betartásával kerüljön sor, és hogy a teljes WTO-tagság megfelelő időben teljes körű tájékoztatást kapjon e tárgyalásokról; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalásokra a WTO átláthatósággal kapcsolatos szabályainak betartásával kerüljön sor, és hogy a teljes WTO-tagság megfelelő időben teljes körű tájékoztatást kapjon e tárgyalásokról;

| 8. | úgy véli, hogy még nem sikerült olyan kritikus tömeget elérni, amelynek segítségével a jövőbeni szolgáltatáskereskedelmi megállapodás előnyeit ki lehetne terjeszteni a teljes WTO-tagságra, ezért a GATS a legnagyobb kedvezményre vonatkozó záradékának (10) nem szabad vonatkoznia rá; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy még nem sikerült olyan kritikus tömeget elérni, amelynek segítségével a jövőbeni szolgáltatáskereskedelmi megállapodás előnyeit ki lehetne terjeszteni a teljes WTO-tagságra, ezért a GATS a legnagyobb kedvezményre vonatkozó záradékának (10) nem szabad vonatkoznia rá;

| 9. | aggodalommal állapítja meg ugyanakkor, hogy a tárgyaló felek között (Törökország kivételével) nem szerepelnek feltörekvő piacok, és nincs ott a BRICS sem, holott ezekben az országokban van lehetőség a kereskedelem és befektetések kiterjesztésére a szolgáltatások terén, és éppen ezekben az államokban van a legtöbb akadály, különösen a külföldi befektetések előtt; felkéri ezért Kínát és a többi feltörekvő gazdaságot, hogy csatlakozzanak a tárgyalásokhoz; |
| --- | --- |

9.

aggodalommal állapítja meg ugyanakkor, hogy a tárgyaló felek között (Törökország kivételével) nem szerepelnek feltörekvő piacok, és nincs ott a BRICS sem, holott ezekben az országokban van lehetőség a kereskedelem és befektetések kiterjesztésére a szolgáltatások terén, és éppen ezekben az államokban van a legtöbb akadály, különösen a külföldi befektetések előtt; felkéri ezért Kínát és a többi feltörekvő gazdaságot, hogy csatlakozzanak a tárgyalásokhoz;

| 10. | úgy véli, a tárgyalásokat oly módon kell nyitva tartani a többi ország és köztük a feltörekvő országok előtt, hogy ez ne csökkentse a megállapodás ambiciózus mivoltát, hiszen csak a magas fokú liberalizáció és az azonos szintű végrehajtási fegyelem bírhatja rá ezeket az országokat a csatlakozásra; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, a tárgyalásokat oly módon kell nyitva tartani a többi ország és köztük a feltörekvő országok előtt, hogy ez ne csökkentse a megállapodás ambiciózus mivoltát, hiszen csak a magas fokú liberalizáció és az azonos szintű végrehajtási fegyelem bírhatja rá ezeket az országokat a csatlakozásra;

| 11. | a jövőbeni szolgáltatáskereskedelmi megállapodás többoldalúvá tételének lehetősége érdekében azt javasolja, hogy a megállapodás szövege illeszkedjen a GATS formátumához és felépítéséhez, ideértve a kötelezettségvállalások tételes felsorolását, valamint a nemzeti elbánással, a piaci hozzáféréssel és a végrehajtási fegyelemmel kapcsolatos GATS-fogalommeghatározások átvételét; |
| --- | --- |

11.

a jövőbeni szolgáltatáskereskedelmi megállapodás többoldalúvá tételének lehetősége érdekében azt javasolja, hogy a megállapodás szövege illeszkedjen a GATS formátumához és felépítéséhez, ideértve a kötelezettségvállalások tételes felsorolását, valamint a nemzeti elbánással, a piaci hozzáféréssel és a végrehajtási fegyelemmel kapcsolatos GATS-fogalommeghatározások átvételét;

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy a GATS-mellékletekkel kapcsolatos legutóbbi ajánlatához közel álló kezdeti ajánlatot fogalmazzon meg, és a piaci hozzáféréssel kapcsolatos tárgyalások során törekedjen az alábbi célokra:






  — | egyenlőbb versenyfeltételek biztosítása a GATS-kötelezettségvállalások kiegyensúlyozottabbá tétele révén az egyes felek, ágazatok és módozatok között; |
| --- | --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot, hogy a GATS-mellékletekkel kapcsolatos legutóbbi ajánlatához közel álló kezdeti ajánlatot fogalmazzon meg, és a piaci hozzáféréssel kapcsolatos tárgyalások során törekedjen az alábbi célokra:

—

egyenlőbb versenyfeltételek biztosítása a GATS-kötelezettségvállalások kiegyensúlyozottabbá tétele révén az egyes felek, ágazatok és módozatok között;

| — | az EU offenzív érdekeivel kapcsolatos ambiciózus menetrend támogatása, különösen az üzeleti szolgáltatások, az IKT-szolgáltatások, a pénzügyi és jogi szolgáltatások, az e-kereskedelem, a tengeri és légiközlekedési szolgáltatások, a környezetvédelmi szolgáltatások, az idegenforgalom és az építőipar terén; a harmadik országok piacain fennálló uniós érdekek védelme, egyszersmind integrálva a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásba a GATS prudenciális kivételét, amely lehetővé teszi a résztvevő országok számára, hogy prudenciális céllal nemzeti szinten szabályozzák a pénzügyi szolgáltatásokat és termékeket; törekvés a GATS pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos prudenciális kivételének a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásba történő integrálására annak érdekében, hogy a megállapodás részes felei prudenciális célú intézkedéseket hozhassanak, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

—

az EU offenzív érdekeivel kapcsolatos ambiciózus menetrend támogatása, különösen az üzeleti szolgáltatások, az IKT-szolgáltatások, a pénzügyi és jogi szolgáltatások, az e-kereskedelem, a tengeri és légiközlekedési szolgáltatások, a környezetvédelmi szolgáltatások, az idegenforgalom és az építőipar terén; a harmadik országok piacain fennálló uniós érdekek védelme, egyszersmind integrálva a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásba a GATS prudenciális kivételét, amely lehetővé teszi a résztvevő országok számára, hogy prudenciális céllal nemzeti szinten szabályozzák a pénzügyi szolgáltatásokat és termékeket; törekvés a GATS pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos prudenciális kivételének a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásba történő integrálására annak érdekében, hogy a megállapodás részes felei prudenciális célú intézkedéseket hozhassanak, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül;

| — | az EU Szerződéseiben meghatározott közszolgáltatásokkal és általános érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos európai érzékeny szempontok védelme a közoktatás, a közegészségügy, a vízellátás és a hulladékgazdálkodás terén, valamint az, hogy a GATS-hoz és a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásokhoz hasonlóan ebben az esetben se kerüljön sor az audiovizuális és kulturális szolgáltatásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásra; |
| --- | --- |

—

az EU Szerződéseiben meghatározott közszolgáltatásokkal és általános érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos európai érzékeny szempontok védelme a közoktatás, a közegészségügy, a vízellátás és a hulladékgazdálkodás terén, valamint az, hogy a GATS-hoz és a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásokhoz hasonlóan ebben az esetben se kerüljön sor az audiovizuális és kulturális szolgáltatásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásra;

| — | a pénzügyi piacok és termékek szabályozására irányuló közelmúltbeli intézkedésekkel ellentétes, pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalások és szabályok elkerülése; |
| --- | --- |

—

a pénzügyi piacok és termékek szabályozására irányuló közelmúltbeli intézkedésekkel ellentétes, pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalások és szabályok elkerülése;

| — | – óvatos megközelítés alkalmazása a 4. módozattal kapcsolatos felajánlások cseréje kapcsán, szem előtt tartva, hogy az EU-nak offenzív érdekei vannak a magasan képzett munkaerő vonatkozásában, és hogy az EU-nak a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás keretében mindenekelőtt azt kell megerősítenie, hogy a 4. módozat értelmében szolgáltatás nyújtása érdekében ideiglenesen más országba költöző természetes személyek tiszteletben tartják a nemzeti munkaügyi és szociális jogszabályokat és kollektív megállapodásokat, valamint – ahogyan az a GATS keretében is lehetséges – a részes feleknek jogukban áll intézkedéseket hozni a természetes személyek területükre való belépésének szabályozása céljából, amennyiben ezek az intézkedések nem oltják ki a felek kötelezettségvállalásából származó előnyöket; |
| --- | --- |

—

– óvatos megközelítés alkalmazása a 4. módozattal kapcsolatos felajánlások cseréje kapcsán, szem előtt tartva, hogy az EU-nak offenzív érdekei vannak a magasan képzett munkaerő vonatkozásában, és hogy az EU-nak a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás keretében mindenekelőtt azt kell megerősítenie, hogy a 4. módozat értelmében szolgáltatás nyújtása érdekében ideiglenesen más országba költöző természetes személyek tiszteletben tartják a nemzeti munkaügyi és szociális jogszabályokat és kollektív megállapodásokat, valamint – ahogyan az a GATS keretében is lehetséges – a részes feleknek jogukban áll intézkedéseket hozni a természetes személyek területükre való belépésének szabályozása céljából, amennyiben ezek az intézkedések nem oltják ki a felek kötelezettségvállalásából származó előnyöket;

| — | továbbra is semleges álláspont képviselete azzal kapcsolatosan, hogy a kötelezettségvállalások hatálya alá tartozó gazdasági szereplők magán- vagy köztulajdonban vannak-e; |
| --- | --- |

—

továbbra is semleges álláspont képviselete azzal kapcsolatosan, hogy a kötelezettségvállalások hatálya alá tartozó gazdasági szereplők magán- vagy köztulajdonban vannak-e;

| — | annak biztosítása, hogy az adatfolyamok liberalizálása teljes mértékben megfelel a magánélet védelméről és az adatvédelemről szóló közösségi vívmányoknak; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az adatfolyamok liberalizálása teljes mértékben megfelel a magánélet védelméről és az adatvédelemről szóló közösségi vívmányoknak;

| 13. | megjegyzi, hogy az EU már kötött a szolgáltatásokra vonatkozóan jelentős fejezeteket tartalmazó, az országspecifikus kétoldalú kérdéseket hatékonyabban kezelő bilaterális kereskedelmi megállapodásokat a tárgyalásokban részt vevő egyes országokkal, más ilyen államokkal pedig jelenleg is zajlanak erre irányuló tárgyalások (ideértve Japánt és hamarosan az Egyesült Államokat is); úgy véli, hogy a piaci hozzáférés tekintetében e tárgyalások során az EU számára a többi partner a legfontosabb (például Ausztrália, Új-Zéland, Mexikó, Chile, Tajvan, Törökország, stb.); |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy az EU már kötött a szolgáltatásokra vonatkozóan jelentős fejezeteket tartalmazó, az országspecifikus kétoldalú kérdéseket hatékonyabban kezelő bilaterális kereskedelmi megállapodásokat a tárgyalásokban részt vevő egyes országokkal, más ilyen államokkal pedig jelenleg is zajlanak erre irányuló tárgyalások (ideértve Japánt és hamarosan az Egyesült Államokat is); úgy véli, hogy a piaci hozzáférés tekintetében e tárgyalások során az EU számára a többi partner a legfontosabb (például Ausztrália, Új-Zéland, Mexikó, Chile, Tajvan, Törökország, stb.);

| 14. | hangsúlyozza, hogy felfüggesztési elv és az automatikus beemelési elv mellékletekbe való felvétele lehetővé teszi, hogy a feleket ténylegesen rá lehessen kényszeríteni kötelezettségeik tiszteletben tartására, valamint további fokozatos piacnyitáshoz vezethet; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy felfüggesztési elv és az automatikus beemelési elv mellékletekbe való felvétele lehetővé teszi, hogy a feleket ténylegesen rá lehessen kényszeríteni kötelezettségeik tiszteletben tartására, valamint további fokozatos piacnyitáshoz vezethet;

| 15. | úgy véli, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásnak szilárdabb végrehajtási fegyelmet kell előírnia az átláthatósággal, a piaci versennyel, az engedélyezési követelményekkel és az ágazatspecifikus szabályozással kapcsolatosan, fenntartva ugyanakkor az egyes országok jogát arra, hogy közpolitikai alapon indokolt szabályozásokat fogadhassanak el (11); |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásnak szilárdabb végrehajtási fegyelmet kell előírnia az átláthatósággal, a piaci versennyel, az engedélyezési követelményekkel és az ágazatspecifikus szabályozással kapcsolatosan, fenntartva ugyanakkor az egyes országok jogát arra, hogy közpolitikai alapon indokolt szabályozásokat fogadhassanak el (11);

| 16. | elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Unió és tagállamai – meglévő jogszabályaik, normáik és megállapodásaik révén – fenntartsák a kulturális és audiovizuális politikáik megőrzésének és fejlesztésének lehetőségét; ezért üdvözli, hogy a Tanács kizárta a kulturális és audiovizuális szolgáltatásokat a tárgyalási meghatalmazásból; |
| --- | --- |

16.

elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Unió és tagállamai – meglévő jogszabályaik, normáik és megállapodásaik révén – fenntartsák a kulturális és audiovizuális politikáik megőrzésének és fejlesztésének lehetőségét; ezért üdvözli, hogy a Tanács kizárta a kulturális és audiovizuális szolgáltatásokat a tárgyalási meghatalmazásból;

| 17. | hangsúlyozza, hogy e tárgyalások kiváló alkalmat jelentenek a szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési (12) és támogatási (13) szabályok javítására, amely területeken a GATS-tárgyalások zsákutcába jutottak; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy e tárgyalások kiváló alkalmat jelentenek a szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési (12) és támogatási (13) szabályok javítására, amely területeken a GATS-tárgyalások zsákutcába jutottak;

| 18. | úgy véli, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásnak tartalmaznia kellene egy csatlakozási záradékot, olyan rendelkezéseket, amelyek meghatároznák, hogy milyen feltételek mellett és mely eljárások szerint lehet kiterjeszteni a megállapodást a WTO teljes tagságára, továbbá tartalmaznia kellene egy részletes vitarendezési mechanizmust is, amely nem zárja ki a WTO általános vitarendezési mechanizmusának igénybe vételének lehetőségét; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásnak tartalmaznia kellene egy csatlakozási záradékot, olyan rendelkezéseket, amelyek meghatároznák, hogy milyen feltételek mellett és mely eljárások szerint lehet kiterjeszteni a megállapodást a WTO teljes tagságára, továbbá tartalmaznia kellene egy részletes vitarendezési mechanizmust is, amely nem zárja ki a WTO általános vitarendezési mechanizmusának igénybe vételének lehetőségét;

| 19. | megjegyzi, hogy az EU tárgyalási megbízását a Bizottság úgy javasolta, a Tanács pedig úgy fogadta el, hogy nem készült hatásvizsgálat; ragaszkodik hozzá, hogy a Bizottság a korábbi szándékának megfelelően készítsen fenntarthatósági hatásvizsgálatot, és ennek során konzultáljon az érintett felekkel a szociális, környezeti és egyéb szempontokról; felkéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a fenntarthatósági hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy az abból leszűrt következtetéseket a tárgyalások során figyelembe lehessen venni; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy az EU tárgyalási megbízását a Bizottság úgy javasolta, a Tanács pedig úgy fogadta el, hogy nem készült hatásvizsgálat; ragaszkodik hozzá, hogy a Bizottság a korábbi szándékának megfelelően készítsen fenntarthatósági hatásvizsgálatot, és ennek során konzultáljon az érintett felekkel a szociális, környezeti és egyéb szempontokról; felkéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a fenntarthatósági hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy az abból leszűrt következtetéseket a tárgyalások során figyelembe lehessen venni;

| 20. | igen ambiciózusnak tartja a tárgyalások lefolytatására kijelölt kétéves időszakot; hangsúlyozza, hogy a minőséget a határidőknél fontosabbnak kellene tekinteni, valamint ragaszkodik hozzá, hogy a tárgyalások legyenek átláthatók, és biztosítsanak kell mozgásteret és időt ahhoz, hogy megfelelő információkon alapuló vita folyhasson róluk a nyilvánosságban és a parlamentekben; |
| --- | --- |

20.

igen ambiciózusnak tartja a tárgyalások lefolytatására kijelölt kétéves időszakot; hangsúlyozza, hogy a minőséget a határidőknél fontosabbnak kellene tekinteni, valamint ragaszkodik hozzá, hogy a tárgyalások legyenek átláthatók, és biztosítsanak kell mozgásteret és időt ahhoz, hogy megfelelő információkon alapuló vita folyhasson róluk a nyilvánosságban és a parlamentekben;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 295. E, 2009.12.4., 67. o.

(2)  HL C 286. E, 2010.10.22., 1. o.

(3)  HL C 51. E, 2013.2.22., 84. o.

(4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 1. o.

(5)  HL C 61. E, 2004.3.10., 289. o.

(6)  COM(2010)0612.

(7)  COM(2012)0070.

(8)  TN/S/36.

(9)  Ausztrália, Kanada, Chile, Kína, Kolumbia, Costa Rica, Hong Kong, Izrael, Japán, Dél-Korea, Mexikó, Új-Zéland, Norvégia, Pakisztán, Panama, Paraguay, Peru, Svájc, Tajvan, Törökország, Amerikai Egyesült Államok.

(10)  GATS II. cikk.

(11)  GATS XIV. és XIVa. cikkek.

(12)  GATS XIII. cikk.

(13)  GATS XV. cikk.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/118 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/118

---

P7_TA(2013)0326

A mezőgazdasági termékekre kivetett norvég vámok emelése

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre kivetett norvég vámok emeléséről (2013/2547(RSP))

(2016/C 075/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT megállapodás) 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT megállapodás) 19. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodásra (a kétoldalú megállapodásra) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodásra (a kétoldalú megállapodásra) (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló 2011. szeptember 13-i álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló 2011. szeptember 13-i álláspontjára (2),

| — | tekintettel a norvég kereskedelmi és ipari miniszternek a belső piacért és a szolgáltatásokért felelős biztoshoz intézett, az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló 2011. március 9-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a norvég kereskedelmi és ipari miniszternek a belső piacért és a szolgáltatásokért felelős biztoshoz intézett, az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló 2011. március 9-i levelére,

| — | tekintettel az EGT Tanács 2012. november 26-án tartott 38. ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EGT Tanács 2012. november 26-án tartott 38. ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékekre kivetett norvég vámok jelentős emelésére vonatkozóan a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000048/2013 – B7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékekre kivetett norvég vámok jelentős emelésére vonatkozóan a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000048/2013 – B7-0210/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EGT megállapodás 19. cikke szerint „A szerződő felek vállalják, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági kereskedelem fokozatos liberalizálása érdekében”; |
| --- | --- |

A.

mivel az EGT megállapodás 19. cikke szerint „A szerződő felek vállalják, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági kereskedelem fokozatos liberalizálása érdekében”;

| B. | mivel az EGT-megállapodás alapul szolgál Norvégia egységes piachoz való egyenlő hozzáféréséhez, és mivel a megállapodásban részt vevő felek azt kölcsönösen előnyösnek találták; |
| --- | --- |

B.

mivel az EGT-megállapodás alapul szolgál Norvégia egységes piachoz való egyenlő hozzáféréséhez, és mivel a megállapodásban részt vevő felek azt kölcsönösen előnyösnek találták;

| C. | mivel az EU és Norvégia közötti gazdasági és politikai kapcsolatok általánosságban véve kitűnőek; mivel a partnerek között felmerülő nézeteltéréseket párbeszéd formájában kell rendezni; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Norvégia közötti gazdasági és politikai kapcsolatok általánosságban véve kitűnőek; mivel a partnerek között felmerülő nézeteltéréseket párbeszéd formájában kell rendezni;

| D. | mivel a 2012 januárja óta hatályos kétoldalú megállapodás megújította a mezőgazdasági termékek, köztük a hús- és tejtermékek kereskedelmi preferenciáinak preferenciális, kölcsönös és mindkét fél számára előnyös jogi kereteit; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2012 januárja óta hatályos kétoldalú megállapodás megújította a mezőgazdasági termékek, köztük a hús- és tejtermékek kereskedelmi preferenciáinak preferenciális, kölcsönös és mindkét fél számára előnyös jogi kereteit;

| E. | mivel e megállapodás révén az EU és a Norvég Királyság kiterjesztette a mezőgazdasági termékek kereskedelmének kölcsönös liberalizációját a vámmentesség biztosítása, a vámkontingensek kialakítása, és mezőgazdasági termékek egész széles skálája esetében a behozatali vámok csökkentése útján; |
| --- | --- |

E.

mivel e megállapodás révén az EU és a Norvég Királyság kiterjesztette a mezőgazdasági termékek kereskedelmének kölcsönös liberalizációját a vámmentesség biztosítása, a vámkontingensek kialakítása, és mezőgazdasági termékek egész széles skálája esetében a behozatali vámok csökkentése útján;

| F. | mivel 2013. január 1-től bizonyos európai sajtok, bárány- és marhahúsfélék exportőreinek a norvég piacon 277 %-os, illetve 429 %-os és 344 %-os ad valorem vámot kell fizetniük; mivel ezt az intézkedést megelőzte az új, a hortenziafélékre alkalmazandó 72 %-os behozatali vám bevezetése; |
| --- | --- |

F.

mivel 2013. január 1-től bizonyos európai sajtok, bárány- és marhahúsfélék exportőreinek a norvég piacon 277 %-os, illetve 429 %-os és 344 %-os ad valorem vámot kell fizetniük; mivel ezt az intézkedést megelőzte az új, a hortenziafélékre alkalmazandó 72 %-os behozatali vám bevezetése;

| G. | mivel ezek az intézkedések – noha a Kereskedelmi Világszervezet Norvégiára vonatkozó engedményes listája engedélyezi őket – sértik a kétoldalú megállapodás betűjét és szellemét egyaránt, különösen pedig annak 10. cikkét, amely kimondja, hogy „A felek lépéseket tesznek annak biztosítása érdekében, hogy az egymásnak nyújtott kedvezményeket más, a behozatalt korlátozó intézkedés ne veszélyeztesse”; |
| --- | --- |

G.

mivel ezek az intézkedések – noha a Kereskedelmi Világszervezet Norvégiára vonatkozó engedményes listája engedélyezi őket – sértik a kétoldalú megállapodás betűjét és szellemét egyaránt, különösen pedig annak 10. cikkét, amely kimondja, hogy „A felek lépéseket tesznek annak biztosítása érdekében, hogy az egymásnak nyújtott kedvezményeket más, a behozatalt korlátozó intézkedés ne veszélyeztesse”;

| H. | mivel a gazdasági növekedésre, foglalkoztatásra és inflációra vonatkozó mutatók nem utalnak arra, hogy a globális gazdasági és pénzügyi válság a norvég gazdaságra negatív hatással lenne; |
| --- | --- |

H.

mivel a gazdasági növekedésre, foglalkoztatásra és inflációra vonatkozó mutatók nem utalnak arra, hogy a globális gazdasági és pénzügyi válság a norvég gazdaságra negatív hatással lenne;

| 1. | sajnálattal veszi tudomásul a norvég kormány által a közelmúltban bevezetett intézkedéseket, amelyeket protekcionista és tiltó jellegűnek tart a kereskedelemre nézve, valamint amelyeket a kétoldalú megállapodás betűjére és szellemére nézve egyértelműen sértőnek talál; |
| --- | --- |

1.

sajnálattal veszi tudomásul a norvég kormány által a közelmúltban bevezetett intézkedéseket, amelyeket protekcionista és tiltó jellegűnek tart a kereskedelemre nézve, valamint amelyeket a kétoldalú megállapodás betűjére és szellemére nézve egyértelműen sértőnek talál;

| 2. | hangsúlyozza, hogy ezeket az intézkedéseket a norvég kormány úgy hozta, hogy előtte nem konzultált az európai uniós partnerekkel, ahogyan ez az EU és Norvégia között fennálló jelenlegi komoly kétoldalú kapcsolatok keretében helyénvaló lett volna; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy ezeket az intézkedéseket a norvég kormány úgy hozta, hogy előtte nem konzultált az európai uniós partnerekkel, ahogyan ez az EU és Norvégia között fennálló jelenlegi komoly kétoldalú kapcsolatok keretében helyénvaló lett volna;

| 3. | megkérdőjelezi a gazdasági megfontolásokat ezen intézkedések kapcsán, amelyek hatásaképpen visszaszorulhat a kereskedelem, kárt szenvedhet valamennyi érintett fél, különösen pedig a norvég fogyasztók, és hosszú távon a norvég gazdálkodók is; felhívja a Bizottságot a megemelt vámok uniós exportőrökre és mezőgazdasági termelőkre gyakorolt esetleges negatív hatásainak felmérésére; |
| --- | --- |

3.

megkérdőjelezi a gazdasági megfontolásokat ezen intézkedések kapcsán, amelyek hatásaképpen visszaszorulhat a kereskedelem, kárt szenvedhet valamennyi érintett fél, különösen pedig a norvég fogyasztók, és hosszú távon a norvég gazdálkodók is; felhívja a Bizottságot a megemelt vámok uniós exportőrökre és mezőgazdasági termelőkre gyakorolt esetleges negatív hatásainak felmérésére;

| 4. | sürgeti a norvég kormányt és parlamentet, hogy vonja vissza ezeket az intézkedéseket; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a norvég kormányt és parlamentet, hogy vonja vissza ezeket az intézkedéseket;

| 5. | felszólítja a norvég kormányt és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe az Izland által nemrégiben tett nagyratörő lépéseket az Unióval folytatott mezőgazdasági kereskedelem liberalizálására; szorgalmazza, hogy a norvég kormány kövesse az izlandi példát; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a norvég kormányt és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe az Izland által nemrégiben tett nagyratörő lépéseket az Unióval folytatott mezőgazdasági kereskedelem liberalizálására; szorgalmazza, hogy a norvég kormány kövesse az izlandi példát;

| 6. | felszólítja a norvég kormányt, hogy egyezzen bele az EGT megállapodás 3. jegyzőkönyvének felülvizsgálatába a feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmét illetően, annak felmérése céljából, hogy a fent említett termékekre kivetett adók méltányosnak és indokoltnak tekinthetők-e; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a norvég kormányt, hogy egyezzen bele az EGT megállapodás 3. jegyzőkönyvének felülvizsgálatába a feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmét illetően, annak felmérése céljából, hogy a fent említett termékekre kivetett adók méltányosnak és indokoltnak tekinthetők-e;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a tárgyalásokat a norvég hatóságokkal annak érdekében, hogy kölcsönös elégedettséggel járó megoldást dolgozzanak ki a mezőgazdasági termékek export-importjával kapcsolatban; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a tárgyalásokat a norvég hatóságokkal annak érdekében, hogy kölcsönös elégedettséggel járó megoldást dolgozzanak ki a mezőgazdasági termékek export-importjával kapcsolatban;

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy határozza meg, milyen lépéseket kíván tenni – különösen szükség esetén az uniós mezőgazdasági ágazaton belüli munkahelyek és terméshozam védelme érdekében – abban az esetben, ha Norvégia nem helyezi hatályon kívül a döntését; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, hogy határozza meg, milyen lépéseket kíván tenni – különösen szükség esetén az uniós mezőgazdasági ágazaton belüli munkahelyek és terméshozam védelme érdekében – abban az esetben, ha Norvégia nem helyezi hatályon kívül a döntését;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy az együttműködés megtagadása esetén vegye fontolóra további fellépések javaslásának lehetőségét az intézkedések visszavonásának elérése céljából; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy az együttműködés megtagadása esetén vegye fontolóra további fellépések javaslásának lehetőségét az intézkedések visszavonásának elérése céljából;

| 10. | emlékeztet Norvégiának az egységes piac irányába – különösen a közelmúltbeli kezdeményezésekkel, például az I. és II. egységes piaci intézkedéscsomaggal összefüggésben – tett kifejezett kötelezettségvállalására; rámutat arra, hogy a norvég kormány maga is elismerte, hogy a jövőbeni növekedés és munkahelyteremtés alapja a hatékony egységes piac, és hogy a jelenlegi válságot nem lehet indokként használni a protekcionista és kereskedelmet torzító intézkedések bevezetéséhez; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet Norvégiának az egységes piac irányába – különösen a közelmúltbeli kezdeményezésekkel, például az I. és II. egységes piaci intézkedéscsomaggal összefüggésben – tett kifejezett kötelezettségvállalására; rámutat arra, hogy a norvég kormány maga is elismerte, hogy a jövőbeni növekedés és munkahelyteremtés alapja a hatékony egységes piac, és hogy a jelenlegi válságot nem lehet indokként használni a protekcionista és kereskedelmet torzító intézkedések bevezetéséhez;

| 11. | reményét fejezi ki, hogy Norvégia az egységes piac szerves része marad és nem alkalmaz egyoldalú integrációellenes intézkedéseket; |
| --- | --- |

11.

reményét fejezi ki, hogy Norvégia az egységes piac szerves része marad és nem alkalmaz egyoldalú integrációellenes intézkedéseket;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a norvég kormánynak és parlamentnek, valamint az Európai Gazdasági Térség intézményeinek. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a norvég kormánynak és parlamentnek, valamint az Európai Gazdasági Térség intézményeinek.

---

(1)  HL L 327., 2011.12.9., 2. o.

(2)  HL C 51. E, 2013.2.22., 168. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/120

---

P7_TA(2013)0327

A digitális egységes piac kiteljesítése

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egységes digitális piac megvalósításáról (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3.cikkének (3) bekezdésére és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3.cikkének (3) bekezdésére és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 12., 14. és 26. cikkére, 114. cikke (3) bekezdésére, valamint 169. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 12., 14. és 26. cikkére, 114. cikke (3) bekezdésére, valamint 169. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság „Az európai fogyasztóügyi politika új ütemterve” című, 2013. április 25-én elfogadott jelentésére (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság „Az európai fogyasztóügyi politika új ütemterve” című, 2013. április 25-én elfogadott jelentésére (A7-0163/2013),

| — | tekintettel „A 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó, e-kereskedelemmel kapcsolatos akcióterv – a 2013. évi helyzet” című 2013. április 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó, e-kereskedelemmel kapcsolatos akcióterv – a 2013. évi helyzet” című 2013. április 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0153),

| — | tekintettel a Bizottság 2013. február 18-i, 26. belső piaci eredménytáblájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. február 18-i, 26. belső piaci eredménytáblájára,

| — | tekintettel „A fogyasztói piacok eredménytáblája: A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára (nyolcadik kiadás, 2. rész – 2012. november)” című, 2012. december 7-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fogyasztói piacok eredménytáblája: A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára (nyolcadik kiadás, 2. rész – 2012. november)” című, 2012. december 7-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0432),

| — | tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0789),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács részére készített, a hamisított termékek internetes árusításáról szóló egyetértési megállapodás működéséről szóló 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0209), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács részére készített, a hamisított termékek internetes árusításáról szóló egyetértési megállapodás működéséről szóló 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0209),

| — | tekintettel a digitális egységes piac megvalósításáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piac megvalósításáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról szóló (2), a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló (3) és az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló 2011. április 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról szóló (2), a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló (3) és az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről szóló 2011. április 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé: A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé: A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag II” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag II” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag: tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag: tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2012. június 4-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2012. június 4-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0238),

| — | tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2012)0225),

| — | tekintettel „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0196),

| — | tekintettel „Az e-közbeszerzésre vonatkozó stratégia” című, 2012. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az e-közbeszerzésre vonatkozó stratégia” című, 2012. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2012)0179),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló, 2012. január 25-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló, 2012. január 25-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0011),

| — | tekintettel a Bizottság „Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében” című, 2012. november 29-i zöld könyvére (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében” című, 2012. november 29-i zöld könyvére (COM(2012)0698),

| — | tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóvédelmi programról szóló, 2011. november 9-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0707) és az azt kísérő dokumentumokra (SEC(2011)1320 és SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóvédelmi programról szóló, 2011. november 9-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0707) és az azt kísérő dokumentumokra (SEC(2011)1320 és SEC(2011)1321),

| — | tekintettel a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2012. december 3-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2012. december 3-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0721),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2013. február 7-i bizottsági javaslatára (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2013. február 7-i bizottsági javaslatára (COM(2013)0048),

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: Nyílt, megbízható és biztonságos kibertér”2013. február 7-i közös közleményére (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: Nyílt, megbízható és biztonságos kibertér”2013. február 7-i közös közleményére (JOIN(2013)0001),

| — | tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában” című, 2012. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában” című, 2012. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0529),

| — | tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. november 14-i javaslatra (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. november 14-i javaslatra (COM(2011)0665),

| — | tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló 2010. december 15-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló 2010. december 15-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. július 13-i 2010/45/EU tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. július 13-i 2010/45/EU tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az Európai Bíróságnak a Google (a C-236/08–C-238/08. számú egyesített ügyben hozott 2010. március 23-i ítélet), valamint a BergSpechte (a C-278/08. számú ügyben hozott 2010. március 25-i ítélet) ügyében hozott ítéleteire, amelyek „a szokásosan tájékozott és ésszerűen figyelmes internethasználót” határozzák meg az átlagos internethasználóként, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróságnak a Google (a C-236/08–C-238/08. számú egyesített ügyben hozott 2010. március 23-i ítélet), valamint a BergSpechte (a C-278/08. számú ügyben hozott 2010. március 25-i ítélet) ügyében hozott ítéleteire, amelyek „a szokásosan tájékozott és ésszerűen figyelmes internethasználót” határozzák meg az átlagos internethasználóként,

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (12),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az egységes piac új stratégiájáról szóló, 2010. május 9-i Monti-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac új stratégiájáról szóló, 2010. május 9-i Monti-jelentésre,

| — | tekintettel a határokon átnyúló eladásokkal szembeni viselkedésről és a fogyasztók védelméről szóló, a Bizottság által az Eurobarométer 282. különszámában 2010 márciusában közzétett elemző jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a határokon átnyúló eladásokkal szembeni viselkedésről és a fogyasztók védelméről szóló, a Bizottság által az Eurobarométer 282. különszámában 2010 márciusában közzétett elemző jelentésre,

| — | tekintettel „Az EU-ban zajló e-kereskedelem értékelése a próbavásárlás módszerének segítségével” című, 2009. október 20-án közzétett, a Bizottság Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósága nevében a YouGovPsychonomics által végzett vizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU-ban zajló e-kereskedelem értékelése a próbavásárlás módszerének segítségével” című, 2009. október 20-án közzétett, a Bizottság Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatósága nevében a YouGovPsychonomics által végzett vizsgálatra,

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0336),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az egységes digitális piacban rejlő lehetőségek feltárása kulcsfontosságú ahhoz, hogy az Uniót mind a polgárai, mind pedig a vállalkozásai hasznára versenyképesebb és dinamikusabb tudásalapú gazdasággá tegyük; mivel az Uniónak most kell tennie annak érdekében, hogy megőrizze globális versenyelőnyét, különösen az olyan gyorsan növekvő ágazatokban, mint az internetes platformok és a szoftveralkalmazások iparága; |
| --- | --- |

A.

mivel az egységes digitális piacban rejlő lehetőségek feltárása kulcsfontosságú ahhoz, hogy az Uniót mind a polgárai, mind pedig a vállalkozásai hasznára versenyképesebb és dinamikusabb tudásalapú gazdasággá tegyük; mivel az Uniónak most kell tennie annak érdekében, hogy megőrizze globális versenyelőnyét, különösen az olyan gyorsan növekvő ágazatokban, mint az internetes platformok és a szoftveralkalmazások iparága;

| B. | mivel a nagy sebességű, szélessávú internethálózatokhoz való akadálytalan hozzáférésre, az internetes szolgáltatásokhoz való egyetemes és valamennyi polgár számára egyenlő hozzáférésre, valamint a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz szükséges rádiófrekvencia elérhetőségére építő, mindenütt rendelkezésre álló összeköttetés létfontosságú előfeltétele az egységes digitális piac fejlődésének; mivel ahhoz, hogy a technológiai újdonságok – például a hordozható készülékek és alkalmazások, illetve a mobilszabványok új generációi – által nyújtott előnyök eljussanak a polgárokhoz és a vállalkozásokhoz, megbízható és gyors infrastruktúra-hálózatokra van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel a nagy sebességű, szélessávú internethálózatokhoz való akadálytalan hozzáférésre, az internetes szolgáltatásokhoz való egyetemes és valamennyi polgár számára egyenlő hozzáférésre, valamint a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz szükséges rádiófrekvencia elérhetőségére építő, mindenütt rendelkezésre álló összeköttetés létfontosságú előfeltétele az egységes digitális piac fejlődésének; mivel ahhoz, hogy a technológiai újdonságok – például a hordozható készülékek és alkalmazások, illetve a mobilszabványok új generációi – által nyújtott előnyök eljussanak a polgárokhoz és a vállalkozásokhoz, megbízható és gyors infrastruktúra-hálózatokra van szükség;

| C. | mivel a nagy mennyiségű adattal dolgozó („big data”) alkalmazások egyre fontosabbá válnak az Unió versenyképessége szempontjából, és ezektől 2016-ig globálisan 16 milliárd eurós bevételt és 4,4 millió újonnan létrehozott munkahelyet várnak; |
| --- | --- |

C.

mivel a nagy mennyiségű adattal dolgozó („big data”) alkalmazások egyre fontosabbá válnak az Unió versenyképessége szempontjából, és ezektől 2016-ig globálisan 16 milliárd eurós bevételt és 4,4 millió újonnan létrehozott munkahelyet várnak;

| D. | mivel a számítási felhőben nagy gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőségek – például a költségcsökkentésre, tartalom- és információmegosztásra, megnövekedett versenyképességre, az információhoz való hozzáférésre, innovációra és munkahelyteremtésre vonatkozó lehetőségek – rejlenek; mivel ebben az összefüggésben különösen fontos az egyszerre több készülékről is elérhető, fennakadásmentes e-kormányzati szolgáltatások kialakítása; |
| --- | --- |

D.

mivel a számítási felhőben nagy gazdasági, társadalmi és kulturális lehetőségek – például a költségcsökkentésre, tartalom- és információmegosztásra, megnövekedett versenyképességre, az információhoz való hozzáférésre, innovációra és munkahelyteremtésre vonatkozó lehetőségek – rejlenek; mivel ebben az összefüggésben különösen fontos az egyszerre több készülékről is elérhető, fennakadásmentes e-kormányzati szolgáltatások kialakítása;

| E. | mivel az uniós gazdaság komoly strukturális átalakuláson megy keresztül, amely hatással van a globális versenyképességére és a munkaerőpiacaira; mivel a 2013. évi éves növekedési jelentése határozott fellépésre szólít fel a munkahelyteremtés felgyorsítása tekintetében; mivel a dinamikus és inkluzív munkaerőpiacok elengedhetetlenek ahhoz, hogy az uniós gazdaság fellendüljön és versenyképes legyen; |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós gazdaság komoly strukturális átalakuláson megy keresztül, amely hatással van a globális versenyképességére és a munkaerőpiacaira; mivel a 2013. évi éves növekedési jelentése határozott fellépésre szólít fel a munkahelyteremtés felgyorsítása tekintetében; mivel a dinamikus és inkluzív munkaerőpiacok elengedhetetlenek ahhoz, hogy az uniós gazdaság fellendüljön és versenyképes legyen;

| F. | mivel a közösségi média, a felhasználók által létrehozott tartalom, a remixkultúra és a felhasználói együttműködés egyre fontosabb szerepet játszanak a digitális gazdaságban; mivel egyre nagyobb a fogyasztók hajlandósága arra, hogy fizessenek a jó minőségű, professzionális digitális tartalomért, feltéve, hogy az megfizethető, egyszerre több eszközről is hozzáférhető, és országhatároktól függetlenül hordozható; |
| --- | --- |

F.

mivel a közösségi média, a felhasználók által létrehozott tartalom, a remixkultúra és a felhasználói együttműködés egyre fontosabb szerepet játszanak a digitális gazdaságban; mivel egyre nagyobb a fogyasztók hajlandósága arra, hogy fizessenek a jó minőségű, professzionális digitális tartalomért, feltéve, hogy az megfizethető, egyszerre több eszközről is hozzáférhető, és országhatároktól függetlenül hordozható;

| G. | mivel a tartalmakhoz való megfizethető módon, biztonságos és megbízható fizetési módok használatával történő hozzáférés növelheti a határokon átnyúló szolgáltatások igénybevételére vonatkozó fogyasztói bizalmat; |
| --- | --- |

G.

mivel a tartalmakhoz való megfizethető módon, biztonságos és megbízható fizetési módok használatával történő hozzáférés növelheti a határokon átnyúló szolgáltatások igénybevételére vonatkozó fogyasztói bizalmat;

| H. | mivel az uniós vállalkozások 99 %-át kis- és középvállalkozások (kkv-k) alkotják, amelyek az uniós foglalkoztatás 85 %-áért felelősek; mivel a kkv-k ezért az európai gazdaság hajtóerejét képezik, és elsődlegesen ezek felelnek a jólét megteremtéséért, a foglalkoztatásért és a növekedésért, valamint az innovációért és a K+F-ért; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós vállalkozások 99 %-át kis- és középvállalkozások (kkv-k) alkotják, amelyek az uniós foglalkoztatás 85 %-áért felelősek; mivel a kkv-k ezért az európai gazdaság hajtóerejét képezik, és elsődlegesen ezek felelnek a jólét megteremtéséért, a foglalkoztatásért és a növekedésért, valamint az innovációért és a K+F-ért;

| I. | mivel az uniós polgárok fogyasztóként fontos szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén, és mivel emiatt a fogyasztók szerepét az uniós gazdaságpolitika részeként kell elismerni; mivel fontos megteremteni a helyes egyensúlyt az uniós vállalkozások versenyképességének növelése és a fogyasztói érdekek védelme között; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós polgárok fogyasztóként fontos szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén, és mivel emiatt a fogyasztók szerepét az uniós gazdaságpolitika részeként kell elismerni; mivel fontos megteremteni a helyes egyensúlyt az uniós vállalkozások versenyképességének növelése és a fogyasztói érdekek védelme között;

| J. | mivel az egységes digitális piac töredezettsége veszélyezteti a fogyasztók számára elérhető választékot; mivel elő kell mozdítani a fogyasztók bizalmát, valamint növelni kell piaci biztonságérzetüket és jogaik ismeretét, különös tekintettel az egyéb, kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztókra; mivel alapvető fontosságú, hogy a fogyasztók az Unióban nagyobb fokú védelmet élvezzenek az egészségüket vagy a biztonságukat esetlegesen veszélyeztető termékekkel és szolgáltatásokkal szemben; |
| --- | --- |

J.

mivel az egységes digitális piac töredezettsége veszélyezteti a fogyasztók számára elérhető választékot; mivel elő kell mozdítani a fogyasztók bizalmát, valamint növelni kell piaci biztonságérzetüket és jogaik ismeretét, különös tekintettel az egyéb, kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztókra; mivel alapvető fontosságú, hogy a fogyasztók az Unióban nagyobb fokú védelmet élvezzenek az egészségüket vagy a biztonságukat esetlegesen veszélyeztető termékekkel és szolgáltatásokkal szemben;

| K. | mivel a Bizottság által unió-szerte végzett, a játékokhoz, videókhoz vagy letölthető zenékhez hasonló digitális tartalmakat árusító weboldalakra vonatkozó ellenőrzés szerint e weboldalak 75 %-a nem felel meg a fogyasztóvédelmi előírásoknak; mivel a fogyasztók jogairól szóló 2011/83/EU irányelv elsőként ír elő a digitális tartalomra vonatkozó szabályokat; mivel a Bizottságot ösztönözni kell arra, hogy továbbra is építsen be ilyen szabályokat a meglévő uniós fogyasztóvédelmi jogszabályok felülvizsgálata során, illetve amikor e téren új jogszabályokat javasol; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság által unió-szerte végzett, a játékokhoz, videókhoz vagy letölthető zenékhez hasonló digitális tartalmakat árusító weboldalakra vonatkozó ellenőrzés szerint e weboldalak 75 %-a nem felel meg a fogyasztóvédelmi előírásoknak; mivel a fogyasztók jogairól szóló 2011/83/EU irányelv elsőként ír elő a digitális tartalomra vonatkozó szabályokat; mivel a Bizottságot ösztönözni kell arra, hogy továbbra is építsen be ilyen szabályokat a meglévő uniós fogyasztóvédelmi jogszabályok felülvizsgálata során, illetve amikor e téren új jogszabályokat javasol;

| L. | mivel az Unió munkaképes korú népességének 15 %-a (80 millió fő) képességcsökkent vagy fogyatékossággal él; mivel az elektronikus kormányzati szolgáltatást nyújtó webhelyek száma és a közszektor webhelyeinek száma gyorsan növekszik; mivel a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások uniós piacának becsült értéke 2 milliárd EUR; mivel ez a piac továbbra is nagyon töredezett és kialakulatlan, hátrányára nemcsak a lehetséges fogyasztóknak, de az egész gazdaságnak; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unió munkaképes korú népességének 15 %-a (80 millió fő) képességcsökkent vagy fogyatékossággal él; mivel az elektronikus kormányzati szolgáltatást nyújtó webhelyek száma és a közszektor webhelyeinek száma gyorsan növekszik; mivel a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások uniós piacának becsült értéke 2 milliárd EUR; mivel ez a piac továbbra is nagyon töredezett és kialakulatlan, hátrányára nemcsak a lehetséges fogyasztóknak, de az egész gazdaságnak;

| M. | mivel a fogyasztók csoportja nem homogén, hanem jelentős különbségeket mutat a digitális műveltség, a fogyasztói jogok ismerete, a magabiztosság és a jogérvényesítési hajlandóság terén; mivel a megkülönböztetésmentességet és a hozzáférhetőséget figyelembe kell venni a digitális szakadék áthidalása érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel a fogyasztók csoportja nem homogén, hanem jelentős különbségeket mutat a digitális műveltség, a fogyasztói jogok ismerete, a magabiztosság és a jogérvényesítési hajlandóság terén; mivel a megkülönböztetésmentességet és a hozzáférhetőséget figyelembe kell venni a digitális szakadék áthidalása érdekében;

Az egységes digitális piacban rejlő lehetőségek teljes mértékű kihasználása

| 1. | hangsúlyozza, hogy az egységes piac szolgáltatási irányelven keresztül történő kiteljesítése és az egységes digitális piac 800 milliárd euróval (15) gyarapíthatná az uniós gazdaságot, ami háztartásonként 4 200 eurónak felel meg (16); felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat az egységes digitális piac kialakítása mint átfogó politikai prioritás felé, továbbá az új és még várható fejlemények figyelembe vétele érdekében javasoljanak átfogó megközelítést, valamint mind jogalkotási, mind politikai kezdeményezéseket magában foglaló nagyratörő stratégiát, amelyek kézzel fogható valósággá tehetik az egységes digitális piacot; hangsúlyozza, hogy ehhez uniós, nemzeti és regionális szinten is politikai vezetésre, határozathozatali képességre, prioritások meghatározására és közfinanszírozásra lesz szükség; különösen hangsúlyozza, hogy erős vezetésre van szükség valamennyi uniós intézmény részéről, illetve világos politikai szerepvállalásra a tagállamok részéről az egységes piachoz kapcsolódó irányelvek és rendeletek teljes mértékben és hatékonyan történő végrehajtásához; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az egységes piac szolgáltatási irányelven keresztül történő kiteljesítése és az egységes digitális piac 800 milliárd euróval (15) gyarapíthatná az uniós gazdaságot, ami háztartásonként 4 200 eurónak felel meg (16); felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat az egységes digitális piac kialakítása mint átfogó politikai prioritás felé, továbbá az új és még várható fejlemények figyelembe vétele érdekében javasoljanak átfogó megközelítést, valamint mind jogalkotási, mind politikai kezdeményezéseket magában foglaló nagyratörő stratégiát, amelyek kézzel fogható valósággá tehetik az egységes digitális piacot; hangsúlyozza, hogy ehhez uniós, nemzeti és regionális szinten is politikai vezetésre, határozathozatali képességre, prioritások meghatározására és közfinanszírozásra lesz szükség; különösen hangsúlyozza, hogy erős vezetésre van szükség valamennyi uniós intézmény részéről, illetve világos politikai szerepvállalásra a tagállamok részéről az egységes piachoz kapcsolódó irányelvek és rendeletek teljes mértékben és hatékonyan történő végrehajtásához;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az egységes digitális piac megvalósulásának útjában álló meglévő akadályokkal, többek között egyszerűsítse a héára vonatkozó jogi keretet, biztosítson hozzáférést az Európa bármely pontján történő biztonságosabb elektronikus fizetési, elektronikus számlázási és szállítási szolgáltatásokhoz, valamint a legális digitális tartalmakhoz való Európa-szerte történő hozzáférés segítése érdekében vizsgálja felül a szellemitulajdon-jogokat; hangsúlyozza, hogy fontos ugyanolyan szabályokat hozni a javak és szolgáltatások mind fizikai, mind digitális szabad mozgása tekintetében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az egységes digitális piac megvalósulásának útjában álló meglévő akadályokkal, többek között egyszerűsítse a héára vonatkozó jogi keretet, biztosítson hozzáférést az Európa bármely pontján történő biztonságosabb elektronikus fizetési, elektronikus számlázási és szállítási szolgáltatásokhoz, valamint a legális digitális tartalmakhoz való Európa-szerte történő hozzáférés segítése érdekében vizsgálja felül a szellemitulajdon-jogokat; hangsúlyozza, hogy fontos ugyanolyan szabályokat hozni a javak és szolgáltatások mind fizikai, mind digitális szabad mozgása tekintetében;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egységes digitális piac irányítását, biztosítva a hálózatsemlegességet és az IKT hatékony és intelligens felhasználását a polgárokra és a vállalkozásokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a meglévő kormányzási eszközöket – többek között a belső piaci információs rendszert (IMI), a Solvit-ot, az „Európa Önökért” weboldalt és a szolgáltatási irányelv értelmében létrehozott egyablakos ügyintézést –, és javasoljon koherens megközelítést azok használatának előmozdítására; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egységes digitális piac irányítását, biztosítva a hálózatsemlegességet és az IKT hatékony és intelligens felhasználását a polgárokra és a vállalkozásokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a meglévő kormányzási eszközöket – többek között a belső piaci információs rendszert (IMI), a Solvit-ot, az „Európa Önökért” weboldalt és a szolgáltatási irányelv értelmében létrehozott egyablakos ügyintézést –, és javasoljon koherens megközelítést azok használatának előmozdítására;

| 4. | hangsúlyozza a felhőalapú számítástechnikáról szóló európai stratégia fontosságát, mivel az lehetőséget kínál az EU versenyképessége, növekedése és a munkahelyteremtés számára; hangsúlyozza, hogy a felhőalapú számítástechnika, mivel az indulási költségei minimálisak és kevés infrastruktúrát igényel, az uniós informatikai ágazat és különösen a kkv-k számára lehetőséget biztosít arra, hogy a kiszervezés, az új digitális szolgáltatások és az adatközpontok terén vezető pozíciót szerezzenek; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a felhőalapú számítástechnikáról szóló európai stratégia fontosságát, mivel az lehetőséget kínál az EU versenyképessége, növekedése és a munkahelyteremtés számára; hangsúlyozza, hogy a felhőalapú számítástechnika, mivel az indulási költségei minimálisak és kevés infrastruktúrát igényel, az uniós informatikai ágazat és különösen a kkv-k számára lehetőséget biztosít arra, hogy a kiszervezés, az új digitális szolgáltatások és az adatközpontok terén vezető pozíciót szerezzenek;

| 5. | elismeri, hogy a nagy mennyiségű adatok és a tudás képezi az Unió jövőbeli gazdaságának hajtóerejét; üdvözli a javasolt adatvédelmi csomagot mint a bizalom és átláthatóság növelésének egyik eszközét; hangsúlyozza, hogy szem előtt kell tartani a globalizációból és az új technológiák használatából eredő kihívásokat, illetve hogy fontos annak biztosítása, hogy a modernizált uniós adatvédelmi rendszer erősítse a polgárok jogait, az adatvédelem úttörőjévé és a követendő irányvonalak meghatározójává téve az Uniót, ösztönözve a belső piacot és egyenlő feltételeket teremtve valamennyi, az Unió területén tevékenykedő vállalkozás számára; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a nagy mennyiségű adatok és a tudás képezi az Unió jövőbeli gazdaságának hajtóerejét; üdvözli a javasolt adatvédelmi csomagot mint a bizalom és átláthatóság növelésének egyik eszközét; hangsúlyozza, hogy szem előtt kell tartani a globalizációból és az új technológiák használatából eredő kihívásokat, illetve hogy fontos annak biztosítása, hogy a modernizált uniós adatvédelmi rendszer erősítse a polgárok jogait, az adatvédelem úttörőjévé és a követendő irányvonalak meghatározójává téve az Uniót, ösztönözve a belső piacot és egyenlő feltételeket teremtve valamennyi, az Unió területén tevékenykedő vállalkozás számára;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az e-közbeszerzéshez hasonló innovatív technológiai megoldások elfogadása révén ösztönözni kell az új, jó minőségű e-kormányzati szolgáltatásokat, ezáltal segítve a fennakadásmentes információ- és szolgáltatásnyújtást; hangsúlyozza a Bizottság által javasolt, az elektronikus azonosításról és az elektronikus bizalmi szolgáltatásokról szóló rendelettervezet fontosságát, a kulcsfontosságú elemek kölcsönös elismerése és az Európa-szerte átjárható e-kormányzati szolgáltatások megfelelő feltételeinek és magas szintű biztonságának – többek között az elektronikus azonosítás, az elektronikus dokumentumok, az elektronikus aláírások és elektronikus kézbesítési szolgáltatások révén történő – megteremtése által az egységes digitális piac kialakításához tett hozzájárulására tekintettel; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az e-közbeszerzéshez hasonló innovatív technológiai megoldások elfogadása révén ösztönözni kell az új, jó minőségű e-kormányzati szolgáltatásokat, ezáltal segítve a fennakadásmentes információ- és szolgáltatásnyújtást; hangsúlyozza a Bizottság által javasolt, az elektronikus azonosításról és az elektronikus bizalmi szolgáltatásokról szóló rendelettervezet fontosságát, a kulcsfontosságú elemek kölcsönös elismerése és az Európa-szerte átjárható e-kormányzati szolgáltatások megfelelő feltételeinek és magas szintű biztonságának – többek között az elektronikus azonosítás, az elektronikus dokumentumok, az elektronikus aláírások és elektronikus kézbesítési szolgáltatások révén történő – megteremtése által az egységes digitális piac kialakításához tett hozzájárulására tekintettel;

| 7. | úgy véli, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a közszféra információinak újrahasznosítása és az e-kormányzás előmozdítása tekintetében; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a közszféra információinak újrahasznosítása és az e-kormányzás előmozdítása tekintetében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy fontos az innováció segítése és az e-készségekbe való beruházás; kiemeli a kkv-k létfontosságú szerepét a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldásában; felhív a finanszírozáshoz jutás olyan finanszírozási programok révén való megkönnyítésére, mint a Horizont 2020 és a COSME, valamint új beruházási eszközök és garanciák kialakítására; megjegyzi különösen, hogy az Uniónak vissza kell nyernie a hordozható technológiák és intelligens eszközök terén egykor betöltött vezető szerepét; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy fontos az innováció segítése és az e-készségekbe való beruházás; kiemeli a kkv-k létfontosságú szerepét a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldásában; felhív a finanszírozáshoz jutás olyan finanszírozási programok révén való megkönnyítésére, mint a Horizont 2020 és a COSME, valamint új beruházási eszközök és garanciák kialakítására; megjegyzi különösen, hogy az Uniónak vissza kell nyernie a hordozható technológiák és intelligens eszközök terén egykor betöltött vezető szerepét;

| 9. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a vezetékes és hordozható hálózatokba történő nagyarányú beruházásokat Európának a globális technológiai fejlődés élvonalába juttatása érdekében, lehetővé téve polgárai és vállalkozásai számára, hogy tejes mértékben élvezhessék a digitális forradalom által kínált lehetőségek előnyeit; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a vezetékes és hordozható hálózatokba történő nagyarányú beruházásokat Európának a globális technológiai fejlődés élvonalába juttatása érdekében, lehetővé téve polgárai és vállalkozásai számára, hogy tejes mértékben élvezhessék a digitális forradalom által kínált lehetőségek előnyeit;

| 10. | mélységesen sajnálja, hogy sok tagállam nem tartotta be a rádióspektrum-politikai program által meghatározott, a 800 MHz frekvenciasávba tartozó „digitális hozadék” rádióspektrum szélessávú mobil szolgáltatásoknak történő kiosztására vonatkozó 2013. január 1-jei határidőt; hangsúlyozza, hogy ez a késedelem akadályozza a 4G hálózatok kiépítését az Unióban; felhívja ezért a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket, hogy a 800 MHz frekvenciasáv a szélessávú mobil szolgáltatások rendelkezésére álljon, és felhívja a Bizottságot, hogy használja fel teljes hatáskörét a gyors végrehajtás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

mélységesen sajnálja, hogy sok tagállam nem tartotta be a rádióspektrum-politikai program által meghatározott, a 800 MHz frekvenciasávba tartozó „digitális hozadék” rádióspektrum szélessávú mobil szolgáltatásoknak történő kiosztására vonatkozó 2013. január 1-jei határidőt; hangsúlyozza, hogy ez a késedelem akadályozza a 4G hálózatok kiépítését az Unióban; felhívja ezért a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket, hogy a 800 MHz frekvenciasáv a szélessávú mobil szolgáltatások rendelkezésére álljon, és felhívja a Bizottságot, hogy használja fel teljes hatáskörét a gyors végrehajtás biztosítása érdekében;

| 11. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy – többek között a barangolási díjak közeljövőbeli megszüntetésére irányuló intézkedéseket tartalmazó – új távközlési csomagot javasoljon a távközlési piac töredezettségének orvoslása érdekében; hangsúlyozza, hogy proaktív megközelítést kell alkalmazni a barangolási díjakkal kapcsolatban egy olyan valódi digitális egységes piac megteremtése érdekében, amely a hordozható készülékek használatát is magában foglalja; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy – többek között a barangolási díjak közeljövőbeli megszüntetésére irányuló intézkedéseket tartalmazó – új távközlési csomagot javasoljon a távközlési piac töredezettségének orvoslása érdekében; hangsúlyozza, hogy proaktív megközelítést kell alkalmazni a barangolási díjakkal kapcsolatban egy olyan valódi digitális egységes piac megteremtése érdekében, amely a hordozható készülékek használatát is magában foglalja;

A humántőkébe történő beruházás – a hiányzó készségek megteremtése

| 12. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy csökken az uniós foglalkoztatási arány; felhív arra, hogy újonnan összpontosítsunk a nagy növekedési potenciállal rendelkező területeket – például a környezetbarát gazdaságot, az egészségügyi szolgáltatásokat és az ikt-ágazatot – érintő munkahelyteremtő politikákra; úgy véli, hogy az egységes digitális piac megteremtése segíthet a tagállamok és a régiók közötti bármely, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és a szegénység elleni küzdelem területén érzékelhető eltérés megszüntetésében; |
| --- | --- |

12.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy csökken az uniós foglalkoztatási arány; felhív arra, hogy újonnan összpontosítsunk a nagy növekedési potenciállal rendelkező területeket – például a környezetbarát gazdaságot, az egészségügyi szolgáltatásokat és az ikt-ágazatot – érintő munkahelyteremtő politikákra; úgy véli, hogy az egységes digitális piac megteremtése segíthet a tagállamok és a régiók közötti bármely, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és a szegénység elleni küzdelem területén érzékelhető eltérés megszüntetésében;

| 13. | kiemeli, hogy az egységes digitális piacnak – miközben javítja a hivatás és a magánélet közötti egyensúlyt – segítenie kell a lakosságot abban, hogy az életkoruk előrehaladtával aktívak és egészségesek maradjanak munkahelyükön; hangsúlyozza, hogy az ikt-eszközök biztosíthatják az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságát és sikerességét; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy az egységes digitális piacnak – miközben javítja a hivatás és a magánélet közötti egyensúlyt – segítenie kell a lakosságot abban, hogy az életkoruk előrehaladtával aktívak és egészségesek maradjanak munkahelyükön; hangsúlyozza, hogy az ikt-eszközök biztosíthatják az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságát és sikerességét;

| 14. | elismeri, hogy az európai munkaerőpiac radikális változáson megy keresztül és a jövő munkahelyein új készségekre lesz szükség; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a humántőke és a fenntartható munkahely-teremtés támogatásához szükséges beruházásokat, többek között az uniós pénzeszközök, például az Európai Strukturális Alap hatékony felhasználása segítségével; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként a digitális jártasságot és az e-készségeket a „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kiemelt kezdeményezésben; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy az európai munkaerőpiac radikális változáson megy keresztül és a jövő munkahelyein új készségekre lesz szükség; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a humántőke és a fenntartható munkahely-teremtés támogatásához szükséges beruházásokat, többek között az uniós pénzeszközök, például az Európai Strukturális Alap hatékony felhasználása segítségével; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként a digitális jártasságot és az e-készségeket a „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kiemelt kezdeményezésben;

| 15. | kiemeli a média- és digitális jártasság fejlesztésének szükségességét, különösen a gyermekek és a fiatalkorúak körében a tényleges egységes digitális piac és e dinamikus ágazatban rejlő növekedési potenciál megvalósítása érdekében; különösen megjegyzi az ikt-szakemberek rendelkezésre állásában várható hiány kezelésének fontosságát; üdvözli a digitális munkahelyekkel foglalkozó nagykoalíciót és kiemeli annak fontosságát, hogy az ikt-szakképzést az üzleti igényekhez szabják; |
| --- | --- |

15.

kiemeli a média- és digitális jártasság fejlesztésének szükségességét, különösen a gyermekek és a fiatalkorúak körében a tényleges egységes digitális piac és e dinamikus ágazatban rejlő növekedési potenciál megvalósítása érdekében; különösen megjegyzi az ikt-szakemberek rendelkezésre állásában várható hiány kezelésének fontosságát; üdvözli a digitális munkahelyekkel foglalkozó nagykoalíciót és kiemeli annak fontosságát, hogy az ikt-szakképzést az üzleti igényekhez szabják;

| 16. | kiemeli, hogy továbbra is tenni kell az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portál (EURES) aktívabb használatáért; támogatja az EURES tagállamok általi használatát a szabad mozgáshoz való jogról a munkavállalóknak és a munkakeresőknek nyújtott tanácsadás fórumaként és olyan foglalkoztatást segítő eszközként, amely különösen a munkaközvetítésre és a munkáltatók igényeire összpontosít annak érdekében, hogy hatékonyan járuljon hozzá a fellendüléshez és a hosszú távú növekedéshez; |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy továbbra is tenni kell az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portál (EURES) aktívabb használatáért; támogatja az EURES tagállamok általi használatát a szabad mozgáshoz való jogról a munkavállalóknak és a munkakeresőknek nyújtott tanácsadás fórumaként és olyan foglalkoztatást segítő eszközként, amely különösen a munkaközvetítésre és a munkáltatók igényeire összpontosít annak érdekében, hogy hatékonyan járuljon hozzá a fellendüléshez és a hosszú távú növekedéshez;

Bizalom, biztonság és fogyasztói bizalom

| 17. | üdvözli az európai uniós internetes jogok kódexének elfogadását; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy széles körben terjesszék a kódexet, hogy az elérhesse a kívánt hatást; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az európai uniós internetes jogok kódexének elfogadását; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy széles körben terjesszék a kódexet, hogy az elérhesse a kívánt hatást;

| 18. | kiemeli, hogy az e-kereskedelem egyre gyorsabb fejlődése kiemelkedő fontosságú a fogyasztók számára, mivel több választási lehetőséget kínál, különösen a nehezen megközelíthető, távoli területeken élő polgárok, valamint a csökkent mozgásképességűek számára, akik másképp nem férhetnének hozzá az áruk és szolgáltatások széles választékához; |
| --- | --- |

18.

kiemeli, hogy az e-kereskedelem egyre gyorsabb fejlődése kiemelkedő fontosságú a fogyasztók számára, mivel több választási lehetőséget kínál, különösen a nehezen megközelíthető, távoli területeken élő polgárok, valamint a csökkent mozgásképességűek számára, akik másképp nem férhetnének hozzá az áruk és szolgáltatások széles választékához;

| 19. | kiemeli annak fontosságát, hogy a fogyasztók számára – lakóhelyüktől és nemzeti hovatartozásuktól függetlenül – teljes körű hozzáférést biztosítsanak az egységes digitális piachoz; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket annak megakadályozására, hogy a távértékesítésben részt vevő vállalkozások által alkalmazott határokon átnyúló korlátozásokból eredően eltérő bánásmódban részesítsék a fogyasztókat a belső piacon; |
| --- | --- |

19.

kiemeli annak fontosságát, hogy a fogyasztók számára – lakóhelyüktől és nemzeti hovatartozásuktól függetlenül – teljes körű hozzáférést biztosítsanak az egységes digitális piachoz; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket annak megakadályozására, hogy a távértékesítésben részt vevő vállalkozások által alkalmazott határokon átnyúló korlátozásokból eredően eltérő bánásmódban részesítsék a fogyasztókat a belső piacon;

| 20. | rámutat, hogy a fogyasztói bizalom elengedhetetlen az országon belüli és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelemhez; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell a termékek minőségéről, biztonságáról, nyomon követhetőségéről és eredetiségéről, el kell kerülni a bűncselekménynek minősülő és tisztességtelen gyakorlatokat, és tiszteletben kell tartani a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

20.

rámutat, hogy a fogyasztói bizalom elengedhetetlen az országon belüli és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelemhez; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell a termékek minőségéről, biztonságáról, nyomon követhetőségéről és eredetiségéről, el kell kerülni a bűncselekménynek minősülő és tisztességtelen gyakorlatokat, és tiszteletben kell tartani a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat;

| 21. | kiemeli az egységes digitális piac szerepét az áruk és szolgáltatások biztonságos és jól működő egységes piacának kialakításában; kiemeli ezzel kapcsolatban a hatékony és összehangolt kockázatkezelési rendszerek ösztönzésének fontosságát az általános termékbiztonsági és piacfelügyeleti javaslatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

21.

kiemeli az egységes digitális piac szerepét az áruk és szolgáltatások biztonságos és jól működő egységes piacának kialakításában; kiemeli ezzel kapcsolatban a hatékony és összehangolt kockázatkezelési rendszerek ösztönzésének fontosságát az általános termékbiztonsági és piacfelügyeleti javaslatok vonatkozásában;

| 22. | hangsúlyozza a fogyasztói viták online rendezéséről szóló irányelv rendelkezései mihamarabbi végrehajtásának fontosságát, hogy a fogyasztók számára a hatékony online problémamegoldás könnyen hozzáférhető legyen; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztói viták online rendezésével foglalkozó fórum megfelelő finanszírozásának garantálását; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a fogyasztói viták online rendezéséről szóló irányelv rendelkezései mihamarabbi végrehajtásának fontosságát, hogy a fogyasztók számára a hatékony online problémamegoldás könnyen hozzáférhető legyen; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztói viták online rendezésével foglalkozó fórum megfelelő finanszírozásának garantálását;

| 23. | kiemeli a megbízhatósági jelzések fontosságát az egységes digitális piac vállalkozások és fogyasztók számára hatékony működése tekintetében; felszólít arra, hogy fogadjanak el magas szintű minőségi szabványokon alapuló európai szolgáltatási szabványt a megbízhatósági jelzések vonatkozásában ezek uniós piacának egységesítse érdekében; |
| --- | --- |

23.

kiemeli a megbízhatósági jelzések fontosságát az egységes digitális piac vállalkozások és fogyasztók számára hatékony működése tekintetében; felszólít arra, hogy fogadjanak el magas szintű minőségi szabványokon alapuló európai szolgáltatási szabványt a megbízhatósági jelzések vonatkozásában ezek uniós piacának egységesítse érdekében;

| 24. | felkéri a Bizottságot, hogy fogadjon el a weboldalak összehasonlítására vonatkozó, az átláthatóság, a pártatlanság, a minőségi információ, a hatékony jogorvoslat és a felhasználóbarát kialakítás alapelvei köré felépülő minimumszabványokról szóló uniós iránymutatásokat; javasolja, hogy az ilyen iránymutatásokat az egész Unióra kiterjedő akkreditációs rendszer, illetve hatékony felügyelet és végrehajtási intézkedések kísérjék; |
| --- | --- |

24.

felkéri a Bizottságot, hogy fogadjon el a weboldalak összehasonlítására vonatkozó, az átláthatóság, a pártatlanság, a minőségi információ, a hatékony jogorvoslat és a felhasználóbarát kialakítás alapelvei köré felépülő minimumszabványokról szóló uniós iránymutatásokat; javasolja, hogy az ilyen iránymutatásokat az egész Unióra kiterjedő akkreditációs rendszer, illetve hatékony felügyelet és végrehajtási intézkedések kísérjék;

| 25. | elvárja, hogy a Bizottság a szervezett utazásról szóló irányelv felülvizsgálata során alaposan vizsgálja meg az e-kereskedelem és a digitális piacok által az uniós idegenforgalmi ágazaton belül a fogyasztók viselkedésére kifejtett hatást, valamint fokozza a turistáknak nyújtott információk minőségének, tartalmának és megbízhatóságának javítására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

25.

elvárja, hogy a Bizottság a szervezett utazásról szóló irányelv felülvizsgálata során alaposan vizsgálja meg az e-kereskedelem és a digitális piacok által az uniós idegenforgalmi ágazaton belül a fogyasztók viselkedésére kifejtett hatást, valamint fokozza a turistáknak nyújtott információk minőségének, tartalmának és megbízhatóságának javítására irányuló erőfeszítéseit;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az utasoknak a számítógépes foglalási rendszerek esetében egyértelműen különbséget kell tudniuk tenni a jegyárakba beépített, nem választható működési költségek és a foglalható opcionális tételek között, hogy így átláthatóvá váljon az internetes jegyfoglalás árszabása; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az utasoknak a számítógépes foglalási rendszerek esetében egyértelműen különbséget kell tudniuk tenni a jegyárakba beépített, nem választható működési költségek és a foglalható opcionális tételek között, hogy így átláthatóvá váljon az internetes jegyfoglalás árszabása;

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel a tisztességtelen kereskedelemi gyakorlatokról szóló irányelv lényegi rendelkezéseinek helyes végrehajtását és alkalmazását, és vesse be minden befolyását ezek garantálására, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra (az internetes kereskedelmet is ideértve) irányuló modernizált szabályok, különösen a piaci erőfölénnyel való olyan esetleges visszaélés tekintetében, mint a viselkedésalapú hirdetés, a személyre szabott díjszabási politika és az internetes keresései szolgáltatások; üdvözli a Bizottság „A vállalkozások védelme a megtévesztő marketinggyakorlatokkal szemben és a jogszabályok hatékony végrehajtásának biztosítása – A megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv felülvizsgálata” című közleményét (COM(2012)0702);; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel a tisztességtelen kereskedelemi gyakorlatokról szóló irányelv lényegi rendelkezéseinek helyes végrehajtását és alkalmazását, és vesse be minden befolyását ezek garantálására, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra (az internetes kereskedelmet is ideértve) irányuló modernizált szabályok, különösen a piaci erőfölénnyel való olyan esetleges visszaélés tekintetében, mint a viselkedésalapú hirdetés, a személyre szabott díjszabási politika és az internetes keresései szolgáltatások; üdvözli a Bizottság „A vállalkozások védelme a megtévesztő marketinggyakorlatokkal szemben és a jogszabályok hatékony végrehajtásának biztosítása – A megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv felülvizsgálata” című közleményét (COM(2012)0702);;

| 28. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a légi közlekedési szerződések tisztességtelen szerződési feltételeinek kérdését, szorosabban kövesse figyelemmel a weboldalakat és értesítse a nemzeti végrehajtási szerveket a meglévő szabályozás helytelen alkalmazásáról; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a légi közlekedési szerződések tisztességtelen szerződési feltételeinek kérdését, szorosabban kövesse figyelemmel a weboldalakat és értesítse a nemzeti végrehajtási szerveket a meglévő szabályozás helytelen alkalmazásáról;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységesített elektronikus formanyomtatványokat az utasok egyes közlekedési módokat érintő panaszainak benyújtásához, és ösztönözze az ilyen panaszok egyszerűsített eljárással történő azonnali rendezésére vonatkozó iránymutatások kidolgozását; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységesített elektronikus formanyomtatványokat az utasok egyes közlekedési módokat érintő panaszainak benyújtásához, és ösztönözze az ilyen panaszok egyszerűsített eljárással történő azonnali rendezésére vonatkozó iránymutatások kidolgozását;

| 30. | szorgalmazza a megbízható felhőszolgáltatásokra irányuló erőfeszítéseket; egyértelmű és átlátható mintaszerződések elfogadására szólít fel, amelyek rendelkeznek az olyan kérdésekről, mint az adatok szerződés megszűnése utáni megsemmisítése, az adatszolgáltatás és az adatok sértetlensége, az adat helye és továbbítása, az adatok tulajdonjoga és a közvetett/közvetlen felelősségvállalás; |
| --- | --- |

30.

szorgalmazza a megbízható felhőszolgáltatásokra irányuló erőfeszítéseket; egyértelmű és átlátható mintaszerződések elfogadására szólít fel, amelyek rendelkeznek az olyan kérdésekről, mint az adatok szerződés megszűnése utáni megsemmisítése, az adatszolgáltatás és az adatok sértetlensége, az adat helye és továbbítása, az adatok tulajdonjoga és a közvetett/közvetlen felelősségvállalás;

| 31. | rámutat a felhőalapú számítástechnika által felvetett számos jogi kérdésre és kihívásra, többek között az alkalmazandó jogszabály meghatározására, a megfelelőségi és felelősségi kérdésekre, az adatvédelmi biztosítékokra (ideértve a magánélethez való jogot), az adathordozhatóságra, valamint a szerzői jogokra és egyéb szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra; alapvető fontosságúnak ítéli azt, hogy a felhőalapú számítástechnika következményei egyértelműek és előreláthatóak legyenek a jog valamennyi érintett területén; |
| --- | --- |

31.

rámutat a felhőalapú számítástechnika által felvetett számos jogi kérdésre és kihívásra, többek között az alkalmazandó jogszabály meghatározására, a megfelelőségi és felelősségi kérdésekre, az adatvédelmi biztosítékokra (ideértve a magánélethez való jogot), az adathordozhatóságra, valamint a szerzői jogokra és egyéb szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra; alapvető fontosságúnak ítéli azt, hogy a felhőalapú számítástechnika következményei egyértelműek és előreláthatóak legyenek a jog valamennyi érintett területén;

| 32. | hangsúlyozza a fogyasztói jogok online tranzakciók során történő tiszteletben tartásának kiemelt jelentőségét; megjegyzi, hogy a Bizottság által koordinált és párhuzamosan az érintett nemzeti hatóságok által végrehajtott összehangolt uniós szintű ellenőrzési intézkedések hasznos eszköznek bizonyultak a tagállamokban a meglévő egységes piaci jogszabályok alkalmazásának közös fellépés keretében történő nyomon követéséhez, továbbá szorgalmazza, hogy a Bizottság szélesebb körben tegye lehetővé az összehangolt ellenőrzési intézkedések használatát, és vegye fontolóra az ilyen fellépések más, offline területeken való koordinálását is; felkéri a Bizottságot, hogy erősítse a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózatot; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a fogyasztói jogok online tranzakciók során történő tiszteletben tartásának kiemelt jelentőségét; megjegyzi, hogy a Bizottság által koordinált és párhuzamosan az érintett nemzeti hatóságok által végrehajtott összehangolt uniós szintű ellenőrzési intézkedések hasznos eszköznek bizonyultak a tagállamokban a meglévő egységes piaci jogszabályok alkalmazásának közös fellépés keretében történő nyomon követéséhez, továbbá szorgalmazza, hogy a Bizottság szélesebb körben tegye lehetővé az összehangolt ellenőrzési intézkedések használatát, és vegye fontolóra az ilyen fellépések más, offline területeken való koordinálását is; felkéri a Bizottságot, hogy erősítse a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózatot;

| 33. | rámutat, hogy a hozzáférhető, megfizethető és magas színvonalú szállítási szolgáltatások alapvető elemei az online árukereskedelemnek és azokat a legjobban a szabad és tisztességes verseny révén lehet ösztönözni; megjegyzi azonban, hogy számos fogyasztó nem hajlandó online vásárolni, különösen ha határokon átnyúló vásárlásról van szó, mivel kétségeik vannak a kézbesítés, a költségek vagy a megbízhatóság kapcsán; üdvözli ezért azt a Bizottság által indított nyilvános konzultációt, amelynek célja, hogy meghatározzák a lehetséges hiányosságokat és megtegyék a rendezésükre irányuló megfelelő lépéseket olyan módon, hogy a vállalkozások és a fogyasztók számára egyaránt lehetővé váljon az egységes digitális piac előnyeinek teljes kihasználása; |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy a hozzáférhető, megfizethető és magas színvonalú szállítási szolgáltatások alapvető elemei az online árukereskedelemnek és azokat a legjobban a szabad és tisztességes verseny révén lehet ösztönözni; megjegyzi azonban, hogy számos fogyasztó nem hajlandó online vásárolni, különösen ha határokon átnyúló vásárlásról van szó, mivel kétségeik vannak a kézbesítés, a költségek vagy a megbízhatóság kapcsán; üdvözli ezért azt a Bizottság által indított nyilvános konzultációt, amelynek célja, hogy meghatározzák a lehetséges hiányosságokat és megtegyék a rendezésükre irányuló megfelelő lépéseket olyan módon, hogy a vállalkozások és a fogyasztók számára egyaránt lehetővé váljon az egységes digitális piac előnyeinek teljes kihasználása;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be felülvizsgált javaslatot a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelvre és egy jogalkotási javaslatot a multilaterális bankközi díjakra vonatkozóan az Unión belüli bankkártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések szabványosításának és interoperabilitásának előmozdítása, valamint a nem átlátható és túlzott pénzforgalmi díjak kérdésének kezelése érdekében; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be felülvizsgált javaslatot a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelvre és egy jogalkotási javaslatot a multilaterális bankközi díjakra vonatkozóan az Unión belüli bankkártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések szabványosításának és interoperabilitásának előmozdítása, valamint a nem átlátható és túlzott pénzforgalmi díjak kérdésének kezelése érdekében;

| 35. | hangsúlyozza, hogy magas szintű hálózati és információbiztonságra van szükség az egységes piac működésének és az egységes digitális piacba vetett fogyasztói bizalom garantálása érdekében; tudomásul veszi a számítástechnikai készségek és a fenyegetésekre és támadásokra való reagálás képességének eltérő fejlődését, valamint a kiberbiztonság Unión belüli harmonizált megközelítésének hiányát; összehangolt erőfeszítések megtételére és szorosabb együttműködésre szólít fel, tekintettel az internet globális jellegére és az Unión belüli hálózatok és információs rendszerek nagyfokú összekapcsoltságára; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy magas szintű hálózati és információbiztonságra van szükség az egységes piac működésének és az egységes digitális piacba vetett fogyasztói bizalom garantálása érdekében; tudomásul veszi a számítástechnikai készségek és a fenyegetésekre és támadásokra való reagálás képességének eltérő fejlődését, valamint a kiberbiztonság Unión belüli harmonizált megközelítésének hiányát; összehangolt erőfeszítések megtételére és szorosabb együttműködésre szólít fel, tekintettel az internet globális jellegére és az Unión belüli hálózatok és információs rendszerek nagyfokú összekapcsoltságára;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek hozzáférhetősége a digitális menetrend olyan lényeges része, amely egyaránt szolgálja a megkülönböztetésmentesség célját és hoz létre üzleti lehetőségeket; felhívja a Bizottságot, hogy a témával kapcsolatban folyó tárgyalások során alakítson ki nagyratörőbb megközelítést, valamint végül – európai akadálymentesítési intézkedéscsomag formájában – nyújtson be kiemelkedő, a közszférán túlmutató jogalkotási indítványt; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek hozzáférhetősége a digitális menetrend olyan lényeges része, amely egyaránt szolgálja a megkülönböztetésmentesség célját és hoz létre üzleti lehetőségeket; felhívja a Bizottságot, hogy a témával kapcsolatban folyó tárgyalások során alakítson ki nagyratörőbb megközelítést, valamint végül – európai akadálymentesítési intézkedéscsomag formájában – nyújtson be kiemelkedő, a közszférán túlmutató jogalkotási indítványt;

Kedvező üzleti környezet létrehozása

| 37. | hangsúlyozza a kedvező általános digitális üzleti környezet létrehozásának jelentőségét; tudomásul veszi a héára és a kettős adózás elkerülésére vonatkozó jogi keret egyszerűsítésének szükségességét; felhívja a tagállamokat, hogy legkésőbb 2015-ig mihamarabb valósítsák meg a távközlési, televíziós műsorszórási és elektronikus szolgáltatások mini egyablakos ügyintézését; kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb terjessze ki az egyablakos ügyintézés alkalmazási körét más árukra és szolgáltatásokra; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a kedvező általános digitális üzleti környezet létrehozásának jelentőségét; tudomásul veszi a héára és a kettős adózás elkerülésére vonatkozó jogi keret egyszerűsítésének szükségességét; felhívja a tagállamokat, hogy legkésőbb 2015-ig mihamarabb valósítsák meg a távközlési, televíziós műsorszórási és elektronikus szolgáltatások mini egyablakos ügyintézését; kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb terjessze ki az egyablakos ügyintézés alkalmazási körét más árukra és szolgáltatásokra;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy pontosítsa a szolgáltatási irányelv 20. cikke (2) bekezdésének alkalmazását, amely az uniós fogyasztók lakóhely vagy állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetésével, és különösen az üzleti gyakorlatok azon típusaival foglalkozik, amelyek az irányelv értelmében indokolatlan megkülönböztetésnek tekinthetők; hangsúlyozza a vállalkozások egységes digitális piacon belüli növekedését gátló mögöttes akadályok – többek között az egységes jogi szabályozás folyamatos hiánya, illetve az ebből következő jogbizonytalanság a fogyasztói jogokról szóló jogszabályok alkalmazhatóságának tekintetében fennálló akadályok – megszüntetésének szükségességét; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy pontosítsa a szolgáltatási irányelv 20. cikke (2) bekezdésének alkalmazását, amely az uniós fogyasztók lakóhely vagy állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetésével, és különösen az üzleti gyakorlatok azon típusaival foglalkozik, amelyek az irányelv értelmében indokolatlan megkülönböztetésnek tekinthetők; hangsúlyozza a vállalkozások egységes digitális piacon belüli növekedését gátló mögöttes akadályok – többek között az egységes jogi szabályozás folyamatos hiánya, illetve az ebből következő jogbizonytalanság a fogyasztói jogokról szóló jogszabályok alkalmazhatóságának tekintetében fennálló akadályok – megszüntetésének szükségességét;

| 39. | úgy ítéli meg, hogy a közös európai adásvételi jogról szóló javaslat egy innovatív kezdeményezés, amely kulcsfontosságú a belső piac fogyasztói és vállalkozásai számára; úgy véli, hogy az egységes opcionális uniós szabályozás kiváltképp kedvező lenne a gyorsan növekvő internetes ágazat számára; azon a véleményen van, hogy a javaslat a felhőalapú számítástechnika és digitális tartalom tekintetében is érdekes lehetőséget rejt magában; |
| --- | --- |

39.

úgy ítéli meg, hogy a közös európai adásvételi jogról szóló javaslat egy innovatív kezdeményezés, amely kulcsfontosságú a belső piac fogyasztói és vállalkozásai számára; úgy véli, hogy az egységes opcionális uniós szabályozás kiváltképp kedvező lenne a gyorsan növekvő internetes ágazat számára; azon a véleményen van, hogy a javaslat a felhőalapú számítástechnika és digitális tartalom tekintetében is érdekes lehetőséget rejt magában;

| 40. | felkéri a Bizottságot, hogy folytassa arra irányuló munkáját, hogy a szerződésjogi keretet összehangolja az egységes digitális piac új kihívásaival; különösen úgy ítéli meg, hogy a vállalkozások és fogyasztók számára közvetlenül elérhető, uniós szintű szabványos szerződési feltételekre irányuló munka alapvető jelentőségű e területen; |
| --- | --- |

40.

felkéri a Bizottságot, hogy folytassa arra irányuló munkáját, hogy a szerződésjogi keretet összehangolja az egységes digitális piac új kihívásaival; különösen úgy ítéli meg, hogy a vállalkozások és fogyasztók számára közvetlenül elérhető, uniós szintű szabványos szerződési feltételekre irányuló munka alapvető jelentőségű e területen;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon a digitális egységes piacon zajló verseny helyzetét, és késedelem nélkül orvosolja az erőfölénnyel való visszaélés eseteit; kiváltképp kiemeli annak szükségességét, hogy nyomon kövessék a szelektív forgalmazási megállapodásokról szóló iránymutatások helyes alkalmazását, és biztosítsák azt, hogy azok a digitális környezetben is a célnak megfelelőek maradjanak; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon a digitális egységes piacon zajló verseny helyzetét, és késedelem nélkül orvosolja az erőfölénnyel való visszaélés eseteit; kiváltképp kiemeli annak szükségességét, hogy nyomon kövessék a szelektív forgalmazási megállapodásokról szóló iránymutatások helyes alkalmazását, és biztosítsák azt, hogy azok a digitális környezetben is a célnak megfelelőek maradjanak;

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a kockázati tőkéhez és az ikt-klaszterekhez való hozzáférést, hogy támogassák a kereskedelmi hasznosítást megelőző innovatív projekteket és ösztönözzék a korai szakaszban lévő innovációt az ikt-piacokon; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségekben és az innovációs partnerségekre vonatkozó új közbeszerzési szabályozásban rejlő potenciált; ösztönzi az online közbeszerzési eszközök korai használatba vételét, amelyek hasznosítják a közelgő közbeszerzési reformok előnyeit; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a kockázati tőkéhez és az ikt-klaszterekhez való hozzáférést, hogy támogassák a kereskedelmi hasznosítást megelőző innovatív projekteket és ösztönözzék a korai szakaszban lévő innovációt az ikt-piacokon; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségekben és az innovációs partnerségekre vonatkozó új közbeszerzési szabályozásban rejlő potenciált; ösztönzi az online közbeszerzési eszközök korai használatba vételét, amelyek hasznosítják a közelgő közbeszerzési reformok előnyeit;

| 43. | hangsúlyozza a hálózatsemlegesség és az uniós kkv-k akadálytalan piacra jutásának jelentőségét az ikt-ágazatban; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a helyzet javítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be jogalkotási javaslatot a mobiltelefonos barangolás Unión belüli díjainak csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a hálózatsemlegesség és az uniós kkv-k akadálytalan piacra jutásának jelentőségét az ikt-ágazatban; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a helyzet javítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be jogalkotási javaslatot a mobiltelefonos barangolás Unión belüli díjainak csökkentése érdekében;

Vonzó és legális digitális tartalom

| 44. | ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó jogszabályok területén végzett munkáját, amelynek célja, hogy szerzői jogokra vonatkozó modern keretszabályozást hozzon létre az egységes digitális piac számára; felhívja a Bizottságot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket az egységes digitális piac egészében hozzáférhető jogi tartalom kidolgozásának ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok felülvizsgált szabályozásának az innováció ösztönzésén, új szolgáltatási modelleken és a felhasználók által létrehozott közös tartalmakon kell alapulnia, hogy elősegítse a versenyképes uniós ikt-piac kialakulását, miközben biztosítja a jogtulajdonosok védelmét és megfelelő javadalmazását; |
| --- | --- |

44.

ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó jogszabályok területén végzett munkáját, amelynek célja, hogy szerzői jogokra vonatkozó modern keretszabályozást hozzon létre az egységes digitális piac számára; felhívja a Bizottságot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket az egységes digitális piac egészében hozzáférhető jogi tartalom kidolgozásának ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok felülvizsgált szabályozásának az innováció ösztönzésén, új szolgáltatási modelleken és a felhasználók által létrehozott közös tartalmakon kell alapulnia, hogy elősegítse a versenyképes uniós ikt-piac kialakulását, miközben biztosítja a jogtulajdonosok védelmét és megfelelő javadalmazását;

| 45. | megjegyzi, hogy az Unió tett előrelépést a szerzői jogok területi hatálya hatásának csökkentése terén, különösen az online zenei ágazattal kapcsolatos közös jogkezelésről és a több területre érvényes engedélyezésről szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslat révén; úgy véli, hogy a közös jogkezelői társaságok nagyobb átláthatóságára, jobb kormányzására és jobb elszámoltathatóságára van szükség; úgy ítéli meg, hogy az irányelvjavaslat ösztönözné a több területre érvényes jogengedélyezést, és elősegítené a jogok online felhasználásának engedélyezését; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy az Unió tett előrelépést a szerzői jogok területi hatálya hatásának csökkentése terén, különösen az online zenei ágazattal kapcsolatos közös jogkezelésről és a több területre érvényes engedélyezésről szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslat révén; úgy véli, hogy a közös jogkezelői társaságok nagyobb átláthatóságára, jobb kormányzására és jobb elszámoltathatóságára van szükség; úgy ítéli meg, hogy az irányelvjavaslat ösztönözné a több területre érvényes jogengedélyezést, és elősegítené a jogok online felhasználásának engedélyezését;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a társadalom valamennyi érintett szegmensét be kell vonni a Bizottság által az Európán belüli engedélyezésről indított, jelenleg is folyó párbeszédbe és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó jogi keretek felülvizsgálatába; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a civil társadalmi és a fogyasztóvédelmi szervezetek megfelelő képviseletének biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy 2014-ig dolgozzon ki nagyratörő stratégiai válaszlépést, amely kiterjed a gyakorlati piaci megoldásokra, valamint a politikai és – adott esetben – jogalkotási válaszlépésekre is; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a folyamat fejleményeiről; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a társadalom valamennyi érintett szegmensét be kell vonni a Bizottság által az Európán belüli engedélyezésről indított, jelenleg is folyó párbeszédbe és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó jogi keretek felülvizsgálatába; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a civil társadalmi és a fogyasztóvédelmi szervezetek megfelelő képviseletének biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy 2014-ig dolgozzon ki nagyratörő stratégiai válaszlépést, amely kiterjed a gyakorlati piaci megoldásokra, valamint a politikai és – adott esetben – jogalkotási válaszlépésekre is; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a folyamat fejleményeiről;

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket az audiovizuális tartalom – ideértve a lekérhető videotartalmat kínáló platformokat – határokon átnyúló terjesztésének és hordozhatóságának fokozása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket az uniós audiovizuális ágazat támogatására, az egységes digitális piac szóban forgó ágazatban való kialakulása előtt jelenleg álló akadályok leküzdése érdekében; úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy növeljék a nem nemzeti európai filmek iránti fogyasztói igényt, elősegítsék a határokon átnyúló értékesítést, többek között az audiovizuális alkotások feliratozásának és szinkronizálásának támogatása, illetve a jogkezeléshez kapcsolódó ügyleti költségek csökkentése révén; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket az audiovizuális tartalom – ideértve a lekérhető videotartalmat kínáló platformokat – határokon átnyúló terjesztésének és hordozhatóságának fokozása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket az uniós audiovizuális ágazat támogatására, az egységes digitális piac szóban forgó ágazatban való kialakulása előtt jelenleg álló akadályok leküzdése érdekében; úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy növeljék a nem nemzeti európai filmek iránti fogyasztói igényt, elősegítsék a határokon átnyúló értékesítést, többek között az audiovizuális alkotások feliratozásának és szinkronizálásának támogatása, illetve a jogkezeléshez kapcsolódó ügyleti költségek csökkentése révén;

| 48. | szükségszerűnek ítéli, hogy a kulturális és kreatív tartalomszolgáltatásokat – különösen az audiovizuális alkotásokat és a határokon átnyúló új tartalomszolgáltató platformokat – Unió-szerte jobban elérhetővé tegyék, főként az idősek és a fogyatékkal élők számára, az Unió társadalmi és kulturális életében való részvétel serkentése érdekében; |
| --- | --- |

48.

szükségszerűnek ítéli, hogy a kulturális és kreatív tartalomszolgáltatásokat – különösen az audiovizuális alkotásokat és a határokon átnyúló új tartalomszolgáltató platformokat – Unió-szerte jobban elérhetővé tegyék, főként az idősek és a fogyatékkal élők számára, az Unió társadalmi és kulturális életében való részvétel serkentése érdekében;

| 49. | kiemeli az európai és egyéb szolgáltatások vagy platformok jelentőségét az Unió kulturális öröksége és tartalmai digitalizálásának és online elérhetőségének elősegítésében; |
| --- | --- |

49.

kiemeli az európai és egyéb szolgáltatások vagy platformok jelentőségét az Unió kulturális öröksége és tartalmai digitalizálásának és online elérhetőségének elősegítésében;

| 50. | üdvözli az európai e-könyv piac növekedését és úgy véli, hogy ez jelentős előnyöket hoz a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt; hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani, hogy a fogyasztók ne ütközzenek akadályokba, amikor e-könyvekhez kívánnak hozzáférni határokon átnyúló, illetve platformok és készülékek közötti módon; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a különféle e-könyv készülékek és rendszerek közötti interoperabilitást; |
| --- | --- |

50.

üdvözli az európai e-könyv piac növekedését és úgy véli, hogy ez jelentős előnyöket hoz a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt; hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani, hogy a fogyasztók ne ütközzenek akadályokba, amikor e-könyvekhez kívánnak hozzáférni határokon átnyúló, illetve platformok és készülékek közötti módon; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a különféle e-könyv készülékek és rendszerek közötti interoperabilitást;

| 51. | felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be javaslatot a hasonló jellegű árukra és szolgáltatásokra érvényes héamértékkel való összehangolásra; felszólít – a fogyasztó lakhelye elvére való 2015-ös áttérés fényében – az e-könyv uniós szintű dinamikus fogalommeghatározására a jogbiztonság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

51.

felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be javaslatot a hasonló jellegű árukra és szolgáltatásokra érvényes héamértékkel való összehangolásra; felszólít – a fogyasztó lakhelye elvére való 2015-ös áttérés fényében – az e-könyv uniós szintű dinamikus fogalommeghatározására a jogbiztonság biztosítása érdekében;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot annak biztosítására, hogy megegyező héamértéket alkalmazzanak a kreatív, kulturális, tudományos és oktatási tartalmakra is, tekintet nélkül a felhasználói hozzáférés módjára; úgy véli, hogy a fizikai formában terjesztett tartalomra vonatkozó csökkentett héamértéket kell alkalmazni a digitális megfelelőre is, ekképp fokozva a digitális platformok vonzerejét, illetve serkentve az innovatív tartalomszolgáltatásokat és az online tartalomhoz való felhasználói hozzáférés új módjainak kialakulását; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot annak biztosítására, hogy megegyező héamértéket alkalmazzanak a kreatív, kulturális, tudományos és oktatási tartalmakra is, tekintet nélkül a felhasználói hozzáférés módjára; úgy véli, hogy a fizikai formában terjesztett tartalomra vonatkozó csökkentett héamértéket kell alkalmazni a digitális megfelelőre is, ekképp fokozva a digitális platformok vonzerejét, illetve serkentve az innovatív tartalomszolgáltatásokat és az online tartalomhoz való felhasználói hozzáférés új módjainak kialakulását;

| 53. | üdvözli a Bizottság abbéli szándékát, hogy konkrét javaslatot kíván benyújtani az értesítési és cselekvési eljárások működésének pontosítására, egyértelmű értelmezésének és a működésre irányuló iránymutatások biztosítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a Bizottság abbéli szándékát, hogy konkrét javaslatot kíván benyújtani az értesítési és cselekvési eljárások működésének pontosítására, egyértelmű értelmezésének és a működésre irányuló iránymutatások biztosítására vonatkozóan;

Az Unión belüli intelligens és interoperábilis mobilitási szolgáltatások felé

| 54. | felszólít az uniós finanszírozású kutatással kifejlesztett intelligens mobilitási rendszerek – köztük a leendő európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR), az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) és a vasúti információs rendszerek, a tengerfelügyeleti rendszerek (SafeSeaNet), a folyami információs szolgáltatások (RIS), az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) és a következő generációs multimodális forgalomirányítási rendszerek interoperábilis, összekapcsolt megoldásai – további kiépítésére; |
| --- | --- |

54.

felszólít az uniós finanszírozású kutatással kifejlesztett intelligens mobilitási rendszerek – köztük a leendő európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR), az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) és a vasúti információs rendszerek, a tengerfelügyeleti rendszerek (SafeSeaNet), a folyami információs szolgáltatások (RIS), az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) és a következő generációs multimodális forgalomirányítási rendszerek interoperábilis, összekapcsolt megoldásai – további kiépítésére;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a transzeurópai közlekedési hálózaton belül széles körben alkalmazni kell az információs technológiai eszközöket az igazgatási eljárások egyszerűsítésére, a szállítmányok helymeghatározására és nyomon követésére, valamint a forgalmi áramlás optimalizálására; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a transzeurópai közlekedési hálózaton belül széles körben alkalmazni kell az információs technológiai eszközöket az igazgatási eljárások egyszerűsítésére, a szállítmányok helymeghatározására és nyomon követésére, valamint a forgalmi áramlás optimalizálására;

A digitális egységes piac nemzetközi dimenziója

| 56. | úgy véli, hogy a jövőben globális együttműködés fokozására lesz szükség a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok oltalmazása és modernizálása érdekében, és hogy erre az innováció, a foglalkoztatás és a világkereskedelem nyitottsága érdekében mindenképpen szükség lesz; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a jövőben globális együttműködés fokozására lesz szükség a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok oltalmazása és modernizálása érdekében, és hogy erre az innováció, a foglalkoztatás és a világkereskedelem nyitottsága érdekében mindenképpen szükség lesz;

| 57. | üdvözli a Bizottság legutóbbi kezdeményezéseit, azonban kiemeli annak szükségességét, hogy kiteljesítsék a szerzői jogok digitális környezetben való végrehajtására vonatkozó keretszabályozást, amelyet a jelenlegi igényekhez kell szabni, hogy kereskedelmi partnereinkkel modern európai jogszabályok alapján köthessünk megállapodásokat; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a Bizottság legutóbbi kezdeményezéseit, azonban kiemeli annak szükségességét, hogy kiteljesítsék a szerzői jogok digitális környezetben való végrehajtására vonatkozó keretszabályozást, amelyet a jelenlegi igényekhez kell szabni, hogy kereskedelmi partnereinkkel modern európai jogszabályok alapján köthessünk megállapodásokat;

| 58. | megjegyzi, hogy az e-kereskedelem a hagyományos és szabványos kereskedelemszabályozási kereteken kívül alakult ki; hangsúlyozza a Világkereskedelmi Szervezeten (WTO) és a Szellemi Tulajdon Világszervezetén (WIPO) belüli fokozottabb nemzetközi együttműködés jelentőségét a globális digitális piac fejlődésének védelme és biztosítása érdekében; felhív a WTO információtechnológiai megállapodásának felülvizsgálatára és frissítésére, valamint arra, hogy az Unió vizsgálja meg a nemzetközi digitális gazdasági megállapodás (IDEA) létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

58.

megjegyzi, hogy az e-kereskedelem a hagyományos és szabványos kereskedelemszabályozási kereteken kívül alakult ki; hangsúlyozza a Világkereskedelmi Szervezeten (WTO) és a Szellemi Tulajdon Világszervezetén (WIPO) belüli fokozottabb nemzetközi együttműködés jelentőségét a globális digitális piac fejlődésének védelme és biztosítása érdekében; felhív a WTO információtechnológiai megállapodásának felülvizsgálatára és frissítésére, valamint arra, hogy az Unió vizsgálja meg a nemzetközi digitális gazdasági megállapodás (IDEA) létrehozásának lehetőségét;

| 59. | úgy véli, hogy az uniós vállalkozások digitális piacokhoz és online fogyasztókhoz való hozzáférésének – többek között – állami tömegcenzúra révén történő korlátozása, illetve az európai online szolgáltatók harmadik országbeli korlátozott piaci hozzáférése a kereskedelmi útjában álló akadályt képez; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a jövőbeli – különösen az online szolgáltatásokat és az online információmegosztó felhasználói közösségeket érintő rendelkezéseket tartalmazó – kereskedelmi megállapodásokba építsen be védelmi mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy az ikt területén működő uniós vállalatokat harmadik felek ne kötelezhessék arra, hogy a weboldalakhoz való hozzáférést korlátozzák, felhasználó által létrehozott tartalmat töröljenek, vagy oly módon adjanak meg személyes adatokat – például személyes IP-címet –, amely sérti az alapvető jogokat és szabadságjogokat; felhívja ezen túlmenően a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az uniós vállalatoknak a globális online piacokhoz való hozzáférését korlátozó, harmadik országok által hozott intézkedések felszámolására irányuló stratégiát; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy az uniós vállalkozások digitális piacokhoz és online fogyasztókhoz való hozzáférésének – többek között – állami tömegcenzúra révén történő korlátozása, illetve az európai online szolgáltatók harmadik országbeli korlátozott piaci hozzáférése a kereskedelmi útjában álló akadályt képez; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a jövőbeli – különösen az online szolgáltatásokat és az online információmegosztó felhasználói közösségeket érintő rendelkezéseket tartalmazó – kereskedelmi megállapodásokba építsen be védelmi mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy az ikt területén működő uniós vállalatokat harmadik felek ne kötelezhessék arra, hogy a weboldalakhoz való hozzáférést korlátozzák, felhasználó által létrehozott tartalmat töröljenek, vagy oly módon adjanak meg személyes adatokat – például személyes IP-címet –, amely sérti az alapvető jogokat és szabadságjogokat; felhívja ezen túlmenően a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az uniós vállalatoknak a globális online piacokhoz való hozzáférését korlátozó, harmadik országok által hozott intézkedések felszámolására irányuló stratégiát;

o

o o

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0468.

(2)  HL C 296. E, 2012.10.2., 59. o.

(3)  HL C 296. E, 2012.10.2., 70. o.

(4)  HL C 296. E, 2012.10.2., 51. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0209.

(6)  HL C 153. E, 2013.5.31., 25. o.

(7)  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

(8)  HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.

(9)  HL C 169. E, 2012.6.15., 58. o.

(10)  HL C 50. E, 2012.2.21., 1. o.

(11)  HL L 189., 2010.7.22., 1. o..

(12)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(13)  HL C 46. E, 2010.2.24., 26. o.

(14)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(15)  Brit vállalkozási, innovációs és készségfejlesztési minisztérium: „The economic consequences for the UK and the EU of completing the Single Market” (Az egységes piac kiteljesítésének gazdasági következményei az Egyesült Királyságra és az Európai Unióra nézve), in: Economics Paper, 11. sz., 2011. február.

(16)  Brit vállalkozási, innovációs és készségfejlesztési minisztérium: „The economic consequences for the UK and the EU of completing the Single Market” (Az egységes piac kiteljesítésének gazdasági következményei az Egyesült Királyságra és az Európai Unióra nézve), in: Economics Paper, 11. sz., 2011. február, valamint az Eurostatnak a 2010. évi uniós GDP-re és az uniós háztartások számára vonatkozó adatai.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/130

---

P7_TA(2013)0328

A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a válságnak a kiszolgáltatott csoportok gondozáshoz való hozzáférésére gyakorolt hatásáról (2013/2044(INI))

(2016/C 075/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 9., 151., 153. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 9., 151., 153. és 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 1., 21., 23., 24., 25., 34. és 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 1., 21., 23., 24., 25., 34. és 35. cikkére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára, és különösen annak 30. cikkére (a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni védelemhez való jog) és 16. cikkére (a család szociális, jogi és gazdasági védelemhez való joga), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára, és különösen annak 30. cikkére (a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni védelemhez való jog) és 16. cikkére (a család szociális, jogi és gazdasági védelemhez való joga),

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményére,

| — | tekintettel a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000. június 29-i, 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000. június 29-i, 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0607),

| — | tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: Az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményére (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: Az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményére (COM(2009)0567),

| — | tekintettel az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a 2010–2020 közötti európai fogyatékosságügyi stratégiára (Megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt) (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010–2020 közötti európai fogyatékosságügyi stratégiára (Megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt) (COM(2010)0636),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című bizottsági közleményre (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című bizottsági közleményre (COM(2011)0173),

| — | tekintettel az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség stratégiai végrehajtási tervének előreviteléről szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

tekintettel az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség stratégiai végrehajtási tervének előreviteléről szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0083),

| — | tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2012)” című jelentésére |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2012)” című jelentésére

| — | tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve a szegénység elleni küzdelemről szóló 2008. október 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve a szegénység elleni küzdelemről szóló 2008. október 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítése” című, 2009. május 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítése” című, 2009. május 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a gazdasági hanyatlás és a pénzügyi válság nemek szerinti szempontjairól szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági hanyatlás és a pénzügyi válság nemek szerinti szempontjairól szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségeknek az előmozdításáról szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségeknek az előmozdításáról szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására, az elfogadandó intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlásokra (félidős jelentés) (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására, az elfogadandó intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlásokra (félidős jelentés) (9),

| — | tekintettel az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjáról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjáról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (12),

| — | tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és befogadásáról, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel „a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2013. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” témájáról szóló 2013. február 7-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2013. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” témájáról szóló 2013. február 7-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az utcai hajléktalanság felszámolásáról szóló, 2008. április 22-i írásbeli nyilatkozatára (16) és az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2010. december 16-i írásbeli nyilatkozatára (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az utcai hajléktalanság felszámolásáról szóló, 2008. április 22-i írásbeli nyilatkozatára (16) és az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2010. december 16-i írásbeli nyilatkozatára (17),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2011. évi „Jogilag rendezetlen helyzetű migránsok: az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés 10 uniós tagállamban” (18) és „A rendezetlen jogállású bevándorlók alapvető jogai az Európai Unióban” című jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2011. évi „Jogilag rendezetlen helyzetű migránsok: az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés 10 uniós tagállamban” (18) és „A rendezetlen jogállású bevándorlók alapvető jogai az Európai Unióban” című jelentéseire,

| — | tekintettel a Szociális Védelmi Bizottság által „A gazdasági válság és a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció szociális hatása” címmel 2012 márciusában készített harmadik jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Védelmi Bizottság által „A gazdasági válság és a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció szociális hatása” címmel 2012 márciusában készített harmadik jelentésre,

| — | tekintettel a Doctors of the World szervezet „Access to health care for vulnerable groups in the European Union in 2012” [A kiszolgáltatott csoportok egészségügyi ellátáshoz való hozzáférése az Európai Unióban 2012-ben] című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Doctors of the World szervezet „Access to health care for vulnerable groups in the European Union in 2012” [A kiszolgáltatott csoportok egészségügyi ellátáshoz való hozzáférése az Európai Unióban 2012-ben] című jelentésére,

| — | tekintettel az Eurofound „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: a válság hatása” (19) című jelentésére,, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: a válság hatása” (19) című jelentésére,,

| — | tekintettel az Eurofound által az Európai Unióban a háztartások eladósodottságával foglalkozó tanácsadó szolgálatokról készített jelentésre (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound által az Európai Unióban a háztartások eladósodottságával foglalkozó tanácsadó szolgálatokról készített jelentésre (20),

| — | tekintettel az Eurofound „A romák életkörülményei: Átlagszínvonal alatti lakhatás és egészség” című jelentésére (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „A romák életkörülményei: Átlagszínvonal alatti lakhatás és egészség” című jelentésére (21),

| — | tekintettel az Eurofound „Az egészségügyi problémákkal küzdő vagy fogyatékossággal élő fiatalok aktív befogadása” (22) című jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Az egészségügyi problémákkal küzdő vagy fogyatékossággal élő fiatalok aktív befogadása” (22) című jelentésére;

| — | tekintettel az OECD „Health at a glance – Europe 2012” [Egészségügyi pillanatkép Európában, 2012] című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Health at a glance – Europe 2012” [Egészségügyi pillanatkép Európában, 2012] című jelentésére,

| — | tekintettel az ILO „Social security for all – Addressing inequities in access to health care for vulnerable groups in countries of Europe and Central Asia” [Szociális biztonságot mindenkinek – A kiszolgáltatott csoportok egészségügyi ellátáshoz való hozzáférése terén tapasztalható egyenlőtlenségek kezelése Európa és Közép-Ázsia országaiban] című publikációjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „Social security for all – Addressing inequities in access to health care for vulnerable groups in countries of Europe and Central Asia” [Szociális biztonságot mindenkinek – A kiszolgáltatott csoportok egészségügyi ellátáshoz való hozzáférése terén tapasztalható egyenlőtlenségek kezelése Európa és Közép-Ázsia országaiban] című publikációjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0221/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0221/2013),

| A. | mivel minden emberi lény szabadnak születik és egyenlő méltósága és joga van, a tagállamok felelőssége, hogy alkotmányukon és közegészségügyi rendszereiken keresztül elősegítsék és biztosítsák ezeket a jogokat; mivel Unió-szerte léteznek nemek közötti egyenlőtlenségek az egészségügyhöz való hozzáférés és az egészségügyi eredmények tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel minden emberi lény szabadnak születik és egyenlő méltósága és joga van, a tagállamok felelőssége, hogy alkotmányukon és közegészségügyi rendszereiken keresztül elősegítsék és biztosítsák ezeket a jogokat; mivel Unió-szerte léteznek nemek közötti egyenlőtlenségek az egészségügyhöz való hozzáférés és az egészségügyi eredmények tekintetében;

| B. | mivel az EU alapvető értékeit még válsághelyzetben is tiszteletben kell tartani, a gondozáshoz, egészségügyhöz és szociális támogatáshoz való hozzáférést pedig az EU-ban mindenkit megillető alapvető jognak kell tekinteni; mivel ezzel szemben, a tagállamok többségében megszorító politikák végrehajtásának következményeként visszafogták az egészségügyi, gondozási és szociális szolgáltatásokat, és ezzel aláásták az egyetemes hozzáférést és a szolgáltatások minőségét; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU alapvető értékeit még válsághelyzetben is tiszteletben kell tartani, a gondozáshoz, egészségügyhöz és szociális támogatáshoz való hozzáférést pedig az EU-ban mindenkit megillető alapvető jognak kell tekinteni; mivel ezzel szemben, a tagállamok többségében megszorító politikák végrehajtásának következményeként visszafogták az egészségügyi, gondozási és szociális szolgáltatásokat, és ezzel aláásták az egyetemes hozzáférést és a szolgáltatások minőségét;

| C. | mivel az Európai Unióban az egészségügyi ellátórendszerek jelentős kihívásokkal szembesülnek, ideértve az euróövezet tartós, az államháztartásokra nyomást gyakorló államadósság-válságával, az idősödő népességgel, az egészségügyi szolgáltatások változó jellegével és az egészségügyi ellátások emelkedő költségével, ami egyértelműen jelzi, hogy sürgős reformra van szükség; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unióban az egészségügyi ellátórendszerek jelentős kihívásokkal szembesülnek, ideértve az euróövezet tartós, az államháztartásokra nyomást gyakorló államadósság-válságával, az idősödő népességgel, az egészségügyi szolgáltatások változó jellegével és az egészségügyi ellátások emelkedő költségével, ami egyértelműen jelzi, hogy sürgős reformra van szükség;

| D. | mivel az EU rendelkezik a világ legfejlettebb szociális védelmi rendszerével, a polgárok számára nyújtott szociális juttatásokhoz való legmagasabb hozzájárulással; hangsúlyozza, hogy az európai szociális modell fenntartásának és továbbfejlesztésének politikai prioritásnak kell lennie; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU rendelkezik a világ legfejlettebb szociális védelmi rendszerével, a polgárok számára nyújtott szociális juttatásokhoz való legmagasabb hozzájárulással; hangsúlyozza, hogy az európai szociális modell fenntartásának és továbbfejlesztésének politikai prioritásnak kell lennie;

| E. | mivel az Egészségügyi Világszervezet a Tallinni Chartában kimondja, hogy az egészség kulcsfontosságú tényező, amely hozzájárul a gazdasági fejlődéshez és a jóléthez; |
| --- | --- |

E.

mivel az Egészségügyi Világszervezet a Tallinni Chartában kimondja, hogy az egészség kulcsfontosságú tényező, amely hozzájárul a gazdasági fejlődéshez és a jóléthez;

| F. | mivel számos tagállamban nő az egyenlőtlenségi szakadék, hiszen ezekben az államokban a legszegényebbek és leginkább rászorulók még inkább elszegényednek; mivel 2011-ben a szegénység kockázatának kitett és/vagy a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetett európai uniós lakosság aránya 24,2 % volt; mivel a kisjövedelműek egészségi állapota saját észlelésük szerint rosszabbodott, és egyre nő az egészségi szakadék a népesség legmagasabb jövedelemmel rendelkező 25 %-ához képest; |
| --- | --- |

F.

mivel számos tagállamban nő az egyenlőtlenségi szakadék, hiszen ezekben az államokban a legszegényebbek és leginkább rászorulók még inkább elszegényednek; mivel 2011-ben a szegénység kockázatának kitett és/vagy a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetett európai uniós lakosság aránya 24,2 % volt; mivel a kisjövedelműek egészségi állapota saját észlelésük szerint rosszabbodott, és egyre nő az egészségi szakadék a népesség legmagasabb jövedelemmel rendelkező 25 %-ához képest;

| G. | mivel a hosszú távú munkanélküliségi ráták emelkednek, és így sok polgár biztosítási fedezet nélkül marad, és ez korlátozza az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

G.

mivel a hosszú távú munkanélküliségi ráták emelkednek, és így sok polgár biztosítási fedezet nélkül marad, és ez korlátozza az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket;

| H. | mivel a legkiszolgáltatottabb csoportokat aránytalanul sújtja a jelenlegi válság, hiszen kettős hatást szenvednek el: a jövedelemkiesést és a gondozási szolgáltatások visszafogását; |
| --- | --- |

H.

mivel a legkiszolgáltatottabb csoportokat aránytalanul sújtja a jelenlegi válság, hiszen kettős hatást szenvednek el: a jövedelemkiesést és a gondozási szolgáltatások visszafogását;

| I. | mivel a „krónikusan szegényeket”, akik gyakran tartósan munkanélküliek, vagy alacsony fizetéssel foglalkoztatottak, a gyermekeiket egyedül nevelő munkanélkülieket, vagy akiket csak néhány órában foglalkoztatnak, valamint az idősebb embereket Közép- és Kelet-Európában következetesen a legkiszolgáltatottabb csoportok között tartják számon; |
| --- | --- |

I.

mivel a „krónikusan szegényeket”, akik gyakran tartósan munkanélküliek, vagy alacsony fizetéssel foglalkoztatottak, a gyermekeiket egyedül nevelő munkanélkülieket, vagy akiket csak néhány órában foglalkoztatnak, valamint az idősebb embereket Közép- és Kelet-Európában következetesen a legkiszolgáltatottabb csoportok között tartják számon;

| J. | mivel a legfrissebb tanulmányok megerősítik a kiszolgáltatott népesség egy új csoportjának megjelenését, akik korábban viszonylag jómódúak voltak, most azonban a személyes adósság szintje miatt szükséget szenvednek – előfordulhat, hogy ez a csoport, amely újonnan került a szükséget szenvedők körébe, nem tud kijönni a fizetéséből, és elkezdi nem fizetni a számláit és adósságának törlesztő részleteit, vagy nem tudja tovább fizetni a szükséges gondozási szolgáltatásokat, és attól fél, hogy el kell hagynia otthonát; |
| --- | --- |

J.

mivel a legfrissebb tanulmányok megerősítik a kiszolgáltatott népesség egy új csoportjának megjelenését, akik korábban viszonylag jómódúak voltak, most azonban a személyes adósság szintje miatt szükséget szenvednek – előfordulhat, hogy ez a csoport, amely újonnan került a szükséget szenvedők körébe, nem tud kijönni a fizetéséből, és elkezdi nem fizetni a számláit és adósságának törlesztő részleteit, vagy nem tudja tovább fizetni a szükséges gondozási szolgáltatásokat, és attól fél, hogy el kell hagynia otthonát;

| K. | mivel a közszolgáltatások – köztulajdonban lévő és az igénybe vevőik demokratikus részvételével irányított szolgáltatások – fontos szerepet játszanak a jólét szempontjából alapvető területeken, többek között az egészségügyben, az oktatásban, az igazságügyben, a vízellátásban, a lakhatásban, a közlekedésben, valamint a gyermekek és az idősek gondozásában; |
| --- | --- |

K.

mivel a közszolgáltatások – köztulajdonban lévő és az igénybe vevőik demokratikus részvételével irányított szolgáltatások – fontos szerepet játszanak a jólét szempontjából alapvető területeken, többek között az egészségügyben, az oktatásban, az igazságügyben, a vízellátásban, a lakhatásban, a közlekedésben, valamint a gyermekek és az idősek gondozásában;

| L. | mivel az egészségügyi rendszerek felaprózódása olyan helyzethez vezethet, ahol sok beteg nem kapja meg az orvosilag szükséges ellátást, miközben mások esetleg szükségtelen vagy akár ártalmat okozó ellátásban részesülnek; |
| --- | --- |

L.

mivel az egészségügyi rendszerek felaprózódása olyan helyzethez vezethet, ahol sok beteg nem kapja meg az orvosilag szükséges ellátást, miközben mások esetleg szükségtelen vagy akár ártalmat okozó ellátásban részesülnek;

| M. | mivel a válság – különösen a fiatalok számára – megnövelte a munkaerőpiacról való hosszú távú kirekesztettség veszélyét, és – tekintettel jövőbeni munkaerő-piaci részvételükre és keresetükre – a fiatalok a leginkább kiszolgáltatottak a válság következményeinek; |
| --- | --- |

M.

mivel a válság – különösen a fiatalok számára – megnövelte a munkaerőpiacról való hosszú távú kirekesztettség veszélyét, és – tekintettel jövőbeni munkaerő-piaci részvételükre és keresetükre – a fiatalok a leginkább kiszolgáltatottak a válság következményeinek;

| N. | mivel az EU-ban – részben a pénzügyi szükség miatt – egyre többen dolgoznak a törvényben meghatározott nyugdíjkorhatáron túl, miközben a nyugdíjazás utáni háztartási jövedelem egyéb forrásai nyomás alá kerültek; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU-ban – részben a pénzügyi szükség miatt – egyre többen dolgoznak a törvényben meghatározott nyugdíjkorhatáron túl, miközben a nyugdíjazás utáni háztartási jövedelem egyéb forrásai nyomás alá kerültek;

| O. | mivel néhány tagállamban a szolgáltatások fogyasztóknak felszámított költsége növekszik, ami azt jelenti, hogy sokan már nem tudják megfizetni a meghatározott igényeik kielégítéséhez szükséges megfelelő szolgáltatási szintet, ami függetlenségük elvesztését, az otthoni és munkahelyi körülmények között további stresszt vagy potenciálisan egészségkárosító hatásokat eredményez, és társadalmi kirekesztésükhöz vezet; |
| --- | --- |

O.

mivel néhány tagállamban a szolgáltatások fogyasztóknak felszámított költsége növekszik, ami azt jelenti, hogy sokan már nem tudják megfizetni a meghatározott igényeik kielégítéséhez szükséges megfelelő szolgáltatási szintet, ami függetlenségük elvesztését, az otthoni és munkahelyi körülmények között további stresszt vagy potenciálisan egészségkárosító hatásokat eredményez, és társadalmi kirekesztésükhöz vezet;

| P. | mivel az egészségügyi ellátórendszerek (akaratlanul is) korlátokat hozhatnak létre az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésben, vagy eltérő minőségű egészségügyi ellátást biztosíthatnak az egynél több védett jellemzővel – például nem, kor, vagy valamely kisebbségi csoporthoz való tartozás – rendelkező emberek számára; |
| --- | --- |

P.

mivel az egészségügyi ellátórendszerek (akaratlanul is) korlátokat hozhatnak létre az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésben, vagy eltérő minőségű egészségügyi ellátást biztosíthatnak az egynél több védett jellemzővel – például nem, kor, vagy valamely kisebbségi csoporthoz való tartozás – rendelkező emberek számára;

| Q. | mivel néhány szociális biztonsági rendszer abba az irányba változik, hogy megszüntesse vagy korlátozza az egészségügyhöz való hozzáférést bizonyos csoportok számára és megszüntesse bizonyos kezelések és gyógyszerek visszatérítését (23), ami további személyes és közegészségügyi kockázatokat jelent és veszélyezteti e rendszerek hosszú távú fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

Q.

mivel néhány szociális biztonsági rendszer abba az irányba változik, hogy megszüntesse vagy korlátozza az egészségügyhöz való hozzáférést bizonyos csoportok számára és megszüntesse bizonyos kezelések és gyógyszerek visszatérítését (23), ami további személyes és közegészségügyi kockázatokat jelent és veszélyezteti e rendszerek hosszú távú fenntarthatóságát;

| R. | mivel becslések szerint az EU-ban a legtöbb gondozási ellátást jelenleg nem hivatalos, nem fizetett gondozók nyújtják; mivel ezt a hatalmas erőforrást számos demográfiai változás és a növekvő ellátási teher veszélyezteti; |
| --- | --- |

R.

mivel becslések szerint az EU-ban a legtöbb gondozási ellátást jelenleg nem hivatalos, nem fizetett gondozók nyújtják; mivel ezt a hatalmas erőforrást számos demográfiai változás és a növekvő ellátási teher veszélyezteti;

| S. | mivel a többféle otthoni, intézményi és egyéb közösségi támogató szolgálathoz való jogot – beleértve a személyes segítséget is – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 19. cikke rögzíti; |
| --- | --- |

S.

mivel a többféle otthoni, intézményi és egyéb közösségi támogató szolgálathoz való jogot – beleértve a személyes segítséget is – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 19. cikke rögzíti;

| T. | mivel a gyermekek alternatív gondozásba vételének okai bonyolultak és több dimenziósak, de gyakran közvetve vagy közvetlenül kapcsolódni látszanak a szegénységhez és a társadalmi kirekesztéshez; |
| --- | --- |

T.

mivel a gyermekek alternatív gondozásba vételének okai bonyolultak és több dimenziósak, de gyakran közvetve vagy közvetlenül kapcsolódni látszanak a szegénységhez és a társadalmi kirekesztéshez;

| U. | mivel a pontos és elérhető információ hiánya hozzájárulhat ahhoz, hogy a kiszolgáltatott csoportok nem tudnak hozzáférni azokhoz a szükséges ellátásokhoz, amelyekre jogosultak; |
| --- | --- |

U.

mivel a pontos és elérhető információ hiánya hozzájárulhat ahhoz, hogy a kiszolgáltatott csoportok nem tudnak hozzáférni azokhoz a szükséges ellátásokhoz, amelyekre jogosultak;

| V. | mivel a jelentések rámutatnak arra, hogy néhány uniós polgár és más jogosultsággal rendelkező polgár egyre nagyobb nehézségekkel szembesül a gondozáshoz való joguk gyakorlása során határokon átnyúló helyzetekben; |
| --- | --- |

V.

mivel a jelentések rámutatnak arra, hogy néhány uniós polgár és más jogosultsággal rendelkező polgár egyre nagyobb nehézségekkel szembesül a gondozáshoz való joguk gyakorlása során határokon átnyúló helyzetekben;

| W. | mivel az orvosi demográfia problémái (egyes földrajzi területeken alacsony szintű ellátás) számos tagállamban megnehezítik a kiszolgáltatott csoportok számára az ellátáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

W.

mivel az orvosi demográfia problémái (egyes földrajzi területeken alacsony szintű ellátás) számos tagállamban megnehezítik a kiszolgáltatott csoportok számára az ellátáshoz való hozzáférést;

| X. | mivel egyre többször számolnak be olyan a társadalmi megosztottság és agresszió olyan eseteiről, amelyek a kisebbségek és kiszolgáltatott emberek elleni verbális és fizikai támadásokhoz vezetnek; mivel az ilyen esetekről részletes jelentést kell készíteni; |
| --- | --- |

X.

mivel egyre többször számolnak be olyan a társadalmi megosztottság és agresszió olyan eseteiről, amelyek a kisebbségek és kiszolgáltatott emberek elleni verbális és fizikai támadásokhoz vezetnek; mivel az ilyen esetekről részletes jelentést kell készíteni;

| Y. | mivel néhány tagállam visszavonul a fogyatékossággal élő, tanulási nehézségekkel küzdő vagy pszichiátriai betegségben szenvedő emberekkel kapcsolatos szakpolitikák terén, ami ahhoz vezet, hogy az integrációs jogokon alapuló megközelítés helyett, amely a közösségbe történő teljes körű befogadást tűzi ki célul, visszatérnek a múlt inkább intézményi és szegregációs szemléletéhez; |
| --- | --- |

Y.

mivel néhány tagállam visszavonul a fogyatékossággal élő, tanulási nehézségekkel küzdő vagy pszichiátriai betegségben szenvedő emberekkel kapcsolatos szakpolitikák terén, ami ahhoz vezet, hogy az integrációs jogokon alapuló megközelítés helyett, amely a közösségbe történő teljes körű befogadást tűzi ki célul, visszatérnek a múlt inkább intézményi és szegregációs szemléletéhez;

| Z. | hangsúlyozza az Európai Unió egésze egészségügyi és szociális gondozási ágazatának magas foglalkoztatási potenciálját; |
| --- | --- |

Z.

hangsúlyozza az Európai Unió egésze egészségügyi és szociális gondozási ágazatának magas foglalkoztatási potenciálját;

| AA. | mivel a gondozási ágazatban sok munkahely rosszul fizetett, gyakran nem biztosított a hivatalos szerződés és az alapvető munkajogokhoz való hozzáférés, illetve a fizikai és érzelmi stressz magas kockázata, a kiégés veszélye és a karrierlehetőségek hiánya miatt kevéssé vonzó; mivel az ágazat kevés képzést kínál, továbbá az itt foglalkoztatottak többnyire idős emberek, nők és migráns munkavállalók; mivel az EU-ban a gondozást gyakran nem hivatalos, nem fizetett gondozók végzik, akik maguk is kiszolgáltatott csoportnak tekinthetők, mivel egyre nagyobb irányukban az az elvárás, hogy bonyolultabb, szakszerűbb gondozást nyújtsanak; mivel számos tagállam nem rendelkezik jövedelemtől függetlenül mindenki számára rendelkezésre álló, minőségi gondozási ellátással; |
| --- | --- |

AA.

mivel a gondozási ágazatban sok munkahely rosszul fizetett, gyakran nem biztosított a hivatalos szerződés és az alapvető munkajogokhoz való hozzáférés, illetve a fizikai és érzelmi stressz magas kockázata, a kiégés veszélye és a karrierlehetőségek hiánya miatt kevéssé vonzó; mivel az ágazat kevés képzést kínál, továbbá az itt foglalkoztatottak többnyire idős emberek, nők és migráns munkavállalók; mivel az EU-ban a gondozást gyakran nem hivatalos, nem fizetett gondozók végzik, akik maguk is kiszolgáltatott csoportnak tekinthetők, mivel egyre nagyobb irányukban az az elvárás, hogy bonyolultabb, szakszerűbb gondozást nyújtsanak; mivel számos tagállam nem rendelkezik jövedelemtől függetlenül mindenki számára rendelkezésre álló, minőségi gondozási ellátással;

| AB. | mivel a gondozás intézményes formáiról a közösségi alapú formákra való áttérés szükségessé teszi a lakhatáshoz kapcsolódó támogatások növelését annak érdekében, hogy a kiszolgáltatott emberek függetlenül élhessenek; |
| --- | --- |

AB.

mivel a gondozás intézményes formáiról a közösségi alapú formákra való áttérés szükségessé teszi a lakhatáshoz kapcsolódó támogatások növelését annak érdekében, hogy a kiszolgáltatott emberek függetlenül élhessenek;

| AC. | mivel a gondozási intézményeket elhagyó fiatalok különösen ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának; |
| --- | --- |

AC.

mivel a gondozási intézményeket elhagyó fiatalok különösen ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának;

| AD. | mivel az egyre nagyobb számú idős embert kiszolgáltatottként kell számon tartani; |
| --- | --- |

AD.

mivel az egyre nagyobb számú idős embert kiszolgáltatottként kell számon tartani;

| AE. | mivel azok a szegény uniós polgárok, akik más tagállamok állampolgárai és azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik egy másik tagállam szociális biztonsági rendszerében biztosítottak, szintén nagy nehézségekbe ütközhetnek az ellátásokhoz való hozzáférés során; |
| --- | --- |

AE.

mivel azok a szegény uniós polgárok, akik más tagállamok állampolgárai és azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik egy másik tagállam szociális biztonsági rendszerében biztosítottak, szintén nagy nehézségekbe ütközhetnek az ellátásokhoz való hozzáférés során;

| AF. | mivel minden embernek joga van olyan életszínvonalhoz, amely biztosítja a saját és családja egészségét és jólétét; |
| --- | --- |

AF.

mivel minden embernek joga van olyan életszínvonalhoz, amely biztosítja a saját és családja egészségét és jólétét;

| AG. | mivel fontos hangsúlyozni a kirekesztett csoportok elérésében lényeges szerepet játszó civil társadalom és civil társadalmi szervezetek jelentőségét; |
| --- | --- |

AG.

mivel fontos hangsúlyozni a kirekesztett csoportok elérésében lényeges szerepet játszó civil társadalom és civil társadalmi szervezetek jelentőségét;

| AH. | mivel az egészségvédelem komoly kihatással van az emberek életminőségére, élettartamára és méltóságára; |
| --- | --- |

AH.

mivel az egészségvédelem komoly kihatással van az emberek életminőségére, élettartamára és méltóságára;

| AI. | mivel Európában minden évben a szülések közel 10 %-a koraszülés (a terhesség 37. hete előtti), és mivel a koraszülött gyermeket nevelő anyák gyakran nem jutnak hozzá megfelelő minőségű egészségügyi szolgáltatásokhoz, és mindez még komolyabb következményekkel jár a családi élet és a munka összeegyeztetése terén; |
| --- | --- |

AI.

mivel Európában minden évben a szülések közel 10 %-a koraszülés (a terhesség 37. hete előtti), és mivel a koraszülött gyermeket nevelő anyák gyakran nem jutnak hozzá megfelelő minőségű egészségügyi szolgáltatásokhoz, és mindez még komolyabb következményekkel jár a családi élet és a munka összeegyeztetése terén;

| AJ. | mivel a szegénység, a nem megfelelő oktatás és az alacsony szintű társadalmi integráció negatív egészségügyi következményekkel jár; mivel a veszélyeztetett csoportok egészségügyi ellátásának fő akadálya az egészségügyi ellátással és a betegségmegelőzéssel kapcsolatos hiányos ismeretek, az adminisztratív problémák, valamint a szolgáltatásokhoz való fizikai hozzáférés hiánya; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a szegénység, a nem megfelelő oktatás és az alacsony szintű társadalmi integráció negatív egészségügyi következményekkel jár; mivel a veszélyeztetett csoportok egészségügyi ellátásának fő akadálya az egészségügyi ellátással és a betegségmegelőzéssel kapcsolatos hiányos ismeretek, az adminisztratív problémák, valamint a szolgáltatásokhoz való fizikai hozzáférés hiánya;

| 1. | felszólítja a Bizottságot, hogy követelje meg a tagállamoktól a végrehajtott megszorító intézkedésekre vonatkozó tájékoztatást és a megszorító intézkedések társadalmi hatásvizsgálatának elvégzését, és hogy országspecifikus ajánlásaikban fogalmazzanak meg ajánlásokat az ilyen intézkedések közép- és hosszú távú társadalmi és gazdasági hatásának kezelésére; felszólítja a Bizottságot, hogy az ilyen értékelésekről rendszeresen készítsen összegző jelentéseket, és azokat juttassa el a Parlamentnek; kéri, hogy az európai szemeszter folyamata ne csak a szociális biztonsági rendszerek pénzügyi fenntarthatóságára összpontosítson, hanem vegye figyelembe a gondozási szolgáltatási ágazatok hozzáférhetőségére és minőségi dimenziójára gyakorolt hatását is; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot, hogy követelje meg a tagállamoktól a végrehajtott megszorító intézkedésekre vonatkozó tájékoztatást és a megszorító intézkedések társadalmi hatásvizsgálatának elvégzését, és hogy országspecifikus ajánlásaikban fogalmazzanak meg ajánlásokat az ilyen intézkedések közép- és hosszú távú társadalmi és gazdasági hatásának kezelésére; felszólítja a Bizottságot, hogy az ilyen értékelésekről rendszeresen készítsen összegző jelentéseket, és azokat juttassa el a Parlamentnek; kéri, hogy az európai szemeszter folyamata ne csak a szociális biztonsági rendszerek pénzügyi fenntarthatóságára összpontosítson, hanem vegye figyelembe a gondozási szolgáltatási ágazatok hozzáférhetőségére és minőségi dimenziójára gyakorolt hatását is;

| 2. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és mozdítsák elő a társadalmi befektetést a szociális szolgáltatásokba, például az egészségügyi, gondozási és szociális ágazatokba, amely ágazatok alapvető fontosságúak, tekintettel a demográfiai változásokra, a válság szociális következményeire és arra, hogy ezeknek az ágazatoknak igen nagy a munkahelyteremtő képessége; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és mozdítsák elő a társadalmi befektetést a szociális szolgáltatásokba, például az egészségügyi, gondozási és szociális ágazatokba, amely ágazatok alapvető fontosságúak, tekintettel a demográfiai változásokra, a válság szociális következményeire és arra, hogy ezeknek az ágazatoknak igen nagy a munkahelyteremtő képessége;

| 3. | meggyőződése, hogy a szükséges reformoknak foglalkozniuk kell az egészségügyi ellátás minőségével és hatékonyságával, javítaniuk kell a megfelelő ellátáshoz a megfelelő időben és a megfelelő körülmények között történő hozzáférést, meg kell őrizniük az emberek egészségét, és a lehető legnagyobb mértékben biztosítaniuk kell a betegségek gyakori, elkerülhető komplikációinak megelőzését; |
| --- | --- |

3.

meggyőződése, hogy a szükséges reformoknak foglalkozniuk kell az egészségügyi ellátás minőségével és hatékonyságával, javítaniuk kell a megfelelő ellátáshoz a megfelelő időben és a megfelelő körülmények között történő hozzáférést, meg kell őrizniük az emberek egészségét, és a lehető legnagyobb mértékben biztosítaniuk kell a betegségek gyakori, elkerülhető komplikációinak megelőzését;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok megállapodtak egy olyan megközelítés elfogadásában, amely a kirekesztés és a rossz egészségi állapot tüneteit kezelő „gyógyintézkedések” felől elmozdul a „megelőző” intézkedések „mint olyan stratégia felé, amelynek célja az életminőség javítása, valamint a krónikus betegségek, a gyengeség és a fogyatékosság által okozott teher csökkentése” (24); e tekintetben hangsúlyozza a fellépés elmulasztásának hosszú távú költségeit; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a tagállamok megállapodtak egy olyan megközelítés elfogadásában, amely a kirekesztés és a rossz egészségi állapot tüneteit kezelő „gyógyintézkedések” felől elmozdul a „megelőző” intézkedések „mint olyan stratégia felé, amelynek célja az életminőség javítása, valamint a krónikus betegségek, a gyengeség és a fogyatékosság által okozott teher csökkentése” (24); e tekintetben hangsúlyozza a fellépés elmulasztásának hosszú távú költségeit;

| 5. | úgy véli, hogy a kiszolgáltatott személyek egészségügyi vagy gondozási szolgáltatások nélkül hagyása egy téves gazdaságpolitika, mivel ennek hosszú távú negatív hatása lehet az egészségügyi költségekre és az egyéni egészségre, illetve közegészségügyre; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a kiszolgáltatott személyek egészségügyi vagy gondozási szolgáltatások nélkül hagyása egy téves gazdaságpolitika, mivel ennek hosszú távú negatív hatása lehet az egészségügyi költségekre és az egyéni egészségre, illetve közegészségügyre;

| 6. | úgy véli, hogy a jelenleg végrehajtott rövid távú költségcsökkentési intézkedések közül – ilyenek például az előre fizetendő díj az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésért, magasabb készpénzkiadások, vagy a kiszolgáltatott csoportok kirekesztése az egészségügyi ellátásból – számosat nem értékeltek teljes körűen a szélesebb társadalmi és gazdasági következményeiket vagy potenciális megkülönböztető hatásaikat és hosszú távú vonatkozásaikat illetően, ideértve a közegészségügy veszélyeztetését és a várható élettartamra vonatkozó lehetséges következményeket; hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedések aránytalanul negatív hatást gyakorolnak a kiszolgáltatott csoportokra; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a jelenleg végrehajtott rövid távú költségcsökkentési intézkedések közül – ilyenek például az előre fizetendő díj az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésért, magasabb készpénzkiadások, vagy a kiszolgáltatott csoportok kirekesztése az egészségügyi ellátásból – számosat nem értékeltek teljes körűen a szélesebb társadalmi és gazdasági következményeiket vagy potenciális megkülönböztető hatásaikat és hosszú távú vonatkozásaikat illetően, ideértve a közegészségügy veszélyeztetését és a várható élettartamra vonatkozó lehetséges következményeket; hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedések aránytalanul negatív hatást gyakorolnak a kiszolgáltatott csoportokra;

| 7. | sajnálatosnak tartja, hogy a bizonyos egészségügyi állapotokhoz kapcsolódó társadalmi stigma elriasztja az egyéneket attól, hogy a szükséges gondozásért folyamodjanak, így például az átvihető betegségek kezelés nélkül maradhatnak, és később közegészségügyi kockázattá válnak; |
| --- | --- |

7.

sajnálatosnak tartja, hogy a bizonyos egészségügyi állapotokhoz kapcsolódó társadalmi stigma elriasztja az egyéneket attól, hogy a szükséges gondozásért folyamodjanak, így például az átvihető betegségek kezelés nélkül maradhatnak, és később közegészségügyi kockázattá válnak;

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt az aránytalan hatás miatt, amelyet az országok őrizetbevételi gyakorlata és a bevándorlási törvény végrehajtásához kapcsolódó bejelentési kötelezettségei gyakorolnak a dokumentumok nélküli bevándorlók azon képességére, hogy orvosi ellátásban részesülhessenek (25); |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki amiatt az aránytalan hatás miatt, amelyet az országok őrizetbevételi gyakorlata és a bevándorlási törvény végrehajtásához kapcsolódó bejelentési kötelezettségei gyakorolnak a dokumentumok nélküli bevándorlók azon képességére, hogy orvosi ellátásban részesülhessenek (25);

| 9. | elismeri a szoros kapcsolatot számos sebezhetőség, az intézményi ellátási tapasztalat, a minőségi közösségi alapú gondozáshoz való hozzáférés hiánya és az ebből eredő hajléktalanság között; emlékeztet arra, hogy az egészségügyi és gondozási szolgáltatások fontos szerepet játszhatnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés megelőzésében és kezelésében, ideértve azok szélsőséges formáit is, például a hajléktalanságot; hangsúlyozza, hogy a több kiszolgáltatottsági tényezőt mutató csoportok, például a romák, az érvényes tartózkodási engedéllyel nem rendelkező személyek vagy a hajléktalan személyek még inkább veszélyeztetve vannak az által, hogy kimaradnak a kockázatmegelőzési kampányokból, a szűrésekből és a kezelésből; |
| --- | --- |

9.

elismeri a szoros kapcsolatot számos sebezhetőség, az intézményi ellátási tapasztalat, a minőségi közösségi alapú gondozáshoz való hozzáférés hiánya és az ebből eredő hajléktalanság között; emlékeztet arra, hogy az egészségügyi és gondozási szolgáltatások fontos szerepet játszhatnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés megelőzésében és kezelésében, ideértve azok szélsőséges formáit is, például a hajléktalanságot; hangsúlyozza, hogy a több kiszolgáltatottsági tényezőt mutató csoportok, például a romák, az érvényes tartózkodási engedéllyel nem rendelkező személyek vagy a hajléktalan személyek még inkább veszélyeztetve vannak az által, hogy kimaradnak a kockázatmegelőzési kampányokból, a szűrésekből és a kezelésből;

| 10. | rámutat annak hosszú távú negatív hatásaira, ha válság idején visszafogják a megelőző gondozási intézkedéseket; úgy véli, hogy ha csökkenteni kell a megelőző intézkedéseket, akkor legalább a korábbi színvonalra kell őket emelni annak érdekében, hogy megőrizzék a folytonosságot és ne rombolják le az infrastruktúrát; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság és a néhány tagállamra rótt úgynevezett megszorító politikák nem adhatnak okot a nemzeti egészségügyi és közszolgáltatásokból való tőkekivonásra, hanem – tekintettel ezek fontosságára és alapvető jellegére – ellenkezőleg, erőfeszítéseket kell tenni e szolgáltatások konszolidálására, hogy megfeleljenek a társadalom – és különösen annak leginkább kiszolgáltatott csoportjai – igényeinek; |
| --- | --- |

10.

rámutat annak hosszú távú negatív hatásaira, ha válság idején visszafogják a megelőző gondozási intézkedéseket; úgy véli, hogy ha csökkenteni kell a megelőző intézkedéseket, akkor legalább a korábbi színvonalra kell őket emelni annak érdekében, hogy megőrizzék a folytonosságot és ne rombolják le az infrastruktúrát; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság és a néhány tagállamra rótt úgynevezett megszorító politikák nem adhatnak okot a nemzeti egészségügyi és közszolgáltatásokból való tőkekivonásra, hanem – tekintettel ezek fontosságára és alapvető jellegére – ellenkezőleg, erőfeszítéseket kell tenni e szolgáltatások konszolidálására, hogy megfeleljenek a társadalom – és különösen annak leginkább kiszolgáltatott csoportjai – igényeinek;

| 11. | úgy véli, hogy a megszorító intézkedések semmilyen körülmények között sem foszthatják meg a polgárokat az alapvető szociális és egészségügyi ellátásokhoz való hozzáférésüktől, vagy az innovatív és minőségi szociális szolgáltatásoktól, és nem fordíthatják meg a szakpolitikai fejlődésében bekövetkezett pozitív trendeket; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a megszorító intézkedések semmilyen körülmények között sem foszthatják meg a polgárokat az alapvető szociális és egészségügyi ellátásokhoz való hozzáférésüktől, vagy az innovatív és minőségi szociális szolgáltatásoktól, és nem fordíthatják meg a szakpolitikai fejlődésében bekövetkezett pozitív trendeket;

| 12. | felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a munkaerő-felvételt a szociális gondozói szolgáltatások területén és tegyenek az ágazat vonzerejének növeléséért, hogy az a fiatalok számára alkalmas pályaválasztási lehetőséget jelentsen; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a munkaerő-felvételt a szociális gondozói szolgáltatások területén és tegyenek az ágazat vonzerejének növeléséért, hogy az a fiatalok számára alkalmas pályaválasztási lehetőséget jelentsen;

| 13. | hangsúlyozza, hogy egyre nő azon uniós polgárok száma, akik a sajátjuktól eltérő uniós tagállamban élnek egészségbiztosítás nélkül, például munkanélküliség miatt, vagy mert már nem rendelkeznek tartózkodási engedéllyel; hangsúlyozza, hogy a más uniós tagállamban egészségbiztosítással rendelkező uniós polgárok gyakran szembesülnek nehézségekkel az ellátáshoz való hozzáférésben, mivel előre kell fizetniük; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy egyre nő azon uniós polgárok száma, akik a sajátjuktól eltérő uniós tagállamban élnek egészségbiztosítás nélkül, például munkanélküliség miatt, vagy mert már nem rendelkeznek tartózkodási engedéllyel; hangsúlyozza, hogy a más uniós tagállamban egészségbiztosítással rendelkező uniós polgárok gyakran szembesülnek nehézségekkel az ellátáshoz való hozzáférésben, mivel előre kell fizetniük;

| 14. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fogyatékossággal élőket EU-szerte aránytalanul sújtja a közkiadások csökkentése, aminek folytán elveszítik a számukra a közösségben folytatott független életet biztosító támogató szolgálatokat; |
| --- | --- |

14.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fogyatékossággal élőket EU-szerte aránytalanul sújtja a közkiadások csökkentése, aminek folytán elveszítik a számukra a közösségben folytatott független életet biztosító támogató szolgálatokat;

| 15. | úgy véli, hogy ez hosszú távon az intézményi gondozásban élő emberek növekvő számához és a fogyatékossággal élő személyek további társadalmi kirekesztéséhez vezet az EU-ban, ami közvetlenül megsérti az EU által a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a 2010–2020-as európai fogyatékosságügyi stratégia keretében vállalt kötelezettségeket; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy ez hosszú távon az intézményi gondozásban élő emberek növekvő számához és a fogyatékossággal élő személyek további társadalmi kirekesztéséhez vezet az EU-ban, ami közvetlenül megsérti az EU által a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a 2010–2020-as európai fogyatékosságügyi stratégia keretében vállalt kötelezettségeket;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek gondozását elérhető módon kell biztosítani nem csak az infrastruktúrát, hanem a kommunikációt illetően is, ami különösen fontos a értelmi fogyatékossággal (tanulási nehézségekkel) élő személyek esetén; ösztönzi a gondozók és a háziorvosok képzését annak érdekében, hogy elérhető módon nyújtsanak ellátást; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek gondozását elérhető módon kell biztosítani nem csak az infrastruktúrát, hanem a kommunikációt illetően is, ami különösen fontos a értelmi fogyatékossággal (tanulási nehézségekkel) élő személyek esetén; ösztönzi a gondozók és a háziorvosok képzését annak érdekében, hogy elérhető módon nyújtsanak ellátást;

| 17. | úgy véli, hogy a fiataloknak vagy más kiszolgáltatott csoportoknak szóló gondozási és támogató szolgálatokat érintő költségcsökkentések alkalmasak arra, hogy aláássák az aktív befogadásra irányuló jelenlegi uniós politikákat; hangsúlyozza, hogy a fiatalok magas munkanélküliségi rátája további nyomást gyakorol a szociális szolgáltatások minden típusára, és hogy a célzott intézkedés segíthetne; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a fiataloknak vagy más kiszolgáltatott csoportoknak szóló gondozási és támogató szolgálatokat érintő költségcsökkentések alkalmasak arra, hogy aláássák az aktív befogadásra irányuló jelenlegi uniós politikákat; hangsúlyozza, hogy a fiatalok magas munkanélküliségi rátája további nyomást gyakorol a szociális szolgáltatások minden típusára, és hogy a célzott intézkedés segíthetne;

| 18. | megjegyzi, hogy a válság miatt növekvő munkanélküliség és tartós munkanélküliség folytán polgártársaink egy nagy részétől – a tartósan munkanélküliektől és eltartottaiktól – megtagadják a közegészségügyi rendszerhez, a társadalombiztosításhoz és egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; felszólítja a tagállamokat – különösen azokat, ahol a legmagasabb a munkanélküliségi ráta –, hogy a szükséges intézkedések elfogadásával hatékonyan és gyorsan foglalkozzon ezzel a jelentős kérdéssel; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a válság miatt növekvő munkanélküliség és tartós munkanélküliség folytán polgártársaink egy nagy részétől – a tartósan munkanélküliektől és eltartottaiktól – megtagadják a közegészségügyi rendszerhez, a társadalombiztosításhoz és egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; felszólítja a tagállamokat – különösen azokat, ahol a legmagasabb a munkanélküliségi ráta –, hogy a szükséges intézkedések elfogadásával hatékonyan és gyorsan foglalkozzon ezzel a jelentős kérdéssel;

| 19. | üdvözli a Bizottság 2013. február 20-i„Befektetés a gyermekekbe: a hátrányok körének megtörése” című ajánlását; elismeri annak jelentőségét és költséghatékonyságát, ha már kis koruktól fogva befektetnek a gyermekek teljes potenciáljának kibontakoztatásába; elismeri, hogy a magas színvonalú szolgáltatásokba való befektetés elengedhetetlen a megfelelő és hatékony gyermekvédelmi szolgálatok kialakításához és az átfogó megelőzési stratégiák létrehozásához; emlékeztet az egész életre kiterjedő nézőpont alkalmazásának fontosságára, valamint az egészségfejlesztés, a megelőzés és a korai diagnózis jelentőségére; hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli nagy kiterjedésű kanyarójárvány rámutatott a gyermekek ingyenes oltásának a közegészség szempontjából való fontosságára; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Bizottság 2013. február 20-i„Befektetés a gyermekekbe: a hátrányok körének megtörése” című ajánlását; elismeri annak jelentőségét és költséghatékonyságát, ha már kis koruktól fogva befektetnek a gyermekek teljes potenciáljának kibontakoztatásába; elismeri, hogy a magas színvonalú szolgáltatásokba való befektetés elengedhetetlen a megfelelő és hatékony gyermekvédelmi szolgálatok kialakításához és az átfogó megelőzési stratégiák létrehozásához; emlékeztet az egész életre kiterjedő nézőpont alkalmazásának fontosságára, valamint az egészségfejlesztés, a megelőzés és a korai diagnózis jelentőségére; hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli nagy kiterjedésű kanyarójárvány rámutatott a gyermekek ingyenes oltásának a közegészség szempontjából való fontosságára;

| 20. | elismeri a gondozóként eljáró családtagok és az önkéntesek (nem hivatalos gondozók) óriási társadalmi és gazdasági hozzájárulását és a szolgáltatásnyújtás visszafogása vagy a szolgáltatások magas költsége miatt rájuk háruló egyre nagyobb felelősséget; úgy véli, hogy a megszorító intézkedések nem terhelhetik még tovább a nem hivatalos gondozókat; hangsúlyozza a gondozók szakértelme elismerésének és a jó minőségű munka biztosításának fontosságát; felszólít a gondozóként eljáró családtagok megfelelő támogatására és segítésére a gondozás és a karrierjük összeegyeztethetőségét illetően, és úgy véli, hogy a gondozóként eltöltött időt a nyugdíjjogosultság számításánál figyelembe kell venni; hangsúlyozza, hogy az EU-ban a legtöbb gondozást informális alapon, azaz családtagok és önkéntesek nyújtják, és felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy növeljék e hozzájárulás megbecsülését és anyagi elismerését; |
| --- | --- |

20.

elismeri a gondozóként eljáró családtagok és az önkéntesek (nem hivatalos gondozók) óriási társadalmi és gazdasági hozzájárulását és a szolgáltatásnyújtás visszafogása vagy a szolgáltatások magas költsége miatt rájuk háruló egyre nagyobb felelősséget; úgy véli, hogy a megszorító intézkedések nem terhelhetik még tovább a nem hivatalos gondozókat; hangsúlyozza a gondozók szakértelme elismerésének és a jó minőségű munka biztosításának fontosságát; felszólít a gondozóként eljáró családtagok megfelelő támogatására és segítésére a gondozás és a karrierjük összeegyeztethetőségét illetően, és úgy véli, hogy a gondozóként eltöltött időt a nyugdíjjogosultság számításánál figyelembe kell venni; hangsúlyozza, hogy az EU-ban a legtöbb gondozást informális alapon, azaz családtagok és önkéntesek nyújtják, és felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy növeljék e hozzájárulás megbecsülését és anyagi elismerését;

| 21. | elismeri, hogy egyre több nő végez fizetett munkát (noha 18 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak), ugyanakkor a nők még mindig viszonylag gyakran gondozók is (a gondozók 78 %-a nő), ami megnehezíti a munka és a magánélet közötti kielégítő egyensúly elérését; úgy véli, hogy a rugalmas munka lehetősége általában fontos ahhoz, hogy az emberek összeegyeztethessék a munkát a gondozással; aggasztják azok a negatív hatások, amelyeket a szolgáltatások csökkentése vagy azok árának növekedése a nők foglalkoztatására, a munka és a magánélet egyensúlyára, a nemek közötti egyenlőségre és az egészséges öregedésre gyakorolnak; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy egyre több nő végez fizetett munkát (noha 18 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak), ugyanakkor a nők még mindig viszonylag gyakran gondozók is (a gondozók 78 %-a nő), ami megnehezíti a munka és a magánélet közötti kielégítő egyensúly elérését; úgy véli, hogy a rugalmas munka lehetősége általában fontos ahhoz, hogy az emberek összeegyeztethessék a munkát a gondozással; aggasztják azok a negatív hatások, amelyeket a szolgáltatások csökkentése vagy azok árának növekedése a nők foglalkoztatására, a munka és a magánélet egyensúlyára, a nemek közötti egyenlőségre és az egészséges öregedésre gyakorolnak;

| 22. | emlékeztet arra, hogy az EU a gondozási ágazatot a foglalkoztatás potenciális növekedésének területeként azonosította, és a Parlament megállapította, hogy ahhoz, hogy ez vonzó pályává válhasson és a szolgáltatás minősége javuljon, jobb fizetésre és képzésre van szükség; rámutat a munkavállalók észrevehető hiányára az egészségügyi és gondozási szolgáltatásokat nyújtó ágazat egyes részeiben, és felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a gondozói képzést a fiatalok körében, valamint ösztönözzék azokat a képzési intézkedéseket, amelyek segítenek a gondozóknak és ellátóknak, hogy jobban megértsék a gondozásban részesülők szükségleteit; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy az EU a gondozási ágazatot a foglalkoztatás potenciális növekedésének területeként azonosította, és a Parlament megállapította, hogy ahhoz, hogy ez vonzó pályává válhasson és a szolgáltatás minősége javuljon, jobb fizetésre és képzésre van szükség; rámutat a munkavállalók észrevehető hiányára az egészségügyi és gondozási szolgáltatásokat nyújtó ágazat egyes részeiben, és felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a gondozói képzést a fiatalok körében, valamint ösztönözzék azokat a képzési intézkedéseket, amelyek segítenek a gondozóknak és ellátóknak, hogy jobban megértsék a gondozásban részesülők szükségleteit;

| 23. | hangsúlyozza a mobil szolgáltatásnyújtás növekvő fontosságát annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat el lehessen juttatni azokhoz, akiknek szükségük van rájuk, városi és vidéki területeken egyaránt; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a mobil szolgáltatásnyújtás növekvő fontosságát annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat el lehessen juttatni azokhoz, akiknek szükségük van rájuk, városi és vidéki területeken egyaránt;

| 24. | hangsúlyozza az önkéntes szektor értékes hozzájárulását a gondozásra szoruló idős emberek és – adott esetben – az egyedül, elszigetelten élő személyek gondozásában; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza az önkéntes szektor értékes hozzájárulását a gondozásra szoruló idős emberek és – adott esetben – az egyedül, elszigetelten élő személyek gondozásában;

| 25. | méltányolja, hogy az EU az aktív és egészséges öregedésre vonatkozó európai innovációs partnerség (EIP) révén kíván megfelelni a demográfiai öregedésből eredő kihívásoknak; Ez magában foglalja azt a célt, hogy 2020-ig két évvel megemeljék az EU polgárainak egészséges élettartamát; Ez Európa számára háromszorosan nyerő helyzetet eredményez:






  i. | az idősebb emberek egészségének és életminőségének jobbításával; |
| --- | --- | --- |

25.

méltányolja, hogy az EU az aktív és egészséges öregedésre vonatkozó európai innovációs partnerség (EIP) révén kíván megfelelni a demográfiai öregedésből eredő kihívásoknak; Ez magában foglalja azt a célt, hogy 2020-ig két évvel megemeljék az EU polgárainak egészséges élettartamát; Ez Európa számára háromszorosan nyerő helyzetet eredményez:

i.

az idősebb emberek egészségének és életminőségének jobbításával;

| ii. | az ellátórendszerek fenntarthatóságának és hatékonyságának javításával; |
| --- | --- |

ii.

az ellátórendszerek fenntarthatóságának és hatékonyságának javításával;

| iii. | a vállalkozások számára növekedési és piaci lehetőségek teremtésével; |
| --- | --- |

iii.

a vállalkozások számára növekedési és piaci lehetőségek teremtésével;

| 26. | elismeri a harmadik szektor és az önkéntes szervezetek által végzett munkát, azonban úgy véli, hogy ez nem helyettesítheti az állami felelősségvállalást a minőségi, hatékony, megbízható és megfizethető, közjó formájában hozzáférhető és közforrások pénzügyi támogatásával megvalósuló szolgáltatások biztosítása terén; |
| --- | --- |

26.

elismeri a harmadik szektor és az önkéntes szervezetek által végzett munkát, azonban úgy véli, hogy ez nem helyettesítheti az állami felelősségvállalást a minőségi, hatékony, megbízható és megfizethető, közjó formájában hozzáférhető és közforrások pénzügyi támogatásával megvalósuló szolgáltatások biztosítása terén;

| 27. | hangsúlyozza a „Hosszú távú gondozás európai minőségi keretrendszerét”, amely elveket és útmutatást ad a gondozásra szoruló idősek méltósága és jóléte érdekében, és amelyet a Bizottság WeDO projektje részenként tettek közzé (26); |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza a „Hosszú távú gondozás európai minőségi keretrendszerét”, amely elveket és útmutatást ad a gondozásra szoruló idősek méltósága és jóléte érdekében, és amelyet a Bizottság WeDO projektje részenként tettek közzé (26);

| 28. | felszólítja a tagállamokat, hogy javítsanak az egészséggel kapcsolatos tájékozottságon, és biztosítsanak megfelelő információt a rendelkezésre álló szolgáltatásokról a kiszolgáltatott csoportoknak, amelyek gyakran nehezen férnek hozzá a szükséges szolgáltatásokhoz; ugyanilyen fontos a gondozásban részesülők és a gondozók részvétele az őket érintő döntéshozó folyamatokban; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a tagállamokat, hogy javítsanak az egészséggel kapcsolatos tájékozottságon, és biztosítsanak megfelelő információt a rendelkezésre álló szolgáltatásokról a kiszolgáltatott csoportoknak, amelyek gyakran nehezen férnek hozzá a szükséges szolgáltatásokhoz; ugyanilyen fontos a gondozásban részesülők és a gondozók részvétele az őket érintő döntéshozó folyamatokban;

Ajánlások

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy szerezze meg a gondozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos összehasonlítható és aktuális adatokat, alapvető elemzés formájában; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy szerezze meg a gondozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos összehasonlítható és aktuális adatokat, alapvető elemzés formájában;

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – együttműködve az illetékes érdekeltekkel – kövessék nyomon, és a nemzeti reformterveikben foglalkozzanak azzal, hogy mely nemzeti politikák ellentétesek a 2020-as szegénységcsökkentési céllal; felszólítja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a legkiszolgáltatottabb csoportokra, számolják fel a hozzáférés előtt álló akadályokat, javítsák és erősítsék meg a bevezető és megelőző intézkedéseket a korai szakaszban a jogokon alapuló megközelítéshez való visszatérés érdekében, és előzzék meg a fellépés elmulasztásából adódó hosszú távú károkat és költségeket; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – együttműködve az illetékes érdekeltekkel – kövessék nyomon, és a nemzeti reformterveikben foglalkozzanak azzal, hogy mely nemzeti politikák ellentétesek a 2020-as szegénységcsökkentési céllal; felszólítja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a legkiszolgáltatottabb csoportokra, számolják fel a hozzáférés előtt álló akadályokat, javítsák és erősítsék meg a bevezető és megelőző intézkedéseket a korai szakaszban a jogokon alapuló megközelítéshez való visszatérés érdekében, és előzzék meg a fellépés elmulasztásából adódó hosszú távú károkat és költségeket;

| 31. | felhívja a Bizottságot, a szociális partnereket és a tagállamokat arra, hogy lépjenek fel a „2012 – az aktív öregedés és a generációk közötti szolidaritás európai éve” erősségei és gyengeségei elemzésének eredményei alapján; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, a szociális partnereket és a tagállamokat arra, hogy lépjenek fel a „2012 – az aktív öregedés és a generációk közötti szolidaritás európai éve” erősségei és gyengeségei elemzésének eredményei alapján;

| 32. | sürgeti a tagállamokat, hogy a mobilitási folyamat keretében – amelyet az EU alapvető jogként ismer el – működjenek együtt a legkiszolgáltatottabb csoportok – kiemelten a gyermekek és fiatalok – egészségének javítását célzó lehető legtöbb program megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a tagállamokat, hogy a mobilitási folyamat keretében – amelyet az EU alapvető jogként ismer el – működjenek együtt a legkiszolgáltatottabb csoportok – kiemelten a gyermekek és fiatalok – egészségének javítását célzó lehető legtöbb program megvalósítása érdekében;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a 883/2004/EK (27) rendelet szerinti szociális biztonsági jogok és a 2004/38/EK (28) irányelv működése között adott esetben felmerülő feszültségeket, azzal a céllal, hogy módosításokat ajánljon, amelyek szükségesek lehetnek a biztosítási fedezet terén meglévő különbségek áthidalásához; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a 883/2004/EK (27) rendelet szerinti szociális biztonsági jogok és a 2004/38/EK (28) irányelv működése között adott esetben felmerülő feszültségeket, azzal a céllal, hogy módosításokat ajánljon, amelyek szükségesek lehetnek a biztosítási fedezet terén meglévő különbségek áthidalásához;

| 34. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzák meg a prioritásokat, számolják fel a férfiak és nők közötti szakadékokat, biztosítsák számukra az egészségügyi szolgáltatásokhoz és a családtervezéshez való tényleges hozzáférést, továbbá fordítsanak külön figyelmet a szociális egészségvédelemre szoruló egyéb veszélyeztetett és hátrányos helyzetű csoportoknak is; |
| --- | --- |

34.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzák meg a prioritásokat, számolják fel a férfiak és nők közötti szakadékokat, biztosítsák számukra az egészségügyi szolgáltatásokhoz és a családtervezéshez való tényleges hozzáférést, továbbá fordítsanak külön figyelmet a szociális egészségvédelemre szoruló egyéb veszélyeztetett és hátrányos helyzetű csoportoknak is;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy a pénzügyi támogatásban részesülő országokkal kötendő megállapodásokba foglaljon bele szociális záradékokat, amelyek védik a gondozási és szociális szolgáltatásokat és a szociális védelmi rendszereket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki a távorvosláshoz hasonló technológiák felhasználását az ellátáshoz való hozzáférés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy a pénzügyi támogatásban részesülő országokkal kötendő megállapodásokba foglaljon bele szociális záradékokat, amelyek védik a gondozási és szociális szolgáltatásokat és a szociális védelmi rendszereket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki a távorvosláshoz hasonló technológiák felhasználását az ellátáshoz való hozzáférés elősegítése érdekében;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz való egyenlő hozzáférést, és biztosítson megfelelő pénzügyi támogatást e szolgáltatások számára; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz való egyenlő hozzáférést, és biztosítson megfelelő pénzügyi támogatást e szolgáltatások számára;

| 37. | sürgeti a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek számára biztosítsanak közösségi alapú szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek számára biztosítsanak közösségi alapú szolgáltatásokat;

| 38. | felszólítja a tagállamokat, hogy azonosítsák és szüntessék meg a fogyatékossággal élő személyek közösségi közlekedéshez, szolgáltatásokhoz és információhoz való hozzáférésének akadályait; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat, hogy azonosítsák és szüntessék meg a fogyatékossággal élő személyek közösségi közlekedéshez, szolgáltatásokhoz és információhoz való hozzáférésének akadályait;

| 39. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állapítsanak meg prioritásokat a hiányosságok megszüntetésére, és biztosítsák az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hathatós hozzáférést a szociális egészségvédelemben a kiszolgáltatott csoportok számára, ideértve a szegény nőket, a migránsokat és a romákat, biztosítva az egészségügyi ellátás megfizethetőségét, rendelkezésre állását és minőségét, hatékony és hatásos szervezését, valamint megfelelő finanszírozását minden földrajzi területen; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állapítsanak meg prioritásokat a hiányosságok megszüntetésére, és biztosítsák az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hathatós hozzáférést a szociális egészségvédelemben a kiszolgáltatott csoportok számára, ideértve a szegény nőket, a migránsokat és a romákat, biztosítva az egészségügyi ellátás megfizethetőségét, rendelkezésre állását és minőségét, hatékony és hatásos szervezését, valamint megfelelő finanszírozását minden földrajzi területen;

| 40. | sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el olyan politikákat, amelyek a leginkább hátrányos helyzetű csoportok esetében javítják az egészséget és elősegítik a betegségek megelőzését az ingyenes, egyetemes és minőségi egészségügyi alapellátás biztosítása révén, különös tekintettel az egészségügyi alapellátás, a megelőző gyógyászat, illetve a diagnózishoz, kezeléshez és utógondozáshoz való hozzáférés biztosítására; szorgalmazza, hogy biztosítsák azokat az eszközöket, amelyek a nőket fenyegető fő egészségügyi problémák leküzdéséhez szükségesek, valamint biztosítsák a szexuális és reproduktív egészséghez való jogot, az egészségügyi szolgáltatásokat az erőszak áldozatává vált nők számára és a gyermekek egészségügyi ellátását; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el olyan politikákat, amelyek a leginkább hátrányos helyzetű csoportok esetében javítják az egészséget és elősegítik a betegségek megelőzését az ingyenes, egyetemes és minőségi egészségügyi alapellátás biztosítása révén, különös tekintettel az egészségügyi alapellátás, a megelőző gyógyászat, illetve a diagnózishoz, kezeléshez és utógondozáshoz való hozzáférés biztosítására; szorgalmazza, hogy biztosítsák azokat az eszközöket, amelyek a nőket fenyegető fő egészségügyi problémák leküzdéséhez szükségesek, valamint biztosítsák a szexuális és reproduktív egészséghez való jogot, az egészségügyi szolgáltatásokat az erőszak áldozatává vált nők számára és a gyermekek egészségügyi ellátását;

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve alaposabban fontolják meg egyrészről a fizikai és mentális egészség, másrészről a munkanélküliség és a munkahelyek bizonytalansága közötti kapcsolatot – amelyről a válság kapcsán kiderült, hogy fontos jelenség – annak érdekében, hogy megfelelő tervezéssel előzzék meg és orvosolják az ilyen jellegű káros következményeket; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve alaposabban fontolják meg egyrészről a fizikai és mentális egészség, másrészről a munkanélküliség és a munkahelyek bizonytalansága közötti kapcsolatot – amelyről a válság kapcsán kiderült, hogy fontos jelenség – annak érdekében, hogy megfelelő tervezéssel előzzék meg és orvosolják az ilyen jellegű káros következményeket;

| 42. | nyomatékosan ajánlja, hogy a tagállamok erősítsék meg a megelőzéssel és alapellátással kapcsolatos egészségügyi szolgáltatásaikat, középpontba állítva a nők egészségét és ellátáshoz való hozzáférését, hangsúlyt fektetve a városi térségektől távoli területeken élő nőkre, valamint a leginkább hátrányos helyzetű csoportok – a gyermekek és fiatalok, az idősek, a fogyatékossággal élők, a munkanélküliek és a hajléktalanok – érdekében hozott intézkedéseket, amelyek mindenki számára biztosítják a rendszeres orvosi felülvizsgálathoz való jogot; |
| --- | --- |

42.

nyomatékosan ajánlja, hogy a tagállamok erősítsék meg a megelőzéssel és alapellátással kapcsolatos egészségügyi szolgáltatásaikat, középpontba állítva a nők egészségét és ellátáshoz való hozzáférését, hangsúlyt fektetve a városi térségektől távoli területeken élő nőkre, valamint a leginkább hátrányos helyzetű csoportok – a gyermekek és fiatalok, az idősek, a fogyatékossággal élők, a munkanélküliek és a hajléktalanok – érdekében hozott intézkedéseket, amelyek mindenki számára biztosítják a rendszeres orvosi felülvizsgálathoz való jogot;

| 43. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gyermek- és újszülöttgondozást – különösen koraszülés esetén – tekintsék a közegészségügy egyik prioritásaként, és illesszék be az egészségüggyel foglalkozó európai és nemzeti stratégiákba; |
| --- | --- |

43.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gyermek- és újszülöttgondozást – különösen koraszülés esetén – tekintsék a közegészségügy egyik prioritásaként, és illesszék be az egészségüggyel foglalkozó európai és nemzeti stratégiákba;

| 44. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a koraszülések megelőzése és a koraszülötteket sújtó krónikus betegségek számának csökkentése érdekében biztosítsanak megfelelő színvonalú és folyamatos oktatást és képzést a nőgyógyászati, szülészeti és újszülött osztály valamennyi egészségügyi szakembere számára; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a koraszülések megelőzése és a koraszülötteket sújtó krónikus betegségek számának csökkentése érdekében biztosítsanak megfelelő színvonalú és folyamatos oktatást és képzést a nőgyógyászati, szülészeti és újszülött osztály valamennyi egészségügyi szakembere számára;

| 45. | sürgeti a tagállamokat, hogy szükség esetén ingyenes gondozói szolgáltatások/tanácsadás formájában biztosítsanak kellő támogatást a nők számára a terhesség és a szoptatás ideje alatt, valamint lássák el megfelelő élelemmel különösen azokat, akik a jelenlegi gazdasági válság miatt ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a tagállamokat, hogy szükség esetén ingyenes gondozói szolgáltatások/tanácsadás formájában biztosítsanak kellő támogatást a nők számára a terhesség és a szoptatás ideje alatt, valamint lássák el megfelelő élelemmel különösen azokat, akik a jelenlegi gazdasági válság miatt ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének;

| 46. | sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan struktúrákat, amelyek orvosi-szociális bejelentkezési lehetőséget kínálhatnak az embereknek annak érdekében, hogy jobban figyelembe vehessék a legszegényebbek életfeltételeit; |
| --- | --- |

46.

sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan struktúrákat, amelyek orvosi-szociális bejelentkezési lehetőséget kínálhatnak az embereknek annak érdekében, hogy jobban figyelembe vehessék a legszegényebbek életfeltételeit;

| 47. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elérhető és egyértelmű információt a migránsok jogairól minden releváns nyelven, beleértve a roma (lovári) nyelvet; |
| --- | --- |

47.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elérhető és egyértelmű információt a migránsok jogairól minden releváns nyelven, beleértve a roma (lovári) nyelvet;

| 48. | sürgeti a tagállamokat, hogy lépjenek fel a gyűlölet-bűncselekmények ellen, és ösztönözzék a megkülönböztetésellenes politikákat, szükség esetén a nemzeti megkülönböztetésellenes szervek megerősítésével és az állami hatóságokban folyó képzés támogatásával; |
| --- | --- |

48.

sürgeti a tagállamokat, hogy lépjenek fel a gyűlölet-bűncselekmények ellen, és ösztönözzék a megkülönböztetésellenes politikákat, szükség esetén a nemzeti megkülönböztetésellenes szervek megerősítésével és az állami hatóságokban folyó képzés támogatásával;

| 49. | sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsák végre az EUMSZ 19. cikkét, valamint fogadják el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról szóló irányelvet (29), a vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, korra, vagy szexuális irányultságra épülő megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód elvének érvényre juttatása érdekében a szociális védelem, a szociális biztonság és egészségügyi ellátás, az oktatás, és a nyilvánosság számára a kereskedelemben elérhető javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve azok kínálata területén, beleértve a lakhatást is; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsák végre az EUMSZ 19. cikkét, valamint fogadják el a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról szóló irányelvet (29), a vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, korra, vagy szexuális irányultságra épülő megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód elvének érvényre juttatása érdekében a szociális védelem, a szociális biztonság és egészségügyi ellátás, az oktatás, és a nyilvánosság számára a kereskedelemben elérhető javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve azok kínálata területén, beleértve a lakhatást is;

| 50. | felszólítja a tagállamokat, hogy végezzenek hatásvizsgálatokat annak biztosítására, hogy azok az intézkedések, amelyek hatással lehetnek a leginkább kiszolgáltatottakra, összhangban álljanak az EU Alapjogi Chartájában megállapított elvekkel, és megfeleljenek a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK irányelvnek (30); |
| --- | --- |

50.

felszólítja a tagállamokat, hogy végezzenek hatásvizsgálatokat annak biztosítására, hogy azok az intézkedések, amelyek hatással lehetnek a leginkább kiszolgáltatottakra, összhangban álljanak az EU Alapjogi Chartájában megállapított elvekkel, és megfeleljenek a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK irányelvnek (30);

| 51. | sürgeti a tagállamokat, hogy előzzék meg a hajléktalanságot, biztosítsák a szükséges gondozást a hajléktalan embereknek, és nemzeti jogszabályaikban ne kriminalizálják a hajléktalanságot; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a tagállamokat, hogy előzzék meg a hajléktalanságot, biztosítsák a szükséges gondozást a hajléktalan embereknek, és nemzeti jogszabályaikban ne kriminalizálják a hajléktalanságot;

| 52. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szociális innováció és/vagy a gondozással kapcsolatos szolgáltatások támogatására szánt valamennyi politika vagy finanszírozási program azokra a szolgáltatásokra irányuljon, amelyek a legjobban kielégítik a társadalmi igényeket, és javítják az emberek életminőségét, valamint, hogy azokat a kiszolgáltatott csoportokat védő és képviselő szervezetekkel szoros együttműködésben és velük konzultálva dolgozzák ki; |
| --- | --- |

52.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szociális innováció és/vagy a gondozással kapcsolatos szolgáltatások támogatására szánt valamennyi politika vagy finanszírozási program azokra a szolgáltatásokra irányuljon, amelyek a legjobban kielégítik a társadalmi igényeket, és javítják az emberek életminőségét, valamint, hogy azokat a kiszolgáltatott csoportokat védő és képviselő szervezetekkel szoros együttműködésben és velük konzultálva dolgozzák ki;

| 53. | rámutat a Parlament szociális vállalkozásokra irányuló kezdeményezésének hatókörére, és hangsúlyozza a szociális gazdaság fontosságát, amely a szociális vállalkozásokkal együtt hatékonyan megerősítheti az egészségügy és a szociális gondozás gyorsan növekvő területét; |
| --- | --- |

53.

rámutat a Parlament szociális vállalkozásokra irányuló kezdeményezésének hatókörére, és hangsúlyozza a szociális gazdaság fontosságát, amely a szociális vállalkozásokkal együtt hatékonyan megerősítheti az egészségügy és a szociális gondozás gyorsan növekvő területét;

| 54. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlamenttel együttműködve erősítsék meg a kiszolgáltatott csoportokat megcélzó programok finanszírozását; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden lehetséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben felhasználják az Európai Szociális Alap és leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap és más releváns eszközök forrásait, a legmagasabb kifizetéseket biztosítva, valamint támogassák az Európa 2020 stratégia szegénységgel kapcsolatos céljainak elérésére irányuló tagállami erőfeszítéseket, és segítsék elő az innovációt és a minőséget az egészségügyi és a gondozási ágazatokban; kiemeli a kapcsolódó finanszírozási eszközök, például a társadalmi változás ás innováció uniós programja és az európai szociális vállalkozási alap fontosságát; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Parlamenttel együttműködve erősítsék meg a kiszolgáltatott csoportokat megcélzó programok finanszírozását; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden lehetséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben felhasználják az Európai Szociális Alap és leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap és más releváns eszközök forrásait, a legmagasabb kifizetéseket biztosítva, valamint támogassák az Európa 2020 stratégia szegénységgel kapcsolatos céljainak elérésére irányuló tagállami erőfeszítéseket, és segítsék elő az innovációt és a minőséget az egészségügyi és a gondozási ágazatokban; kiemeli a kapcsolódó finanszírozási eszközök, például a társadalmi változás ás innováció uniós programja és az európai szociális vállalkozási alap fontosságát;

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy objektív és szubjektív mutatókból álló csomagot, azzal a céllal, hogy mérje és rendszeresen közzétegye a jólét anyagi és nem anyagi összetevőire vonatkozó információkat, beleértve a szociális mutatókat is, hogy ezzel egészítse ki az európai és nemzeti GDP- és munkanélküliségi mutatókat, és így a gazdasági fejlődésen kívül a társadalmi előrehaladást is mérni lehessen; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy objektív és szubjektív mutatókból álló csomagot, azzal a céllal, hogy mérje és rendszeresen közzétegye a jólét anyagi és nem anyagi összetevőire vonatkozó információkat, beleértve a szociális mutatókat is, hogy ezzel egészítse ki az európai és nemzeti GDP- és munkanélküliségi mutatókat, és így a gazdasági fejlődésen kívül a társadalmi előrehaladást is mérni lehessen;

| 56. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kifejezetten ismerjék el a nem hivatalos gondozók felbecsülhetetlen hozzájárulását; sürgeti a tagállamokat, hogy vezessék be és tartsák fenn a gondozóknak és az önkéntes szektornak szóló célzott támogatási intézkedéseket annak érdekében, hogy több személyesebb, minőségi és költséghatékony programokat biztosítsanak; például a munka és a családi élet összeegyeztetését lehetővé tévő intézkedések, a nem hivatalos és a hivatalos gondozók közötti jobb együttműködést és koordinációt elősegítő intézkedések, valamint megfelelő szociális biztonsági politikákat biztosító és a gondozók képzésére irányuló intézkedések; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki a gondozói szabadságolás mindenféle típusának koherens keretét; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy, a gondozók szabadságáról szóló irányelvre, a Szerződésben rögzítettek szerinti szubszidiaritás elvével összhangban; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kifejezetten ismerjék el a nem hivatalos gondozók felbecsülhetetlen hozzájárulását; sürgeti a tagállamokat, hogy vezessék be és tartsák fenn a gondozóknak és az önkéntes szektornak szóló célzott támogatási intézkedéseket annak érdekében, hogy több személyesebb, minőségi és költséghatékony programokat biztosítsanak; például a munka és a családi élet összeegyeztetését lehetővé tévő intézkedések, a nem hivatalos és a hivatalos gondozók közötti jobb együttműködést és koordinációt elősegítő intézkedések, valamint megfelelő szociális biztonsági politikákat biztosító és a gondozók képzésére irányuló intézkedések; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki a gondozói szabadságolás mindenféle típusának koherens keretét; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy, a gondozók szabadságáról szóló irányelvre, a Szerződésben rögzítettek szerinti szubszidiaritás elvével összhangban;

| 57. | felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak pontos és könnyen érthető tájékoztatást a gondozásra való jogosultságról minden releváns nyelven és formátumban, és ezt széles körben tegyék elérhetővé; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a tagállamokat, hogy nyújtsanak pontos és könnyen érthető tájékoztatást a gondozásra való jogosultságról minden releváns nyelven és formátumban, és ezt széles körben tegyék elérhetővé;

| 58. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy a gondozási ágazatban fogalmazzák meg a szakmai profilok egyértelmű meghatározásait, ami lehetővé teszi a jogok és kötelezettségek pontos behatárolását; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy a gondozási ágazatban fogalmazzák meg a szakmai profilok egyértelmű meghatározásait, ami lehetővé teszi a jogok és kötelezettségek pontos behatárolását;

| 59. | felszólítja a tagállamokat, hogy helyi, regionális és nemzeti szinten minden potenciális szereplőt, ideértve a szociális partnereket is, vonják be a prevenciót, az egészségügyet és a szociális szolgáltatásokat célzó kezdeményezésekbe; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a tagállamokat, hogy helyi, regionális és nemzeti szinten minden potenciális szereplőt, ideértve a szociális partnereket is, vonják be a prevenciót, az egészségügyet és a szociális szolgáltatásokat célzó kezdeményezésekbe;

| 60. | sürgeti a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a gondozói és támogató ágazatok által igényelt képzési programokat, és kínáljanak ösztöndíjakat a kapcsolódó tanulmányokat folytatók számára; |
| --- | --- |

60.

sürgeti a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a gondozói és támogató ágazatok által igényelt képzési programokat, és kínáljanak ösztöndíjakat a kapcsolódó tanulmányokat folytatók számára;

| 61. | sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson kampányt azzal a céllal, hogy fiatalokat toborozzanak, és javítsák a gondozói ágazatról mint munkáltatóról a nyilvánosság előtt kialakult képet; |
| --- | --- |

61.

sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson kampányt azzal a céllal, hogy fiatalokat toborozzanak, és javítsák a gondozói ágazatról mint munkáltatóról a nyilvánosság előtt kialakult képet;

| 62. | felszólít a gondozói ágazatban dolgozók foglalkoztatási jogainak tiszteletben tartására, beleértve a méltányos jövedelemhez és tisztességes feltételekhez fűződő jogot, valamint a kollektív szerződések megkötésére jogosult szakszervezetekbe való belépés és a szakszervezet-alakítás jogát; |
| --- | --- |

62.

felszólít a gondozói ágazatban dolgozók foglalkoztatási jogainak tiszteletben tartására, beleértve a méltányos jövedelemhez és tisztességes feltételekhez fűződő jogot, valamint a kollektív szerződések megkötésére jogosult szakszervezetekbe való belépés és a szakszervezet-alakítás jogát;

| 63. | sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat a gondozói szolgáltatások fenntartható finanszírozási rendszereinek létrehozásában és az ESZA finanszírozásának segítségével a munkaerő képzési és átképzési rendszereinek kifejlesztésében; |
| --- | --- |

63.

sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat a gondozói szolgáltatások fenntartható finanszírozási rendszereinek létrehozásában és az ESZA finanszírozásának segítségével a munkaerő képzési és átképzési rendszereinek kifejlesztésében;

| 64. | sürgeti a szociális partnereket, hogy alakítsanak ki formális szociális párbeszédet a gondozási ágazattal kapcsolatban; |
| --- | --- |

64.

sürgeti a szociális partnereket, hogy alakítsanak ki formális szociális párbeszédet a gondozási ágazattal kapcsolatban;

o

o o

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

65.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 12. o.

(3)  HL C 9. E, 2010.1.15., 11. o.

(4)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(5)  HL C 76. E, 2013.3.25., 16. o.

(6)  HL C 236. E, 2011.8.12., 57. o.

(7)  HL C 236. E, 2011.8.12., 79. o.

(8)  HL C 351. E, 2011.12.2., 29. o.

(9)  HL C 70. E, 2012.3.8., 19. o.

(10)  HL C 33. E, 2013.2.5., 188. o.

(11)  HL C 199. E, 2012.7.7., 112. o.

(12)  HL C 199. E, 2012.7.7., 25. o.

(13)  HL C 51. E, 2013.2.22., 101. o.

(14)  HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0053.

(16)  HL C 259. E, 2009.10.29., 19. o.

(17)  HL C 169. E, 2012.6.15., 139. o.

(18)  FRA: „Jogilag rendezetlen helyzetű migránsok: az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés 10 uniós tagállamban”, 2011. október (http://fra.europa.eu/en/publication/2012/migrants-irregular-situation-access-healthcare-10-european-union-member-states)

(19)  Eurofound (2012), „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: a válság hatása”, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm)

(20)  Eurofound (2012), „Háztartások eladósodásával foglalkozó tanácsadó szolgálatok az Európai Unióban”, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1189.htm)

(21)  Eurofound (2012), „A romák életkörülményei: Átlagszínvonal alatti lakhatás és egészség”, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EF1202EN.pdf)

(22)  Eurofound (2012), „Az egészségügyi problémákkal küzdő vagy fogyatékossággal élő fiatalok aktív befogadása”, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/areas/socialcohesion/illnessdisabilityyoung.htm)

(23)  Lásd például a 2012. április 20-i 16/2012. spanyol Királyi Rendelet 5. cikkét, amely 2012. december 28-án lépett hatályba. Elérhető a következő címen: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Admin/rdl16-2012.html#a5.

(24)  A Tanács következtetései az egészségben és méltóságban töltött időskorról. A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 2009. novemberi 2980. ülése.

(25)  A FRA „A rendezetlen jogállású bevándorlók őrizetbe vétele – alapjogi megfontolások” című útmutatója kulcsfontosságú elveket javasol a tagállamoknak az egészségügyi létesítményekben, illetve azok környezetében megvalósuló gyakorlatok kivizsgálására és az azokról való beszámolásra: http://fra.europa.eu/sites/default/files/document-on-apprehensions_1.pdf

(26)  WeDO: az Európai Bizottság által támogatott projekt (2010–2012), amelyet egy 12 tagállamban 18 partnerszervezetből álló irányítócsoport végzett. Az összes partnerszervezet közös érdeke az volt és az is maradt, hogy javítsák a gondozásra szoruló idős emberek életminőségét.

(27)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

(28)  HL L 158, 2004.4.30., 77. o.

(29)  COM(2008)0426.

(30)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/141

---

P7_TA(2013)0329

Csatlakoztatott TV

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a hibrid televíziózásról („connected TV”) (2012/2300(INI))

(2016/C 075/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezménye 10. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezménye 10. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződést, az Európai Közösségeket létrehozó szerződéseket és bizonyos kapcsolódó jogi aktusokat módosító Amszterdami Szerződéshez csatolt, a tagállamok közszolgálati műsorszolgáltatási rendszeréről szóló jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződést, az Európai Közösségeket létrehozó szerződéseket és bizonyos kapcsolódó jogi aktusokat módosító Amszterdami Szerződéshez csatolt, a tagállamok közszolgálati műsorszolgáltatási rendszeréről szóló jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1),

| — | tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) („keretirányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) („keretirányelv”),

| — | tekintettel a 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) módosított, az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) („egyetemes szolgáltatási irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) módosított, az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) („egyetemes szolgáltatási irányelv”),

| — | tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) („hozzáférési irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) („hozzáférési irányelv”),

| — | tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) („engedélyezési irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) („engedélyezési irányelv”),

| — | tekintettel a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) („elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) („elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”),

| — | tekintettel a 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) („elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) („elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”),

| — | tekintettel az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (11),

| — | tekintettel a kiskorúak és az emberi méltóság összehasonlítható és hatékony védelmének megvalósítását célzó nemzeti keretek elősegítése által az európai audiovizuális és információs szolgáltatási ágazat versenyképességének fejlesztéséről szóló, 1998. szeptember 24-i 98/560/EK tanácsi ajánlásra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiskorúak és az emberi méltóság összehasonlítható és hatékony védelmének megvalósítását célzó nemzeti keretek elősegítése által az európai audiovizuális és információs szolgáltatási ágazat versenyképességének fejlesztéséről szóló, 1998. szeptember 24-i 98/560/EK tanácsi ajánlásra (12),

| — | tekintettel a tárgyak internetéről szóló, 2010. június 15-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tárgyak internetéről szóló, 2010. június 15-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0212/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0212/2013),

| A. | mivel a televíziókészülékeket eredetileg lineáris televíziós jelek vételére fejlesztették ki, és mivel az audiovizuális tartalmak szuggesztív hatásuk miatt a digitális környezetben is sokkal jelentős figyelmet kapnak a többi elektronikus médiaszolgáltatáshoz képest, így kiemelt jelentőségük az egyéni és közösségi véleményalkotásra nézve egyelőre megmarad; |
| --- | --- |

A.

mivel a televíziókészülékeket eredetileg lineáris televíziós jelek vételére fejlesztették ki, és mivel az audiovizuális tartalmak szuggesztív hatásuk miatt a digitális környezetben is sokkal jelentős figyelmet kapnak a többi elektronikus médiaszolgáltatáshoz képest, így kiemelt jelentőségük az egyéni és közösségi véleményalkotásra nézve egyelőre megmarad;

| B. | mivel az audiovizuális médiaszolgáltatások, amelyek ugyanúgy kulturális, mint gazdasági szolgáltatások, identitások, értékek és vélemények hordozóiként kiemelkedően fontosak a társadalom és a demokrácia szempontjából, ezért e területen különleges szabályozásra van szükség az egyre inkább konvergens világban; |
| --- | --- |

B.

mivel az audiovizuális médiaszolgáltatások, amelyek ugyanúgy kulturális, mint gazdasági szolgáltatások, identitások, értékek és vélemények hordozóiként kiemelkedően fontosak a társadalom és a demokrácia szempontjából, ezért e területen különleges szabályozásra van szükség az egyre inkább konvergens világban;

| C. | mivel a média – különösen a műsorszolgáltatás és az internet – régen várt műszaki konvergenciája időközben megvalósult, és az európai média-, kulturális és hálózati politikának hozzá kell igazítania a szabályozási keretet az új adottságokhoz, és ennek során biztosítania kell az egységes szabályozási szint létrehozásának és érvényesítésének lehetőségét az Európai Unióból, valamint harmadik országokból származó új piaci szereplők tekintetében is; |
| --- | --- |

C.

mivel a média – különösen a műsorszolgáltatás és az internet – régen várt műszaki konvergenciája időközben megvalósult, és az európai média-, kulturális és hálózati politikának hozzá kell igazítania a szabályozási keretet az új adottságokhoz, és ennek során biztosítania kell az egységes szabályozási szint létrehozásának és érvényesítésének lehetőségét az Európai Unióból, valamint harmadik országokból származó új piaci szereplők tekintetében is;

| D. | mivel az internet elmúlt huszonöt évben megfigyelhető gyors fejlődése és az intelligens eszközök megjelenése miatt változóban vannak a televíziózási szokások és a televíziónézés módja; |
| --- | --- |

D.

mivel az internet elmúlt huszonöt évben megfigyelhető gyors fejlődése és az intelligens eszközök megjelenése miatt változóban vannak a televíziózási szokások és a televíziónézés módja;

| E. | mivel az internethez csatlakoztatott eszközök számának növekedése mellett a hagyományos szolgáltatások továbbra is népszerűek közönség nagy része körében; |
| --- | --- |

E.

mivel az internethez csatlakoztatott eszközök számának növekedése mellett a hagyományos szolgáltatások továbbra is népszerűek közönség nagy része körében;

| F. | mivel a lineáris és nem lineáris audiovizuális szolgáltatás, továbbá számos további hírközlési szolgáltatás már ma is megjeleníthető ugyanazon a képernyőn, akadálymentesen kombinálható és egyszerre, egymás mellett fogyasztható; |
| --- | --- |

F.

mivel a lineáris és nem lineáris audiovizuális szolgáltatás, továbbá számos további hírközlési szolgáltatás már ma is megjeleníthető ugyanazon a képernyőn, akadálymentesen kombinálható és egyszerre, egymás mellett fogyasztható;

| G. | mivel a lineáris televíziós és médiaszolgáltatások különös társadalmi jelentősége miatt a jövőben is önálló médiaszabályozási keretre van szükség, mivel csak így lehet megfelelően figyelembe venni e jelentőséget, valamint a vélemények és a média sokféleségének biztosítását a tagállamokban; |
| --- | --- |

G.

mivel a lineáris televíziós és médiaszolgáltatások különös társadalmi jelentősége miatt a jövőben is önálló médiaszabályozási keretre van szükség, mivel csak így lehet megfelelően figyelembe venni e jelentőséget, valamint a vélemények és a média sokféleségének biztosítását a tagállamokban;

| H. | mivel a hibrid televíziózás megjelenésének következtében a hagyományos értéklánc gyökeres változásokon megy keresztül, ami új stratégia meghatározását teszi szükségessé; |
| --- | --- |

H.

mivel a hibrid televíziózás megjelenésének következtében a hagyományos értéklánc gyökeres változásokon megy keresztül, ami új stratégia meghatározását teszi szükségessé;

| I. | mivel a technológiai fejlesztésekkel kapcsolatos előrelépések egyenes következménye a felhasználók – részben csak látszólagos – önállóságának növekedése, ezért egyre nagyobb szükség van arra, hogy biztosítsák a kizárólagos jogok, valamint a tartalmak sértetlenségének védelmét; |
| --- | --- |

I.

mivel a technológiai fejlesztésekkel kapcsolatos előrelépések egyenes következménye a felhasználók – részben csak látszólagos – önállóságának növekedése, ezért egyre nagyobb szükség van arra, hogy biztosítsák a kizárólagos jogok, valamint a tartalmak sértetlenségének védelmét;

| J. | mivel a televíziós szolgáltatások elérhetőségének előnyeit kihasználó (interaktív) online szolgáltatások bővülésének lehetőségei növekednek, és mivel az egyetemes szélessávú lefedettség előfeltétele a hibrid vételi rendszerek iránti növekvő fogyasztói igénynek; |
| --- | --- |

J.

mivel a televíziós szolgáltatások elérhetőségének előnyeit kihasználó (interaktív) online szolgáltatások bővülésének lehetőségei növekednek, és mivel az egyetemes szélessávú lefedettség előfeltétele a hibrid vételi rendszerek iránti növekvő fogyasztói igénynek;

| K. | mivel – figyelemmel a fokozódó médiakonvergenciára – a hibrid televíziózás fogalmát dinamikus, technológiai szempontból semleges és tág fogalomként értelmezik, amely magában foglal minden olyan készüléket – köztük a mobil készülékeket is –, amelyek egy és ugyanazon készüléken vagy képernyőn teszik lehetővé a lineáris és nem lineáris médiaszolgáltatásokhoz, az „over the top” szolgáltatásokhoz és egyéb alkalmazásokhoz való hozzáférést, és így összekapcsolják a műsorszolgáltatást és az internet világát; |
| --- | --- |

K.

mivel – figyelemmel a fokozódó médiakonvergenciára – a hibrid televíziózás fogalmát dinamikus, technológiai szempontból semleges és tág fogalomként értelmezik, amely magában foglal minden olyan készüléket – köztük a mobil készülékeket is –, amelyek egy és ugyanazon készüléken vagy képernyőn teszik lehetővé a lineáris és nem lineáris médiaszolgáltatásokhoz, az „over the top” szolgáltatásokhoz és egyéb alkalmazásokhoz való hozzáférést, és így összekapcsolják a műsorszolgáltatást és az internet világát;

| L. | mivel a média konvergens világában a versenyt kevésbé az átviteli kapacitásokért, mint egyre inkább a felhasználó figyelméért folytatják, és mivel a szolgáltatások növekvő száma mellett egyre nehezebb lesz a felhasználót elérni, ezért minden valószínűség szerint a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a szolgáltatások kereshetősége, hivatkozása és ajánlása fogja eldönteni sikerüket; |
| --- | --- |

L.

mivel a média konvergens világában a versenyt kevésbé az átviteli kapacitásokért, mint egyre inkább a felhasználó figyelméért folytatják, és mivel a szolgáltatások növekvő száma mellett egyre nehezebb lesz a felhasználót elérni, ezért minden valószínűség szerint a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a szolgáltatások kereshetősége, hivatkozása és ajánlása fogja eldönteni sikerüket;

| M. | mivel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) jelenlegi szabályozásai a technológiai semlegesség elvén alapulnak, és nem tükrözik a fokozódó technológiai összeolvadást, és különösen a televíziós műsorszolgáltatás (beleértve a webtelevíziót és az élő streaminget) és a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások között különbséget tevő lépcsőzetes szabályozás veszít majd jelenlegi formájában jelentőségéből, holott a különböző módon szabályozott információs és hírközlési szolgáltatások – azok is, amelyek nem az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv hatálya alá, hanem az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv hatálya alá tartoznak, illetve az Európán kívüli szolgáltatások esetében egyáltalán nem tartoznak az uniós médiaszabályozás hatálya alá – ugyanazon a készüléken állnak rendelkezésre, ami egyenlőtlen versenyfeltételeket és a felhasználók védelmében mutatkozó elfogadhatatlan különbségeket eredményezhet, valamint a médiaműfajtól függetlenül új kérdéseket vet fel a hozzáféréssel, a terjesztés jellegével és a kereshetőséggel kapcsolatban; |
| --- | --- |

M.

mivel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) jelenlegi szabályozásai a technológiai semlegesség elvén alapulnak, és nem tükrözik a fokozódó technológiai összeolvadást, és különösen a televíziós műsorszolgáltatás (beleértve a webtelevíziót és az élő streaminget) és a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások között különbséget tevő lépcsőzetes szabályozás veszít majd jelenlegi formájában jelentőségéből, holott a különböző módon szabályozott információs és hírközlési szolgáltatások – azok is, amelyek nem az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv hatálya alá, hanem az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv hatálya alá tartoznak, illetve az Európán kívüli szolgáltatások esetében egyáltalán nem tartoznak az uniós médiaszabályozás hatálya alá – ugyanazon a készüléken állnak rendelkezésre, ami egyenlőtlen versenyfeltételeket és a felhasználók védelmében mutatkozó elfogadhatatlan különbségeket eredményezhet, valamint a médiaműfajtól függetlenül új kérdéseket vet fel a hozzáféréssel, a terjesztés jellegével és a kereshetőséggel kapcsolatban;

| N. | mivel az új piaci belépők frontális verseny folytatnak majd a hagyományos ágazati szereplőkkel azáltal, hogy egyrészt – többek között az európai piacon is – kizárólagos tartalmakat szereznek, másrészt maguk is új kínálatot nyújtanak; |
| --- | --- |

N.

mivel az új piaci belépők frontális verseny folytatnak majd a hagyományos ágazati szereplőkkel azáltal, hogy egyrészt – többek között az európai piacon is – kizárólagos tartalmakat szereznek, másrészt maguk is új kínálatot nyújtanak;

| O. | mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv szabályozási célkitűzései – különös tekintettel a vélemények és a média sokszínűségének biztosítására és támogatására, az emberi méltóság és a kiskorúak védelmére, a médiaszolgáltatók arra való ösztönzésére, hogy biztosítsanak hozzáférést a látás- és hallássérültek számára, valamint a reklámok szabályozására vonatkozókra – alapjában véve megtartják társadalmi jelentőségüket és szabályozási létjogosultságukat, de mivel egyszersmind e védelmi előírások hatékonyságának és végrehajthatóságának korlátai a hibrid vételi rendszerek által megteremtett felhasználási lehetőségek miatt egyre nyilvánvalóbbak; |
| --- | --- |

O.

mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv szabályozási célkitűzései – különös tekintettel a vélemények és a média sokszínűségének biztosítására és támogatására, az emberi méltóság és a kiskorúak védelmére, a médiaszolgáltatók arra való ösztönzésére, hogy biztosítsanak hozzáférést a látás- és hallássérültek számára, valamint a reklámok szabályozására vonatkozókra – alapjában véve megtartják társadalmi jelentőségüket és szabályozási létjogosultságukat, de mivel egyszersmind e védelmi előírások hatékonyságának és végrehajthatóságának korlátai a hibrid vételi rendszerek által megteremtett felhasználási lehetőségek miatt egyre nyilvánvalóbbak;

| P. | mivel a jó minőségű hibrid televíziós műsorszolgáltatás feltétele, hogy a távközlési szolgáltatók az átvitelt szolgáló szerverek és az előfizetők között elegendő adatátviteli sebességről gondoskodjanak; |
| --- | --- |

P.

mivel a jó minőségű hibrid televíziós műsorszolgáltatás feltétele, hogy a távközlési szolgáltatók az átvitelt szolgáló szerverek és az előfizetők között elegendő adatátviteli sebességről gondoskodjanak;

| Q. | mivel a hibrid készülékek alkalmazási lehetőségei megkérdőjelezik az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv központi elveit, mint például a reklám és a program elkülönítésére vonatkozó kötelezettséget vagy a reklámszünetekre vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

Q.

mivel a hibrid készülékek alkalmazási lehetőségei megkérdőjelezik az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv központi elveit, mint például a reklám és a program elkülönítésére vonatkozó kötelezettséget vagy a reklámszünetekre vonatkozó szabályokat;

| R. | mivel nagyszámú szolgáltatás önmagában vett és véletlenszerű jelenléte nem vezet automatikusan az említett szabályozási célok biztosításához, és ezért értékelni kell, hogy a célok eléréséhez továbbra is specifikus szabályozási keretre van-e szükség, és hogy e keret révén eleve elejét lehet-e venni a rossz irányú fejlődéseknek; |
| --- | --- |

R.

mivel nagyszámú szolgáltatás önmagában vett és véletlenszerű jelenléte nem vezet automatikusan az említett szabályozási célok biztosításához, és ezért értékelni kell, hogy a célok eléréséhez továbbra is specifikus szabályozási keretre van-e szükség, és hogy e keret révén eleve elejét lehet-e venni a rossz irányú fejlődéseknek;

| S. | mivel a hibrid televíziózás fejlődése és elterjedése a hagyományos televíziózás és az internet összeolvadását eredményezheti, amint az néhány évvel ezelőtt a mobiltelefon és az internet esetében is történt; |
| --- | --- |

S.

mivel a hibrid televíziózás fejlődése és elterjedése a hagyományos televíziózás és az internet összeolvadását eredményezheti, amint az néhány évvel ezelőtt a mobiltelefon és az internet esetében is történt;

| T. | mivel kívánatos lenne minden olyan megközelítés támogatása, amelynek révén az európai alkotás és innováció ösztönzése érdekében elősegíthető a piac alkalmazkodása; |
| --- | --- |

T.

mivel kívánatos lenne minden olyan megközelítés támogatása, amelynek révén az európai alkotás és innováció ösztönzése érdekében elősegíthető a piac alkalmazkodása;

| U. | mivel a televíziózást az internettel ötvöző hibrid rendszerek fejlesztése révén a felhasználók különbségek nélkül válthatnak a televíziócsatornák és az internetszolgáltatások között, beleértve az audiovizuális tartalmakat illegálisan kínáló oldalakat is; |
| --- | --- |

U.

mivel a televíziózást az internettel ötvöző hibrid rendszerek fejlesztése révén a felhasználók különbségek nélkül válthatnak a televíziócsatornák és az internetszolgáltatások között, beleértve az audiovizuális tartalmakat illegálisan kínáló oldalakat is;

| V. | mivel az átláthatóság és a verseny elégtelennek bizonyult a hálózatsemlegesség megóvásában; |
| --- | --- |

V.

mivel az átláthatóság és a verseny elégtelennek bizonyult a hálózatsemlegesség megóvásában;

| W. | mivel a határok nélküli televíziózásról szóló eredeti irányelvben foglalt „székhely szerinti tagállam elve” mérföldkövet jelent a tájékoztatás szabadsága és a szolgáltatások közös piacának fejlesztése terén a tekintetben, hogy a tagállamok kötelezettséget vállaltak a minőségre vonatkozó minimumszabályok mellett, cserébe pedig bevezették a származási ország elvét a „székhely szerinti tagállam elve” formájában; |
| --- | --- |

W.

mivel a határok nélküli televíziózásról szóló eredeti irányelvben foglalt „székhely szerinti tagállam elve” mérföldkövet jelent a tájékoztatás szabadsága és a szolgáltatások közös piacának fejlesztése terén a tekintetben, hogy a tagállamok kötelezettséget vállaltak a minőségre vonatkozó minimumszabályok mellett, cserébe pedig bevezették a származási ország elvét a „székhely szerinti tagállam elve” formájában;

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje, mennyiben szükséges az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvnek és a hálózati és médiaszabályozás (például a távközlési csomag) további jelenlegi előírásainak felülvizsgálata a kereshetőségre vonatkozó szabályok, valamint a tartalomszolgáltatók és felhasználók platformokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférése tekintetében a platform fogalmának bővítése és révén, és hogy igazítsa a meglévő eszköztárat az új helyzetekhez; mivel ezáltal biztosítani kell, hogy fogyasztók élvezhessék a kibővült választék és az audiovizuális médiaszolgáltatások elérhetőségét előnyeit, valamint azt, hogy a tartalomszolgáltatók nagyobb választási szabadsággal rendelkezzenek a tartalom terjesztése módjának megválasztásában a közönségükkel való kapcsolat fenntartása mellett; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje, mennyiben szükséges az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvnek és a hálózati és médiaszabályozás (például a távközlési csomag) további jelenlegi előírásainak felülvizsgálata a kereshetőségre vonatkozó szabályok, valamint a tartalomszolgáltatók és felhasználók platformokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférése tekintetében a platform fogalmának bővítése és révén, és hogy igazítsa a meglévő eszköztárat az új helyzetekhez; mivel ezáltal biztosítani kell, hogy fogyasztók élvezhessék a kibővült választék és az audiovizuális médiaszolgáltatások elérhetőségét előnyeit, valamint azt, hogy a tartalomszolgáltatók nagyobb választási szabadsággal rendelkezzenek a tartalom terjesztése módjának megválasztásában a közönségükkel való kapcsolat fenntartása mellett;

| 2. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a műsorszolgáltatók és más, gyakran kisebb szolgáltatók számára is lehetővé váljon a méltányos feltételek melletti piaci részvétel, a platformok üzemeltetőire vonatkozó szabályozási intézkedések esetében ügyelni kell az azokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítására; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a műsorszolgáltatók és más, gyakran kisebb szolgáltatók számára is lehetővé váljon a méltányos feltételek melletti piaci részvétel, a platformok üzemeltetőire vonatkozó szabályozási intézkedések esetében ügyelni kell az azokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítására;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a médiaszolgáltatásnak az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 1. cikkében meghatározott fogalmát oly módon ültessék át, hogy a tagállamok részéről fennálló szabályozás szükségessége erőteljesebben kötődjön a szolgáltatások gazdaságpolitikai hatásjellemzőihez és potenciáljaihoz, különösen a véleményformálás és a vélemények sokfélesége szempontjából lényeges szerepükhöz, valamint a szerkesztői felelősséghez; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a médiaszolgáltatásnak az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 1. cikkében meghatározott fogalmát oly módon ültessék át, hogy a tagállamok részéről fennálló szabályozás szükségessége erőteljesebben kötődjön a szolgáltatások gazdaságpolitikai hatásjellemzőihez és potenciáljaihoz, különösen a véleményformálás és a vélemények sokfélesége szempontjából lényeges szerepükhöz, valamint a szerkesztői felelősséghez;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy a szerkesztői felelősség alá tartozó médiaszolgáltatásokkal és az egyéb tartalmakkal kapcsolatos eltérő hatáskör figyelembevételével vizsgálja meg, hogy a televíziós platformok szigorúbb szabályozása még mindig megfelelő és szükséges-e, és nem elegendő-e a megkülönböztetés általános tilalma; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy a szerkesztői felelősség alá tartozó médiaszolgáltatásokkal és az egyéb tartalmakkal kapcsolatos eltérő hatáskör figyelembevételével vizsgálja meg, hogy a televíziós platformok szigorúbb szabályozása még mindig megfelelő és szükséges-e, és nem elegendő-e a megkülönböztetés általános tilalma;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a 2010/13/EU irányelv esetleges felülvizsgálata, illetve valamennyi jövőbeli jogszabály esetén tartsa fenn a sajtószabadság tiszteletben tartását célzó erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy a 2010/13/EU irányelv esetleges felülvizsgálata, illetve valamennyi jövőbeli jogszabály esetén tartsa fenn a sajtószabadság tiszteletben tartását célzó erőfeszítéseit;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy „Az egységes audiovizuális világ felé: növekedés, alkotómunka, értékek” címmel folytatott konzultációs eljárás eredményei alapján osztályozza, hogy a konvergencia figyelembevételével mely szabályozási mechanizmusok szükségesek és ésszerűek még, és esetleg melyeket kellene újraalkotni annak érdekében, hogy minden szolgáltató és tartalomszolgáltató számára egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek a következő minimumkövetelmények figyelembevételével és az eddigi átfogó szabályozási célok megtartásával, hogy biztosítsák a tartalomszolgáltatók tisztességes versenyét, a felhasználók számára pedig a lehető legnagyobb előnyöket és a teljes átláthatóság és egyenlő esélyek melletti és megkülönböztetéstől mentes választást biztosítsanak minőségi, sokszínű kínálatból, különös figyelmet fordítva az ingyenes és közszolgálati kínálat megőrzésére; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy „Az egységes audiovizuális világ felé: növekedés, alkotómunka, értékek” címmel folytatott konzultációs eljárás eredményei alapján osztályozza, hogy a konvergencia figyelembevételével mely szabályozási mechanizmusok szükségesek és ésszerűek még, és esetleg melyeket kellene újraalkotni annak érdekében, hogy minden szolgáltató és tartalomszolgáltató számára egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek a következő minimumkövetelmények figyelembevételével és az eddigi átfogó szabályozási célok megtartásával, hogy biztosítsák a tartalomszolgáltatók tisztességes versenyét, a felhasználók számára pedig a lehető legnagyobb előnyöket és a teljes átláthatóság és egyenlő esélyek melletti és megkülönböztetéstől mentes választást biztosítsanak minőségi, sokszínű kínálatból, különös figyelmet fordítva az ingyenes és közszolgálati kínálat megőrzésére;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata esetén biztosítson egyenlő versenyfeltételeket valamennyi tartalomszolgáltató között; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata esetén biztosítson egyenlő versenyfeltételeket valamennyi tartalomszolgáltató között;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az említett új szereplők fejlesztési stratégiája maga után vonja a kínálat bővülését, amely kínálat a hagyományos csatornákon elérhető tartalmakból és a rendkívül széles internetes kínálatból áll; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az említett új szereplők fejlesztési stratégiája maga után vonja a kínálat bővülését, amely kínálat a hagyományos csatornákon elérhető tartalmakból és a rendkívül széles internetes kínálatból áll;

| 9. | hangsúlyozza e tekintetben, hogy fennáll egy új, kiegyensúlyozatlan versenyhelyzet létrejöttének veszélye, amelyben a hagyományos európai szereplők hátrányos helyzetbe kerülnek az új szereplőkkel szemben, tekintettel ez utóbbiak gazdasági súlyára és nemzetközi fejlődésére; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza e tekintetben, hogy fennáll egy új, kiegyensúlyozatlan versenyhelyzet létrejöttének veszélye, amelyben a hagyományos európai szereplők hátrányos helyzetbe kerülnek az új szereplőkkel szemben, tekintettel ez utóbbiak gazdasági súlyára és nemzetközi fejlődésére;

| 10. | hangsúlyozza, hogy megfontolandónak tűnik a médiaszolgáltatásokra vonatkozó lépcsőzetes szabályozási keret megtartása, azt azonban nem szabad elsősorban a nem lineáris és a lineáris szolgáltatások közötti differenciálástól függővé tenni, hanem elsősorban az adott médiaszolgáltatás lehetséges hatásához és az e médiaszolgáltatáshoz fűződő szerkesztői felelősséghez kell kapcsolni, ugyanakkor pedig megfelelő tagállami mérlegelési mozgásteret kell biztosítani e tekintetben; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy megfontolandónak tűnik a médiaszolgáltatásokra vonatkozó lépcsőzetes szabályozási keret megtartása, azt azonban nem szabad elsősorban a nem lineáris és a lineáris szolgáltatások közötti differenciálástól függővé tenni, hanem elsősorban az adott médiaszolgáltatás lehetséges hatásához és az e médiaszolgáltatáshoz fűződő szerkesztői felelősséghez kell kapcsolni, ugyanakkor pedig megfelelő tagállami mérlegelési mozgásteret kell biztosítani e tekintetben;

| 11. | megfontolandónak tartja a kérdést, hogy a Bizottság által az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló közleményében rögzített, a közszolgálati üzemeltetők hagyományos műsorsugárzási tevékenységen túlmutató és új terjesztési platformokon nyújtott audiovizuális szolgáltatásaira vonatkozó költséges értékelési és ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatos előírások – a technikai konvergencia fokozódásával – megfelelők-e még, főképp hogy a felhasználók már nem tudnak különbséget tenni a tekintetben, hogy klasszikus, lineáris audiovizuális médiaszolgáltatásról, lekérhető szolgáltatásról vagy egyéb audiovizuális szolgáltatásról van-e szó; |
| --- | --- |

11.

megfontolandónak tartja a kérdést, hogy a Bizottság által az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló közleményében rögzített, a közszolgálati üzemeltetők hagyományos műsorsugárzási tevékenységen túlmutató és új terjesztési platformokon nyújtott audiovizuális szolgáltatásaira vonatkozó költséges értékelési és ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatos előírások – a technikai konvergencia fokozódásával – megfelelők-e még, főképp hogy a felhasználók már nem tudnak különbséget tenni a tekintetben, hogy klasszikus, lineáris audiovizuális médiaszolgáltatásról, lekérhető szolgáltatásról vagy egyéb audiovizuális szolgáltatásról van-e szó;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy az ágazat versenyképessége érdekében fordítson figyelmet a hibrid televíziózás jövőbeli kihívásaira, a mennyiségi reklámelőírások rugalmasabbá tételével, és hogy ismertesse az előnyöket és hátrányokat; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy az ágazat versenyképessége érdekében fordítson figyelmet a hibrid televíziózás jövőbeli kihívásaira, a mennyiségi reklámelőírások rugalmasabbá tételével, és hogy ismertesse az előnyöket és hátrányokat;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók, a gyermekek és kiskorúak, valamint a kisebbségek Európa-szerte egységes védelme érdekében az audiovizuális médiaszolgáltatások minőségi korlátozásait felül kell vizsgálni, és azokat valamennyi terjesztési formára vonatkozóan magas színvonalon kell egységesíteni; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók, a gyermekek és kiskorúak, valamint a kisebbségek Európa-szerte egységes védelme érdekében az audiovizuális médiaszolgáltatások minőségi korlátozásait felül kell vizsgálni, és azokat valamennyi terjesztési formára vonatkozóan magas színvonalon kell egységesíteni;

| 14. | felhív az emberi méltóság megsértésére és a gyűlöletkeltésre vonatkozó tilalom, a megkülönböztetéssel szembeni védelem, valamint az elektronikus hozzáférhetőség elvének valamennyi médiatartalom esetében történő egységes alkalmazására; |
| --- | --- |

14.

felhív az emberi méltóság megsértésére és a gyűlöletkeltésre vonatkozó tilalom, a megkülönböztetéssel szembeni védelem, valamint az elektronikus hozzáférhetőség elvének valamennyi médiatartalom esetében történő egységes alkalmazására;

| 15. | e tekintetben megfontolandónak tartja a kérdést, hogy a reklámok és a műsortartalom elkülönítésének elvét valamennyi típusú médium esetében fenn lehet-e tartani, vagy pedig a reklám és a műsortartalom egyértelmű felismerhetősége és megkülönböztethetősége segítségével fejti-e ki az elv jobban védelmi célját valamennyi típusú médium esetében; |
| --- | --- |

15.

e tekintetben megfontolandónak tartja a kérdést, hogy a reklámok és a műsortartalom elkülönítésének elvét valamennyi típusú médium esetében fenn lehet-e tartani, vagy pedig a reklám és a műsortartalom egyértelmű felismerhetősége és megkülönböztethetősége segítségével fejti-e ki az elv jobban védelmi célját valamennyi típusú médium esetében;

| 16. | úgy véli, hogy az új üzleti modelleknek a digitális televíziózás világában való lehetővé tétele érdekében meg kellene akadályozni a reklámokra vonatkozó új tilalmakat vagy a meglévő tilalmak bővítését vagy a reklám mint finanszírozási eszköz területébe való egyéb beavatkozásokat; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az új üzleti modelleknek a digitális televíziózás világában való lehetővé tétele érdekében meg kellene akadályozni a reklámokra vonatkozó új tilalmakat vagy a meglévő tilalmak bővítését vagy a reklám mint finanszírozási eszköz területébe való egyéb beavatkozásokat;

| 17. | hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy függetlenségének megőrzése érdekében a közszektor ne függjön kizárólag a reklámbevételektől, és arra kéri a tagállamokat, hogy támogassák e szektor finanszírozására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy függetlenségének megőrzése érdekében a közszektor ne függjön kizárólag a reklámbevételektől, és arra kéri a tagállamokat, hogy támogassák e szektor finanszírozására irányuló erőfeszítéseket;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az új reklámstratégiák, amelyek hatékonyságuk növelése érdekében új technológiákat vesznek igénybe (képernyőfelvételek, profilalkotás a fogyasztókról, több képernyős stratégiák), a fogyasztók, valamint magánéletük és személyes adataik védelmével kapcsolatos kérdéseket vetnek fel; ezt szem előtt tartva hangsúlyozza, hogy létre kell hozni az efféle stratégiákra alkalmazandó koherens szabályokat; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az új reklámstratégiák, amelyek hatékonyságuk növelése érdekében új technológiákat vesznek igénybe (képernyőfelvételek, profilalkotás a fogyasztókról, több képernyős stratégiák), a fogyasztók, valamint magánéletük és személyes adataik védelmével kapcsolatos kérdéseket vetnek fel; ezt szem előtt tartva hangsúlyozza, hogy létre kell hozni az efféle stratégiákra alkalmazandó koherens szabályokat;

| 19. | arra ösztönzi az európai audiovizuális ágazat szereplőit, hogy az audiovizuális tartalmak európai kínálatának bővítése érdekében folytassák a koherens és vonzó – különösen online – szolgáltatások fejlesztését; |
| --- | --- |

19.

arra ösztönzi az európai audiovizuális ágazat szereplőit, hogy az audiovizuális tartalmak európai kínálatának bővítése érdekében folytassák a koherens és vonzó – különösen online – szolgáltatások fejlesztését;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy lehetséges-e és ha igen, milyen formában lehetséges az ún. „first screen” eszközökön, például az internetkapcsolattal rendelkező televíziókészülékeken a kereshetőség tekintetében megfelelő elsőbbséget biztosítani azon tartalomszolgáltatóknak, amelyeknek a tagállamok közszolgálati feladatot osztanak ki, vagy amelyek hozzájárulnak a közérdekű célok támogatásához, például a médiapluralizmus és a kulturális sokszínűség biztosításához, vagy amelyek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a híradások minőségét és függetlenségét, valamint a vélemények sokszínűségének előmozdítását szolgáló feladatokat végeznek; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy lehetséges-e és ha igen, milyen formában lehetséges az ún. „first screen” eszközökön, például az internetkapcsolattal rendelkező televíziókészülékeken a kereshetőség tekintetében megfelelő elsőbbséget biztosítani azon tartalomszolgáltatóknak, amelyeknek a tagállamok közszolgálati feladatot osztanak ki, vagy amelyek hozzájárulnak a közérdekű célok támogatásához, például a médiapluralizmus és a kulturális sokszínűség biztosításához, vagy amelyek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a híradások minőségét és függetlenségét, valamint a vélemények sokszínűségének előmozdítását szolgáló feladatokat végeznek;

| 21. | felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy kiegészítően ellenőrizzék a megtalálhatóság kötelezettségére („must-be-found”) vonatkozó szabályozásokat a tekintetben, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben meghatározott szabályozási célkitűzéseket mennyiben lehet a médiaszabályozásban véghezvitt irányváltással, ösztönző és tanúsítási rendszerekkel, valamint a közös és önszabályozásra irányuló kezdeményezésekkel – különösen a kiskorúak és az emberi méltóság védelme terén – hosszú távon biztosítani, ugyanakkor pedig a médiaszolgáltatók közötti tisztességes versenyhez szükséges rugalmasságot megőrizni; hangsúlyozza, hogy az esetleges társ- és önszabályozási kezdeményezések csak kiegészíthetik a jogi szabályozást, és hogy az azoknak való megfelelést, valamint azok kiértékelését független felügyelet alá kell rendelni; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy kiegészítően ellenőrizzék a megtalálhatóság kötelezettségére („must-be-found”) vonatkozó szabályozásokat a tekintetben, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben meghatározott szabályozási célkitűzéseket mennyiben lehet a médiaszabályozásban véghezvitt irányváltással, ösztönző és tanúsítási rendszerekkel, valamint a közös és önszabályozásra irányuló kezdeményezésekkel – különösen a kiskorúak és az emberi méltóság védelme terén – hosszú távon biztosítani, ugyanakkor pedig a médiaszolgáltatók közötti tisztességes versenyhez szükséges rugalmasságot megőrizni; hangsúlyozza, hogy az esetleges társ- és önszabályozási kezdeményezések csak kiegészíthetik a jogi szabályozást, és hogy az azoknak való megfelelést, valamint azok kiértékelését független felügyelet alá kell rendelni;

| 22. | ezért a verseny korlátozásának elkerülése érdekében javasolja, hogy az azonos szolgáltatásokra az átvitel médiumától függetlenül azonos szabályozás vonatkozzon; |
| --- | --- |

22.

ezért a verseny korlátozásának elkerülése érdekében javasolja, hogy az azonos szolgáltatásokra az átvitel médiumától függetlenül azonos szabályozás vonatkozzon;

| 23. | továbbá aggodalmának ad hangot e tekintetben a nemzetközi szereplők jelenlétéből adódó fokozott verseny miatt, mivel e szereplőkre nem vonatkoznak az uniós szabályok és kötelezettségek; |
| --- | --- |

23.

továbbá aggodalmának ad hangot e tekintetben a nemzetközi szereplők jelenlétéből adódó fokozott verseny miatt, mivel e szereplőkre nem vonatkoznak az uniós szabályok és kötelezettségek;

| 24. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezeket a platformokat a tisztességes verseny piaci feltételeinek és általános érdekének figyelembevételével, a fogyasztók részéről mutatkozó keresletnek megfelelően, nyílt vagy interoperábilis szabványok alapján üzemeltessék, és akadályozzák meg, hogy egy vagy több szolgáltató visszaéljen kiemelt helyzetével; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezeket a platformokat a tisztességes verseny piaci feltételeinek és általános érdekének figyelembevételével, a fogyasztók részéről mutatkozó keresletnek megfelelően, nyílt vagy interoperábilis szabványok alapján üzemeltessék, és akadályozzák meg, hogy egy vagy több szolgáltató visszaéljen kiemelt helyzetével;

| 25. | kitart e tekintetben amellett, hogy meg kell vizsgálni a szabályozási keret változásait, a hibrid televíziózás szabályozási módjait és a tartalomhivatkozás rendszereit; |
| --- | --- |

25.

kitart e tekintetben amellett, hogy meg kell vizsgálni a szabályozási keret változásait, a hibrid televíziózás szabályozási módjait és a tartalomhivatkozás rendszereit;

| 26. | felszólít a hibrid televíziózás platformjainak szabályozására, ami biztosítja a műsorszolgáltatók tartalmaihoz való hozzáférést és e tartalmak sértetlenségét, a fogyasztók számára pedig az átláthatóságot és az alapvető etikai szabályok alkalmazását (a kiskorúak és a magánélet védelme); |
| --- | --- |

26.

felszólít a hibrid televíziózás platformjainak szabályozására, ami biztosítja a műsorszolgáltatók tartalmaihoz való hozzáférést és e tartalmak sértetlenségét, a fogyasztók számára pedig az átláthatóságot és az alapvető etikai szabályok alkalmazását (a kiskorúak és a magánélet védelme);

| 27. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő valamennyi uniós polgár médiaműveltségét, különösen a lineáris és nem lineáris médiaszolgáltatások jobb megértését célzó kezdeményezéseken és összehangolt fellépéseken keresztül; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő valamennyi uniós polgár médiaműveltségét, különösen a lineáris és nem lineáris médiaszolgáltatások jobb megértését célzó kezdeményezéseken és összehangolt fellépéseken keresztül;

| 28. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy – különösen a készülékgyártók és a szolgáltatók – tegyenek intézkedéseket a lineáris és nem lineáris médiaszolgáltatások idősek és fogyatékossággal élő személyek, például a hallás- vagy látássérültek általi elérhetőségének fokozása érdekében; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy – különösen a készülékgyártók és a szolgáltatók – tegyenek intézkedéseket a lineáris és nem lineáris médiaszolgáltatások idősek és fogyatékossággal élő személyek, például a hallás- vagy látássérültek általi elérhetőségének fokozása érdekében;

| 29. | úgy véli, hogy a platform- és portálszolgáltatásoknak interoperábilisnak kell lenniük annak lehetővé tétele érdekében, hogy harmadik fél az átvitel médiumától függetlenül és megkülönböztetéstől mentesen állíthasson elő és értékesíthessen saját alkalmazásokat; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a platform- és portálszolgáltatásoknak interoperábilisnak kell lenniük annak lehetővé tétele érdekében, hogy harmadik fél az átvitel médiumától függetlenül és megkülönböztetéstől mentesen állíthasson elő és értékesíthessen saját alkalmazásokat;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy jogilag kötelező érvénnyel biztosítsa, hogy a hálózatokban és a platformokon minden tartalom alapvetően azonos minőségben legyen hozzáférhető; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy jogilag kötelező érvénnyel biztosítsa, hogy a hálózatokban és a platformokon minden tartalom alapvetően azonos minőségben legyen hozzáférhető;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy jogilag kötelező érvénnyel biztosítsa, hogy az adótól a fogadóig történő továbbítás során a hálózatüzemeltetők alapvetően azonos módon kezeljék az adatcsomagokat, a hálózatüzemeltető tehát ne rangsoroljon például származás, tartalom, a felhasználás jellege vagy a felhasználó által fizetett díj szerint, mivel ez alááshatja a szolgáltatásokhoz való, mindenki számára méltányos feltételek melletti hozzáférésre, az adatvédelmi szabályokra, az adatmanipulálásra vonatkozó tilalomra, a tartalmak sértetlenségének elvére, valamint a tisztességes versenyfeltételek teremtésére irányuló célkitűzéseket; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy jogilag kötelező érvénnyel biztosítsa, hogy az adótól a fogadóig történő továbbítás során a hálózatüzemeltetők alapvetően azonos módon kezeljék az adatcsomagokat, a hálózatüzemeltető tehát ne rangsoroljon például származás, tartalom, a felhasználás jellege vagy a felhasználó által fizetett díj szerint, mivel ez alááshatja a szolgáltatásokhoz való, mindenki számára méltányos feltételek melletti hozzáférésre, az adatvédelmi szabályokra, az adatmanipulálásra vonatkozó tilalomra, a tartalmak sértetlenségének elvére, valamint a tisztességes versenyfeltételek teremtésére irányuló célkitűzéseket;

| 32. | felhívja a figyelmet arra, hogy a héarendszerek között európai szinten mutatkozó eltérések bizonyos következményekkel járnak, amelyeket csak tovább erősít a hibrid televíziózás térnyerése; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet arra, hogy a héarendszerek között európai szinten mutatkozó eltérések bizonyos következményekkel járnak, amelyeket csak tovább erősít a hibrid televíziózás térnyerése;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a hálózatsemlegességet biztosító uniós jogszabályra; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a hálózatsemlegességet biztosító uniós jogszabályra;

| 34. | felhívja a Bizottságot a hibrid platformokon található lineáris és nem lineáris szolgáltatások sértetlenségének jogszabályi biztosítására, különös tekintettel annak tilalmára, hogy e szolgáltatások platformüzemeltetők vagy harmadik felek révén tartalmakkal vagy egyéb szolgáltatásokkal átfedjék egymást, vagy e tartalmak külső tartalmakhoz viszonyított arányát megváltoztassák, hacsak a felhasználó kifejezetten nem kezdeményezte azt, az egyéni kommunikáció körébe nem számítható tartalmak esetében pedig a tartalomszolgáltató arra felhatalmazást nem adott; felhívja a figyelmet arra, hogy ugyancsak tiltani kell harmadik felek egy szolgáltató tartalmaihoz vagy műsorszórási jeleihez való felhatalmazás nélküli hozzáférését, valamint azok felhatalmazás nélküli dekódolását, felhasználását vagy terjesztését; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot a hibrid platformokon található lineáris és nem lineáris szolgáltatások sértetlenségének jogszabályi biztosítására, különös tekintettel annak tilalmára, hogy e szolgáltatások platformüzemeltetők vagy harmadik felek révén tartalmakkal vagy egyéb szolgáltatásokkal átfedjék egymást, vagy e tartalmak külső tartalmakhoz viszonyított arányát megváltoztassák, hacsak a felhasználó kifejezetten nem kezdeményezte azt, az egyéni kommunikáció körébe nem számítható tartalmak esetében pedig a tartalomszolgáltató arra felhatalmazást nem adott; felhívja a figyelmet arra, hogy ugyancsak tiltani kell harmadik felek egy szolgáltató tartalmaihoz vagy műsorszórási jeleihez való felhatalmazás nélküli hozzáférését, valamint azok felhatalmazás nélküli dekódolását, felhasználását vagy terjesztését;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg olyan intézkedések meghozatalát, amelyekben figyelembe vennék a nem engedélyezett oldalak portálokon és keresőprogramokon való hivatkozásának kockázatát; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg olyan intézkedések meghozatalát, amelyekben figyelembe vennék a nem engedélyezett oldalak portálokon és keresőprogramokon való hivatkozásának kockázatát;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozóan az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv különleges jogszabályi követelményei által létrehozott védelmi szintet nem kerülik meg az egyéb platformokon való felhatalmazás nélküli hozzáférhetővé tétel révén; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozóan az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv különleges jogszabályi követelményei által létrehozott védelmi szintet nem kerülik meg az egyéb platformokon való felhatalmazás nélküli hozzáférhetővé tétel révén;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az alkalmazások portálokról való indítása soha ne legyen automatikus, hanem azt minden esetben a felhasználónak kelljen kezdeményeznie, és hogy az azt megelőzően használt szolgáltatáshoz bármikor egyszerűen és csupán egy gombnyomással (például „piros gomb” funkcióval) lehetőség legyen visszatérni, és ezt egyértelműen fel is tüntessék, továbbá hogy egy alkalmazás elhagyásakor kép és hang tekintetében ismét hiánytalanul megjelenítsék az azt megelőzően használt szolgáltatást; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az alkalmazások portálokról való indítása soha ne legyen automatikus, hanem azt minden esetben a felhasználónak kelljen kezdeményeznie, és hogy az azt megelőzően használt szolgáltatáshoz bármikor egyszerűen és csupán egy gombnyomással (például „piros gomb” funkcióval) lehetőség legyen visszatérni, és ezt egyértelműen fel is tüntessék, továbbá hogy egy alkalmazás elhagyásakor kép és hang tekintetében ismét hiánytalanul megjelenítsék az azt megelőzően használt szolgáltatást;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a tartalomszolgáltatók bírósághoz fordulhassanak hibrid platformok olyan alkalmazásai miatt, amelyek lehetővé teszik vagy elősegítik a tartalomszolgáltató által elérhetővé tett tartalom engedély nélküli terjesztését; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a tartalomszolgáltatók bírósághoz fordulhassanak hibrid platformok olyan alkalmazásai miatt, amelyek lehetővé teszik vagy elősegítik a tartalomszolgáltató által elérhetővé tett tartalom engedély nélküli terjesztését;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy a szerzői jog tekintetében fontos esetekben fejtse ki befolyását az olyan egyszerűen kezelhető jogosítási rendszerek kialakítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a médiaszolgáltatók nem lineáris szolgáltatásainak harmadik fél platformján történő változatlan és hiánytalan közzétételét; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy a szerzői jog tekintetében fontos esetekben fejtse ki befolyását az olyan egyszerűen kezelhető jogosítási rendszerek kialakítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a médiaszolgáltatók nem lineáris szolgáltatásainak harmadik fél platformján történő változatlan és hiánytalan közzétételét;

| 40. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a televíziós és online szolgáltatások – az EU területén forgalmazott vagy oda importált – hibrid vevőkészülékekkel való használatának anonimitása elviekben szavatolt legyen, és maradéktalanul megfeleljen a magánélet védelméről és az adatvédelemről szóló uniós szabályoknak; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a televíziós és online szolgáltatások – az EU területén forgalmazott vagy oda importált – hibrid vevőkészülékekkel való használatának anonimitása elviekben szavatolt legyen, és maradéktalanul megfeleljen a magánélet védelméről és az adatvédelemről szóló uniós szabályoknak;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokat azok kettős jellegére és társadalmi jelentőségére való tekintettel zárják ki a nemzetközi kereskedelmi megállapodások keretében kialakított liberalizációs intézkedések hatálya alól, az egyre növekvő digitalizálódás és médiakonvergencia miatt ugyanakkor biztosítsa az „audiovizuális médiaszolgáltatások” koncepciójának dinamikus továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokat azok kettős jellegére és társadalmi jelentőségére való tekintettel zárják ki a nemzetközi kereskedelmi megállapodások keretében kialakított liberalizációs intézkedések hatálya alól, az egyre növekvő digitalizálódás és médiakonvergencia miatt ugyanakkor biztosítsa az „audiovizuális médiaszolgáltatások” koncepciójának dinamikus továbbfejlesztését;

| 42. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a hibrid televíziózás jövőbeni kínálata is megfeleljen a kiskorúak védelmére, bizonyos hirdetések egészségügyi okok miatti tiltására, a fajgyűlölet szításának tilalmára, a hírek és a reklámok különválasztására, a tulajdonjogi átláthatóságra, a magánélet védelmére stb. vonatkozó jelenlegi szabályoknak, hiszen ezek az immár a közösségi vívmányok részét képező szabályok nem lehetnek megkerülhetők a technológiai fejlődés ürügyén; különösen kéri, hogy tájékoztassák a hibrid szolgáltatásokat nyújtó és a hibrid készülékeket forgalmazó EU-n kívüli szolgáltatókat, hogy továbbra is a szolgáltatás nyújtásának helye szerinti, nem pedig a szolgáltató székhelye szerinti jogszabályok alkalmazandóak; |
| --- | --- |

42.

felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a hibrid televíziózás jövőbeni kínálata is megfeleljen a kiskorúak védelmére, bizonyos hirdetések egészségügyi okok miatti tiltására, a fajgyűlölet szításának tilalmára, a hírek és a reklámok különválasztására, a tulajdonjogi átláthatóságra, a magánélet védelmére stb. vonatkozó jelenlegi szabályoknak, hiszen ezek az immár a közösségi vívmányok részét képező szabályok nem lehetnek megkerülhetők a technológiai fejlődés ürügyén; különösen kéri, hogy tájékoztassák a hibrid szolgáltatásokat nyújtó és a hibrid készülékeket forgalmazó EU-n kívüli szolgáltatókat, hogy továbbra is a szolgáltatás nyújtásának helye szerinti, nem pedig a szolgáltató székhelye szerinti jogszabályok alkalmazandóak;

| 43. | felhívja a tagállamokat, hogy a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások keretében gondolják meg a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (GD Connect, CNECT) számára a távközlési infrastruktúra továbbfejlesztésére előirányzott forrásoknak az eredetileg javasolt 9,2 milliárd euróról 1 milliárd euróra történő csökkentését; |
| --- | --- |

43.

felhívja a tagállamokat, hogy a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások keretében gondolják meg a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (GD Connect, CNECT) számára a távközlési infrastruktúra továbbfejlesztésére előirányzott forrásoknak az eredetileg javasolt 9,2 milliárd euróról 1 milliárd euróra történő csökkentését;

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a közönség védelmével kapcsolatos olyan fontos kérdésekre, mint a kiskorúak védelme, és úgy véli, hogy az elektronikus műsorújságok e kérdések kezelésének lehetséges platformjai lehetnének; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a közönség védelmével kapcsolatos olyan fontos kérdésekre, mint a kiskorúak védelme, és úgy véli, hogy az elektronikus műsorújságok e kérdések kezelésének lehetséges platformjai lehetnének;

| 45. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Európa-szerte továbbra is vannak olyan nagy kiterjedésű területek, amelyek csak korlátozott internet-infrastruktúrával rendelkeznek, és emlékeztet arra, hogy a hibrid televíziózásban rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében alapvető fontosságú a fogyasztóknak a nagy sebességű internethez való hozzáférése; |
| --- | --- |

45.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Európa-szerte továbbra is vannak olyan nagy kiterjedésű területek, amelyek csak korlátozott internet-infrastruktúrával rendelkeznek, és emlékeztet arra, hogy a hibrid televíziózásban rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében alapvető fontosságú a fogyasztóknak a nagy sebességű internethez való hozzáférése;

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek

---

(1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(2)  HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

(3)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

(4)  HL L 337., 2009.12.18., 11. o.

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

(6)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

(7)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

(8)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

(9)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(10)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(11)  HL C 257., 2009.10.27., 1. o.

(12)  HL L 270., 1998.10.7., 48. o.

(13)  HL C 236. E, 2011.8.12., 24. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/148 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/148

---

P7_TA(2013)0331

Javaslat a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadási szükségletek figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadási szükségletek figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0157 – C7–0074/2013 – 2013/2055(ACI))

(2016/C 075/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0157),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 29. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 29. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló, 2012. december 12-én elfogadott általános költségvetésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló, 2012. december 12-én elfogadott általános költségvetésére (2),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2013. március 18-án fogadott el (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2013. március 18-án fogadott el (COM(2013)0156),

| — | tekintettel az 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra, amelyet a Tanács 2013. június 26-án fogadott el (11607/2013 – C7–0199/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra, amelyet a Tanács 2013. június 26-án fogadott el (11607/2013 – C7–0199/2013),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0247/2013),

| A. | mivel a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjával összhangban az 1/2013. számú költségvetés-módosítással párhuzamosan javaslatot nyújtott be a költségvetési hatóságnak, amely a többéves pénzügyi keret kiigazítására irányul a Horvátország 2013. július 1-jei uniós csatlakozásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatoknak a 2013-as költségvetésbe való beépítése céljából; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjával összhangban az 1/2013. számú költségvetés-módosítással párhuzamosan javaslatot nyújtott be a költségvetési hatóságnak, amely a többéves pénzügyi keret kiigazítására irányul a Horvátország 2013. július 1-jei uniós csatlakozásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatoknak a 2013-as költségvetésbe való beépítése céljából;

| B. | mivel a kötelezettségvállalások 666 millió eurós és a kifizetések 374 millió eurós javasolt növelése a 2011. június 30-i csatlakozási konferencián elfogadott pénzügyi csomagot tükrözi, az 5. fejezet kivételével, a Horvátország csatlakozásával járó igazgatási kiadások ugyanis már szerepelnek a 2013-as költségvetésben; |
| --- | --- |

B.

mivel a kötelezettségvállalások 666 millió eurós és a kifizetések 374 millió eurós javasolt növelése a 2011. június 30-i csatlakozási konferencián elfogadott pénzügyi csomagot tükrözi, az 5. fejezet kivételével, a Horvátország csatlakozásával járó igazgatási kiadások ugyanis már szerepelnek a 2013-as költségvetésben;

| 1. | tudomásul veszi a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás módosításáról szóló határozatra irányuló javaslatot, amelyet a Bizottság nyújtott be, valamint a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás módosításáról szóló határozatra irányuló javaslatot, amelyet a Bizottság nyújtott be, valamint a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | hangsúlyozza e felülvizsgálat pusztán technikai jellegét, amely egyszerűen a Horvát Köztársaság 28. tagállamként az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződésről (csatlakozási szerződés) hozott egyhangú megállapodás következménye; hangsúlyozza, hogy ezért a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak az 1/2013. számú költségvetés-módosításhoz kapcsolódó felülvizsgálatát külön kezelte a 2012-ből maradt teljesítetlen kifizetések rendezésének módjáról jelenleg folyó intézményközi politikai vitától és a 2/2013. számú költségvetés-módosításról zajló tárgyalásoktól; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza e felülvizsgálat pusztán technikai jellegét, amely egyszerűen a Horvát Köztársaság 28. tagállamként az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződésről (csatlakozási szerződés) hozott egyhangú megállapodás következménye; hangsúlyozza, hogy ezért a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak az 1/2013. számú költségvetés-módosításhoz kapcsolódó felülvizsgálatát külön kezelte a 2012-ből maradt teljesítetlen kifizetések rendezésének módjáról jelenleg folyó intézményközi politikai vitától és a 2/2013. számú költségvetés-módosításról zajló tárgyalásoktól;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontja szerint az új tagállamok uniós csatlakozásának finanszírozásához szükséges forrásokat a pénzügyi keret kiigazításával kell fedezni, vagyis a kötelezettségvállalások és kifizetések 2013-as felső határának felülvizsgálata révén; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontja szerint az új tagállamok uniós csatlakozásának finanszírozásához szükséges forrásokat a pénzügyi keret kiigazításával kell fedezni, vagyis a kötelezettségvállalások és kifizetések 2013-as felső határának felülvizsgálata révén;

| 4. | ismét hangsúlyozza álláspontját, amely szerint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló (1.) jegyzőkönyv 4. cikkében foglalt, a nemzeti parlamenteknek a jogalkotási aktusok tervezetéről való tájékoztatására szolgáló nyolchetes időszak nem vonatkozik a költségvetési kérdésekre; ezért sajnálja, hogy a kiigazítás és az 1/2013. számú költségvetés-módosítás hatálybalépésére rendelkezésre álló nagyon szoros időkeret ellenére a Tanács mindazonáltal csupán ezen időszak elteltével fogadta el álláspontját, minimálisra csökkentve ezzel a Parlament számára rendelkezésre álló, a Szerződés által az elfogadásra előírt időt; |
| --- | --- |

4.

ismét hangsúlyozza álláspontját, amely szerint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló (1.) jegyzőkönyv 4. cikkében foglalt, a nemzeti parlamenteknek a jogalkotási aktusok tervezetéről való tájékoztatására szolgáló nyolchetes időszak nem vonatkozik a költségvetési kérdésekre; ezért sajnálja, hogy a kiigazítás és az 1/2013. számú költségvetés-módosítás hatálybalépésére rendelkezésre álló nagyon szoros időkeret ellenére a Tanács mindazonáltal csupán ezen időszak elteltével fogadta el álláspontját, minimálisra csökkentve ezzel a Parlament számára rendelkezésre álló, a Szerződés által az elfogadásra előírt időt;

| 5. | továbbá sajnálja, hogy a Tanács még a nyolchetes határidő lejárta után is csak nehezen jutott megállapodásra e felülvizsgálatról, ami késedelemhez vezetett a Horvátország számára 2013. július 1-től esedékes finanszírozás rendelkezésre állása tekintetében; figyelmeztet arra, hogy ez nem válhat példává a jövőbeli bővítések vonatkozásában; |
| --- | --- |

5.

továbbá sajnálja, hogy a Tanács még a nyolchetes határidő lejárta után is csak nehezen jutott megállapodásra e felülvizsgálatról, ami késedelemhez vezetett a Horvátország számára 2013. július 1-től esedékes finanszírozás rendelkezésre állása tekintetében; figyelmeztet arra, hogy ez nem válhat példává a jövőbeli bővítések vonatkozásában;

| 6. | üdvözli azt a tényt, hogy a Tanácsban végül megállapodás született a 2013-as kifizetési felső határoknak a szükséges 374 millió euróval történő, ellentételezés nélküli megemeléséről; úgy ítéli meg, hogy az érintett összeg korlátozott nagyságára és a 2013-as költségvetésben a kifizetési előirányzatok jelenleg tapasztalható hiányára való tekintettel ez a megfelelő módja a tagállamok által a csatlakozási szerződés aláírásakor vállalt kötelezettség teljesítésének, és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjában foglalt rendelkezések tiszteletben tartásának; |
| --- | --- |

6.

üdvözli azt a tényt, hogy a Tanácsban végül megállapodás született a 2013-as kifizetési felső határoknak a szükséges 374 millió euróval történő, ellentételezés nélküli megemeléséről; úgy ítéli meg, hogy az érintett összeg korlátozott nagyságára és a 2013-as költségvetésben a kifizetési előirányzatok jelenleg tapasztalható hiányára való tekintettel ez a megfelelő módja a tagállamok által a csatlakozási szerződés aláírásakor vállalt kötelezettség teljesítésének, és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjában foglalt rendelkezések tiszteletben tartásának;

| 7. | sajnálja azonban azt a tényt, hogy a kötelezettségek felülvizsgálata tekintetében a Tanács úgy határozott, hogy nem veszi figyelembe a bizottsági javaslat változtatás nélküli elfogadásának politikai jelentőségét, ehelyett inkább a szükséges előirányzatok ellentételezés útján történő rendezését választva; úgy véli, hogy ez az álláspont ellentmond a csatlakozási szerződés aláírásakor hozott egyhangú határozat, valamint a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás szellemének; kiemeli, hogy ez a határozat rossz politikai üzenetet küld nemcsak Horvátország, hanem a többi tagjelölt ország felé is; hangsúlyozza, hogy csak azért fogadja el a Tanács határozatát, mert az a jelenlegi többéves pénzügyi keret (2007–2013) utolsó 6 hónapját érinti; rámutat arra, hogy ez nem teremthet példát a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) idején esetlegesen bekövetkező jövőbeli bővítések vonatkozásában; |
| --- | --- |

7.

sajnálja azonban azt a tényt, hogy a kötelezettségek felülvizsgálata tekintetében a Tanács úgy határozott, hogy nem veszi figyelembe a bizottsági javaslat változtatás nélküli elfogadásának politikai jelentőségét, ehelyett inkább a szükséges előirányzatok ellentételezés útján történő rendezését választva; úgy véli, hogy ez az álláspont ellentmond a csatlakozási szerződés aláírásakor hozott egyhangú határozat, valamint a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás szellemének; kiemeli, hogy ez a határozat rossz politikai üzenetet küld nemcsak Horvátország, hanem a többi tagjelölt ország felé is; hangsúlyozza, hogy csak azért fogadja el a Tanács határozatát, mert az a jelenlegi többéves pénzügyi keret (2007–2013) utolsó 6 hónapját érinti; rámutat arra, hogy ez nem teremthet példát a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) idején esetlegesen bekövetkező jövőbeli bővítések vonatkozásában;

| 8. | sajnálja, hogy az 5. fejezet került megjelölésre a kötelezettségvállalások ellentételezésének fő forrásaként, mivel ez ahhoz vezethet, hogy nem állnak majd rendelkezésre a fizetések vitatott kiigazításának fedezéséhez szükséges források, amennyiben a Bíróság még 2013-ban ítéletet hoz; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy az 5. fejezet került megjelölésre a kötelezettségvállalások ellentételezésének fő forrásaként, mivel ez ahhoz vezethet, hogy nem állnak majd rendelkezésre a fizetések vitatott kiigazításának fedezéséhez szükséges források, amennyiben a Bíróság még 2013-ban ítéletet hoz;

| 9. | mindazonáltal a Horvátország számára biztosítandó szükséges finanszírozás politikai jelentőségének és jogi sürgősségének figyelembevételével úgy határoz, hogy jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt, a Tanács által módosított határozatot; |
| --- | --- |

9.

mindazonáltal a Horvátország számára biztosítandó szükséges finanszírozás politikai jelentőségének és jogi sürgősségének figyelembevételével úgy határoz, hogy jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt, a Tanács által módosított határozatot;

| 10. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 11. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a mellékletekkel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a mellékletekkel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadási szükségletek figyelembevétele érdekében történő módosításáról

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/419/EU határozat.)

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/150

---

P7_TA(2013)0332

A Bizottság 2014. évi munkaprogramjának előkészítése

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az Európai Parlament 2014. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos prioritásairól (2013/2679(RSP))

(2016/C 075/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság 2013. évi munkaprogramjáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. évi munkaprogramjáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0629),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiára;

| — | tekintettel a 2013. június 27–28-i Európai Tanács következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. június 27–28-i Európai Tanács következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló legutóbbi keretmegállapodásra (1), különösen annak IV. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló legutóbbi keretmegállapodásra (1), különösen annak IV. mellékletére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 35. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 35. cikkének (3) bekezdésére,

| A. | mivel a válságból nem lehet kilábalni az európai integráció jelentős mértékű elmélyítése nélkül, és a pénzügyi, gazdasági és adósságválság rámutatott a fokozottabb demokratikus ellenőrzés és elszámoltathatóság szükségességére; |
| --- | --- |

A.

mivel a válságból nem lehet kilábalni az európai integráció jelentős mértékű elmélyítése nélkül, és a pénzügyi, gazdasági és adósságválság rámutatott a fokozottabb demokratikus ellenőrzés és elszámoltathatóság szükségességére;

| B. | mivel az Európai Bizottságnak intézkedéseket kell előterjesztenie az európai szociális piacgazdasági modellek megőrzése és megerősítése érdekében, a hosszú recesszió által okozott károk helyrehozása, valamint a teljes körű foglalkoztatottság és a fenntartható növekedés visszaállítása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Bizottságnak intézkedéseket kell előterjesztenie az európai szociális piacgazdasági modellek megőrzése és megerősítése érdekében, a hosszú recesszió által okozott károk helyrehozása, valamint a teljes körű foglalkoztatottság és a fenntartható növekedés visszaállítása érdekében;

| C. | mivel a bankrendszer labilis mivolta, a tagállamok előtt adósság és deficit formájában álló problémák, az európai versenyképesség csökkenése a globális gazdaságban, a fiatal munkanélküliek magas száma, illetve a gazdasági hanyatlásnak tulajdonítható társadalmi nehézségek előzmény nélküli kihívást jelentenek az EU számára; |
| --- | --- |

C.

mivel a bankrendszer labilis mivolta, a tagállamok előtt adósság és deficit formájában álló problémák, az európai versenyképesség csökkenése a globális gazdaságban, a fiatal munkanélküliek magas száma, illetve a gazdasági hanyatlásnak tulajdonítható társadalmi nehézségek előzmény nélküli kihívást jelentenek az EU számára;

| D. | mivel az uniós szintű költségvetési döntéseknek nemcsak az összegek tekintetében, hanem a rugalmasság és az egyensúly tekintetében is meg kell felelniük az Unió politikai prioritásainak; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós szintű költségvetési döntéseknek nemcsak az összegek tekintetében, hanem a rugalmasság és az egyensúly tekintetében is meg kell felelniük az Unió politikai prioritásainak;

| E. | mivel a Bizottság feladata az EU általános érdekeinek előmozdítása, az ezt célzó megfelelő kezdeményezések megtétele, a Szerződések alkalmazásának biztosítása, az uniós jog végrehajtásának ellenőrzése, koordinatív, végrehajtó és igazgatási feladatok végrehajtása, valamint jogszabályok megalkotásának kezdeményezése; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság feladata az EU általános érdekeinek előmozdítása, az ezt célzó megfelelő kezdeményezések megtétele, a Szerződések alkalmazásának biztosítása, az uniós jog végrehajtásának ellenőrzése, koordinatív, végrehajtó és igazgatási feladatok végrehajtása, valamint jogszabályok megalkotásának kezdeményezése;

| F. | mivel a választóktól kapott jelenlegi megbízatás végén minden befejezetlen munka elévül, kivéve, ha a Parlament, a Tanács vagy a Bizottság indokolással ellátva kérelmezi, hogy a jogalkotási eljárásban jelentős haladást mutató konkrét ügyeket az újonnan megválasztott Parlament folytassa; |
| --- | --- |

F.

mivel a választóktól kapott jelenlegi megbízatás végén minden befejezetlen munka elévül, kivéve, ha a Parlament, a Tanács vagy a Bizottság indokolással ellátva kérelmezi, hogy a jogalkotási eljárásban jelentős haladást mutató konkrét ügyeket az újonnan megválasztott Parlament folytassa;

1. RÉSZ

| 1. | mélyebb demokratikus folyamatot szorgalmaz a gazdasági kormányzás területén, az Európai Parlament szorosabb bevonásával, ami hozzájárul ahhoz, hogy a polgárok nagyobb bizalommal tekintsenek a válság uniós kezelésére; e tekintetben az Európai Bizottságnak be kell töltenie a Szerződés szerinti szerepét, ami összeegyeztethetetlen az EU gazdasági kormányzásában ráruházott döntéshozatali szerepének nem elszámoltatható szervezetekre való átruházásával; különösen törekszik a Bizottság elszámoltathatóságának javítására azokban az esetekben, amikor a Bizottság a trojka tagjaként jár el; |
| --- | --- |

1.

mélyebb demokratikus folyamatot szorgalmaz a gazdasági kormányzás területén, az Európai Parlament szorosabb bevonásával, ami hozzájárul ahhoz, hogy a polgárok nagyobb bizalommal tekintsenek a válság uniós kezelésére; e tekintetben az Európai Bizottságnak be kell töltenie a Szerződés szerinti szerepét, ami összeegyeztethetetlen az EU gazdasági kormányzásában ráruházott döntéshozatali szerepének nem elszámoltatható szervezetekre való átruházásával; különösen törekszik a Bizottság elszámoltathatóságának javítására azokban az esetekben, amikor a Bizottság a trojka tagjaként jár el;

| 2. | úgy véli, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai tárgyalások lezárását követően a Bizottságnak mindenekelőtt biztosítania kell az új pénzügyi keret zökkenőmentes működését, ideértve a rugalmasságra vonatkozó új szabályokat is, melyekről e tárgyalások keretében született megállapodás; elvárja, hogy az új Bizottság beiktatásakor hivatalos kötelezettségvállalást tegyen a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának 2016 végéig való elvégzésére, ami az új Európai Parlament számára is lehetővé teszi majd az Unió prioritásainak újraértékelését; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai tárgyalások lezárását követően a Bizottságnak mindenekelőtt biztosítania kell az új pénzügyi keret zökkenőmentes működését, ideértve a rugalmasságra vonatkozó új szabályokat is, melyekről e tárgyalások keretében született megállapodás; elvárja, hogy az új Bizottság beiktatásakor hivatalos kötelezettségvállalást tegyen a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának 2016 végéig való elvégzésére, ami az új Európai Parlament számára is lehetővé teszi majd az Unió prioritásainak újraértékelését;

| 3. | különös aggodalommal tölti el a kifizetésekkel kapcsolatos, 2014-ben előállt helyzet, és sürgeti a Bizottságot, hogy – amennyiben szükséges – még az év folyamán terjesszen elő költségvetés-módosításokat; |
| --- | --- |

3.

különös aggodalommal tölti el a kifizetésekkel kapcsolatos, 2014-ben előállt helyzet, és sürgeti a Bizottságot, hogy – amennyiben szükséges – még az év folyamán terjesszen elő költségvetés-módosításokat;

| 4. | hangsúlyozza az Unió saját forrásainak rendszerét érintő reform kérdésének fontosságát; kéri a Bizottságot, gondoskodjon arról, hogy a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoportot összehívják, valamint hogy, amint lehet, megkezdje munkáját annak érdekében, hogy az első eredmények a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás részeként elfogadott, a saját forrásokról szóló közös nyilatkozatnak megfelelően 2014 végére rendelkezésre álljanak; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az Unió saját forrásainak rendszerét érintő reform kérdésének fontosságát; kéri a Bizottságot, gondoskodjon arról, hogy a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoportot összehívják, valamint hogy, amint lehet, megkezdje munkáját annak érdekében, hogy az első eredmények a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás részeként elfogadott, a saját forrásokról szóló közös nyilatkozatnak megfelelően 2014 végére rendelkezésre álljanak;

| 5. | emlékeztet rá, hogy az EU költségvetésének az uniós politikai prioritásokat kell tükröznie; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés erős tőkeáttételi hatással bíró beruházási költségvetés; sürgeti a Bizottságot, hogy védelmezze az uniós költségvetést a stratégiai beruházások európai többletérték nyújtása révén történő előmozdítása, valamint az európai gazdaság újbóli növekedési pályára állítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet rá, hogy az EU költségvetésének az uniós politikai prioritásokat kell tükröznie; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés erős tőkeáttételi hatással bíró beruházási költségvetés; sürgeti a Bizottságot, hogy védelmezze az uniós költségvetést a stratégiai beruházások európai többletérték nyújtása révén történő előmozdítása, valamint az európai gazdaság újbóli növekedési pályára állítása érdekében;

| 6. | úgy véli, hogy a foglalkoztatás elsőrendű prioritás, és hogy az összes, uniós szinten rendelkezésre álló adót a meglévő munkahelyek megőrzésére, valamint új munkahelyeknek a fiatalok számára történő létrehozására kell fordítani, különösen a szolgáltatások, az ipar és a digitális gazdaság területén; ezért meggyőződése, hogy az Unió versenyképességét erősítő beruházások kulcsszerepet fognak játszani a jövő évben és a rákövetkező években; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a foglalkoztatás elsőrendű prioritás, és hogy az összes, uniós szinten rendelkezésre álló adót a meglévő munkahelyek megőrzésére, valamint új munkahelyeknek a fiatalok számára történő létrehozására kell fordítani, különösen a szolgáltatások, az ipar és a digitális gazdaság területén; ezért meggyőződése, hogy az Unió versenyképességét erősítő beruházások kulcsszerepet fognak játszani a jövő évben és a rákövetkező években;

| 7. | üdvözli az Európai Bizottság 2013. június 27–28-i kötelezettségvállalását, miszerint teljes egészében megvalósítja a tényleges gazdasági és monetáris uniót, ami magában foglalja a bankunió valamennyi elemét, a gazdaságpolitikák hatékonyabb összehangolását, a pénzügyi szolidaritási mechanizmusok kialakítását és a társadalmi dimenzió megerősítését, azonban sajnálattal állapítja meg a gyorsabb előrehaladásra tett kísérletének kudarcát; felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki egy GMU társadalmi dimenzióiról szóló, közleményt; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Európai Bizottság 2013. június 27–28-i kötelezettségvállalását, miszerint teljes egészében megvalósítja a tényleges gazdasági és monetáris uniót, ami magában foglalja a bankunió valamennyi elemét, a gazdaságpolitikák hatékonyabb összehangolását, a pénzügyi szolidaritási mechanizmusok kialakítását és a társadalmi dimenzió megerősítését, azonban sajnálattal állapítja meg a gyorsabb előrehaladásra tett kísérletének kudarcát; felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki egy GMU társadalmi dimenzióiról szóló, közleményt;

| 8. | ragaszkodik ahhoz, hogy mielőbb el kell végezni minden jogalkotási munkát, amely az Európai Központi Bankon alapuló egységes felügyeleti mechanizmus életbe léptetéséhez szükséges; |
| --- | --- |

8.

ragaszkodik ahhoz, hogy mielőbb el kell végezni minden jogalkotási munkát, amely az Európai Központi Bankon alapuló egységes felügyeleti mechanizmus életbe léptetéséhez szükséges;

| 9. | támogatja az Európa 2020 növekedési stratégiát, melynek célja a vállalkozások ösztönzését, a munkahelyteremtést, az életszínvonal emelését és a fenntartható gazdaság kialakítását célzó megfelelő politikai keretek megalkotása; |
| --- | --- |

9.

támogatja az Európa 2020 növekedési stratégiát, melynek célja a vállalkozások ösztönzését, a munkahelyteremtést, az életszínvonal emelését és a fenntartható gazdaság kialakítását célzó megfelelő politikai keretek megalkotása;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a tőkéhez való hozzáférés javítása, jobb infrastruktúra biztosítása, a tulajdonjogok védelme és különösen a kkv-k támogatása révén javítani kell az ipar makrogazdasági keretét az iparágak versenyképességének növelése és új piacokhoz való nagyobb mértékű hozzáférésük elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a tőkéhez való hozzáférés javítása, jobb infrastruktúra biztosítása, a tulajdonjogok védelme és különösen a kkv-k támogatása révén javítani kell az ipar makrogazdasági keretét az iparágak versenyképességének növelése és új piacokhoz való nagyobb mértékű hozzáférésük elősegítése érdekében;

| 11. | fellépést sürget a Bizottság jelenlegi munkaprogramjának még ez utóbbi mandátumának lejárta előtt történő megvalósításáért, különös tekintettel a szolgáltatások egységes piacára, a digitális menetrendre, az energia belső piacára és a nyílt és tisztességes kereskedelmi megállapodások kiterjesztésére; |
| --- | --- |

11.

fellépést sürget a Bizottság jelenlegi munkaprogramjának még ez utóbbi mandátumának lejárta előtt történő megvalósításáért, különös tekintettel a szolgáltatások egységes piacára, a digitális menetrendre, az energia belső piacára és a nyílt és tisztességes kereskedelmi megállapodások kiterjesztésére;

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza és terjessze ki az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében tett erőfeszítéseit, hogy tegyen javaslatot egy európai főügyészség létrehozására, és hogy fejezze be az OLAF elhalasztott reformját; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza és terjessze ki az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében tett erőfeszítéseit, hogy tegyen javaslatot egy európai főügyészség létrehozására, és hogy fejezze be az OLAF elhalasztott reformját;

| 13. | intenzív tárgyalások megkezdését javasolja a Tanáccsal és a Bizottsággal még mandátumának lejárta előtt, hogy minél több ügyet lezárhasson, teljes mértékben tiszteletben tartva Lisszaboni Szerződésben leszögezett jogalkotási eljárásokat; megismétli, hogy nem fogadhat el több kormányközi elemet a GMU tekintetében; |
| --- | --- |

13.

intenzív tárgyalások megkezdését javasolja a Tanáccsal és a Bizottsággal még mandátumának lejárta előtt, hogy minél több ügyet lezárhasson, teljes mértékben tiszteletben tartva Lisszaboni Szerződésben leszögezett jogalkotási eljárásokat; megismétli, hogy nem fogadhat el több kormányközi elemet a GMU tekintetében;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy kellően vegye figyelembe a Parlamentnek a jelen határozat 2. részében ismertetett ágazatspecifikus álláspontjait; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy kellően vegye figyelembe a Parlamentnek a jelen határozat 2. részében ismertetett ágazatspecifikus álláspontjait;

2. RÉSZ

Végrehajtás

| 15. | sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa jogalkotási programjának koherenciáját, fokozza a jogszabályalkotás minőségét, javítsa a jogszabálytervezetek hatásvizsgálatát, adott esetben javasolja megfelelési táblázatok alkalmazását az uniós jog jobb átültetése érdekében, illetve támogassa a Parlamentet a Tanáccsal a meghatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok alkalmazásáról folytatott tárgyalások során, amelyek azzal fenyegetnek, hogy jelentős mértékben blokkolják a jogalkotási folyamatot; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa jogalkotási programjának koherenciáját, fokozza a jogszabályalkotás minőségét, javítsa a jogszabálytervezetek hatásvizsgálatát, adott esetben javasolja megfelelési táblázatok alkalmazását az uniós jog jobb átültetése érdekében, illetve támogassa a Parlamentet a Tanáccsal a meghatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok alkalmazásáról folytatott tárgyalások során, amelyek azzal fenyegetnek, hogy jelentős mértékben blokkolják a jogalkotási folyamatot;

| 16. | sürgeti a Bizottságot, hogy a megosztott irányítású uniós alapok tekintetében javasolja a megfelelő politikai szintű aláírással ellátott megfelelő nemzeti igazgatási nyilatkozatok bevezetését; hangsúlyozza, hogy a támogatások alapos ellenőrzése révén szigorú és hiteles felügyeletet kell gyakorolni, valamint nyomon kell követni az uniós finanszírozás és igazgatás költséghatékonyságát, biztosítva ezáltal az uniós fellépés jó ár-érték arányát, valamint azt, hogy a bevételek az alkalmazandó szabályokkal összhangban kerüljenek beszedésre; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a Bizottságot, hogy a megosztott irányítású uniós alapok tekintetében javasolja a megfelelő politikai szintű aláírással ellátott megfelelő nemzeti igazgatási nyilatkozatok bevezetését; hangsúlyozza, hogy a támogatások alapos ellenőrzése révén szigorú és hiteles felügyeletet kell gyakorolni, valamint nyomon kell követni az uniós finanszírozás és igazgatás költséghatékonyságát, biztosítva ezáltal az uniós fellépés jó ár-érték arányát, valamint azt, hogy a bevételek az alkalmazandó szabályokkal összhangban kerüljenek beszedésre;

| 17. | úgy véli, hogy javítani és modernizálni kell az uniós intézmények közötti együttműködést, hogy az hatékonyabbá váljon, és lehetővé tegye az uniós szintű végrehajtó hatalom alaposabb demokratikus ellenőrzését; megjegyzi, hogy a 2010-es intézményközi megállapodás felülvizsgálatra szorul; szorosabb együttműködést szorgalmaz a Tanáccsal, a Lisszaboni Szerződésben foglaltaknak megfelelően; hangsúlyozza, hogy mindig előnyben kell részesíteni a közösségi módszert, amely a Parlament demokratikus bevonása révén lehetővé teszi a nyilvános vitát; emellett úgy véli, hogy a bonyolult jogalkotás, különösen a pénzügyi szolgáltatások terén, kellően széles körű nyilvános és parlamenti vitát szavatol; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy javítani és modernizálni kell az uniós intézmények közötti együttműködést, hogy az hatékonyabbá váljon, és lehetővé tegye az uniós szintű végrehajtó hatalom alaposabb demokratikus ellenőrzését; megjegyzi, hogy a 2010-es intézményközi megállapodás felülvizsgálatra szorul; szorosabb együttműködést szorgalmaz a Tanáccsal, a Lisszaboni Szerződésben foglaltaknak megfelelően; hangsúlyozza, hogy mindig előnyben kell részesíteni a közösségi módszert, amely a Parlament demokratikus bevonása révén lehetővé teszi a nyilvános vitát; emellett úgy véli, hogy a bonyolult jogalkotás, különösen a pénzügyi szolgáltatások terén, kellően széles körű nyilvános és parlamenti vitát szavatol;

| 18. | sajnálattal állapítja meg, hogy a Bizottság számos bejelentett célkitűzést többszöri ígérete ellenére sem valósított meg, sem a mennyiség, sem a minőség tekintetében; sürgeti a Bizottságot, hogy kezdjen intenzív párbeszédet a két társjogalkotóval a fennmaradó bejelentett jogalkotási javaslatok előterjesztéséről és elfogadásáról; |
| --- | --- |

18.

sajnálattal állapítja meg, hogy a Bizottság számos bejelentett célkitűzést többszöri ígérete ellenére sem valósított meg, sem a mennyiség, sem a minőség tekintetében; sürgeti a Bizottságot, hogy kezdjen intenzív párbeszédet a két társjogalkotóval a fennmaradó bejelentett jogalkotási javaslatok előterjesztéséről és elfogadásáról;

| 19. | sürgeti a Bizottságot, hogy könnyítse meg az európai szintű politikai pártok státuszáról folytatott háromoldalú párbeszéd gyors lezárását, időben az európai parlamenti választások előtt; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Bizottságot, hogy könnyítse meg az európai szintű politikai pártok státuszáról folytatott háromoldalú párbeszéd gyors lezárását, időben az európai parlamenti választások előtt;

Egységes piac

| 20. | emlékeztet az egységes piacnak az uniós integráció, a gazdasági növekedés és a foglakoztatás motorjaként, valamint az uniós reálgazdaság pilléreként betöltött kulcsfontosságú szerepére; ezért felhívja a Bizottságot, hogy helyezze az egységes piac irányítását a középpontba a jogalkotási és szakpolitikai prioritások elfogadásának és érvényre juttatásának ésszerűsítése, valamint az egységes piaci integrációnak az európai szemeszter keretében való rendszeres – az éves növekedési jelentéseket kísérő, az egységes piaci integrációra vonatkozó jelentéseken és országspecifikus ajánlásokon alapuló – értékelése kialakításának érdekében; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet az egységes piacnak az uniós integráció, a gazdasági növekedés és a foglakoztatás motorjaként, valamint az uniós reálgazdaság pilléreként betöltött kulcsfontosságú szerepére; ezért felhívja a Bizottságot, hogy helyezze az egységes piac irányítását a középpontba a jogalkotási és szakpolitikai prioritások elfogadásának és érvényre juttatásának ésszerűsítése, valamint az egységes piaci integrációnak az európai szemeszter keretében való rendszeres – az éves növekedési jelentéseket kísérő, az egységes piaci integrációra vonatkozó jelentéseken és országspecifikus ajánlásokon alapuló – értékelése kialakításának érdekében;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is összpontosítson az egységes piac irányításának javítására, újítsa meg az adminisztratív egyszerűsítés megvalósításával kapcsolatos erőfeszítéseit, fontolja meg kellő módon a javasolt intézkedések arányosságát, valamint kövesse nyomon az előrehaladást az egységes piaci vívmányok maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében, különösen a szolgáltatói ágazatban; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is összpontosítson az egységes piac irányításának javítására, újítsa meg az adminisztratív egyszerűsítés megvalósításával kapcsolatos erőfeszítéseit, fontolja meg kellő módon a javasolt intézkedések arányosságát, valamint kövesse nyomon az előrehaladást az egységes piaci vívmányok maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében, különösen a szolgáltatói ágazatban;

| 22. | üdvözli a Bizottságnak a II. egységes piaci intézkedéscsomag keretében a növekedés, a foglalkoztatás és az egységes piacba vetett bizalom fellendítését célzó, elsőbbséget élvező intézkedésekre irányuló javaslatait; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Bizottságnak a II. egységes piaci intézkedéscsomag keretében a növekedés, a foglalkoztatás és az egységes piacba vetett bizalom fellendítését célzó, elsőbbséget élvező intézkedésekre irányuló javaslatait;

| 23. | sürgeti a szolgáltatásokról szóló irányelv teljes körű alkalmazását; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak a szolgáltatások egységes piacához való hozzáférés előmozdításában; kéri a Bizottságot., hogy vizsgálja felül a jelenlegi korlátozó gyakorlatokat, például a „gazdasági szükségesség” vizsgálatát; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a szolgáltatásokról szóló irányelv teljes körű alkalmazását; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak a szolgáltatások egységes piacához való hozzáférés előmozdításában; kéri a Bizottságot., hogy vizsgálja felül a jelenlegi korlátozó gyakorlatokat, például a „gazdasági szükségesség” vizsgálatát;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy alaposan és szigorúan kövesse nyomon a fogyasztóügyi stratégia végrehajtását és érvényesítését, valamint a fogyasztói jogorvoslat és az egységes piacba vetett bizalom kérdéskörét; mivel a jól működő egységes piac alapja a fogyasztói bizalom, kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal karöltve aktívan gyorsítsa fel a fogyasztók jogairól szóló irányelv, az alternatív vitarendezésről szóló irányelv és az online vitarendezésről szóló rendelet végrehajtását, továbbá vizsgálja felül a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv működését; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy alaposan és szigorúan kövesse nyomon a fogyasztóügyi stratégia végrehajtását és érvényesítését, valamint a fogyasztói jogorvoslat és az egységes piacba vetett bizalom kérdéskörét; mivel a jól működő egységes piac alapja a fogyasztói bizalom, kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal karöltve aktívan gyorsítsa fel a fogyasztók jogairól szóló irányelv, az alternatív vitarendezésről szóló irányelv és az online vitarendezésről szóló rendelet végrehajtását, továbbá vizsgálja felül a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv működését;

| 25. | üdvözli az új fogyasztói termékbiztonsági rendeletet, amely garantálja a fogyasztói egészségvédelmet és biztonságot, de az árukereskedelmet is megkönnyíti, különösen a kkv-k számára; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az új fogyasztói termékbiztonsági rendeletet, amely garantálja a fogyasztói egészségvédelmet és biztonságot, de az árukereskedelmet is megkönnyíti, különösen a kkv-k számára;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy harmonizált e-vám gyakorlatok teljes kialakítása révén hajtsa végre a Modernizált Vámkódexet; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy harmonizált e-vám gyakorlatok teljes kialakítása révén hajtsa végre a Modernizált Vámkódexet;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy módszeresebben elemezze a javaslatainak a kkv-kra gyakorolt hatását, hiszen Európában számos új munkahelyet ezek a vállalatok biztosítanak; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy aktívan tántorítson el az uniós jog nemzeti szinten való túlszabályozásától, amely torzítja az egyenlő versenyfeltételeket az egységes piacon; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy módszeresebben elemezze a javaslatainak a kkv-kra gyakorolt hatását, hiszen Európában számos új munkahelyet ezek a vállalatok biztosítanak; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy aktívan tántorítson el az uniós jog nemzeti szinten való túlszabályozásától, amely torzítja az egyenlő versenyfeltételeket az egységes piacon;

| 28. | hangsúlyozza a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítását célzó intézkedések fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg és hajtsa végre a vállalkozásokra vonatkozó cselekvési tervben szereplő intézkedéseket, valamint hogy gyorsítsa fel a vállalkozást célzó kezdeményezés elfogadását; kéri egy kkv finanszírozási keret gyors elindítását a jövőbeli COSME és a Horizon 2020 programok keretében, bevonva az EBA-t és az EBB-t is, az állami és magántőke innovatív és fenntartható új vállalkozásokba, így a növekedés-orientált kkv-kba való beruházásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítását célzó intézkedések fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg és hajtsa végre a vállalkozásokra vonatkozó cselekvési tervben szereplő intézkedéseket, valamint hogy gyorsítsa fel a vállalkozást célzó kezdeményezés elfogadását; kéri egy kkv finanszírozási keret gyors elindítását a jövőbeli COSME és a Horizon 2020 programok keretében, bevonva az EBA-t és az EBB-t is, az állami és magántőke innovatív és fenntartható új vállalkozásokba, így a növekedés-orientált kkv-kba való beruházásának megkönnyítése érdekében;

| 29. | kéri, hogy a Bizottság szerezzen érvényt a három intézmény közötti, arra vonatkozó megállapodásnak, hogy teljesítik a jobb jogalkotást célzó kötelezettségvállalásaikat, beleértve a tagállamokat is, amelyeket a Bizottságnak kivétel nélkül ösztönöznie kell arra, hogy végezzék el a kkv-kra és az egységes piacra vonatkozó teszteket; e tekintetben megállapítja, hogy a Tanácsnak fel kell állítania saját hatásértékelési egységét ahhoz, hogy elvégezhesse a saját módosításaira vonatkozó hatásvizsgálatokat; hangsúlyozza az intelligens szabályozás menetrendjén belüli „alkalmassági vizsgálatok” jelentőségét; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy a Bizottság szerezzen érvényt a három intézmény közötti, arra vonatkozó megállapodásnak, hogy teljesítik a jobb jogalkotást célzó kötelezettségvállalásaikat, beleértve a tagállamokat is, amelyeket a Bizottságnak kivétel nélkül ösztönöznie kell arra, hogy végezzék el a kkv-kra és az egységes piacra vonatkozó teszteket; e tekintetben megállapítja, hogy a Tanácsnak fel kell állítania saját hatásértékelési egységét ahhoz, hogy elvégezhesse a saját módosításaira vonatkozó hatásvizsgálatokat; hangsúlyozza az intelligens szabályozás menetrendjén belüli „alkalmassági vizsgálatok” jelentőségét;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy az európai egységes piachoz való hozzáférésük biztosításával mozdítsa elő a kkv-k és a mikrovállalkozások érdekeit; üdvözli a kkv-kra és a mikrovállalkozásokra nehezedő – az uniós jogszabályokból adódó – szabályozási teher csökkentése érdekében a Bizottság által eddig tett intézkedéseket, |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy az európai egységes piachoz való hozzáférésük biztosításával mozdítsa elő a kkv-k és a mikrovállalkozások érdekeit; üdvözli a kkv-kra és a mikrovállalkozásokra nehezedő – az uniós jogszabályokból adódó – szabályozási teher csökkentése érdekében a Bizottság által eddig tett intézkedéseket,

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy a vonatkozó saját kezdeményezésű jogalkotási jelentés alapján terjesszen elő jogalkotási javaslatot az egységes piac jobb kormányzásáról, szem előtt tartva, hogy az egységes piac alapvetően hozzájárulhat az Európai Unión belüli növekedéshez; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy a vonatkozó saját kezdeményezésű jogalkotási jelentés alapján terjesszen elő jogalkotási javaslatot az egységes piac jobb kormányzásáról, szem előtt tartva, hogy az egységes piac alapvetően hozzájárulhat az Európai Unión belüli növekedéshez;

| 32. | üdvözli a közbeszerzésekről és a koncessziós csomagról szóló politikai megállapodást; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjék el az új előírások gyors és teljes körű végrehajtását; szorgalmazza különösen egy kommunikációs és képzési stratégia kialakítását új készségek és képességek elősegítésére innovatív és eredményalapú közbeszerzések érdekében; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a közbeszerzésekről és a koncessziós csomagról szóló politikai megállapodást; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjék el az új előírások gyors és teljes körű végrehajtását; szorgalmazza különösen egy kommunikációs és képzési stratégia kialakítását új készségek és képességek elősegítésére innovatív és eredményalapú közbeszerzések érdekében;

| 33. | tudomásul veszi a Tanáccsal egyeztetett, megerősített megállapodást a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló irányelv reformjáról; felszólít az új előírások mihamarabbi végrehajtására és az új szakmák elősegítésére az európai képesítései keretrendszer létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

33.

tudomásul veszi a Tanáccsal egyeztetett, megerősített megállapodást a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló irányelv reformjáról; felszólít az új előírások mihamarabbi végrehajtására és az új szakmák elősegítésére az európai képesítései keretrendszer létrehozása érdekében;

| 34. | örömmel fogadja a Bizottság javaslatát a nem pénzügyi jellegű információk közzétételére vonatkozóan, és felszólítja a Bizottságot, hogy működjön szorosan együtt a Parlamenttel és a Tanáccsal, hogy 2014 elejére megszülethessen az első megállapodás; |
| --- | --- |

34.

örömmel fogadja a Bizottság javaslatát a nem pénzügyi jellegű információk közzétételére vonatkozóan, és felszólítja a Bizottságot, hogy működjön szorosan együtt a Parlamenttel és a Tanáccsal, hogy 2014 elejére megszülethessen az első megállapodás;

| 35. | ismételten kéri a vállalatok székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló tizennegyedik társasági jogi irányelvre irányuló javaslat előterjesztését; |
| --- | --- |

35.

ismételten kéri a vállalatok székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló tizennegyedik társasági jogi irányelvre irányuló javaslat előterjesztését;

| 36. | felszólít az európai ipar fellendítésére munkahelyek teremtése, a fenntartható növekedés támogatása és a valamennyi európai polgár számára biztosított jó munkakörülmények létrehozása céljával; |
| --- | --- |

36.

felszólít az európai ipar fellendítésére munkahelyek teremtése, a fenntartható növekedés támogatása és a valamennyi európai polgár számára biztosított jó munkakörülmények létrehozása céljával;

| 37. | kéri, hogy a Bizottság támogasson egy további kezdeményezést a digitalizált egységes piac kialakítására, kiegészítésére és végrehajtására irányuló javaslatok – pl. a rendelkezésre állást magában foglaló új stratégiai keret és a digitális tartalom uniós határokon átnyúló hordozhatósága – előterjesztése révén, valamint különösen olyan kezdeményezéseket, amelyek növelik a fogyasztók bizalmát, ideértve az online fizetések megkönnyítését elősegítő és a digitális és szállítási infrastruktúrákat javító intézkedéseket is; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy a Bizottság támogasson egy további kezdeményezést a digitalizált egységes piac kialakítására, kiegészítésére és végrehajtására irányuló javaslatok – pl. a rendelkezésre állást magában foglaló új stratégiai keret és a digitális tartalom uniós határokon átnyúló hordozhatósága – előterjesztése révén, valamint különösen olyan kezdeményezéseket, amelyek növelik a fogyasztók bizalmát, ideértve az online fizetések megkönnyítését elősegítő és a digitális és szállítási infrastruktúrákat javító intézkedéseket is;

| 38. | sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa a szerzői jogok területén megkezdett reformját, és gondoskodjon arról, hogy az alkalmas legyen az internetes környezetben való alkalmazásra; ismételten kiemeli, hogy az európai növekedés és munkahelyteremtés ösztönzése érdekében végig kell vinni az ipari tulajdonjogok reformját; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa a szerzői jogok területén megkezdett reformját, és gondoskodjon arról, hogy az alkalmas legyen az internetes környezetben való alkalmazásra; ismételten kiemeli, hogy az európai növekedés és munkahelyteremtés ösztönzése érdekében végig kell vinni az ipari tulajdonjogok reformját;

| 39. | az uniós gazdaság stabilitása és a fenntartható gazdasági növekedéshez való visszatérés szempontjából alapvető fontosságúnak tartja, hogy egy egységes felügyeleti mechanizmus felállításán keresztül bankunió jöjjön létre, egységes banki szanálási mechanizmussal és a nemzeti betétbiztosítási rendszerek uniós keretével; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő a szükséges összes javaslatot és a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelvcsomag megfelelő végrehajtásához szükséges szabályozástechnikai standardokat; |
| --- | --- |

39.

az uniós gazdaság stabilitása és a fenntartható gazdasági növekedéshez való visszatérés szempontjából alapvető fontosságúnak tartja, hogy egy egységes felügyeleti mechanizmus felállításán keresztül bankunió jöjjön létre, egységes banki szanálási mechanizmussal és a nemzeti betétbiztosítási rendszerek uniós keretével; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő a szükséges összes javaslatot és a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelvcsomag megfelelő végrehajtásához szükséges szabályozástechnikai standardokat;

| 40. | hangsúlyozza, hogy az Unió pénzügyi piacai hatékonyságának és szilárdságának további növelése érdekében a pénzügyi szolgáltatásokról szóló, függőben lévő bizottsági javaslatokat minél hamarabb el kell fogadni, elkerülve így a kapcsolódó jogszabályok életbe lépésének késedelmét; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy az Unió pénzügyi piacai hatékonyságának és szilárdságának további növelése érdekében a pénzügyi szolgáltatásokról szóló, függőben lévő bizottsági javaslatokat minél hamarabb el kell fogadni, elkerülve így a kapcsolódó jogszabályok életbe lépésének késedelmét;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leggyorsabban fogadja el az egységes szanálási mechanizmust létrehozó rendelettervezetre és a banki strukturális reformról szóló ajánlások nyomon követésére irányuló javaslatait; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társjogalkotók késedelem nélkül foglalkozzanak ezekkel a javaslatokkal, azok gyors hatálybalépését elősegítendő; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leggyorsabban fogadja el az egységes szanálási mechanizmust létrehozó rendelettervezetre és a banki strukturális reformról szóló ajánlások nyomon követésére irányuló javaslatait; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társjogalkotók késedelem nélkül foglalkozzanak ezekkel a javaslatokkal, azok gyors hatálybalépését elősegítendő;

| 42. | rámutat, hogy a kutatás és az innováció alapvető fontosságú az Unió versenyképessége szempontjából a kutatási és innovációs programok létrehozásán, az eljárások egyszerűsítésén, az érintett (uniós, tagállami, régiós) szinteken belüli finanszírozás egybefogásán és koordinálásán, valamint az európai programok közötti szinergiák megteremtésén keresztül, továbbá kéri a Bizottságot ezen elvek gyakorlati alkalmazására; |
| --- | --- |

42.

rámutat, hogy a kutatás és az innováció alapvető fontosságú az Unió versenyképessége szempontjából a kutatási és innovációs programok létrehozásán, az eljárások egyszerűsítésén, az érintett (uniós, tagállami, régiós) szinteken belüli finanszírozás egybefogásán és koordinálásán, valamint az európai programok közötti szinergiák megteremtésén keresztül, továbbá kéri a Bizottságot ezen elvek gyakorlati alkalmazására;

| 43. | tudomásul veszi a Horizont 2020-ra vonatkozó megállapodást, amely a hetedik keretprogramból való zökkenőmentes átmenet, valamint az EU kulcsfontosságú kutatási és innovációs politikája folytonosságának érdekében jött létre, amely politika kárt szenvedett az elmúlt programok idején a Tanács és a Parlament között az utolsó pillanatban megkötött megállapodások következtében; |
| --- | --- |

43.

tudomásul veszi a Horizont 2020-ra vonatkozó megállapodást, amely a hetedik keretprogramból való zökkenőmentes átmenet, valamint az EU kulcsfontosságú kutatási és innovációs politikája folytonosságának érdekében jött létre, amely politika kárt szenvedett az elmúlt programok idején a Tanács és a Parlament között az utolsó pillanatban megkötött megállapodások következtében;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő javaslatot az adóparadicsomok közös uniós fogalommeghatározására, és vezesse be a nem együttműködő harmadik országok és joghatóságok feketelistáját; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a harmadik országokat a jó adóügyi kormányzással és az agresszív adótervezéssel kapcsolatos minimumkövetelmények alkalmazására ösztönző intézkedésekre irányuló bizottsági ajánlások végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségvállalásaiknak, valamint hozzák meg a szükséges intézkedéseket az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem fokozása érdekében; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő javaslatot az adóparadicsomok közös uniós fogalommeghatározására, és vezesse be a nem együttműködő harmadik országok és joghatóságok feketelistáját; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a harmadik országokat a jó adóügyi kormányzással és az agresszív adótervezéssel kapcsolatos minimumkövetelmények alkalmazására ösztönző intézkedésekre irányuló bizottsági ajánlások végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségvállalásaiknak, valamint hozzák meg a szükséges intézkedéseket az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem fokozása érdekében;

Éghajlat, környezet, energia és szállítás

| 45. | ragaszkodik ahhoz, hogy a környezetbarát gazdaság fejlesztésének, a biológiai sokféleség előmozdításának, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem fokozásának ösztönzése érdekében végre kell hajtani az erőforrás-hatékony Európához vezető ütemtervet, beleértve az Európa 2020 stratégiában meghatározott energia-hatékonysági intézkedések európai szemeszterben megvalósult integrációját; |
| --- | --- |

45.

ragaszkodik ahhoz, hogy a környezetbarát gazdaság fejlesztésének, a biológiai sokféleség előmozdításának, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem fokozásának ösztönzése érdekében végre kell hajtani az erőforrás-hatékony Európához vezető ütemtervet, beleértve az Európa 2020 stratégiában meghatározott energia-hatékonysági intézkedések európai szemeszterben megvalósult integrációját;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül terjesszen elő javaslatokat a jelenlegi kibocsátáskereskedelmi rendszer hiányosságainak orvoslására; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül terjesszen elő javaslatokat a jelenlegi kibocsátáskereskedelmi rendszer hiányosságainak orvoslására;

| 47. | elvárja, hogy a levegőszennyezés emberi egészségre gyakorolt negatív hatásaival szembeni fokozott védelem biztosítása érdekében a Bizottság további késedelem nélkül terjesszen elő jogalkotási javaslatokat a levegőminőségre vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

47.

elvárja, hogy a levegőszennyezés emberi egészségre gyakorolt negatív hatásaival szembeni fokozott védelem biztosítása érdekében a Bizottság további késedelem nélkül terjesszen elő jogalkotási javaslatokat a levegőminőségre vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatára;

| 48. | hangsúlyozza, hogy kiemelt prioritás az átfogó ENSZ éghajlat-változási megállapodás 2015-ben való tető alá hozása, összhangban az EU 2 oC fokos célkitűzésével, valamint elismeri, hogy 2014-ben döntéseket kell hozni az EU éghajlat- és energiapolitikai keretéről a nemzetközi tárgyalásokon e cél irányába való előrelépés érdekében; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy kiemelt prioritás az átfogó ENSZ éghajlat-változási megállapodás 2015-ben való tető alá hozása, összhangban az EU 2 oC fokos célkitűzésével, valamint elismeri, hogy 2014-ben döntéseket kell hozni az EU éghajlat- és energiapolitikai keretéről a nemzetközi tárgyalásokon e cél irányába való előrelépés érdekében;

| 49. | a hústermékekkel kapcsolatosan a közelmúltban az Unióban tapasztalt tisztességtelen gyakorlatokra való tekintettel sürgeti a Bizottságot a higiéniai csomag felülvizsgálatával kapcsolatos teendők felgyorsítására; |
| --- | --- |

49.

a hústermékekkel kapcsolatosan a közelmúltban az Unióban tapasztalt tisztességtelen gyakorlatokra való tekintettel sürgeti a Bizottságot a higiéniai csomag felülvizsgálatával kapcsolatos teendők felgyorsítására;

| 50. | kéri a Bizottságot, hogy adjon átfogó áttekintést az Unió hulladékpolitikájáról és hulladékokkal kapcsolatos jogszabályairól, kitérve a hulladékra vonatkozó vívmányok célértékeire, valamint a hulladéklerakókról szóló irányelv hulladéklerakótól való eltérítéssel kapcsolatos célszámaira; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot, hogy adjon átfogó áttekintést az Unió hulladékpolitikájáról és hulladékokkal kapcsolatos jogszabályairól, kitérve a hulladékra vonatkozó vívmányok célértékeire, valamint a hulladéklerakókról szóló irányelv hulladéklerakótól való eltérítéssel kapcsolatos célszámaira;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő részletes cselekvési tervet a teljesen egységes és összefüggő energiapiac létrehozása céljából meghozandó intézkedésekről; hangsúlyozza, hogy átlátható és összevethető energiaárakat kell biztosítani a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő részletes cselekvési tervet a teljesen egységes és összefüggő energiapiac létrehozása céljából meghozandó intézkedésekről; hangsúlyozza, hogy átlátható és összevethető energiaárakat kell biztosítani a fogyasztók számára;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság és az energiatakarékosság a legolcsóbb módja az energiaköltségek csökkentésének és a fosszilis energiahordozók kisebb mértékű behozatalának, és ezért ezeknek kell valamennyi javasolt energiapolitikai intézkedés középpontjában állnia; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság és az energiatakarékosság a legolcsóbb módja az energiaköltségek csökkentésének és a fosszilis energiahordozók kisebb mértékű behozatalának, és ezért ezeknek kell valamennyi javasolt energiapolitikai intézkedés középpontjában állnia;

| 53. | hangsúlyozza, hogy ki kell teljesíteni az egységes piacot valamennyi közlekedési mód számára, ideértve a közúti árufuvarozási piac további liberalizációját annak érdekében, hogy biztosított legyen az áruk és a szolgáltatások szabad mozgása a szabad és tisztességes piaci versenyhez szükséges világos és könnyen érvényesíthető szabályokkal, valamint a kkv-kra nehezedő adminisztratív terhek csökkentésével; sürgeti a Bizottságot, hogy 2013 végére készítsen jelentést az uniós közúti közlekedési piac helyzetéről, és végezze el az összes szükséges elemzést, mielőtt benyújtja jogalkotási javaslatait; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy ki kell teljesíteni az egységes piacot valamennyi közlekedési mód számára, ideértve a közúti árufuvarozási piac további liberalizációját annak érdekében, hogy biztosított legyen az áruk és a szolgáltatások szabad mozgása a szabad és tisztességes piaci versenyhez szükséges világos és könnyen érvényesíthető szabályokkal, valamint a kkv-kra nehezedő adminisztratív terhek csökkentésével; sürgeti a Bizottságot, hogy 2013 végére készítsen jelentést az uniós közúti közlekedési piac helyzetéről, és végezze el az összes szükséges elemzést, mielőtt benyújtja jogalkotási javaslatait;

| 54. | rendkívül fontos projektnek tartja a több mint 10 éve kialakított egységes európai égboltot; attól tart, hogy ha az Európai Unió nem cselekszik a következő években, Európa központi légtere annyira telített lesz, hogy már nem lesz lehetőség a növekedésre; ezért szorgalmazza a légtér reformját, amely elképzelést a tagállamok a meglévő légiforgalom-irányítási rendszerek reformja és a funkcionális légtérblokkok bevezetése révén már magukévá tettek; üdvözli, hogy az egységes európai égbolt technológiai eleme, a SESAR jól fejlődik; hangsúlyozza, hogy az új rendszer mindenki számára előnyös lesz, különös tekintettel az európai légitársaságokra; sürgeti a Bizottságot, hogy hozza működésbe az összes funkcionális légtérblokkot; kéri a regionális repülőterek gyakoribb használatának ösztönzését; |
| --- | --- |

54.

rendkívül fontos projektnek tartja a több mint 10 éve kialakított egységes európai égboltot; attól tart, hogy ha az Európai Unió nem cselekszik a következő években, Európa központi légtere annyira telített lesz, hogy már nem lesz lehetőség a növekedésre; ezért szorgalmazza a légtér reformját, amely elképzelést a tagállamok a meglévő légiforgalom-irányítási rendszerek reformja és a funkcionális légtérblokkok bevezetése révén már magukévá tettek; üdvözli, hogy az egységes európai égbolt technológiai eleme, a SESAR jól fejlődik; hangsúlyozza, hogy az új rendszer mindenki számára előnyös lesz, különös tekintettel az európai légitársaságokra; sürgeti a Bizottságot, hogy hozza működésbe az összes funkcionális légtérblokkot; kéri a regionális repülőterek gyakoribb használatának ösztönzését;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy tartsa magát az egységes európai vasúti térség létrehozásának garantálására és az Európai Vasúti Ügynökség hatáskörének a tanúsítás és a biztonság, valamint a gördülőállomány harmonizálása tekintetében történő kiterjesztésére vonatkozó kötelezettségvállalásaihoz; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy tartsa magát az egységes európai vasúti térség létrehozásának garantálására és az Európai Vasúti Ügynökség hatáskörének a tanúsítás és a biztonság, valamint a gördülőállomány harmonizálása tekintetében történő kiterjesztésére vonatkozó kötelezettségvállalásaihoz;

| 56. | javaslatokat kér az egységes európai távközlési piac létrehozására, ideértve a roamingköltségek legkésőbb 2015-ig történő megszüntetését is; |
| --- | --- |

56.

javaslatokat kér az egységes európai távközlési piac létrehozására, ideértve a roamingköltségek legkésőbb 2015-ig történő megszüntetését is;

Összetartó és befogadó társadalmak – A polgárok Európája

| 57. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió kohéziós politikája – az Unión belüli gazdasági, szociális és területi kohézió célkitűzéseivel összhangban – beruházásokat biztosít a fenntartható növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, valamint a fokozott európai versenyképességhez; emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez szükséges legfontosabb beruházási eszköz; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegye meg a megfelelő lépéseket a kellő időben történő kezdés érdekében, valamint hogy szabjon egyértelmű feltételeket a 2014–2020-as operatív programok tagállami végrehajtásának lehetővé tétele céljából; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2012/2002/EK rendelet felülvizsgált tervezetét; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió kohéziós politikája – az Unión belüli gazdasági, szociális és területi kohézió célkitűzéseivel összhangban – beruházásokat biztosít a fenntartható növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, valamint a fokozott európai versenyképességhez; emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez szükséges legfontosabb beruházási eszköz; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegye meg a megfelelő lépéseket a kellő időben történő kezdés érdekében, valamint hogy szabjon egyértelmű feltételeket a 2014–2020-as operatív programok tagállami végrehajtásának lehetővé tétele céljából; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról szóló 2012/2002/EK rendelet felülvizsgált tervezetét;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a többéves költségvetés megfelelő végrehajtásához a következő, 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kereten belül szükség van a kohéziós politikáról szóló rendeletek átfogó jogalkotási csomagjára; megjegyzi, hogy e rendeletek mellett felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadni; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a többéves költségvetés megfelelő végrehajtásához a következő, 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kereten belül szükség van a kohéziós politikáról szóló rendeletek átfogó jogalkotási csomagjára; megjegyzi, hogy e rendeletek mellett felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadni;

| 59. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az olyan intézkedéseket, mint például a munkaerőpiac reformja, amely esetében a strukturális problémák hátráltatják a fiatalok bejutását, és hogy támogassa a tagállamokat az Ifjúsági garancia végrehajtása során, hogy a fiatalok munkához juthassanak vagy képzésben részesülhessenek; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az olyan intézkedéseket, mint például a munkaerőpiac reformja, amely esetében a strukturális problémák hátráltatják a fiatalok bejutását, és hogy támogassa a tagállamokat az Ifjúsági garancia végrehajtása során, hogy a fiatalok munkához juthassanak vagy képzésben részesülhessenek;

| 60. | megállapítja, hogy nagy a kereslet az információs technológiában és rendszerfejlesztésben jártas szakemberekre; javasolja, hogy ez az ágazat legyen az európai ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés képzési és fejlesztési támogatásának egyik fő prioritása; |
| --- | --- |

60.

megállapítja, hogy nagy a kereslet az információs technológiában és rendszerfejlesztésben jártas szakemberekre; javasolja, hogy ez az ágazat legyen az európai ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés képzési és fejlesztési támogatásának egyik fő prioritása;

| 61. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő irányelvre irányuló javaslatot a foglalkozási eredetű váz- és izomrendszeri megbetegedésekről, valamint vizsgálja felül a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelvet; |
| --- | --- |

61.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő irányelvre irányuló javaslatot a foglalkozási eredetű váz- és izomrendszeri megbetegedésekről, valamint vizsgálja felül a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelvet;

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy 2014-ben a felülvizsgált foglalkoztatási iránymutatások révén biztosítsa, hogy a foglalkoztatási és szociálpolitikák aktív szerepet kapjanak a válság kezelésében; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy segítsen a tagállamoknak az új készségek kifejlesztésére és a munkanélküliek mielőbbi munkaerő-piaci belépésének támogatására irányuló stratégiák kidolgozásában; ugyanakkor rámutat, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés révén jelentősebb erőfeszítésre van szükség annak érdekében, hogy az ESZA-forrásokból támogatott tevékenységek felgyorsítása által az Unió legsúlyosabban érintett régióiban támogatást kapjanak azok a kiszolgáltatott csoportok, valamint azok a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok, akik munkanélküliek vagy inaktívak; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot, hogy 2014-ben a felülvizsgált foglalkoztatási iránymutatások révén biztosítsa, hogy a foglalkoztatási és szociálpolitikák aktív szerepet kapjanak a válság kezelésében; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy segítsen a tagállamoknak az új készségek kifejlesztésére és a munkanélküliek mielőbbi munkaerő-piaci belépésének támogatására irányuló stratégiák kidolgozásában; ugyanakkor rámutat, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés révén jelentősebb erőfeszítésre van szükség annak érdekében, hogy az ESZA-forrásokból támogatott tevékenységek felgyorsítása által az Unió legsúlyosabban érintett régióiban támogatást kapjanak azok a kiszolgáltatott csoportok, valamint azok a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok, akik munkanélküliek vagy inaktívak;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy évente nyújtson be jelentést a tagállamokban a képzési rendszerek tekintetében végrehajtott reformokról, és ezzel tegyen strukturális, hosszú távú hozzájárulást a fiatalok foglalkoztathatóságának javításához; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy évente nyújtson be jelentést a tagállamokban a képzési rendszerek tekintetében végrehajtott reformokról, és ezzel tegyen strukturális, hosszú távú hozzájárulást a fiatalok foglalkoztathatóságának javításához;

| 64. | támogatja a mikrohitelek hozzáférhetővé tételére, valamint a köz- illetve a magánszférában nem elegendő mértékben nyújtott szolgáltatásokat kínáló szociális vállalkozás fellendítésére irányuló nemzeti erőfeszítéseket kiegészítő európai uniós szintű kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

64.

támogatja a mikrohitelek hozzáférhetővé tételére, valamint a köz- illetve a magánszférában nem elegendő mértékben nyújtott szolgáltatásokat kínáló szociális vállalkozás fellendítésére irányuló nemzeti erőfeszítéseket kiegészítő európai uniós szintű kezdeményezéseket;

| 65. | megismétli azt a kérését, hogy vizsgálják felül a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló irányelvet; kéri a Bizottságot, hogy tegyen fokozottabb erőfeszítéseket a szülési szabadságról szóló irányelv előtt álló akadályok felszámolására, valamint az apasági szabadságra vonatkozó költség-haszon elemzés előkészítésének nyomon követésére; |
| --- | --- |

65.

megismétli azt a kérését, hogy vizsgálják felül a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló irányelvet; kéri a Bizottságot, hogy tegyen fokozottabb erőfeszítéseket a szülési szabadságról szóló irányelv előtt álló akadályok felszámolására, valamint az apasági szabadságra vonatkozó költség-haszon elemzés előkészítésének nyomon követésére;

| 66. | ragaszkodik hozzá, hogy a Bizottság terjesszen elő egy, a nők elleni erőszak felszámolását célzó stratégiát, ahogy azt a Parlament számos állásfoglalásában kérte, továbbá, hogy az Unió csatlakozzon a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és leküzdéséről szóló Európa tanácsi egyezményhez, ezzel határozott lökést adva az egyezmény aláírását és ratifikálását eddig elmulasztó 26 tagállamnak; |
| --- | --- |

66.

ragaszkodik hozzá, hogy a Bizottság terjesszen elő egy, a nők elleni erőszak felszámolását célzó stratégiát, ahogy azt a Parlament számos állásfoglalásában kérte, továbbá, hogy az Unió csatlakozzon a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és leküzdéséről szóló Európa tanácsi egyezményhez, ezzel határozott lökést adva az egyezmény aláírását és ratifikálását eddig elmulasztó 26 tagállamnak;

| 67. | emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetés elleni politika kulcsfontosságú szerepet tölt be a társadalmi befogadás előmozdításában, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a homofóbia és a megkülönböztetés elleni uniós menetrend kialakítására; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok dolgozzanak ki a romák integrációjára irányuló nemzeti stratégiákat, és alkalmazzák azokat hatékonyan, hogy a harmadik országokkal folytatott párbeszédek során vessék fel és ítéljék el a megkülönböztetést, valamint hogy a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetés elleni harcot építsék be az együttműködési programokba; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetés elleni politika kulcsfontosságú szerepet tölt be a társadalmi befogadás előmozdításában, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a homofóbia és a megkülönböztetés elleni uniós menetrend kialakítására; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok dolgozzanak ki a romák integrációjára irányuló nemzeti stratégiákat, és alkalmazzák azokat hatékonyan, hogy a harmadik országokkal folytatott párbeszédek során vessék fel és ítéljék el a megkülönböztetést, valamint hogy a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetés elleni harcot építsék be az együttműködési programokba;

| 68. | hangsúlyozza, hogy nagy jelentőséget kell tulajdonítani az oktatás, a kultúra, az audiovizuális ágazat, az ifjúság, a sport és az állampolgárság szegmensének, és biztosítani kell, hogy ezek megfelelő és hatékony költségvetésekkel rendelkezzenek; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy nagy jelentőséget kell tulajdonítani az oktatás, a kultúra, az audiovizuális ágazat, az ifjúság, a sport és az állampolgárság szegmensének, és biztosítani kell, hogy ezek megfelelő és hatékony költségvetésekkel rendelkezzenek;

| 69. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki az Erasmus program keretében más egyetemeken tanulmányi időszakokat befejező diákok elvégzett kurzusainak és ECTS-pontjainak hazai egyetemeik általi nem teljes körű elismerése mögött meghúzódó problémákat; |
| --- | --- |

69.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki az Erasmus program keretében más egyetemeken tanulmányi időszakokat befejező diákok elvégzett kurzusainak és ECTS-pontjainak hazai egyetemeik általi nem teljes körű elismerése mögött meghúzódó problémákat;

| 70. | sürgeti az adatvédelmi csomaggal kapcsolatos átfogó megállapodást, ami egységes és magas szintű védelmet biztosít az adatalanyok számára, és egységes versenyfeltételeket teremt a vállalkozásoknak; |
| --- | --- |

70.

sürgeti az adatvédelmi csomaggal kapcsolatos átfogó megállapodást, ami egységes és magas szintű védelmet biztosít az adatalanyok számára, és egységes versenyfeltételeket teremt a vállalkozásoknak;

| 71. | úgy véli, hogy az európai polgárok biztonságának megőrzése érdekében a terrorizmus elleni folytatódó küzdelem rendkívül fontos kérdés az Európai Unió számára, és nyomatékosan kéri az adatok megőrzéséről szóló uniós jogszabályok felülvizsgálatát és a terrorizmus finanszírozásának felderítésére szolgáló rendszer mérlegelését; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy az európai polgárok biztonságának megőrzése érdekében a terrorizmus elleni folytatódó küzdelem rendkívül fontos kérdés az Európai Unió számára, és nyomatékosan kéri az adatok megőrzéséről szóló uniós jogszabályok felülvizsgálatát és a terrorizmus finanszírozásának felderítésére szolgáló rendszer mérlegelését;

| 72. | felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen folytassa munkáját a személyes adatok védelméről szóló EU–USA megállapodás érdekében, és megismétli, hogy sürgős annak megkötése; |
| --- | --- |

72.

felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen folytassa munkáját a személyes adatok védelméről szóló EU–USA megállapodás érdekében, és megismétli, hogy sürgős annak megkötése;

| 73. | úgy véli, hogy a családi állapotot igazoló egyes dokumentumok joghatásának kölcsönös elismerésére irányuló javaslatok, valamint a polgárjogi eljárásokra vonatkozó minimumnormák fontos előrelépést jelentenének a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtése felé, ahol a polgárok egyszerűbb, egyértelműbb és hozzáférhetőbb eljárásokkal találkoznak, és amelyet a polgári igazságszolgáltatási intézkedések kölcsönös elismerésébe vetett nagyobb bizalom jellemez; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy a családi állapotot igazoló egyes dokumentumok joghatásának kölcsönös elismerésére irányuló javaslatok, valamint a polgárjogi eljárásokra vonatkozó minimumnormák fontos előrelépést jelentenének a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtése felé, ahol a polgárok egyszerűbb, egyértelműbb és hozzáférhetőbb eljárásokkal találkoznak, és amelyet a polgári igazságszolgáltatási intézkedések kölcsönös elismerésébe vetett nagyobb bizalom jellemez;

| 74. | sürgeti a Bizottságot, hogy az emberkereskedelem leküzdése terén hasznosítsa optimálisan az emberkereskedelem felszámolására irányuló, a 2012–2016 közötti időszakra szóló európai uniós stratégiát; |
| --- | --- |

74.

sürgeti a Bizottságot, hogy az emberkereskedelem leküzdése terén hasznosítsa optimálisan az emberkereskedelem felszámolására irányuló, a 2012–2016 közötti időszakra szóló európai uniós stratégiát;

| 75. | felszólítja a Bizottságot, hogy javasolja az igazságügyi eredménytábla kibővítését a jogállamiságra, demokráciára és alapvető jogokra; |
| --- | --- |

75.

felszólítja a Bizottságot, hogy javasolja az igazságügyi eredménytábla kibővítését a jogállamiságra, demokráciára és alapvető jogokra;

| 76. | hangsúlyozza a szervezett bűnözés, a pénzmosás és az EU pénzügyi érdekeivel szembeni csalás és korrupció határokon átnyúló szintű leküzdésének fontosságát; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a szervezett bűnözés, a pénzmosás és az EU pénzügyi érdekeivel szembeni csalás és korrupció határokon átnyúló szintű leküzdésének fontosságát;

| 77. | felszólítja a Bizottságot, hogy zárja le az eljárásjogi menetrendet, és kövesse nyomon az elfogadott irányelvek átültetését, biztosítva, hogy a gyanúsítottak és vádlottak alapvető jogai a büntetőügyekben az eljárási jogokra vonatkozó minimumszabályok alkalmazása révén kellő védelemben részesüljenek, és érvényesítve a kölcsönös elismerés elvét; |
| --- | --- |

77.

felszólítja a Bizottságot, hogy zárja le az eljárásjogi menetrendet, és kövesse nyomon az elfogadott irányelvek átültetését, biztosítva, hogy a gyanúsítottak és vádlottak alapvető jogai a büntetőügyekben az eljárási jogokra vonatkozó minimumszabályok alkalmazása révén kellő védelemben részesüljenek, és érvényesítve a kölcsönös elismerés elvét;

| 78. | támogatja a Bizottságnak az áldozatok jogaival kapcsolatos munkáját, és kéri a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak annak biztosítása érdekében, hogy 2015. november 16-ig valamennyi tagállam maradéktalanul és megfelelően végrehajtsa a bűncselekmények sértettjeinek támogatására, védelmére és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló irányelvet; |
| --- | --- |

78.

támogatja a Bizottságnak az áldozatok jogaival kapcsolatos munkáját, és kéri a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak annak biztosítása érdekében, hogy 2015. november 16-ig valamennyi tagállam maradéktalanul és megfelelően végrehajtsa a bűncselekmények sértettjeinek támogatására, védelmére és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló irányelvet;

| 79. | üdvözli a kutatók, diákok, cserediákok, gyakornokok és önkéntesek belépésére és tartózkodására vonatkozó feltételekre irányuló bizottsági javaslatot; további érdemi javaslatok benyújtására szólít fel a legális migráció témájában; |
| --- | --- |

79.

üdvözli a kutatók, diákok, cserediákok, gyakornokok és önkéntesek belépésére és tartózkodására vonatkozó feltételekre irányuló bizottsági javaslatot; további érdemi javaslatok benyújtására szólít fel a legális migráció témájában;

| 80. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé iránymutatásokat annak biztosítására, hogy a tagállamok megfelelően betartsák a schengeni szabályokat, és így teljes mértékben tiszteletben tartsák a személyek szabad mozgását, valamint hogy elkerülhető legyen a belső határellenőrzések ismételt bevezetésének lehetőségével való bárminemű visszaélés vagy szabálytalanság; |
| --- | --- |

80.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé iránymutatásokat annak biztosítására, hogy a tagállamok megfelelően betartsák a schengeni szabályokat, és így teljes mértékben tiszteletben tartsák a személyek szabad mozgását, valamint hogy elkerülhető legyen a belső határellenőrzések ismételt bevezetésének lehetőségével való bárminemű visszaélés vagy szabálytalanság;

| 81. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a közös európai menekültügyi rendszert megfelelően hajtsák végre egész Európában, tiszteletben tartva a Szerződés által előírt kötelezettségvállalást; |
| --- | --- |

81.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a közös európai menekültügyi rendszert megfelelően hajtsák végre egész Európában, tiszteletben tartva a Szerződés által előírt kötelezettségvállalást;

| 82. | elvárja a Bizottságtól, hogy új javaslatokat terjesszen elő a polgári és eljárásjog, különösen a Róma II. és a Brüsszel II. rendelet területén meglévő jogszabályok tekintetében, vagy további elemzésnek vesse alá azok felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

82.

elvárja a Bizottságtól, hogy új javaslatokat terjesszen elő a polgári és eljárásjog, különösen a Róma II. és a Brüsszel II. rendelet területén meglévő jogszabályok tekintetében, vagy további elemzésnek vesse alá azok felülvizsgálatát;

| 83. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet végrehajtását, valamint adott esetben módosítsa a rendeletet; |
| --- | --- |

83.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet végrehajtását, valamint adott esetben módosítsa a rendeletet;

Mezőgazdaság és halászat

| 84. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a közös agrárpolitika (KAP) reformjának gyors és helyes végrehajtását, amelynek nyomán olyan erőteljes, fenntartható és méltányos közös agrárpolitika jön létre, amely az európai gazdálkodókat és fogyasztókat szolgálja, előmozdítja a vidék fejlődését, és védi a környezetet; |
| --- | --- |

84.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a közös agrárpolitika (KAP) reformjának gyors és helyes végrehajtását, amelynek nyomán olyan erőteljes, fenntartható és méltányos közös agrárpolitika jön létre, amely az európai gazdálkodókat és fogyasztókat szolgálja, előmozdítja a vidék fejlődését, és védi a környezetet;

| 85. | elismeri, hogy 2014-ben a tevékenységek középpontjában a végrehajtás áll majd; felszólítja ezért a Bizottságot a KAP reformjáról szóló végső megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítására oly módon, amely minimálisra csökkenti a mezőgazdasági termelőkre és a tagállamok igazgatási szerveire nehezedő terheket, garantálva ugyanakkor az új szabályok hatékony, szigorú és átlátható végrehajtását; |
| --- | --- |

85.

elismeri, hogy 2014-ben a tevékenységek középpontjában a végrehajtás áll majd; felszólítja ezért a Bizottságot a KAP reformjáról szóló végső megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítására oly módon, amely minimálisra csökkenti a mezőgazdasági termelőkre és a tagállamok igazgatási szerveire nehezedő terheket, garantálva ugyanakkor az új szabályok hatékony, szigorú és átlátható végrehajtását;

| 86. | tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy jogszabályt kíván alkotni az élelmiszer-termelés céljából alkalmazott állatklónozási technikák használatáról; sürgeti a Bizottságot, hogy a javaslat elkészítése során vegye figyelembe a címkézéssel kapcsolatban a közelmúltban felmerült aggályokat és az uniós élelmiszerláncra vonatkozó jogszabályok következetes alkalmazását, alkalmazva egyúttal a terület tudományos és technológiai fejlődésének legújabb eredményeit; |
| --- | --- |

86.

tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy jogszabályt kíván alkotni az élelmiszer-termelés céljából alkalmazott állatklónozási technikák használatáról; sürgeti a Bizottságot, hogy a javaslat elkészítése során vegye figyelembe a címkézéssel kapcsolatban a közelmúltban felmerült aggályokat és az uniós élelmiszerláncra vonatkozó jogszabályok következetes alkalmazását, alkalmazva egyúttal a terület tudományos és technológiai fejlődésének legújabb eredményeit;

| 87. | üdvözli a Bizottság új állat-egészségügyi stratégiára irányuló javaslatát és azon kötelezettségvállalását, hogy biztosítja az állategészségügy, állatjólét és élelmiszer-biztonság területén meglévő jogszabályok horizontális elvei közötti következetességet; kéri az állat-egészségügyi stratégia és az Európa 2020 stratégia szoros összehangolását annak érdekében, hogy biztosított legyen az állatok és állati termékek belső piacának zökkenőmentes működése, és egyidejűleg javuljon az európai mezőgazdaság fenntarthatósága és versenyképessége; |
| --- | --- |

87.

üdvözli a Bizottság új állat-egészségügyi stratégiára irányuló javaslatát és azon kötelezettségvállalását, hogy biztosítja az állategészségügy, állatjólét és élelmiszer-biztonság területén meglévő jogszabályok horizontális elvei közötti következetességet; kéri az állat-egészségügyi stratégia és az Európa 2020 stratégia szoros összehangolását annak érdekében, hogy biztosított legyen az állatok és állati termékek belső piacának zökkenőmentes működése, és egyidejűleg javuljon az európai mezőgazdaság fenntarthatósága és versenyképessége;

| 88. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeli Európai Tengerügyi és Halászati Alapnak megfelelően tegye meg a szükséges lépéseket a tagállamok támogatására az újonnan elfogadott közös halászati politika végrehajtása terén; elvárja a Bizottságtól annak biztosítását, hogy javaslatainak jogalapjául az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése szolgáljon, valamint hogy a 43. cikk (3) bekezdésének használatát a szigorúan a halászati lehetőségek megállapításával és elosztásával kapcsolatos javaslatokra korlátozza; ennek érdekében elvárja, hogy a Bizottság segítsen felállítani egy olyan, a három intézmény képviselőiből álló intézményközi munkacsoportot, melynek feladata a legmegfelelőbb további lépések meghatározása; |
| --- | --- |

88.

felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeli Európai Tengerügyi és Halászati Alapnak megfelelően tegye meg a szükséges lépéseket a tagállamok támogatására az újonnan elfogadott közös halászati politika végrehajtása terén; elvárja a Bizottságtól annak biztosítását, hogy javaslatainak jogalapjául az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése szolgáljon, valamint hogy a 43. cikk (3) bekezdésének használatát a szigorúan a halászati lehetőségek megállapításával és elosztásával kapcsolatos javaslatokra korlátozza; ennek érdekében elvárja, hogy a Bizottság segítsen felállítani egy olyan, a három intézmény képviselőiből álló intézményközi munkacsoportot, melynek feladata a legmegfelelőbb további lépések meghatározása;

| 89. | hangsúlyozza, hogy az új Európai Tengeri és Halászati Alapnak javítania kell a flottakapacitás csökkentését célzó intézkedéseken; hangsúlyozza, hogy az új közös halászati politikát megerősített ellenőrző intézkedésekkel kell támogatni; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy az új Európai Tengeri és Halászati Alapnak javítania kell a flottakapacitás csökkentését célzó intézkedéseken; hangsúlyozza, hogy az új közös halászati politikát megerősített ellenőrző intézkedésekkel kell támogatni;

| 90. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse tovább a jogellenes, szabályozatlan és nem bejelentett halászat elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

90.

felhívja a Bizottságot, hogy erősítse tovább a jogellenes, szabályozatlan és nem bejelentett halászat elleni küzdelmet;

Kül- és fejlesztési politikák

| 91. | elvárja, hogy a Bizottság továbbra is támogassa az európai közösség hagyományos bővítési politikáját; úgy véli, hogy amennyiben az Unió bezárná kapuit szomszédai előtt, világszerte elveszítené erkölcsi tekintélyét és politikai hitelességét; |
| --- | --- |

91.

elvárja, hogy a Bizottság továbbra is támogassa az európai közösség hagyományos bővítési politikáját; úgy véli, hogy amennyiben az Unió bezárná kapuit szomszédai előtt, világszerte elveszítené erkölcsi tekintélyét és politikai hitelességét;

| 92. | emlékeztet rá, hogy az EU keleti és déli szomszédsága továbbra is elsőrendű prioritás, továbbá rámutat, hogy az új uniós stratégiát és a „többet többért” elvet még világosan meg kell határozni és végre kell hajtani; |
| --- | --- |

92.

emlékeztet rá, hogy az EU keleti és déli szomszédsága továbbra is elsőrendű prioritás, továbbá rámutat, hogy az új uniós stratégiát és a „többet többért” elvet még világosan meg kell határozni és végre kell hajtani;

| 93. | hangsúlyozza a nyugat-balkáni országok számára a bővítési kilátások határozottabb megerősítésének jelentőségét, és egyetért a Bizottság arra irányuló ajánlásával, hogy uniós csatlakozási tárgyalásokat kell kezdeni Szerbiával és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal; felszólítja a Bizottságot, hogy Törökországgal mint tagjelölt országgal foglalkozzon, és külön üdvözli a regionális politikáról szóló 22. számú csatlakozási fejezet megnyitását; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza a nyugat-balkáni országok számára a bővítési kilátások határozottabb megerősítésének jelentőségét, és egyetért a Bizottság arra irányuló ajánlásával, hogy uniós csatlakozási tárgyalásokat kell kezdeni Szerbiával és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal; felszólítja a Bizottságot, hogy Törökországgal mint tagjelölt országgal foglalkozzon, és külön üdvözli a regionális politikáról szóló 22. számú csatlakozási fejezet megnyitását;

| 94. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a keleti partnerség kialakítására irányuló tevékenységét, különösen a mobilitás és az oktatási együttműködés területén; |
| --- | --- |

94.

felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a keleti partnerség kialakítására irányuló tevékenységét, különösen a mobilitás és az oktatási együttműködés területén;

| 95. | kéri a Bizottságot, hogy konstruktívan járuljon hozzá az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) felülvizsgálatához, a Tanáccsal és Parlamenttel való együttműködés céljával a közös kül- és biztonságpolitika területén jól koordinált kezdeményezések támogatása érdekében; válsághelyzetekben nagyobb rugalmasságot kér a pénzügyi támogatás folyósítása tekintetében; |
| --- | --- |

95.

kéri a Bizottságot, hogy konstruktívan járuljon hozzá az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) felülvizsgálatához, a Tanáccsal és Parlamenttel való együttműködés céljával a közös kül- és biztonságpolitika területén jól koordinált kezdeményezések támogatása érdekében; válsághelyzetekben nagyobb rugalmasságot kér a pénzügyi támogatás folyósítása tekintetében;

| 96. | emlékezteti a Bizottságot, hogy javítani kell a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos konszenzus végrehajtásának értékelését és annak a tagállamokkal és az adományozókkal való kiegészítő jellegét, valamint felül kell vizsgálni az 1257/1996/EK tanácsi rendeletet; |
| --- | --- |

96.

emlékezteti a Bizottságot, hogy javítani kell a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos konszenzus végrehajtásának értékelését és annak a tagállamokkal és az adományozókkal való kiegészítő jellegét, valamint felül kell vizsgálni az 1257/1996/EK tanácsi rendeletet;

| 97. | felszólítja az EKSZ-t, hogy – a „védelmi felelősséggel kapcsolatos európai konszenzus” kialakítása céljából a Tanácsnak címzett, az ENSZ-alapelvről szóló, 2013. április 18-i parlamenti ajánlással (2) összhangban – segítse a „védelmi felelősség (R2P)” koncepciójának előmozdítását és végrehajtását; |
| --- | --- |

97.

felszólítja az EKSZ-t, hogy – a „védelmi felelősséggel kapcsolatos európai konszenzus” kialakítása céljából a Tanácsnak címzett, az ENSZ-alapelvről szóló, 2013. április 18-i parlamenti ajánlással (2) összhangban – segítse a „védelmi felelősség (R2P)” koncepciójának előmozdítását és végrehajtását;

| 98. | felszólítja a Bizottságot, hogy növelje az alapvető termékek és szolgáltatások terén hiányt szenvedő szíriaiak és a Szíriából származó, szomszédos országokban tartózkodó menekültek számára az Unió által nyújtott humanitárius segélyek és segítségnyújtás minőségét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

98.

felszólítja a Bizottságot, hogy növelje az alapvető termékek és szolgáltatások terén hiányt szenvedő szíriaiak és a Szíriából származó, szomszédos országokban tartózkodó menekültek számára az Unió által nyújtott humanitárius segélyek és segítségnyújtás minőségét és hatékonyságát;

| 99. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot egy olyan, a külső fellépéseket szolgáló vonatkozó uniós pénzügyi eszközből finanszírozott, illetve az uniós tagállamok és egyéb érintett országok (például Svájc, Kanada és az Egyesült Államok) nemzeti és nemzetközi nyomozóiból, ügyészeiből, ügyvédeiből és egyéb szakértőiből álló csoport által működtetett mechanizmus kialakítására, melynek célja, hogy jogi és technikai tanácsot és segítséget nyújtson az arab tavasz országai hatóságainak a korábbi diktátorok, azok családtagjai és rezsimjei által eltulajdonított és jogellenesen kezelt pénzeszközök visszaszerzésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

99.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot egy olyan, a külső fellépéseket szolgáló vonatkozó uniós pénzügyi eszközből finanszírozott, illetve az uniós tagállamok és egyéb érintett országok (például Svájc, Kanada és az Egyesült Államok) nemzeti és nemzetközi nyomozóiból, ügyészeiből, ügyvédeiből és egyéb szakértőiből álló csoport által működtetett mechanizmus kialakítására, melynek célja, hogy jogi és technikai tanácsot és segítséget nyújtson az arab tavasz országai hatóságainak a korábbi diktátorok, azok családtagjai és rezsimjei által eltulajdonított és jogellenesen kezelt pénzeszközök visszaszerzésével kapcsolatban;

| 100. | felszólítja a Bizottságot, hogy az input-vezérelt fejlesztési politika felől mozduljon el egy olyan eredményközpontú fejlesztési politika középpontba állítása felé, amely évente pontos adatokkal szolgál a fejlesztési eredményekről, és gondoskodjon arról, hogy az EU fejlesztési erőfeszítései tartós hatást fejtsenek ki a szegénység felszámolása terén; |
| --- | --- |

100.

felszólítja a Bizottságot, hogy az input-vezérelt fejlesztési politika felől mozduljon el egy olyan eredményközpontú fejlesztési politika középpontba állítása felé, amely évente pontos adatokkal szolgál a fejlesztési eredményekről, és gondoskodjon arról, hogy az EU fejlesztési erőfeszítései tartós hatást fejtsenek ki a szegénység felszámolása terén;

| 101. | felszólítja a Bizottságot, hogy pragmatikusan foglalkozzon a tulajdonjogok kérdésével a fejlődő országokban, és alakítson ki következetes megközelítést a többi nemzetközi fejlesztésben részt vevő partnerrel együtt a fejlődő országok helyi közösségeinek és magánszemélyeinek megerősítésére irányuló folyamat beindítása érdekében; rámutat arra, hogy ez a folyamat a fejlesztés egyik sarokköve, amely egész nemzeteket emelhet ki a szegénységből, és növelheti a fejlődő országokban folyó gazdasági tevékenységek intenzitását; |
| --- | --- |

101.

felszólítja a Bizottságot, hogy pragmatikusan foglalkozzon a tulajdonjogok kérdésével a fejlődő országokban, és alakítson ki következetes megközelítést a többi nemzetközi fejlesztésben részt vevő partnerrel együtt a fejlődő országok helyi közösségeinek és magánszemélyeinek megerősítésére irányuló folyamat beindítása érdekében; rámutat arra, hogy ez a folyamat a fejlesztés egyik sarokköve, amely egész nemzeteket emelhet ki a szegénységből, és növelheti a fejlődő országokban folyó gazdasági tevékenységek intenzitását;

| 102. | rámutat arra, hogy a fejlesztési segélyek hatékonyságának növelése érdekében létfontosságú a szakpolitikák nagyobb koherenciájának garantálása is, amelynek révén valamennyi uniós szakpolitikai terület – különösen a fejlődő országokra jelentős hatást gyakorló területek – hozzájárul a jólét megteremtéséhez a fejlődő országokban; rámutat arra, hogy szükség van a tagállamok közötti koordináció fokozására is; |
| --- | --- |

102.

rámutat arra, hogy a fejlesztési segélyek hatékonyságának növelése érdekében létfontosságú a szakpolitikák nagyobb koherenciájának garantálása is, amelynek révén valamennyi uniós szakpolitikai terület – különösen a fejlődő országokra jelentős hatást gyakorló területek – hozzájárul a jólét megteremtéséhez a fejlődő országokban; rámutat arra, hogy szükség van a tagállamok közötti koordináció fokozására is;

| 103. | rámutat, hogy továbbra is fontos prioritás a gyermekek alultápláltságának és az élelmezésbiztonságnak a kezelése, a gendercídiummal – a fiúk lányokkal szembeni kiválasztásának folyamatos, hatalmas méreteket öltő jelensége – szembeni küzdelem, valamint az egészségbiztosítás és a nyugdíjak előmozdítása a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

103.

rámutat, hogy továbbra is fontos prioritás a gyermekek alultápláltságának és az élelmezésbiztonságnak a kezelése, a gendercídiummal – a fiúk lányokkal szembeni kiválasztásának folyamatos, hatalmas méreteket öltő jelensége – szembeni küzdelem, valamint az egészségbiztosítás és a nyugdíjak előmozdítása a fejlődő országokban;

| 104. | hangsúlyozza, hogy a katasztrófakockázatok csökkentése is fontos stratégia, amelyet fejleszteni kell; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza, hogy a katasztrófakockázatok csökkentése is fontos stratégia, amelyet fejleszteni kell;

| 105. | sürgeti a fejlesztési segélyek hatékonyságának javítását a koordináció és a kiegészítő jelleg erősítése, valamint a segélyek kimenetének, eredményeinek és hatásának rendszeres értékelése révén; |
| --- | --- |

105.

sürgeti a fejlesztési segélyek hatékonyságának javítását a koordináció és a kiegészítő jelleg erősítése, valamint a segélyek kimenetének, eredményeinek és hatásának rendszeres értékelése révén;

Kereskedelem

| 106. | továbbra is elkötelezi magát a nemzetközi kereskedelem sokoldalú megközelítése iránt, és kéri a Bizottságot, hogy támogassa a WTO jelenlegi kezdeményezéseit; szorgalmazza Kína Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való csatlakozásának megkönnyítését; elismeri, hogy továbbra is eredményesnek kell lenni a jelentős partnerekkel, különösen az Amerikai Egyesült Államokkal tető alá hozott, kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások megkötésében. kéri a Bizottságot, hogy összpontosítsa az emberi erőforrásokat és a politikai erőfeszítéseket a harmadik országokkal, és különösen a stratégiai partnerekkel – köztük az Egyesült Államokkal, Japánnal és a Mercosurral – folyó kereskedelmi tárgyalásokra, hogy jelentős előrelépést lehessen tenni egy kiegyensúlyozott végleges megállapodás felé; kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban teljes mértékben vonja be a Parlamentet ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

106.

továbbra is elkötelezi magát a nemzetközi kereskedelem sokoldalú megközelítése iránt, és kéri a Bizottságot, hogy támogassa a WTO jelenlegi kezdeményezéseit; szorgalmazza Kína Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való csatlakozásának megkönnyítését; elismeri, hogy továbbra is eredményesnek kell lenni a jelentős partnerekkel, különösen az Amerikai Egyesült Államokkal tető alá hozott, kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások megkötésében. kéri a Bizottságot, hogy összpontosítsa az emberi erőforrásokat és a politikai erőfeszítéseket a harmadik országokkal, és különösen a stratégiai partnerekkel – köztük az Egyesült Államokkal, Japánnal és a Mercosurral – folyó kereskedelmi tárgyalásokra, hogy jelentős előrelépést lehessen tenni egy kiegyensúlyozott végleges megállapodás felé; kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban teljes mértékben vonja be a Parlamentet ebbe a folyamatba;

| 107. | felhívja a Bizottságot, hogy a Parlament bevonásával indítson alapos mérlegelési folyamatot a jövőbeni nemzetközi kereskedelmi stratégiára vonatkozóan, ideértve a WTO működésének esetleges reformját; hangsúlyozza, hogy ezen értékelésnek teljes mértékben figyelembe kell vennie a legutóbbi nemzetközi kereskedelmi stratégia uniós gazdaságot érintő eredményeit; |
| --- | --- |

107.

felhívja a Bizottságot, hogy a Parlament bevonásával indítson alapos mérlegelési folyamatot a jövőbeni nemzetközi kereskedelmi stratégiára vonatkozóan, ideértve a WTO működésének esetleges reformját; hangsúlyozza, hogy ezen értékelésnek teljes mértékben figyelembe kell vennie a legutóbbi nemzetközi kereskedelmi stratégia uniós gazdaságot érintő eredményeit;

o

o o

| 108. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

108.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0180.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/159

---

P7_TA(2013)0333

Az egyiptomi helyzet

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az egyiptomi válságról (2013/2697(RSP))

(2016/C 075/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Abdel-Fattah Kalil asz-Szíszi tábornok, az egyiptomi Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsának elnökének 2013. július 4-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Abdel-Fattah Kalil asz-Szíszi tábornok, az egyiptomi Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsának elnökének 2013. július 4-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a július 4-i nyilatkozatában a Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsa bejelentette az alkotmány felfüggesztését, a hatalom átruházását a Legfelsőbb Alkotmánybíróság elnökére az előrehozott elnökválasztás megtartásáig, amelyet parlamenti választások megtartása követ, valamint a nemzeti koalíciós kormány és egy, az alkotmány módosításait vizsgáló bizottság megalakulását; mivel Adly Mansour úr ideiglenes elnökként esküt tett; |
| --- | --- |

A.

mivel a július 4-i nyilatkozatában a Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsa bejelentette az alkotmány felfüggesztését, a hatalom átruházását a Legfelsőbb Alkotmánybíróság elnökére az előrehozott elnökválasztás megtartásáig, amelyet parlamenti választások megtartása követ, valamint a nemzeti koalíciós kormány és egy, az alkotmány módosításait vizsgáló bizottság megalakulását; mivel Adly Mansour úr ideiglenes elnökként esküt tett;

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki a katonai beavatkozást követően kialakult egyiptomi helyzet miatt, hangsúlyozza, hogy a hatalmat mihamarabb át kell ruházni a demokratikusan megválasztott polgári hatóságoknak; alapvető szolidaritását fejezi ki mindazon egyiptomiakkal, akik hazájuk demokratikus átalakulására törekednek és felhív a demokratikus folyamathoz való mihamarabbi visszatérésre, beleértve a szabad és igazságos elnökválasztás és parlamenti választások megtartását az összes demokratikus szereplő részvételével, teljes mértékben bevonva e szereplőket; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmát fejezi ki a katonai beavatkozást követően kialakult egyiptomi helyzet miatt, hangsúlyozza, hogy a hatalmat mihamarabb át kell ruházni a demokratikusan megválasztott polgári hatóságoknak; alapvető szolidaritását fejezi ki mindazon egyiptomiakkal, akik hazájuk demokratikus átalakulására törekednek és felhív a demokratikus folyamathoz való mihamarabbi visszatérésre, beleértve a szabad és igazságos elnökválasztás és parlamenti választások megtartását az összes demokratikus szereplő részvételével, teljes mértékben bevonva e szereplőket;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Egyiptom parlamentjének és kormányának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Egyiptom parlamentjének és kormányának.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/160

---

P7_TA(2013)0334

A dzsibuti helyzet

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a dzsibuti helyzetről (2013/2690(RSP))

(2016/C 075/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Afrika szarvában kialakult helyzetről szóló 2009. január 15-i állásfoglalására (1), valamint az emberi jogok dzsibuti helyzetéről szóló 1997. december 18-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika szarvában kialakult helyzetről szóló 2009. január 15-i állásfoglalására (1), valamint az emberi jogok dzsibuti helyzetéről szóló 1997. december 18-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nemzetközi választási megfigyelő missziók (tagjai az Afrikai Unió (AU), az Arab Liga (AL), az Iszlám Együttműködés Szervezete (OIC) és a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD)) által a 2013. február 22-i dzsibuti parlamenti választásokkal kapcsolatosan 2013. február 24-én Dzsibutiban kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi választási megfigyelő missziók (tagjai az Afrikai Unió (AU), az Arab Liga (AL), az Iszlám Együttműködés Szervezete (OIC) és a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD)) által a 2013. február 22-i dzsibuti parlamenti választásokkal kapcsolatosan 2013. február 24-én Dzsibutiban kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, amelyet Dzsibuti is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, amelyet Dzsibuti is ratifikált,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a 2000. június 23-án aláírt, majd 2010. június 22-én felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 23-án aláírt, majd 2010. június 22-én felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az EU főképviselője, Catherine Ashton szóvivőjének a dzsibuti parlamenti választások után kialakult helyzetről szóló 2013. március 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU főképviselője, Catherine Ashton szóvivőjének a dzsibuti parlamenti választások után kialakult helyzetről szóló 2013. március 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Dzsibuti Afrika szarvának csúcsán, a Vörös-tenger bejáratánál helyezkedik el, ezért stratégiai infrastruktúrája (kikötői és vámszabad területei) az egész régió számára fontos; |
| --- | --- |

A.

mivel Dzsibuti Afrika szarvának csúcsán, a Vörös-tenger bejáratánál helyezkedik el, ezért stratégiai infrastruktúrája (kikötői és vámszabad területei) az egész régió számára fontos;

| B. | mivel Dzsibuti kulcsfontosságú szerepet játszik a régióban a kalózok és a terrorizmus ellen vívott küzdelemben; |
| --- | --- |

B.

mivel Dzsibuti kulcsfontosságú szerepet játszik a régióban a kalózok és a terrorizmus ellen vívott küzdelemben;

| C. | mivel függetlenné válásától, vagyis 1977-től egészen 2003-ig egypártrendszer működött Dzsibutiban; |
| --- | --- |

C.

mivel függetlenné válásától, vagyis 1977-től egészen 2003-ig egypártrendszer működött Dzsibutiban;

| D. | mivel a 2013. február 22-i parlamenti választások után az ország súlyos politikai válságba került; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2013. február 22-i parlamenti választások után az ország súlyos politikai válságba került;

| E. | mivel Ismail Omar Guelleh elnök, aki 1999-ben jutott hatalomra, és akit 2005-ben a leadott szavazatok 100 %-ával választottak újra, bejelentette, hogy 2016-ban nem indul a választásokon; mivel Guelleh elnököt 2011 áprilisában az ellenzék nagy része által bojkottált választáson csaknem 80 %-os többséggel újraválasztották, miután a dzsibuti parlament oly módon módosította az alkotmány, hogy az lehetővé tegye Guelleh elnök ismételt indulását; |
| --- | --- |

E.

mivel Ismail Omar Guelleh elnök, aki 1999-ben jutott hatalomra, és akit 2005-ben a leadott szavazatok 100 %-ával választottak újra, bejelentette, hogy 2016-ban nem indul a választásokon; mivel Guelleh elnököt 2011 áprilisában az ellenzék nagy része által bojkottált választáson csaknem 80 %-os többséggel újraválasztották, miután a dzsibuti parlament oly módon módosította az alkotmány, hogy az lehetővé tegye Guelleh elnök ismételt indulását;

| F. | mivel a 2013. február 22-i parlamenti választás volt Guelleh elnök hatalomra jutása óta az első olyan alkalom, hogy az ellenzéki pártok a demokratikus pluralizmus érvényesülésében bízva részt vettek a választáson, az újonnan bevezetett, részben arányos választási rendszer miatt, amely lehetővé teszi a politikai kisebbség parlamenti képviseletét; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2013. február 22-i parlamenti választás volt Guelleh elnök hatalomra jutása óta az első olyan alkalom, hogy az ellenzéki pártok a demokratikus pluralizmus érvényesülésében bízva részt vettek a választáson, az újonnan bevezetett, részben arányos választási rendszer miatt, amely lehetővé teszi a politikai kisebbség parlamenti képviseletét;

| G. | mivel az AU, az AL, az OIC és az IGAD megfigyelői felügyelték a választást, akik 154 szavazóhelyiségben és 12 szavazatszámláló központban ellenőrizték az eljárásokat, és jelentésük szerint a választás átlátható volt, nem találtak csalásra vagy visszaélésre utaló jeleket; |
| --- | --- |

G.

mivel az AU, az AL, az OIC és az IGAD megfigyelői felügyelték a választást, akik 154 szavazóhelyiségben és 12 szavazatszámláló központban ellenőrizték az eljárásokat, és jelentésük szerint a választás átlátható volt, nem találtak csalásra vagy visszaélésre utaló jeleket;

| H. | mivel az alkotmányos tanács által bejelentett eredmények szerint az Unió az Elnöki Többségért (UMP) a szavazatok 68 %-át szerezte meg; |
| --- | --- |

H.

mivel az alkotmányos tanács által bejelentett eredmények szerint az Unió az Elnöki Többségért (UMP) a szavazatok 68 %-át szerezte meg;

| I. | mivel az ellenzék, amely az ország függetlenné válása óta első alkalommal jutott be a parlamentbe, tömeges csalásokra hivatkozva bejelentette, hogy megnyerte a választásokat; mivel az alkotmányos tanács elutasította az ellenzék által a választási eredményekkel szemben benyújtott beadványt; |
| --- | --- |

I.

mivel az ellenzék, amely az ország függetlenné válása óta első alkalommal jutott be a parlamentbe, tömeges csalásokra hivatkozva bejelentette, hogy megnyerte a választásokat; mivel az alkotmányos tanács elutasította az ellenzék által a választási eredményekkel szemben benyújtott beadványt;

| J. | mivel az ellenzék bojkottálja a választást követően létrejött parlamentet; mivel a hatóságok elítélték, hogy az ellenzék egy része a vitatott 2013. februári választás után a nemzeti parlamenttel párhuzamosan megalakította az úgynevezett Legitim Nemzetgyűlést (ANL); mivel az ANL elnöke az Unió a Nemzet Üdvéért (USN) dzsibuti városi jelöltlistájának vezetője, Ismail Guedi Hared; |
| --- | --- |

J.

mivel az ellenzék bojkottálja a választást követően létrejött parlamentet; mivel a hatóságok elítélték, hogy az ellenzék egy része a vitatott 2013. februári választás után a nemzeti parlamenttel párhuzamosan megalakította az úgynevezett Legitim Nemzetgyűlést (ANL); mivel az ANL elnöke az Unió a Nemzet Üdvéért (USN) dzsibuti városi jelöltlistájának vezetője, Ismail Guedi Hared;

| K. | mivel a 2013. február 22-i parlamenti választások eredményeit még mindig nem tették közzé valamennyi szavazóhelyiségre vonatkozóan, az EU ismételt felszólításai ellenére, ami miatt felmerül a csalás gyanúja; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2013. február 22-i parlamenti választások eredményeit még mindig nem tették közzé valamennyi szavazóhelyiségre vonatkozóan, az EU ismételt felszólításai ellenére, ami miatt felmerül a csalás gyanúja;

| L. | mivel a dzsibuti városi választókörzetben nyilvántartásba vett szavazók száma minden hivatalos adatközléskor más volt; |
| --- | --- |

L.

mivel a dzsibuti városi választókörzetben nyilvántartásba vett szavazók száma minden hivatalos adatközléskor más volt;

| M. | mivel a parlamenti választások szabálytalanságai ellen felszólaló ellenzéki tüntetések aránytalan erővel történő elfojtása a jelentések szerint azzal járt, hogy a rendfenntartó erők legalább 10 embert lelőttek; |
| --- | --- |

M.

mivel a parlamenti választások szabálytalanságai ellen felszólaló ellenzéki tüntetések aránytalan erővel történő elfojtása a jelentések szerint azzal járt, hogy a rendfenntartó erők legalább 10 embert lelőttek;

| N. | tekintettel az ellenzéki tüntetők tömeges letartóztatására; mivel a nem kormányzati szervezetek riasztó híreket továbbítanak gyanús halálesetekről, kínzásokról és eltűnésekről; |
| --- | --- |

N.

tekintettel az ellenzéki tüntetők tömeges letartóztatására; mivel a nem kormányzati szervezetek riasztó híreket továbbítanak gyanús halálesetekről, kínzásokról és eltűnésekről;

| O. | mivel a 2013. február 22-i parlamenti választás óta állítólag több mint ezer ellenzékit vetettek hosszabb vagy rövidebb időre börtönbe; |
| --- | --- |

O.

mivel a 2013. február 22-i parlamenti választás óta állítólag több mint ezer ellenzékit vetettek hosszabb vagy rövidebb időre börtönbe;

| P. | mivel állítólag jelenleg is mintegy 60 politikai foglyot tartanak őrizetben; tekintettel arra, hogy a hatóságok folyamatosan elnyomják az ellenzéki politikai aktivistákat; |
| --- | --- |

P.

mivel állítólag jelenleg is mintegy 60 politikai foglyot tartanak őrizetben; tekintettel arra, hogy a hatóságok folyamatosan elnyomják az ellenzéki politikai aktivistákat;

| Q. | tekintettel arra, hogy az ellenzéki vezetők többsége és számos újságíró ellen eljárásokat indítottak; |
| --- | --- |

Q.

tekintettel arra, hogy az ellenzéki vezetők többsége és számos újságíró ellen eljárásokat indítottak;

| R. | mivel az USN ellenzéki koalíció kommunikációjáért is felelős Mydaneh Abdallah Okieh újságírót, aki a Facebookon tette közzé az elnyomás áldozatává vált tüntetők fényképeit, azzal vádolják, hogy rágalmazta a rendőrséget; mivel a fellebbviteli bíróság 2013. június 26-án 45 napról öt hónapra súlyosbította az ellene hozott ítéletet; |
| --- | --- |

R.

mivel az USN ellenzéki koalíció kommunikációjáért is felelős Mydaneh Abdallah Okieh újságírót, aki a Facebookon tette közzé az elnyomás áldozatává vált tüntetők fényképeit, azzal vádolják, hogy rágalmazta a rendőrséget; mivel a fellebbviteli bíróság 2013. június 26-án 45 napról öt hónapra súlyosbította az ellene hozott ítéletet;

| S. | tekintettel arra, hogy 2013 áprilisában két év börtönbüntetésre ítélték, valamint megfosztották polgári és állampolgári jogaiktól az USN ellenzéki koalíció három vezetőjét; mivel fellebbezési tárgyalásukat 2013. november 25-re halasztották; |
| --- | --- |

S.

tekintettel arra, hogy 2013 áprilisában két év börtönbüntetésre ítélték, valamint megfosztották polgári és állampolgári jogaiktól az USN ellenzéki koalíció három vezetőjét; mivel fellebbezési tárgyalásukat 2013. november 25-re halasztották;

| T. | tekintettel továbbá arra, hogy 2013. március 4-én letartóztatták az USN szóvivőjét, Daher Ahmed Farahot; mivel azzal a váddal ítélték el, hogy a 2013. februári parlamenti választás után lázadást szított; mivel az ügy kapcsán két másik személyt is megvádoltak, egyikükre felfüggesztett börtönbüntetést szabtak ki, a másikat felmentették; mivel 2013. június 26-án a fellebbviteli bíróság ismét két hónap fel nem függesztett börtönbüntetésre ítélte Daher Ahmed Farahot; |
| --- | --- |

T.

tekintettel továbbá arra, hogy 2013. március 4-én letartóztatták az USN szóvivőjét, Daher Ahmed Farahot; mivel azzal a váddal ítélték el, hogy a 2013. februári parlamenti választás után lázadást szított; mivel az ügy kapcsán két másik személyt is megvádoltak, egyikükre felfüggesztett börtönbüntetést szabtak ki, a másikat felmentették; mivel 2013. június 26-án a fellebbviteli bíróság ismét két hónap fel nem függesztett börtönbüntetésre ítélte Daher Ahmed Farahot;

| U. | tekintettel a dzsibuti börtönökben jellemző, rendkívül aggasztó fogva tartási körülményekre; |
| --- | --- |

U.

tekintettel a dzsibuti börtönökben jellemző, rendkívül aggasztó fogva tartási körülményekre;

| V. | mivel az 1992-es alkotmány elismeri az alapvető szabadságjogokat és a felelősségteljes kormányzás alapelveit; |
| --- | --- |

V.

mivel az 1992-es alkotmány elismeri az alapvető szabadságjogokat és a felelősségteljes kormányzás alapelveit;

| W. | mivel az alkotmány 10. cikke kimondja, hogy „az eljárás minden szakaszában biztosítani kell a védelemhez való jogot, beleértve a jogi képviselő szabad kiválasztásának jogát”; |
| --- | --- |

W.

mivel az alkotmány 10. cikke kimondja, hogy „az eljárás minden szakaszában biztosítani kell a védelemhez való jogot, beleértve a jogi képviselő szabad kiválasztásának jogát”;

| X. | mivel Dzsibuti aláírta a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egységokmányt; |
| --- | --- |

X.

mivel Dzsibuti aláírta a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egységokmányt;

| Y. | mivel a dzsibuti nők az erőszak különböző formáival szembesülnek – beleértve a nemi erőszakot, a női nemi szervek megcsonkítását, a családon belüli erőszakot, a szexuális zaklatást és a korai házasságot –, amelyek messzemenő negatív következményekkel járnak a nők fizikai és lelki jólétére; |
| --- | --- |

Y.

mivel a dzsibuti nők az erőszak különböző formáival szembesülnek – beleértve a nemi erőszakot, a női nemi szervek megcsonkítását, a családon belüli erőszakot, a szexuális zaklatást és a korai házasságot –, amelyek messzemenő negatív következményekkel járnak a nők fizikai és lelki jólétére;

| Z. | mivel Dzsibuti a Riporterek Határok Nélkül által készített, a világ 2013. évi sajtószabadság-rangsorán lévő 179 ország közül a 167. helyen szerepel; tekintettel a külföldi újságírók Dzsibutiba való beutazásának tilalmára, illetve a nehézségekre, amelyeket emiatt az országban zajló eseményekkel kapcsolatos megbízható információk megszerzése okoz; |
| --- | --- |

Z.

mivel Dzsibuti a Riporterek Határok Nélkül által készített, a világ 2013. évi sajtószabadság-rangsorán lévő 179 ország közül a 167. helyen szerepel; tekintettel a külföldi újságírók Dzsibutiba való beutazásának tilalmára, illetve a nehézségekre, amelyeket emiatt az országban zajló eseményekkel kapcsolatos megbízható információk megszerzése okoz;

| AA. | mivel az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) 2012. márciusi becslése szerint 180 000 ember szorult élelmiszer-segélyre Dzsibutiban; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) 2012. márciusi becslése szerint 180 000 ember szorult élelmiszer-segélyre Dzsibutiban;

| AB. | mivel az elmúlt húsz évben az Európai Unió és tagállamai nyújtották a legfőbb pénzügyi támogatást Dzsibutinak; mivel az Egyesült Államok, Japán és Franciaország által a katonai támaszpontok használata után fizetett összegek a folyamatos növekedést biztosító bevételi forrást jelentik Dzsibuti számára; |
| --- | --- |

AB.

mivel az elmúlt húsz évben az Európai Unió és tagállamai nyújtották a legfőbb pénzügyi támogatást Dzsibutinak; mivel az Egyesült Államok, Japán és Franciaország által a katonai támaszpontok használata után fizetett összegek a folyamatos növekedést biztosító bevételi forrást jelentik Dzsibuti számára;

| AC. | mivel az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokratikus elvek és a jogállamiság képezik az AKCS–EU partnerség alapját, illetve a Cotonoui Megállapodás legfőbb elemeit; |
| --- | --- |

AC.

mivel az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokratikus elvek és a jogállamiság képezik az AKCS–EU partnerség alapját, illetve a Cotonoui Megállapodás legfőbb elemeit;

| 1. | komoly aggodalmának ad hangot a 2013. február 22-i parlamenti választások óta Dzsibutiban kialakult helyzet és az országban eluralkodó feszült politikai légkör miatt; különösen aggódik az ellenzék tagjainak tömeges letartóztatásáról, a választásokon tapasztalt szabálytalanságok miatt tiltakozó demonstrációk elnyomásáról, valamint a sajtószabadság elleni támadásokról szóló beszámolók miatt; |
| --- | --- |

1.

komoly aggodalmának ad hangot a 2013. február 22-i parlamenti választások óta Dzsibutiban kialakult helyzet és az országban eluralkodó feszült politikai légkör miatt; különösen aggódik az ellenzék tagjainak tömeges letartóztatásáról, a választásokon tapasztalt szabálytalanságok miatt tiltakozó demonstrációk elnyomásáról, valamint a sajtószabadság elleni támadásokról szóló beszámolók miatt;

| 2. | felszólítja a dzsibuti hatóságokat, hogy vessenek véget a politikai ellenfeleik elnyomásának és bocsássák szabadon a politikai okok miatt letartóztatott személyeket; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a dzsibuti hatóságokat, hogy vessenek véget a politikai ellenfeleik elnyomásának és bocsássák szabadon a politikai okok miatt letartóztatott személyeket;

| 3. | felszólítja a dzsibuti hatóságokat, hogy garantálják a nemzeti, illetve a Dzsibuti által aláírt nemzetközi egyezményekben elismert emberi jogokat, és védjék meg a polgári és politikai jogokat és szabadságokat, köztük a békés tüntetéshez való jogot és a sajtószabadságot; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a dzsibuti hatóságokat, hogy garantálják a nemzeti, illetve a Dzsibuti által aláírt nemzetközi egyezményekben elismert emberi jogokat, és védjék meg a polgári és politikai jogokat és szabadságokat, köztük a békés tüntetéshez való jogot és a sajtószabadságot;

| 4. | mélyen elítéli a nőkkel szemben elkövetett nemi erőszakot, és rámutat, hogy a dzsibuti kormány felelősséggel tartozik a büntetlenség felszámolásáért, illetve a nők elleni nemi erőszak elkövetőinek igazságszolgáltatás elé állításáért; |
| --- | --- |

4.

mélyen elítéli a nőkkel szemben elkövetett nemi erőszakot, és rámutat, hogy a dzsibuti kormány felelősséggel tartozik a büntetlenség felszámolásáért, illetve a nők elleni nemi erőszak elkövetőinek igazságszolgáltatás elé állításáért;

| 5. | felszólít a védelemhez való jog tiszteletben tartására, különös tekintettel a vádlottak ahhoz való jogára, hogy az ellenük folytatott eljárás valamennyi szakaszában az általuk megválasztott ügyvédhez forduljanak; felszólítja a hatóságokat arra, hogy tegyék lehetővé a fogva tartottak családtagjai számára, hogy anyagi támogatást, különösen egészségügyi felszerelést juttathassanak el számukra; |
| --- | --- |

5.

felszólít a védelemhez való jog tiszteletben tartására, különös tekintettel a vádlottak ahhoz való jogára, hogy az ellenük folytatott eljárás valamennyi szakaszában az általuk megválasztott ügyvédhez forduljanak; felszólítja a hatóságokat arra, hogy tegyék lehetővé a fogva tartottak családtagjai számára, hogy anyagi támogatást, különösen egészségügyi felszerelést juttathassanak el számukra;

| 6. | felszólítja a dzsibuti kormányt, hogy a választásokat hitelesítő intézmények, különösen az Afrikai Unió segítségével bocsátkozzon politikai párbeszédbe az ellenzékkel, az államfő 2013. június 27-én, Dzsibuti függetlenségének évfordulója alkalmával tett bejelentésével összhangban; felszólítja az Európai Uniót, hogy támogassa a regionális szervezetek munkáját, és járuljon hozzá a jelenlegi válság politikai megoldására irányuló erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a dzsibuti kormányt, hogy a választásokat hitelesítő intézmények, különösen az Afrikai Unió segítségével bocsátkozzon politikai párbeszédbe az ellenzékkel, az államfő 2013. június 27-én, Dzsibuti függetlenségének évfordulója alkalmával tett bejelentésével összhangban; felszólítja az Európai Uniót, hogy támogassa a regionális szervezetek munkáját, és járuljon hozzá a jelenlegi válság politikai megoldására irányuló erőfeszítésekhez;

| 7. | felszólít azonnali bírósági vizsgálat megindítására a rendőrség és a hadsereg tiltakozások alatti fellépésének felderítése, valamint az emberi jogi jogsértéseket elkövetők megbüntetése céljából; |
| --- | --- |

7.

felszólít azonnali bírósági vizsgálat megindítására a rendőrség és a hadsereg tiltakozások alatti fellépésének felderítése, valamint az emberi jogi jogsértéseket elkövetők megbüntetése céljából;

| 8. | üdvözli, hogy a 2013. február 22-i választások békésen zajlottak, amint ezt a nemzetközi közösség több képviselője, köztük az alelnök/főképviselő és a Dzsibutiba küldött négy választási megfigyelő misszió vezetői is megerősítették; üdvözli a dzsibuti nép és valamennyi politikai párt által a választásokban való részvételével az ország jövője iránt tanúsított kötelezettségvállalást; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a 2013. február 22-i választások békésen zajlottak, amint ezt a nemzetközi közösség több képviselője, köztük az alelnök/főképviselő és a Dzsibutiba küldött négy választási megfigyelő misszió vezetői is megerősítették; üdvözli a dzsibuti nép és valamennyi politikai párt által a választásokban való részvételével az ország jövője iránt tanúsított kötelezettségvállalást;

| 9. | üdvözli, hogy Dzsibuti 1977-es függetlensége óta a 2013. február 22-i választásokon vettek részt első alkalommal ellenzéki erők, például az Unió a Nemzet Üdvéért; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy Dzsibuti 1977-es függetlensége óta a 2013. február 22-i választásokon vettek részt első alkalommal ellenzéki erők, például az Unió a Nemzet Üdvéért;

| 10. | megismétli az Európai Unió felszólítását, hogy tegyék közzé a 2013. február 22-i választások eredményeit minden egyes szavazóhelyiség tekintetében; |
| --- | --- |

10.

megismétli az Európai Unió felszólítását, hogy tegyék közzé a 2013. február 22-i választások eredményeit minden egyes szavazóhelyiség tekintetében;

| 11. | felszólítja az összes politikai erőt Dzsibutiban, hogy tartsák tiszteletben a jogállamiságot, köztük a békés tüntetéshez való jogot, és tartózkodjanak az erőszakos és elnyomó intézkedésektől; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az összes politikai erőt Dzsibutiban, hogy tartsák tiszteletben a jogállamiságot, köztük a békés tüntetéshez való jogot, és tartózkodjanak az erőszakos és elnyomó intézkedésektől;

| 12. | kifejezésre juttatja, hogy kész a dzsibuti helyzet szoros nyomon követésére, illetve arra, hogy a Cotonoui Megállapodás (2000) – és különösen 8. és 9. cikkének – megsértése esetén korlátozó intézkedéseket javasoljon; felszólítja a Bizottságot is, hogy kövesse szoros figyelemmel a helyzetet; |
| --- | --- |

12.

kifejezésre juttatja, hogy kész a dzsibuti helyzet szoros nyomon követésére, illetve arra, hogy a Cotonoui Megállapodás (2000) – és különösen 8. és 9. cikkének – megsértése esetén korlátozó intézkedéseket javasoljon; felszólítja a Bizottságot is, hogy kövesse szoros figyelemmel a helyzetet;

| 13. | sürgeti az EKSZ-t, a Bizottságot és partnereit, hogy hosszú távú politikai reformon dolgozzanak Dzsibutival, amelyet elsősorban a már kialakult szoros kapcsolatnak kell előmozdítania, figyelembe véve, hogy Dzsibuti kulcsszerepet játszik a terrorizmus elleni harcban, illetve hogy a régióban katonai támaszpontok működnek; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az EKSZ-t, a Bizottságot és partnereit, hogy hosszú távú politikai reformon dolgozzanak Dzsibutival, amelyet elsősorban a már kialakult szoros kapcsolatnak kell előmozdítania, figyelembe véve, hogy Dzsibuti kulcsszerepet játszik a terrorizmus elleni harcban, illetve hogy a régióban katonai támaszpontok működnek;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Dzsibuti kormányának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak, az Arab Ligának, az Iszlám Együttműködés Szervezetének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Dzsibuti kormányának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak, az Arab Ligának, az Iszlám Együttműködés Szervezetének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek.

---

(1)  HL C 46. E, 2010.2.24., 102. o.

(2)  HL C 14., 1998.1.19., 207. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/163

---

P7_TA(2013)0335

A nigériai helyzet

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása a nigériai helyzetről (2013/2691(RSP))

(2016/C 075/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A sajtó és média szabadsága a világban”című 2013. június 13-i (1), az EU külpolitikájának digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló 2012. december 11-i (2), „A leszbikusokkal szembeni erőszak és a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek (LMBT) jogai Afrikában” című 2012. július 5-i (3), valamint a nigériai helyzetről szóló 2012. március 15-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sajtó és média szabadsága a világban”című 2013. június 13-i (1), az EU külpolitikájának digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló 2012. december 11-i (2), „A leszbikusokkal szembeni erőszak és a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek (LMBT) jogai Afrikában” című 2012. július 5-i (3), valamint a nigériai helyzetről szóló 2012. március 15-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton a nigériai Kanóban történt robbantásokkal kapcsolatos 2012. január 22-i, a túszok meggyilkolásával kapcsolatos 2013. március 11-i, az azonos neműek házasságát és az azonos neműek közötti kapcsolatokat bűncselekménnyé nyilvánító nigériai törvényről szóló 2013. június 2-i és a nigériai kivégzésekkel kapcsolatos 2013. június 25-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton a nigériai Kanóban történt robbantásokkal kapcsolatos 2012. január 22-i, a túszok meggyilkolásával kapcsolatos 2013. március 11-i, az azonos neműek házasságát és az azonos neműek közötti kapcsolatokat bűncselekménnyé nyilvánító nigériai törvényről szóló 2013. június 2-i és a nigériai kivégzésekkel kapcsolatos 2013. június 25-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel a 2013 márciusában Abujában megtartott EU–Nigéria emberi jogi párbeszédre és a 2013. május 16-án Brüsszelben tartott Nigéria–EU miniszteri találkozóra, amely megállapította, hogy a polgári halálos áldozatok és az állami infrastruktúra rombolása fényében kell mérlegelni a terrorizmus elleni intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013 márciusában Abujában megtartott EU–Nigéria emberi jogi párbeszédre és a 2013. május 16-án Brüsszelben tartott Nigéria–EU miniszteri találkozóra, amely megállapította, hogy a polgári halálos áldozatok és az állami infrastruktúra rombolása fényében kell mérlegelni a terrorizmus elleni intézkedéseket,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a nigériai helyzetről szóló, 2013 májusában a dániai Horsensben megtartott ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a nigériai helyzetről szóló, 2013 májusában a dániai Horsensben megtartott ülésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsa által kidolgozott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozó iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsa által kidolgozott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozó iránymutatásra,

| — | tekintettel a 2000-ben aláírt Cotonoui Megállapodásra és annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (amely utóbbit Nigéria 2010. szeptember 27-én ratifikálta), különösen annak a politikai dialógusról és az emberi jogokról, a demokráciáról és a jogállamiságról szóló 8. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000-ben aláírt Cotonoui Megállapodásra és annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (amely utóbbit Nigéria 2010. szeptember 27-én ratifikálta), különösen annak a politikai dialógusról és az emberi jogokról, a demokráciáról és a jogállamiságról szóló 8. és 9. cikkére,

| — | tekintettel Ban Ki Munnak, az ENSZ főtitkárának az Északkelet-Nigériában továbbra is folytatódó erőszakkal és a romló biztonsági helyzettel kapcsolatos 2013. május 16-i és a Nigériában a fegyveres erők és a Boko Haram lázadó csoport közötti összetűzésekben meggyilkolt nagyszámú civillel és megsemmisített otthonnal kapcsolatos 2013. április 22-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Munnak, az ENSZ főtitkárának az Északkelet-Nigériában továbbra is folytatódó erőszakkal és a romló biztonsági helyzettel kapcsolatos 2013. május 16-i és a Nigériában a fegyveres erők és a Boko Haram lázadó csoport közötti összetűzésekben meggyilkolt nagyszámú civillel és megsemmisített otthonnal kapcsolatos 2013. április 22-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Navi Pillay-nak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának a 2013 áprilisi erőszakos összetűzésekre reagáló 2013. május 3-i nyilatkozatára, amelyben emlékezteti a nigériai biztonsági alkalmazottakat az emberi jogok tiszteletben tartására és arra, hogy munkájuk során kerüljék a túlzott erőszak alkalmazását, valamint 2013. május 17-i nyilatkozatára, miszerint a Boko Haram tagjai ellen háborús bûn vádjával eljárást indíthatnak, |
| --- | --- |

—

tekintettel Navi Pillay-nak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának a 2013 áprilisi erőszakos összetűzésekre reagáló 2013. május 3-i nyilatkozatára, amelyben emlékezteti a nigériai biztonsági alkalmazottakat az emberi jogok tiszteletben tartására és arra, hogy munkájuk során kerüljék a túlzott erőszak alkalmazását, valamint 2013. május 17-i nyilatkozatára, miszerint a Boko Haram tagjai ellen háborús bûn vádjával eljárást indíthatnak,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Boko Haram terrorista csoport által elkövetett nigériai támadásokról szóló, 2011. december 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Boko Haram terrorista csoport által elkövetett nigériai támadásokról szóló, 2011. december 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a G8 külügyminisztereinek a folytatódó nigériai erőszakkal kapcsolatos, 2012. április 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8 külügyminisztereinek a folytatódó nigériai erőszakkal kapcsolatos, 2012. április 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről szóló egyezményére, amelyet Nigéria 2003. május 16-án ratifikált, valamint az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, amelyet Nigéria 2008. december 22-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről szóló egyezményére, amelyet Nigéria 2003. május 16-án ratifikált, valamint az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, amelyet Nigéria 2008. december 22-én ratifikált,

| — | tekintettel Lamamra Ramtane, az Afrikai Unió békéért és biztonságért felelős biztosának 2012. július 14-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a Boko Haram tevékenységeit és emberi jogi jogsértéseit, sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy támogassa Nigériának a terrorista csoporttal szembeni ellenállását, valamint rámutat, hogy e csoport a regionális és nemzetközi biztonságra nézve is fenyegetést jelent, |
| --- | --- |

—

tekintettel Lamamra Ramtane, az Afrikai Unió békéért és biztonságért felelős biztosának 2012. július 14-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a Boko Haram tevékenységeit és emberi jogi jogsértéseit, sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy támogassa Nigériának a terrorista csoporttal szembeni ellenállását, valamint rámutat, hogy e csoport a regionális és nemzetközi biztonságra nézve is fenyegetést jelent,

| — | tekintettel a Guineai-öböl állam- és kormányfőinek a kameruni Yaoundéban 2013. június 24-én megrendezett, a tengeri biztonságról és védelemről szóló csúcstalálkozójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Guineai-öböl állam- és kormányfőinek a kameruni Yaoundéban 2013. június 24-én megrendezett, a tengeri biztonságról és védelemről szóló csúcstalálkozójára,

| — | tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság 1999. május 29-én elfogadott alkotmányára és különösen az alapvető jogok – többek között az élethez, a bírósági eljáráshoz és az emberi méltósághoz való jog – védelméről, valamint a szólás- és a sajtószabadság, a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság védelméről szóló IV. fejezet rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság 1999. május 29-én elfogadott alkotmányára és különösen az alapvető jogok – többek között az élethez, a bírósági eljáráshoz és az emberi méltósághoz való jog – védelméről, valamint a szólás- és a sajtószabadság, a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság védelméről szóló IV. fejezet rendelkezéseire,

| — | tekintettel a Nigéria által 1961. június 20-án ratifikált genfi egyezmények 3. cikkére és az ahhoz csatolt, Nigéria által 1988. október 10-én ratifikált II. jegyzőkönyvre, amelyek a nem nemzetközi fegyveres konfliktusok tekintetében nemzetközi jogszabályokat állapítanak meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigéria által 1961. június 20-án ratifikált genfi egyezmények 3. cikkére és az ahhoz csatolt, Nigéria által 1988. október 10-én ratifikált II. jegyzőkönyvre, amelyek a nem nemzetközi fegyveres konfliktusok tekintetében nemzetközi jogszabályokat állapítanak meg,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai alapokmányára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai alapokmányára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, amelyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, amelyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Nigéria elnöke, Goodluck Jonathan 2013. május 14-én és 15-én Borno, Yobe és Adamawa államokban szükségállapotot hirdetett ki válaszul a Boko Haram tevékenységeire, további katonai erőket mozgósítva; |
| --- | --- |

A.

mivel Nigéria elnöke, Goodluck Jonathan 2013. május 14-én és 15-én Borno, Yobe és Adamawa államokban szükségállapotot hirdetett ki válaszul a Boko Haram tevékenységeire, további katonai erőket mozgósítva;

| B. | mivel közösségi vezetők szerint 2013 áprilisában a nigériai katonai erők és a Boko Haram fegyveres lázadók közötti összecsapásokban Baga városa elpusztult, otthonok ezreinek elpusztulását és több száz civil halálát okozva; mivel július végéig sor kerül a bagai gyilkosságok Nigéria Emberi Jogi Bizottsága általi független kivizsgálására; |
| --- | --- |

B.

mivel közösségi vezetők szerint 2013 áprilisában a nigériai katonai erők és a Boko Haram fegyveres lázadók közötti összecsapásokban Baga városa elpusztult, otthonok ezreinek elpusztulását és több száz civil halálát okozva; mivel július végéig sor kerül a bagai gyilkosságok Nigéria Emberi Jogi Bizottsága általi független kivizsgálására;

| C. | mivel a szövetségi kormány a Boko Haramot a terrorizmus megelőzéséről szóló 2001-es törvény értelmében minősítette, hogy ezáltal lehetővé tegye bármely, e csoporttal összeköttetésben álló vagy e csoportot támogató személy bíróság elé állítását; |
| --- | --- |

C.

mivel a szövetségi kormány a Boko Haramot a terrorizmus megelőzéséről szóló 2001-es törvény értelmében minősítette, hogy ezáltal lehetővé tegye bármely, e csoporttal összeköttetésben álló vagy e csoportot támogató személy bíróság elé állítását;

| D. | mivel 2009 óta a Boko Haram 4 000 személy haláláért felelős; mivel eddig ebben az évben több mint 700 nigériai vesztette életét a Boko Haramnak – egy nemrégiben közzétett amerikai államokbeli jelentés szerint a világon a második legtöbb halálos áldozatért felelős terrorista csoportjának – tulajdonított több mint 80 támadás során; mivel a Boko Haram és az AQMI (Al-Kaida az Iszlám Maghrebben) közötti kapcsolat komoly veszélyt jelent a nagy Száhel-övezet és általában Nyugat-Afrika békéjére és biztonságára; mivel a Boko Haram továbbra is célpontjának tekinti az állami és biztonsági tisztviselőket, mint a 2013. május 7-i bamai fogolytáborbeli rajtaütése során, amelyben 55 személy vesztette életét és körülbelül 105 fogvatartottat szabadítottak fel; |
| --- | --- |

D.

mivel 2009 óta a Boko Haram 4 000 személy haláláért felelős; mivel eddig ebben az évben több mint 700 nigériai vesztette életét a Boko Haramnak – egy nemrégiben közzétett amerikai államokbeli jelentés szerint a világon a második legtöbb halálos áldozatért felelős terrorista csoportjának – tulajdonított több mint 80 támadás során; mivel a Boko Haram és az AQMI (Al-Kaida az Iszlám Maghrebben) közötti kapcsolat komoly veszélyt jelent a nagy Száhel-övezet és általában Nyugat-Afrika békéjére és biztonságára; mivel a Boko Haram továbbra is célpontjának tekinti az állami és biztonsági tisztviselőket, mint a 2013. május 7-i bamai fogolytáborbeli rajtaütése során, amelyben 55 személy vesztette életét és körülbelül 105 fogvatartottat szabadítottak fel;

| E. | mivel a Human Rights Watch, az Amnesty International, a Freedom House és más emberi jogi szervezetek dokumentálták, hogy a Boko Haram részt vesz a rendőrségi épületek, katonai létesítmények, templomok, iskolák, gazdaságok és bankok elleni támadásokban; mivel a Boko Haram kiterjesztette a civilekre irányuló támadásainak körét, támadásokat intézve két középiskola ellen Borno és Yobe államokban 2013. június 16-án és 17-én, amelyekben 16 tanuló és 2 tanár vesztette életét; mivel e támadások több ezer iskolást taszítottak ki a formális oktatásból; mivel a civilek elleni fenyegetések 19 000 gazdálkodót kényszerítettek menekülésre és terményeik otthagyására, ami a mezőgazdasági termelés kieséséhez és élelmiszerhiányhoz vezet; |
| --- | --- |

E.

mivel a Human Rights Watch, az Amnesty International, a Freedom House és más emberi jogi szervezetek dokumentálták, hogy a Boko Haram részt vesz a rendőrségi épületek, katonai létesítmények, templomok, iskolák, gazdaságok és bankok elleni támadásokban; mivel a Boko Haram kiterjesztette a civilekre irányuló támadásainak körét, támadásokat intézve két középiskola ellen Borno és Yobe államokban 2013. június 16-án és 17-én, amelyekben 16 tanuló és 2 tanár vesztette életét; mivel e támadások több ezer iskolást taszítottak ki a formális oktatásból; mivel a civilek elleni fenyegetések 19 000 gazdálkodót kényszerítettek menekülésre és terményeik otthagyására, ami a mezőgazdasági termelés kieséséhez és élelmiszerhiányhoz vezet;

| F. | hangsúlyozza egyre nagyobb aggályait azzal kapcsolatban, hogy a Boko Haram úgy döntött, hogy erőszakos gerillakampánya részeként nőket és gyermekeket rabol el; mivel Nigériában a felkelők külföldi munkavállalókat is elraboltak, megtámadtak és megöltek; |
| --- | --- |

F.

hangsúlyozza egyre nagyobb aggályait azzal kapcsolatban, hogy a Boko Haram úgy döntött, hogy erőszakos gerillakampánya részeként nőket és gyermekeket rabol el; mivel Nigériában a felkelők külföldi munkavállalókat is elraboltak, megtámadtak és megöltek;

| G. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága menekültválságra figyelmeztetett; mivel az elmúlt hetekben körülbelül 6 000 nigériai érkezett Nigerbe, és 2013. június 11. és 13. között körülbelül 3 000 nigériai lépett át Kamerunba; mivel a menekültek a Csáddal szomszédos határszakaszokat is átlépik; mivel e helyváltoztatások megterhelik az amúgy is szűkös helyi élelmiszer- és vízkészleteket, különösen Nigerben, amely maga is élelmiszerhiánnyal küszködik a több évig tartó szárazság következtében; mivel Nigéria egyetlen szomszédja sem képes annyi embert befogadni, amennyi egy tömeges erőszakot követő teljes körű humanitárius katasztrófa esetén lakóhelye elhagyására kényszerülhet; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága menekültválságra figyelmeztetett; mivel az elmúlt hetekben körülbelül 6 000 nigériai érkezett Nigerbe, és 2013. június 11. és 13. között körülbelül 3 000 nigériai lépett át Kamerunba; mivel a menekültek a Csáddal szomszédos határszakaszokat is átlépik; mivel e helyváltoztatások megterhelik az amúgy is szűkös helyi élelmiszer- és vízkészleteket, különösen Nigerben, amely maga is élelmiszerhiánnyal küszködik a több évig tartó szárazság következtében; mivel Nigéria egyetlen szomszédja sem képes annyi embert befogadni, amennyi egy tömeges erőszakot követő teljes körű humanitárius katasztrófa esetén lakóhelye elhagyására kényszerülhet;

| H. | mivel a Boko Haram továbbra is keresztényeket, mérsékelt muzulmánokat és más vallási csoportokat vesz célba, és kiűzi őket az ország muszlim többségű északi részéről; |
| --- | --- |

H.

mivel a Boko Haram továbbra is keresztényeket, mérsékelt muzulmánokat és más vallási csoportokat vesz célba, és kiűzi őket az ország muszlim többségű északi részéről;

| I. | mivel a Boko Haram erőszakjára reagálva a nigériai rendőrség és katonaság a bírósági eljárást mellőzve számos olyan embert elfogott és kivégzett, akiket a csoportbeli tagsággal gyanúsítottak, és különösen az északi falvakban fogtak el sok fiatal férfit; mivel e fogvatartottak közül sokakat vádemelés és tárgyalás nélkül, titokban tartottak fogva, sok esetben embertelen körülmények között, és mivel néhányukat fizikailag bántalmazták, mások pedig eltűntek vagy elpusztultak a fogságban; mivel a nigériai kormány és katonatisztek megbízhatatlan becsléseket nyújtottak a civil halálesetekre és a házakban okozott károkra vonatkozóan; mivel a Human Rights Watch, a Freedom House és más emberi jogi szervezetek dokumentálták, hogy a nigériai erők választámadásai az utóbbi hónapokban egyre nagyobb kegyetlenséggel járnak és megkülönböztetés nélküliek, és ennek következtében aránytalan módon a civileknek kell viselniük a két csoport közötti erőszak zömét; |
| --- | --- |

I.

mivel a Boko Haram erőszakjára reagálva a nigériai rendőrség és katonaság a bírósági eljárást mellőzve számos olyan embert elfogott és kivégzett, akiket a csoportbeli tagsággal gyanúsítottak, és különösen az északi falvakban fogtak el sok fiatal férfit; mivel e fogvatartottak közül sokakat vádemelés és tárgyalás nélkül, titokban tartottak fogva, sok esetben embertelen körülmények között, és mivel néhányukat fizikailag bántalmazták, mások pedig eltűntek vagy elpusztultak a fogságban; mivel a nigériai kormány és katonatisztek megbízhatatlan becsléseket nyújtottak a civil halálesetekre és a házakban okozott károkra vonatkozóan; mivel a Human Rights Watch, a Freedom House és más emberi jogi szervezetek dokumentálták, hogy a nigériai erők választámadásai az utóbbi hónapokban egyre nagyobb kegyetlenséggel járnak és megkülönböztetés nélküliek, és ennek következtében aránytalan módon a civileknek kell viselniük a két csoport közötti erőszak zömét;

| J. | mivel azokat, akik a nigériai hatóságokat bírálva jelentenek az eseményekről, letartóztatással, megfélemlítéssel, erőszakkal és akár halállal fenyegetik, veszélybe kerül a szólás- és a sajtószabadság; mivel a Boko Haram többször megfenyegette a róla negatívan tudósító médiacsatornákat; |
| --- | --- |

J.

mivel azokat, akik a nigériai hatóságokat bírálva jelentenek az eseményekről, letartóztatással, megfélemlítéssel, erőszakkal és akár halállal fenyegetik, veszélybe kerül a szólás- és a sajtószabadság; mivel a Boko Haram többször megfenyegette a róla negatívan tudósító médiacsatornákat;

| K. | mivel a kihirdetett szükségállapot következtében az északkeleti államok nagy része megközelíthetetlenné vált a segélyszervezetek, újságírók és riporterek számára; mivel a kormány számos területen megszakította a mobiltelefonos szolgáltatásokat, hogy megakadályozza a militánsok kommunikációját; |
| --- | --- |

K.

mivel a kihirdetett szükségállapot következtében az északkeleti államok nagy része megközelíthetetlenné vált a segélyszervezetek, újságírók és riporterek számára; mivel a kormány számos területen megszakította a mobiltelefonos szolgáltatásokat, hogy megakadályozza a militánsok kommunikációját;

| L. | mivel a nigériai kormány nemrég megszegte a halálbüntetésre vonatkozó hétéves moratóriumát, amikor Edo államban négy foglyot kivégzett, akiket akkor ítéltek el, amikor Nigériában még katonai diktatúra volt; mivel 2013. június 26-án Christof Heyns, a bírósági eljárás nélküli, gyorsított eljárásban foganatosított vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó felszólította a nigériai hatóságokat, hogy függesszék fel egy ötödik fogoly tervezett kivégzését; mivel emberi jogi szervezetek jelentései szerint 2012-ben Nigéria 56 embert ítélt halálra, és mivel jelentések szerint az országban jelenleg körülbelül 1000 ember van halálra ítélve; |
| --- | --- |

L.

mivel a nigériai kormány nemrég megszegte a halálbüntetésre vonatkozó hétéves moratóriumát, amikor Edo államban négy foglyot kivégzett, akiket akkor ítéltek el, amikor Nigériában még katonai diktatúra volt; mivel 2013. június 26-án Christof Heyns, a bírósági eljárás nélküli, gyorsított eljárásban foganatosított vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó felszólította a nigériai hatóságokat, hogy függesszék fel egy ötödik fogoly tervezett kivégzését; mivel emberi jogi szervezetek jelentései szerint 2012-ben Nigéria 56 embert ítélt halálra, és mivel jelentések szerint az országban jelenleg körülbelül 1000 ember van halálra ítélve;

| M. | mivel a nigériai képviselőház 2013. május 30-án elfogadta az egyneműek házasságát tiltó törvényt, 14 éves börtönbüntetést írva elő azok esetében, akik azonos neműekkel házasodnak meg vagy azonos neműekkel élnek házasságban, és ez a törvény nemcsak a nigériaiakra, hanem a turistákra, a külföldi munkavállalókra és a diplomatákra is vonatkozik, valamint 10 éves börtönbüntetést ír elő azon társas találkozóhelyek vagy nem kormányzati szervezetek bejegyzéséért vagy működtetéséért, amelyek támogatják az LMBTI-személyek emberi jogait; |
| --- | --- |

M.

mivel a nigériai képviselőház 2013. május 30-án elfogadta az egyneműek házasságát tiltó törvényt, 14 éves börtönbüntetést írva elő azok esetében, akik azonos neműekkel házasodnak meg vagy azonos neműekkel élnek házasságban, és ez a törvény nemcsak a nigériaiakra, hanem a turistákra, a külföldi munkavállalókra és a diplomatákra is vonatkozik, valamint 10 éves börtönbüntetést ír elő azon társas találkozóhelyek vagy nem kormányzati szervezetek bejegyzéséért vagy működtetéséért, amelyek támogatják az LMBTI-személyek emberi jogait;

| N. | mivel a Nigériában kialakult problémák a gazdasági fejlődés hiányából erednek, a feszültségek pedig a hausza nyelvet beszélő északi muszlim területekről érkező bevándorlókkal és telepesekkel a termőföldekért versengő, főként keresztény vagy animista őslakos csoportok közötti évtizedes ellenségeskedésben gyökereznek; mivel a konfliktusokat az éghajlatváltozás és a sivatagosodás csak súlyosbítja; mivel a fokozódó fegyveres konfliktus és a tartós társadalmi és gazdasági problémák jellemzően tovább táplálják a radikalizmust, ideértve a fundamentalista iszlám csoportosulások, például a Boko Haram általi manipulációt és toborzást; |
| --- | --- |

N.

mivel a Nigériában kialakult problémák a gazdasági fejlődés hiányából erednek, a feszültségek pedig a hausza nyelvet beszélő északi muszlim területekről érkező bevándorlókkal és telepesekkel a termőföldekért versengő, főként keresztény vagy animista őslakos csoportok közötti évtizedes ellenségeskedésben gyökereznek; mivel a konfliktusokat az éghajlatváltozás és a sivatagosodás csak súlyosbítja; mivel a fokozódó fegyveres konfliktus és a tartós társadalmi és gazdasági problémák jellemzően tovább táplálják a radikalizmust, ideértve a fundamentalista iszlám csoportosulások, például a Boko Haram általi manipulációt és toborzást;

| O. | mivel az Unió Nigéria legfőbb pénzügyi adományozója; mivel a Bizottság és Nigéria szövetségi kormánya 2009. november 12-én aláírta a Nigéria–Európai Közösség országstratégiai dokumentumot és a 2008 és 2013 közötti időszakra szóló nemzeti indikatív programot, amelynek keretében az Unió többek között a béke és a biztonság megteremtésére, valamint az emberi jogok biztosítására irányuló projekteket finanszíroz; mivel az Unió ezen időszak alatt összesen 700 millió eurónyi támogatást nyújtott Nigériának, és ennek bizonyos részét az egyre nagyobb problémát jelentő észak-nigériai biztonsági helyzet kezelésére csoportosították át; |
| --- | --- |

O.

mivel az Unió Nigéria legfőbb pénzügyi adományozója; mivel a Bizottság és Nigéria szövetségi kormánya 2009. november 12-én aláírta a Nigéria–Európai Közösség országstratégiai dokumentumot és a 2008 és 2013 közötti időszakra szóló nemzeti indikatív programot, amelynek keretében az Unió többek között a béke és a biztonság megteremtésére, valamint az emberi jogok biztosítására irányuló projekteket finanszíroz; mivel az Unió ezen időszak alatt összesen 700 millió eurónyi támogatást nyújtott Nigériának, és ennek bizonyos részét az egyre nagyobb problémát jelentő észak-nigériai biztonsági helyzet kezelésére csoportosították át;

| P. | mivel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 8. és 9. cikke értelmében az Unió rendszeres politikai párbeszédet folytat Nigériával az emberi jogokról és a demokratikus elvek ről, ideértve az etnikai, vallási és faji alapú diszkriminációt is; |
| --- | --- |

P.

mivel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 8. és 9. cikke értelmében az Unió rendszeres politikai párbeszédet folytat Nigériával az emberi jogokról és a demokratikus elvek ről, ideértve az etnikai, vallási és faji alapú diszkriminációt is;

| Q. | mivel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa felhívta a figyelmet arra, hogy a Boko Haram támadásai az emberiesség elleni bűncselekménynek tekinthetők; mivel Fatou Bensouda, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze 2012 júliusában Abujába látogatott, és mivel hivatala 2012 novemberében jelentést tett közzé, melyben megállapította, hogy megalapozott bizonyítékok alapján feltehető, hogy a Boko Haram az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát kimerítő cselekményeket követett el; |
| --- | --- |

Q.

mivel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa felhívta a figyelmet arra, hogy a Boko Haram támadásai az emberiesség elleni bűncselekménynek tekinthetők; mivel Fatou Bensouda, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze 2012 júliusában Abujába látogatott, és mivel hivatala 2012 novemberében jelentést tett közzé, melyben megállapította, hogy megalapozott bizonyítékok alapján feltehető, hogy a Boko Haram az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát kimerítő cselekményeket követett el;

| R. | mivel annak ellenére, hogy Nigéria a világ egyik legnagyobb olajtermelője, lakosságának közel 60 %-a kevesebb mint napi egy dollárból él; mivel a konfliktusok békés rendezése feltételezi a forrásokhoz való egyenlő hozzáférést, valamint a jövedelemnek az állami költségvetésen keresztül történő méltányos újraelosztását is; |
| --- | --- |

R.

mivel annak ellenére, hogy Nigéria a világ egyik legnagyobb olajtermelője, lakosságának közel 60 %-a kevesebb mint napi egy dollárból él; mivel a konfliktusok békés rendezése feltételezi a forrásokhoz való egyenlő hozzáférést, valamint a jövedelemnek az állami költségvetésen keresztül történő méltányos újraelosztását is;

| 1. | határozottan elítéli a Boko Haram által alkalmazott erőszak fokozódását és a Nigéria érintett régióiban történt, ártatlan áldozatokat követelő tragikus haláleseteket, és együttérzését fejezi ki az áldozatok hozzátartozóinak és a sebesülteknek; aggodalmát fejezi ki a folyamatos feszültségek miatt, amelyeknek a közösségek résztvevői és áldozatai is egyben; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a Boko Haram által alkalmazott erőszak fokozódását és a Nigéria érintett régióiban történt, ártatlan áldozatokat követelő tragikus haláleseteket, és együttérzését fejezi ki az áldozatok hozzátartozóinak és a sebesülteknek; aggodalmát fejezi ki a folyamatos feszültségek miatt, amelyeknek a közösségek résztvevői és áldozatai is egyben;

| 2. | sürgeti a nigériai kormányt, hogy gondoskodjon a lakosság biztonságáról és a Boko Haram által folytatott erőszakkal szembeni védelméről, valamint tartózkodjon a további támadásoktól és megtorlásoktól, eleget téve a nemzetközileg elismert emberi jogi előírások szerinti kötelezettségeinek, tiszteletben tartva a jogállamiságot; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a nigériai kormányt, hogy gondoskodjon a lakosság biztonságáról és a Boko Haram által folytatott erőszakkal szembeni védelméről, valamint tartózkodjon a további támadásoktól és megtorlásoktól, eleget téve a nemzetközileg elismert emberi jogi előírások szerinti kötelezettségeinek, tiszteletben tartva a jogállamiságot;

| 3. | elítéli, hogy a nigériai katonai erők aránytalan erővel lépnek fel a Boko Haram elleni összecsapások során, különösen a 2013. április 16-i és 17-i, Baga városát érintő rajtaütés esetében; |
| --- | --- |

3.

elítéli, hogy a nigériai katonai erők aránytalan erővel lépnek fel a Boko Haram elleni összecsapások során, különösen a 2013. április 16-i és 17-i, Baga városát érintő rajtaütés esetében;

| 4. | sürgeti, hogy a kormány és az alacsonyabb szinten tevékenykedő szereplők egyaránt fékezzék meg indulataikat, és törekedjenek a nigériai vallási és etnikai csoportok közötti különbségekből fakadó problémák békés megoldására; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a működőképes, független, pártatlan és hozzáférhető igazságszolgáltatási rendszer jelentőségét – különösen fegyveres konfliktus idején–, a büntetlenség megszüntetése, a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdítása és a lakosság alapvető jogainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

4.

sürgeti, hogy a kormány és az alacsonyabb szinten tevékenykedő szereplők egyaránt fékezzék meg indulataikat, és törekedjenek a nigériai vallási és etnikai csoportok közötti különbségekből fakadó problémák békés megoldására; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a működőképes, független, pártatlan és hozzáférhető igazságszolgáltatási rendszer jelentőségét – különösen fegyveres konfliktus idején–, a büntetlenség megszüntetése, a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdítása és a lakosság alapvető jogainak védelme érdekében;

| 5. | felszólítja a nigériai kormányt, hogy előzze meg a konfliktus további fokozódását, különös tekintettel a polgári lakosság biztonságára és jólétére, emlékeztetve arra, hogy a konfliktus során az épületekben, a közcélú infrastruktúrában és a mezőgazdasági területekben okozott károk negatív hatással vannak a lakosságra; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a nigériai kormányt, hogy előzze meg a konfliktus további fokozódását, különös tekintettel a polgári lakosság biztonságára és jólétére, emlékeztetve arra, hogy a konfliktus során az épületekben, a közcélú infrastruktúrában és a mezőgazdasági területekben okozott károk negatív hatással vannak a lakosságra;

| 6. | sürgeti a nigériai kormányt és a Boko Haram csoportot egyaránt, hogy ismerjék el és tartsák tiszteletben a sajtó és a média szabadságát, és tegyék lehetővé az újságírók és a riporterek számára a frontvonalakhoz történő odajutást, mivel a sajtó és a média fontos szerepet játszhat az elszámoltathatóság erősítésében és az emberi jogi jogsértések dokumentálásában; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a nigériai kormányt és a Boko Haram csoportot egyaránt, hogy ismerjék el és tartsák tiszteletben a sajtó és a média szabadságát, és tegyék lehetővé az újságírók és a riporterek számára a frontvonalakhoz történő odajutást, mivel a sajtó és a média fontos szerepet játszhat az elszámoltathatóság erősítésében és az emberi jogi jogsértések dokumentálásában;

| 7. | elítéli, hogy a nigériai hatóságok kivégezték Daniel Nsofort olyan bűncselekményekért, melyeket 18 éves kora előtt követett el; ajánlja, hogy a hatóságok egyrészt tegyék meg a szükséges lépéseket a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a Nigériáról szóló 2010. évi záró megállapítások végrehajtására, különösen annak biztosítása révén, hogy a „gyermek” kifejezés nemzeti jogszabályokban és állami szinten alkalmazott fogalommeghatározása teljes mértékben feleljen meg a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény fogalommeghatározásának, másrészt vizsgálják felül a 18 éves koruk előtt elkövetett bűncselekmények miatt halálra ítélt valamennyi fogva tartott aktáit, harmadrészt pedig nemzeti jogszabályaikban tiltsák be a halálbüntetés 18 év alatti személyekre történő kiszabását; |
| --- | --- |

7.

elítéli, hogy a nigériai hatóságok kivégezték Daniel Nsofort olyan bűncselekményekért, melyeket 18 éves kora előtt követett el; ajánlja, hogy a hatóságok egyrészt tegyék meg a szükséges lépéseket a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a Nigériáról szóló 2010. évi záró megállapítások végrehajtására, különösen annak biztosítása révén, hogy a „gyermek” kifejezés nemzeti jogszabályokban és állami szinten alkalmazott fogalommeghatározása teljes mértékben feleljen meg a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény fogalommeghatározásának, másrészt vizsgálják felül a 18 éves koruk előtt elkövetett bűncselekmények miatt halálra ítélt valamennyi fogva tartott aktáit, harmadrészt pedig nemzeti jogszabályaikban tiltsák be a halálbüntetés 18 év alatti személyekre történő kiszabását;

| 8. | határozottan elítéli, hogy 2013 júniusában négy fogvatartottat kivégeztek Nigériában; felszólítja a nigériai hatóságokat, hogy tartsanak ki a közelmúltban az EU–Nigéria emberi jogi párbeszéd keretében tett azon kötelezettségvállalásaik mellett, melyek szerint fenntartják a kivégzésekre vonatkozó de facto moratóriumot, és sürgeti az országot, hogy jogszabályainak módosítása révén törölje el a halálbüntetést; |
| --- | --- |

8.

határozottan elítéli, hogy 2013 júniusában négy fogvatartottat kivégeztek Nigériában; felszólítja a nigériai hatóságokat, hogy tartsanak ki a közelmúltban az EU–Nigéria emberi jogi párbeszéd keretében tett azon kötelezettségvállalásaik mellett, melyek szerint fenntartják a kivégzésekre vonatkozó de facto moratóriumot, és sürgeti az országot, hogy jogszabályainak módosítása révén törölje el a halálbüntetést;

| 9. | felszólítja a nigériai hatóságokat, hogy az Európai Bizottság és az Unicef támogatásával gyorsítsa fel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban folytatott reformokra irányuló erőfeszítéseit, különösen a gyermekekre vonatkozó igazságszolgáltatás ás a születési anyakönyvezési rendszer tekintetében; ajánlja, hogy Nigéria folytassa és erősítse meg a valamennyi gyermek számára ingyenesen biztosítandó és kötelező anyakönyvezésre irányuló erőfeszítéseit, valamint hogy tájékoztassa a lakosságot az anyakönyvezés jelentőségéről és a hatályos jogszabályokról; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a nigériai hatóságokat, hogy az Európai Bizottság és az Unicef támogatásával gyorsítsa fel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban folytatott reformokra irányuló erőfeszítéseit, különösen a gyermekekre vonatkozó igazságszolgáltatás ás a születési anyakönyvezési rendszer tekintetében; ajánlja, hogy Nigéria folytassa és erősítse meg a valamennyi gyermek számára ingyenesen biztosítandó és kötelező anyakönyvezésre irányuló erőfeszítéseit, valamint hogy tájékoztassa a lakosságot az anyakönyvezés jelentőségéről és a hatályos jogszabályokról;

| 10. | elismeri, hogy a mobiltelefonok fontos kommunikációs eszközt jelentenek a fegyveres lázadók számára, de sürgeti a nigériai kormányt, hogy tartózkodjon a teljes hálózat befagyasztásától, ez ugyanis a polgári lakosság számára is lehetetlenné teszi a kommunikációt; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy a mobiltelefonok fontos kommunikációs eszközt jelentenek a fegyveres lázadók számára, de sürgeti a nigériai kormányt, hogy tartózkodjon a teljes hálózat befagyasztásától, ez ugyanis a polgári lakosság számára is lehetetlenné teszi a kommunikációt;

| 11. | hangsúlyozza a regionális együttműködés jelentőségét a Boko Haram és az AQIM közötti kapcsolatból fakadó veszélyek kezelése szempontjából; ösztönzi a régió országait, hogy mélyítsék el az együttműködést – a Száhil öv országait is beleérve – a Boko Haram, az AQIM és a Mozgalom a Nyugat-afrikai Dzsihád Egységéért (MOJWA) közötti további szinergiák kialakulásának megelőzése érdekében; felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, valamint az ENSZ-et, az Afrikai Uniót és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségét (Ecowas), hogy támogassák az ilyen regionális erőfeszítéseket, és foglalkozzanak a terrorizmus, a könnyű fegyverek terjedése, valamint a határokon átnyúló bűnözés miatti fenyegetésekkel; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a regionális együttműködés jelentőségét a Boko Haram és az AQIM közötti kapcsolatból fakadó veszélyek kezelése szempontjából; ösztönzi a régió országait, hogy mélyítsék el az együttműködést – a Száhil öv országait is beleérve – a Boko Haram, az AQIM és a Mozgalom a Nyugat-afrikai Dzsihád Egységéért (MOJWA) közötti további szinergiák kialakulásának megelőzése érdekében; felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, valamint az ENSZ-et, az Afrikai Uniót és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségét (Ecowas), hogy támogassák az ilyen regionális erőfeszítéseket, és foglalkozzanak a terrorizmus, a könnyű fegyverek terjedése, valamint a határokon átnyúló bűnözés miatti fenyegetésekkel;

| 12. | aggodalommal állapítja meg, hogy a Guineai-öbölben egyre nő a kalóztámadások veszélye, és úgy véli, hogy összehangoltabb fellépésre van szükség; ebben a tekintetben üdvözli, hogy a Guineai-öböl állam- és kormányfőinek a 2013. június 24-én, a kameruni Yaoundéban megrendezett, a tengeri biztonságról és védelemről szóló csúcstalálkozóján regionális erőfeszítésekről állapodtak meg a kalóztámadások jelentette kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

12.

aggodalommal állapítja meg, hogy a Guineai-öbölben egyre nő a kalóztámadások veszélye, és úgy véli, hogy összehangoltabb fellépésre van szükség; ebben a tekintetben üdvözli, hogy a Guineai-öböl állam- és kormányfőinek a 2013. június 24-én, a kameruni Yaoundéban megrendezett, a tengeri biztonságról és védelemről szóló csúcstalálkozóján regionális erőfeszítésekről állapodtak meg a kalóztámadások jelentette kihívások kezelésére;

| 13. | felszólít a konfliktusok – köztük a társadalmi, gazdasági és etnikai feszültségek – gyökerének alaposabb feltárására, valamint a régió problémáira hosszú távú és tartós megoldást nem nyújtó, túlságosan általánosító és leegyszerűsített, pusztán a valláson alapuló magyarázatok kerülésére; sürgeti a nigériai kormányt, hogy törekedjen békés, a konfliktus alapvető okát kezelő megoldásra, valamint biztosítsa az erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférést, a régiók fenntartható fejlődését és a
  bevételek állami költségvetésen keresztül történő
  újraelosztását; |
| --- | --- |

13.

felszólít a konfliktusok – köztük a társadalmi, gazdasági és etnikai feszültségek – gyökerének alaposabb feltárására, valamint a régió problémáira hosszú távú és tartós megoldást nem nyújtó, túlságosan általánosító és leegyszerűsített, pusztán a valláson alapuló magyarázatok kerülésére; sürgeti a nigériai kormányt, hogy törekedjen békés, a konfliktus alapvető okát kezelő megoldásra, valamint biztosítsa az erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférést, a régiók fenntartható fejlődését és a
  bevételek állami költségvetésen keresztül történő
  újraelosztását;

| 14. | felszólít az emberi jogi jogsértések független kivizsgálására, valamint arra, hogy a felelősöket a tisztességes eljárás nemzetközi normáinak megfelelően állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

14.

felszólít az emberi jogi jogsértések független kivizsgálására, valamint arra, hogy a felelősöket a tisztességes eljárás nemzetközi normáinak megfelelően állítsák bíróság elé;

| 15. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nigériai konfliktus elfajulása a szomszédos Nigerben és Kamerunban tovább fokozza a menekültválságot; ösztönzi a nigériai kormány tisztviselőit, hogy lépjenek kapcsolatba a szomszédos országok vezetőivel a menekültáradat kezelési módjainak összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

15.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nigériai konfliktus elfajulása a szomszédos Nigerben és Kamerunban tovább fokozza a menekültválságot; ösztönzi a nigériai kormány tisztviselőit, hogy lépjenek kapcsolatba a szomszédos országok vezetőivel a menekültáradat kezelési módjainak összehangolása érdekében;

| 16. | felszólítja Catherine Ashton alelnököt/főképviselőt, hogy sürgesse a nigériai kormányt az emberi jogok tiszteletben tartására a terrorizmus elleni műveletek során; kifejezi hajlandóságát arra, hogy szorosan figyelemmel kövesse a nigériai helyzet alakulását, és a Cotomoui Egyezmény – és elsősorban annak 8. és 9. cikke – be nem tartásának esetén korlátozó intézkedések bevezetését javasolja; felkéri a Bizottságot, hogy ő is kövesse nyomon a helyzetet; |
| --- | --- |

16.

felszólítja Catherine Ashton alelnököt/főképviselőt, hogy sürgesse a nigériai kormányt az emberi jogok tiszteletben tartására a terrorizmus elleni műveletek során; kifejezi hajlandóságát arra, hogy szorosan figyelemmel kövesse a nigériai helyzet alakulását, és a Cotomoui Egyezmény – és elsősorban annak 8. és 9. cikke – be nem tartásának esetén korlátozó intézkedések bevezetését javasolja; felkéri a Bizottságot, hogy ő is kövesse nyomon a helyzetet;

| 17. | rendkívül sajnálatosnak tartja
  az egyneműek házasságát megtiltó törvény elfogadását, ami bűncselekménnyé nyilvánítja az egyneműek kapcsolatát, az LMBT-személyek jogainak támogatását, a melegbarát szórakozóhelyek működtetését vagy az azonos neműek közötti érzelmek kinyilvánítását; felszólítja ezért a nigériai elnököt, hogy ne írja alá a képviselőház által elfogadott törvénytervezetet, amely mind a nigériai, mind a külföldi állampolgárságú LMBT-személyeket az erőszak és a letartóztatás komoly kockázatának tenné ki; |
| --- | --- |

17.

rendkívül sajnálatosnak tartja
  az egyneműek házasságát megtiltó törvény elfogadását, ami bűncselekménnyé nyilvánítja az egyneműek kapcsolatát, az LMBT-személyek jogainak támogatását, a melegbarát szórakozóhelyek működtetését vagy az azonos neműek közötti érzelmek kinyilvánítását; felszólítja ezért a nigériai elnököt, hogy ne írja alá a képviselőház által elfogadott törvénytervezetet, amely mind a nigériai, mind a külföldi állampolgárságú LMBT-személyeket az erőszak és a letartóztatás komoly kockázatának tenné ki;

| 18. | ezzel kapcsolatban gratulál az Európai Unió Tanácsának, amiért a közelmúltban elfogadta a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI-) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozó iránymutatásokat, és felkéri az Európai Külügyi Szolgálatot és az Unió Nigériába delegált küldöttségét, hogy teljes körűen alkalmazza annak ajánlásait; |
| --- | --- |

18.

ezzel kapcsolatban gratulál az Európai Unió Tanácsának, amiért a közelmúltban elfogadta a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI-) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozó iránymutatásokat, és felkéri az Európai Külügyi Szolgálatot és az Unió Nigériába delegált küldöttségét, hogy teljes körűen alkalmazza annak ajánlásait;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Nigéria szövetségi kormányának, az Afrikai Unió és az ECOWAS intézményeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Közgyűlésének, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, valamint a Pánafrikai Parlamentnek (PAP). |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Nigéria szövetségi kormányának, az Afrikai Unió és az ECOWAS intézményeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Közgyűlésének, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, valamint a Pánafrikai Parlamentnek (PAP).

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0299.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0090.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. július 2., kedd

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/169 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/169

---

P7_TA(2013)0292

Marine Le Pen parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2013. július 2-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2325(IMM))

(2016/C 075/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a lyoni fellebbviteli bíróság főügyészétől érkezett 2012. november 7-i kérvény kapcsán a Francia Köztársaság igazságügy-minisztere által 2012. november 26-án továbbított, és a plenáris ülésen 2012. december 10-én bejelentett kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a lyoni fellebbviteli bíróság főügyészétől érkezett 2012. november 7-i kérvény kapcsán a Francia Köztársaság igazságügy-minisztere által 2012. november 26-án továbbított, és a plenáris ülésen 2012. december 10-én bejelentett kérelemre,

| — | tekintettel Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselő Marine Le Pen nevében történő, az eljárási szabályzat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselő Marine Le Pen nevében történő, az eljárási szabályzat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti meghallgatására,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, 2011. szeptember 6-i, valamint 2013. január 17-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, 2011. szeptember 6-i, valamint 2013. január 17-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0236/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0236/2013),

| A. | mivel a lyoni fellebbviteli bíróság főügyésze egy állítólagos bűncselekménnyel kapcsolatos jogi eljárás okán kérte Marine Le Pen európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel a lyoni fellebbviteli bíróság főügyésze egy állítólagos bűncselekménnyel kapcsolatos jogi eljárás okán kérte Marine Le Pen európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| C. | mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke kimondja, hogy a francia parlament egyetlen képviselőjét sem vethetik bűnvádi eljárás alá a hivatalának gyakorlása közben általa nyilvánított véleményért vagy leadott szavazatokért; |
| --- | --- |

C.

mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke kimondja, hogy a francia parlament egyetlen képviselőjét sem vethetik bűnvádi eljárás alá a hivatalának gyakorlása közben általa nyilvánított véleményért vagy leadott szavazatokért;

| D. | mivel Marine Le Pent meghatározott csoporttal szembeni, vallási hovatartozáson alapuló gyűlöletre, diszkriminációra, illetve erőszakra való uszítással vádolják, amely cselekedet a francia jog – nevezetesen az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 42 cikke, valamint az 1982. július 29-i 82-652. számú törvény 93.-3 cikkének – szerint bűncselekménynek minősül, és amelynek büntetési tételeit az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8), (10), (11) és (12) bekezdése, valamint a büntető törvénykönyv 131-26. cikkének (2) és (3) bekezdése rögzíti; |
| --- | --- |

D.

mivel Marine Le Pent meghatározott csoporttal szembeni, vallási hovatartozáson alapuló gyűlöletre, diszkriminációra, illetve erőszakra való uszítással vádolják, amely cselekedet a francia jog – nevezetesen az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 42 cikke, valamint az 1982. július 29-i 82-652. számú törvény 93.-3 cikkének – szerint bűncselekménynek minősül, és amelynek büntetési tételeit az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8), (10), (11) és (12) bekezdése, valamint a büntető törvénykönyv 131-26. cikkének (2) és (3) bekezdése rögzíti;

| E. | mivel az állítólagos bűncselekmény nem áll közvetlen, illetve nyilvánvaló kapcsolatban Marine Le Pen európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkének alkalmazásában nem minősül az európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során kinyilvánított véleménynek vagy leadott szavazatnak; |
| --- | --- |

E.

mivel az állítólagos bűncselekmény nem áll közvetlen, illetve nyilvánvaló kapcsolatban Marine Le Pen európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkének alkalmazásában nem minősül az európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során kinyilvánított véleménynek vagy leadott szavazatnak;

| F. | mivel a vád nem kapcsolódik Marine Le Pen európai parlamenti képviselői tisztségéhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a vád nem kapcsolódik Marine Le Pen európai parlamenti képviselői tisztségéhez;

| G. | mivel nincs ok feltételezni a fumus persecutionis fennállását; |
| --- | --- |

G.

mivel nincs ok feltételezni a fumus persecutionis fennállását;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Marine Le Pen mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Marine Le Pen mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság Igazságügyi Minisztériumának és Marine Le Pennek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság Igazságügyi Minisztériumának és Marine Le Pennek.

---

(1)  Az 1964. május 12-i 101/63. sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), az 1986. július 10-i 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.), a 2008. október 15-i T-345/05 sz. Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008., II-2849. o.), a 2008. október 21-i C-200/07. és C-201/07. sz. Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek (EBHT 2008., I-7929. o.), a 2010. március 19-i T-42/06. sz. Gollnisch kontra Parlament ügy (az EBHT-ban még nem tették közzé), a 2011. szeptember 6-i C-163/10. sz. Patriciello-ügy (az EBHT-ban még nem tették közzé), valamint a 2013. szeptember 17-i T-346/11. és T-347/11. sz. Gollnisch kontra Parliament egyesített ügyek (EBHT 2010., II-1135. o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. július 2., kedd

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/171

---

P7_TA(2013)0287

Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei ***I

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0890), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0890),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 336. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0507/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 336. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0507/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Bíróság 2012. március 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság 2012. március 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Számvevőszék 2012. június 14-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2012. június 14-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0156/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 205., 2012.7.12., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0455

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek módosításáról szóló .../2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1023/2013/EU rendelet.)

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/172

---

P7_TA(2013)0288

Az atomkárokért való polgári jogi felelősség ***

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az egyes tagállamoknak az atomkárokért való polgári jogi felelősségről szóló, 1963. május 21-i Bécsi Egyezményt módosító jegyzőkönyv Európai Unió érdekében történő megerősítésére vagy az ahhoz történő csatlakozásra, valamint a vonatkozó belső uniós jogszabályok alkalmazásáról szóló nyilatkozat tételére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 075/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06206/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06206/2013),

| — | tekintettel az atomkárokért való polgári jogi felelősségről szóló, 1963. május 21-i Bécsi Egyezményt módosító, 1997. szeptember 12-i jegyzőkönyvre (06658/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomkárokért való polgári jogi felelősségről szóló, 1963. május 21-i Bécsi Egyezményt módosító, 1997. szeptember 12-i jegyzőkönyvre (06658/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0063/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0063/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A7-0198/2013),

| 1. | egyetért a tanácsi határozattervezettel; |
| --- | --- |

1.

egyetért a tanácsi határozattervezettel;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/172

---

P7_TA(2013)0289

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazása *

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

(Konzultáció)

(2016/C 075/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0725),

| — | tekintettel az állami támogatások korszerűsítéséről szóló 2013. január 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatások korszerűsítéséről szóló 2013. január 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 109. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 109. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0004/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0180/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A Szerződés 107. cikkét hatékonyan és egységesen kell alkalmazni az Európai Unió egész területén az állami támogatásokra vonatkozó szabályok az Európa 2020 növekedési stratégia megvalósításának és az államháztartási konszolidáció végrehajtásának elősegítését célzó átfogó korszerűsítése keretében. A jogbiztonság növelése és az állami támogatási politika átlátható környezetben történő továbbfejlesztésének elősegítése érdekében az 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet kodifikálta és megerősítette a Bizottság korábban alkalmazott gyakorlatát. Mindazonáltal a rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok és egyéb fejlemények, így a bővítés és a gazdasági és pénzügyi válság fényében a rendelet egyes rendelkezéseit módosítani kell annak érdekében, hogy a Bizottság
  hatékonyabban láthassa el feladatát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A Szerződés 107. cikkét hatékonyan és egységesen kell alkalmazni az Európai Unió egész területén az állami támogatásokra vonatkozó szabályok az Európa 2020 növekedési stratégia megvalósításának és az államháztartási konszolidáció végrehajtásának elősegítését célzó átfogó korszerűsítése keretében. A jogbiztonság növelése és az állami támogatási politika átlátható környezetben történő továbbfejlesztésének elősegítése érdekében az 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet kodifikálta és megerősítette a Bizottság korábban alkalmazott gyakorlatát. Mindazonáltal a rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok és egyéb fejlemények, így a bővítés és a gazdasági és pénzügyi válság fényében a rendelet egyes rendelkezéseit módosítani kell annak érdekében, hogy a Bizottság
  hatékonyabban láthassa el feladatát
  .

| (1) | A Szerződés 107. cikkét hatékonyan és egységesen kell alkalmazni az Európai Unió egész területén az állami támogatásokra vonatkozó szabályok az Európa 2020 növekedési stratégia megvalósításának és az államháztartási konszolidáció végrehajtásának elősegítését célzó átfogó korszerűsítése keretében. A jogbiztonság növelése és az állami támogatási politika átlátható környezetben történő továbbfejlesztésének elősegítése érdekében az 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet kodifikálta és megerősítette a Bizottság korábban alkalmazott gyakorlatát. Mindazonáltal a rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok és egyéb fejlemények, így a bővítés és a gazdasági és pénzügyi válság fényében a rendelet egyes rendelkezéseit módosítani kell annak érdekében, hogy a Bizottság
  az állami támogatások ellenőrzésének és végrehajtásának ésszerűbb és hatékonyabb eszközével rendelkezzen
  . |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 107. cikkét hatékonyan és egységesen kell alkalmazni az Európai Unió egész területén az állami támogatásokra vonatkozó szabályok az Európa 2020 növekedési stratégia megvalósításának és az államháztartási konszolidáció végrehajtásának elősegítését célzó átfogó korszerűsítése keretében. A jogbiztonság növelése és az állami támogatási politika átlátható környezetben történő továbbfejlesztésének elősegítése érdekében az 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet kodifikálta és megerősítette a Bizottság korábban alkalmazott gyakorlatát. Mindazonáltal a rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok és egyéb fejlemények, így a bővítés és a gazdasági és pénzügyi válság fényében a rendelet egyes rendelkezéseit módosítani kell annak érdekében, hogy a Bizottság
  az állami támogatások ellenőrzésének és végrehajtásának ésszerűbb és hatékonyabb eszközével rendelkezzen
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Fontos, hogy a Bizottság az állami támogatások azon eseteire összpontosítsa figyelmét, amelyek torzíthatják a versenyt a belső piacon. Ez a cél, amelyet az Európai Parlament az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2013. január 17-i állásfoglalásában jóváhagyott, összhangban áll az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2012. május 8-i bizottsági közleménnyel. Ebből következik, hogy a Bizottságnak tartózkodnia kellene olyan intézkedésekben való részvételtől, amelyek kisebb vállalkozásokat érintenek, és amelyek tisztán helyi hatásokkal járnak, különösen akkor, amikor az intézkedések fő célja a belső piacot nem torzító szociális célkitűzések teljesítése. A Bizottság számára ezért lehetővé kell tenni, hogy visszautasítsa ilyen esetek, és különösen a tudomására hozott panaszok kivizsgálását, még akkor is, ha a panasztevők kitartóan válaszolnak a megjegyzések benyújtására irányuló valamennyi felkérésre. A Bizottságnak mindazonáltal meg kell vizsgálnia a több panaszos által tudomására hozott eseteket, és rendkívül óvatosnak kell lennie a tekintetben, hogy ne mentesüljön túl sok tevékenység az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzés alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Fontos, hogy a Bizottság az állami támogatások azon eseteire összpontosítsa figyelmét, amelyek torzíthatják a versenyt a belső piacon. Ez a cél, amelyet az Európai Parlament az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2013. január 17-i állásfoglalásában jóváhagyott, összhangban áll az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2012. május 8-i bizottsági közleménnyel. Ebből következik, hogy a Bizottságnak tartózkodnia kellene olyan intézkedésekben való részvételtől, amelyek kisebb vállalkozásokat érintenek, és amelyek tisztán helyi hatásokkal járnak, különösen akkor, amikor az intézkedések fő célja a belső piacot nem torzító szociális célkitűzések teljesítése. A Bizottság számára ezért lehetővé kell tenni, hogy visszautasítsa ilyen esetek, és különösen a tudomására hozott panaszok kivizsgálását, még akkor is, ha a panasztevők kitartóan válaszolnak a megjegyzések benyújtására irányuló valamennyi felkérésre. A Bizottságnak mindazonáltal meg kell vizsgálnia a több panaszos által tudomására hozott eseteket, és rendkívül óvatosnak kell lennie a tekintetben, hogy ne mentesüljön túl sok tevékenység az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzés alól.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A tagállamok jelenleg különbözőképpen értelmezik azon szolgáltatások meghatározását, amelyek nem járnak valódi gazdasági haszonnal, és amelyek esetében láthatóan hiányzik a piac vezérelte kínálat vagy kereslet. Az ilyen szolgáltatások nem eshetnek az állami támogatási szabályok hatálya alá. A nem egyértelmű helyzet elsősorban a harmadik szektor nonprofit szolgáltatói számára okozott problémákat, mivel ők nem részesülhetnek állami támogatásban a lehetséges panaszok elkerülése érdekében. Az állami támogatási szabályok korszerűsítésével kapcsolatosan a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy „piaci teszten” keresztül vizsgálják meg, hogy egy adott szolgáltatás vonatkozásában van-e valódi piaci kereslet vagy kínálat, és a Bizottság ebben segíti őket. Ezt az aspektust akkor is figyelembe kell venni, amikor a Bizottság egy adott panasz érvényességét vizsgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A tagállamok jelenleg különbözőképpen értelmezik azon szolgáltatások meghatározását, amelyek nem járnak valódi gazdasági haszonnal, és amelyek esetében láthatóan hiányzik a piac vezérelte kínálat vagy kereslet. Az ilyen szolgáltatások nem eshetnek az állami támogatási szabályok hatálya alá. A nem egyértelmű helyzet elsősorban a harmadik szektor nonprofit szolgáltatói számára okozott problémákat, mivel ők nem részesülhetnek állami támogatásban a lehetséges panaszok elkerülése érdekében. Az állami támogatási szabályok korszerűsítésével kapcsolatosan a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy „piaci teszten” keresztül vizsgálják meg, hogy egy adott szolgáltatás vonatkozásában van-e valódi piaci kereslet vagy kínálat, és a Bizottság ebben segíti őket. Ezt az aspektust akkor is figyelembe kell venni, amikor a Bizottság egy adott panasz érvényességét vizsgálja.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) | E rendelet jogalapja, az EUMSZ 109. cikke, csupán az Európai Parlamenttel való konzultációt ír elő, nem pedig együttdöntést, ahogyan az a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a piaci integráció és a gazdasági szabályozás egyéb területein a gyakorlat. Ez a demokratikus deficit nem fogadható el olyan javaslatok esetében, amelyek a nemzeti és a helyi választott hatóságok – elsősorban az alapvető jogokhoz kapcsolódó közérdekű szolgáltatásokra vonatkozó – határozatai és rendelkezései felett a Bizottság által gyakorolt felügyelet módozatait érintik. Ezt a hiányt a Szerződés jövőbeli módosítása során korrigálni kell. A Bizottság az „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című, 2012. november 28-i közleményében javaslatokat irányoz elő a Szerződés 2014. évi módosítására. Egy ilyen javaslatban szerepelnie kell egy olyan javaslatnak is, amely a 109. cikk módosítására irányul annak érdekében, hogy az abban a cikkben említett rendeleteket a rendes jogalkotási eljárás keretében fogadják el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)

E rendelet jogalapja, az EUMSZ 109. cikke, csupán az Európai Parlamenttel való konzultációt ír elő, nem pedig együttdöntést, ahogyan az a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a piaci integráció és a gazdasági szabályozás egyéb területein a gyakorlat. Ez a demokratikus deficit nem fogadható el olyan javaslatok esetében, amelyek a nemzeti és a helyi választott hatóságok – elsősorban az alapvető jogokhoz kapcsolódó közérdekű szolgáltatásokra vonatkozó – határozatai és rendelkezései felett a Bizottság által gyakorolt felügyelet módozatait érintik. Ezt a hiányt a Szerződés jövőbeli módosítása során korrigálni kell. A Bizottság az „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című, 2012. november 28-i közleményében javaslatokat irányoz elő a Szerződés 2014. évi módosítására. Egy ilyen javaslatban szerepelnie kell egy olyan javaslatnak is, amely a 109. cikk módosítására irányul annak érdekében, hogy az abban a cikkben említett rendeleteket a rendes jogalkotási eljárás keretében fogadják el.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Valamely támogatási intézkedés és különösen a részletesen elemzendő újszerű vagy technikailag összetett intézkedések összeegyeztethetőségének a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követő értékelése céljából meg kell állapítani, hogy a Bizottság – amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek – egyszerű információnyújtási kérelem vagy határozat útján, az arányosság elvének különösen a kis- és középvállalkozások esetében történő megfelelő figyelembevételével felszólíthat vállalkozásokat, vállalkozások társulásait vagy tagállamokat az értékelés elvégzéséhez szükséges információk benyújtására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Valamely támogatási intézkedés és különösen a részletesen elemzendő újszerű vagy technikailag összetett intézkedések összeegyeztethetőségének a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követő értékelése céljából meg kell állapítani, hogy a Bizottság – amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek – egyszerű információnyújtási kérelem vagy határozat útján, az arányosság elvének különösen a kis- és középvállalkozások esetében történő megfelelő figyelembevételével felszólíthat vállalkozásokat, vállalkozások társulásait vagy tagállamokat az értékelés elvégzéséhez szükséges információk benyújtására.

| (3) | Valamely támogatási intézkedés és különösen a részletesen elemzendő újszerű vagy technikailag összetett intézkedések összeegyeztethetőségének a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követő értékelése céljából meg kell állapítani, hogy a Bizottság – amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek – egyszerű információnyújtási kérelem vagy határozat útján, az arányosság elvének különösen a kis- és középvállalkozások esetében történő megfelelő figyelembevételével felszólíthat vállalkozásokat, vállalkozások társulásait vagy tagállamokat az értékelés elvégzéséhez szükséges információk benyújtására.
  Ilyen hatáskör már létezik a trösztellenes jogszabályok végrehajtására vonatkozóan és nem helyénvaló, hogy nem létezik az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok végrehajtása tekintetében, tekintve, hogy az állami támogatások ugyanúgy torzíthatják a belső piacot, mint a Szerződés 101. és 102. cikkének a megsértése. |
| --- | --- |

(3)

Valamely támogatási intézkedés és különösen a részletesen elemzendő újszerű vagy technikailag összetett intézkedések összeegyeztethetőségének a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követő értékelése céljából meg kell állapítani, hogy a Bizottság – amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek – egyszerű információnyújtási kérelem vagy határozat útján, az arányosság elvének különösen a kis- és középvállalkozások esetében történő megfelelő figyelembevételével felszólíthat vállalkozásokat, vállalkozások társulásait vagy tagállamokat az értékelés elvégzéséhez szükséges információk benyújtására.
  Ilyen hatáskör már létezik a trösztellenes jogszabályok végrehajtására vonatkozóan és nem helyénvaló, hogy nem létezik az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok végrehajtása tekintetében, tekintve, hogy az állami támogatások ugyanúgy torzíthatják a belső piacot, mint a Szerződés 101. és 102. cikkének a megsértése.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az állami támogatások korszerűsítéséről szóló 2013. január 17-i állásfoglalásában az Európai Parlament már jelezte, hogy támogatja a Bizottság közvetlenül a piaci szereplőktől történő adatgyűjtését, amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az állami támogatások korszerűsítéséről szóló 2013. január 17-i állásfoglalásában az Európai Parlament már jelezte, hogy támogatja a Bizottság közvetlenül a piaci szereplőktől történő adatgyűjtését, amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | Ezen új vizsgálati hatáskörök kiegyensúlyozása érdekében a Bizottság felelősséggel tartozik az Európai Parlament felé. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a folyamatban levő vizsgálati eljárásokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

Ezen új vizsgálati hatáskörök kiegyensúlyozása érdekében a Bizottság felelősséggel tartozik az Európai Parlament felé. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a folyamatban levő vizsgálati eljárásokról.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a vállalkozásokhoz vagy vállalkozások társulásaihoz intézett információnyújtási kérelmek végrehajtását pénzbírság vagy kényszerítő bírság útján végrehajtsa. Az információszolgáltatásra felkért felek jogait a pénzbírság vagy a kényszerítő bírság kivetését megelőző véleménynyilvánítás lehetőségének biztosítása útján védelmezni kell. A Szerződés 261. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága számára teljes körű mérlegelési jogkört kell biztosítani e pénzbírságok és kényszerítő bírságok tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a vállalkozásokhoz vagy vállalkozások társulásaihoz intézett információnyújtási kérelmek végrehajtását pénzbírság vagy kényszerítő bírság útján végrehajtsa. Az információszolgáltatásra felkért felek jogait a pénzbírság vagy a kényszerítő bírság kivetését megelőző véleménynyilvánítás lehetőségének biztosítása útján védelmezni kell. A Szerződés 261. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága számára teljes körű mérlegelési jogkört kell biztosítani e pénzbírságok és kényszerítő bírságok tekintetében.

| (4) | Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a vállalkozásokhoz vagy vállalkozások társulásaihoz intézett információnyújtási kérelmek végrehajtását pénzbírság vagy kényszerítő bírság útján végrehajtsa.
  Az ilyen bírságok szintjének értékelésekor a Bizottság különbséget tesz a felek között az ügyben játszott szerepük és az üggyel való kapcsolatuk függvényében. Alacsonyabb bírság alkalmazandó azon felek vonatkozásában, amelyeket információnyújtási kérelme révén maga a Bizottság von be az ügybe, mivel ezek a harmadik felek nem úgy kapcsolódnak a vizsgálathoz, mint az állítólagos kedvezményezett és a panaszt benyújtó fél. Továbbá a Bizottság kellően figyelembe veszi minden eset egyedi körülményeit és a címzett számára felmerülő megfelelési költségeket, valamint az arányosság elvét, különösen a kis- és középvállalkozások tekintetében.
  Az információszolgáltatásra felkért felek jogait a pénzbírság vagy a kényszerítő bírság kivetését megelőző véleménynyilvánítás lehetőségének biztosítása útján védelmezni kell. A Szerződés 261. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága számára teljes körű mérlegelési jogkört kell biztosítani e pénzbírságok és kényszerítő bírságok tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a vállalkozásokhoz vagy vállalkozások társulásaihoz intézett információnyújtási kérelmek végrehajtását pénzbírság vagy kényszerítő bírság útján végrehajtsa.
  Az ilyen bírságok szintjének értékelésekor a Bizottság különbséget tesz a felek között az ügyben játszott szerepük és az üggyel való kapcsolatuk függvényében. Alacsonyabb bírság alkalmazandó azon felek vonatkozásában, amelyeket információnyújtási kérelme révén maga a Bizottság von be az ügybe, mivel ezek a harmadik felek nem úgy kapcsolódnak a vizsgálathoz, mint az állítólagos kedvezményezett és a panaszt benyújtó fél. Továbbá a Bizottság kellően figyelembe veszi minden eset egyedi körülményeit és a címzett számára felmerülő megfelelési költségeket, valamint az arányosság elvét, különösen a kis- és középvállalkozások tekintetében.
  Az információszolgáltatásra felkért felek jogait a pénzbírság vagy a kényszerítő bírság kivetését megelőző véleménynyilvánítás lehetőségének biztosítása útján védelmezni kell. A Szerződés 261. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága számára teljes körű mérlegelési jogkört kell biztosítani e pénzbírságok és kényszerítő bírságok tekintetében.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A Bizottság saját kezdeményezésére megvizsgálhat a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos, bármely forrásból származó információt annak érdekében, hogy biztosítsa a Szerződés 108. cikkének és különösen a 108. cikk (2) bekezdésében megállapított bejelentési és felfüggesztési rendelkezésnek a betartását, és hogy értékelje a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Ebben az összefüggésben a panaszok az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos lényegi információforrások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A Bizottság saját kezdeményezésére megvizsgálhat a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos, bármely forrásból származó információt annak érdekében, hogy biztosítsa a Szerződés 108. cikkének és különösen a 108. cikk (2) bekezdésében megállapított bejelentési és felfüggesztési rendelkezésnek a betartását, és hogy értékelje a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Ebben az összefüggésben a panaszok az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos lényegi információforrások.

| (9) | A Bizottság saját kezdeményezésére megvizsgálhat a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos, bármely forrásból származó információt annak érdekében, hogy biztosítsa a Szerződés 108. cikkének és különösen a 108. cikk (2) bekezdésében megállapított bejelentési és felfüggesztési rendelkezésnek a betartását, és hogy értékelje a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Ebben az összefüggésben a panaszok az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos lényegi információforrások.
  Ezért fontos, hogy a panaszok beadását illetően ne támasszanak túl sok vagy túl formális korlátozásokat. Különösen az egyes állampolgárok számára kell biztosítani, hogy panaszaikat könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát eljáráson keresztül nyújthassák be. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság saját kezdeményezésére megvizsgálhat a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos, bármely forrásból származó információt annak érdekében, hogy biztosítsa a Szerződés 108. cikkének és különösen a 108. cikk (2) bekezdésében megállapított bejelentési és felfüggesztési rendelkezésnek a betartását, és hogy értékelje a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Ebben az összefüggésben a panaszok az uniós állami támogatási szabályok megsértésével kapcsolatos lényegi információforrások.
  Ezért fontos, hogy a panaszok beadását illetően ne támasszanak túl sok vagy túl formális korlátozásokat. Különösen az egyes állampolgárok számára kell biztosítani, hogy panaszaikat könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát eljáráson keresztül nyújthassák be.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A tagállamok ösztönözve kell hogy érezzék magukat az állami támogatási intézkedések bejelentésére és nem büntethetik őket jogtalanul, ha a Bizottság túlságosan hosszú időt vesz igénybe a bejelentés tárgyát képező állami támogatás megvizsgálására. Ezért, ha egy bizottsági határozat a bejelentéstől számított hat hónapon belül nem érkezik meg, az arra a támogatásra vonatkozó későbbi visszatérítési határozatnak fel kell tüntetnie, hogy a bejelentés hiányos volt és a tagállam nem válaszolt megfelelően az információszolgáltatásra vonatkozó felkérésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A tagállamok ösztönözve kell hogy érezzék magukat az állami támogatási intézkedések bejelentésére és nem büntethetik őket jogtalanul, ha a Bizottság túlságosan hosszú időt vesz igénybe a bejelentés tárgyát képező állami támogatás megvizsgálására. Ezért, ha egy bizottsági határozat a bejelentéstől számított hat hónapon belül nem érkezik meg, az arra a támogatásra vonatkozó későbbi visszatérítési határozatnak fel kell tüntetnie, hogy a bejelentés hiányos volt és a tagállam nem válaszolt megfelelően az információszolgáltatásra vonatkozó felkérésekre.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A panaszosoktól meg kell követelni annak igazolását, hogy az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének és a 659/1999/EK rendelet 1. cikke h) pontjának értelmében érdekelt felek. Arra is kötelezni kell
  őket
  , hogy felhatalmazáson alapuló végrehajtási rendelkezésben a Bizottság által meghatározott űrlapon nyújtsanak be meghatározott mennyiségű információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A panaszosoktól meg kell követelni annak igazolását, hogy az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének és a 659/1999/EK rendelet 1. cikke h) pontjának értelmében érdekelt felek. Arra is kötelezni kell
  őket
  , hogy felhatalmazáson alapuló végrehajtási rendelkezésben a Bizottság által meghatározott űrlapon nyújtsanak be meghatározott mennyiségű információt.

| (11) | A panaszosoktól meg kell követelni annak igazolását, hogy az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének és a 659/1999/EK rendelet 1. cikke h) pontjának értelmében érdekelt felek.
  Az „érdekelt fél” kifejezés túl szűk értelmezését azonban kerülni kell.
  Arra is kötelezni kell
  a panasztevőket
  , hogy felhatalmazáson alapuló végrehajtási rendelkezésben a Bizottság által meghatározott
  könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát
  űrlapon nyújtsanak be meghatározott
  minimális
  mennyiségű információt.
  Amikor a panasztevők nem nyújtanak be észrevételt vagy szolgáltatnak információt, amely a belső piacon versenytorzulást eredményezhető jogellenes támogatás meglétére vagy a támogatással való visszaélésre utal, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a panaszt visszavontnak tekintse. |
| --- | --- |

(11)

A panaszosoktól meg kell követelni annak igazolását, hogy az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésének és a 659/1999/EK rendelet 1. cikke h) pontjának értelmében érdekelt felek.
  Az „érdekelt fél” kifejezés túl szűk értelmezését azonban kerülni kell.
  Arra is kötelezni kell
  a panasztevőket
  , hogy felhatalmazáson alapuló végrehajtási rendelkezésben a Bizottság által meghatározott
  könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát
  űrlapon nyújtsanak be meghatározott
  minimális
  mennyiségű információt.
  Amikor a panasztevők nem nyújtanak be észrevételt vagy szolgáltatnak információt, amely a belső piacon versenytorzulást eredményezhető jogellenes támogatás meglétére vagy a támogatással való visszaélésre utal, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a panaszt visszavontnak tekintse.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A Bizottságnak fontolóra kell vennie egy harmadik fél által benyújtott panasz megvizsgálását, ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a belső piacon történő versenytorzulás kimutatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A Bizottságnak fontolóra kell vennie egy harmadik fél által benyújtott panasz megvizsgálását, ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a belső piacon történő versenytorzulás kimutatására.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Biztosítandó, hogy a Bizottság a belső piac egész területén egységesen lépjen fel a hasonló ügyekben, helyénvaló kiegészíteni a Bizottság jelenlegi hatásköreit olyan jogalap létrehozásával, amely lehetővé teszi a Bizottság számára azt, hogy több tagállamra kiterjedő, gazdasági ágazatokra vagy meghatározott támogatási eszközökre vonatkozó vizsgálatokat indítson. Arányossági okokból az ágazati vizsgálatoknak nyilvános forrásokból elérhető adatok előzetes elemzésének olyan eredményein kell alapulnia, melyek arra utalnak, hogy több tagállamban fennállnak bizonyos ágazatot vagy támogatási eszközt érintő, állami támogatással kapcsolatos problémák, például hogy egy bizonyos ágazatban eszközölt vagy bizonyos támogatási eszközön alapuló, létező támogatási intézkedések több tagállamban sem egyeztethetők vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Az ilyen vizsgálatok lehetővé tennék, hogy a Bizottság hatékonyan és átláthatóan kezelje az állami támogatások horizontális problémáit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Biztosítandó, hogy a Bizottság a belső piac egész területén egységesen lépjen fel a hasonló ügyekben, helyénvaló kiegészíteni a Bizottság jelenlegi hatásköreit olyan jogalap létrehozásával, amely lehetővé teszi a Bizottság számára azt, hogy több tagállamra kiterjedő, gazdasági ágazatokra vagy meghatározott támogatási eszközökre vonatkozó vizsgálatokat indítson. Arányossági okokból az ágazati vizsgálatoknak nyilvános forrásokból elérhető adatok előzetes elemzésének olyan eredményein kell alapulnia, melyek arra utalnak, hogy több tagállamban fennállnak bizonyos ágazatot vagy támogatási eszközt érintő, állami támogatással kapcsolatos problémák, például hogy egy bizonyos ágazatban eszközölt vagy bizonyos támogatási eszközön alapuló, létező támogatási intézkedések több tagállamban sem egyeztethetők vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Az ilyen vizsgálatok lehetővé tennék, hogy a Bizottság hatékonyan és átláthatóan kezelje az állami támogatások horizontális problémáit.

| (13) | Biztosítandó, hogy a Bizottság a belső piac egész területén egységesen lépjen fel a hasonló ügyekben, helyénvaló kiegészíteni a Bizottság jelenlegi hatásköreit olyan jogalap létrehozásával, amely lehetővé teszi a Bizottság számára azt, hogy több tagállamra kiterjedő, gazdasági ágazatokra vagy meghatározott támogatási eszközökre vonatkozó vizsgálatokat indítson. Arányossági okokból az ágazati vizsgálatoknak nyilvános forrásokból elérhető adatok előzetes elemzésének olyan eredményein kell alapulnia, melyek arra utalnak, hogy több tagállamban fennállnak bizonyos ágazatot vagy támogatási eszközt érintő, állami támogatással kapcsolatos problémák, például hogy egy bizonyos ágazatban eszközölt vagy bizonyos támogatási eszközön alapuló, létező támogatási intézkedések több tagállamban sem egyeztethetők vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal.
  Mivel a választókörzetükkel való közvetlen kapcsolat révén az Európai Parlament képviselői is tudomást szerezhetnek az állami támogatási gyakorlatok egy adott ágazaton belüli lehetséges eltéréseiről, az Európai Parlamentet fel kell hatalmazni arra, hogy felkérhesse a Bizottságot ezen ágazat megvizsgálására. Ezekben az esetekben – az Európai Parlament vizsgálatokról való tájékoztatása érdekében – a Bizottság időközi jelentéseket küld az Európai Parlamentnek, amelyekben részletezi e vizsgálatok állását.
  Az ilyen vizsgálatok lehetővé tennék, hogy a Bizottság hatékonyan és átláthatóan kezelje az állami támogatások horizontális problémáit. |
| --- | --- |

(13)

Biztosítandó, hogy a Bizottság a belső piac egész területén egységesen lépjen fel a hasonló ügyekben, helyénvaló kiegészíteni a Bizottság jelenlegi hatásköreit olyan jogalap létrehozásával, amely lehetővé teszi a Bizottság számára azt, hogy több tagállamra kiterjedő, gazdasági ágazatokra vagy meghatározott támogatási eszközökre vonatkozó vizsgálatokat indítson. Arányossági okokból az ágazati vizsgálatoknak nyilvános forrásokból elérhető adatok előzetes elemzésének olyan eredményein kell alapulnia, melyek arra utalnak, hogy több tagállamban fennállnak bizonyos ágazatot vagy támogatási eszközt érintő, állami támogatással kapcsolatos problémák, például hogy egy bizonyos ágazatban eszközölt vagy bizonyos támogatási eszközön alapuló, létező támogatási intézkedések több tagállamban sem egyeztethetők vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal.
  Mivel a választókörzetükkel való közvetlen kapcsolat révén az Európai Parlament képviselői is tudomást szerezhetnek az állami támogatási gyakorlatok egy adott ágazaton belüli lehetséges eltéréseiről, az Európai Parlamentet fel kell hatalmazni arra, hogy felkérhesse a Bizottságot ezen ágazat megvizsgálására. Ezekben az esetekben – az Európai Parlament vizsgálatokról való tájékoztatása érdekében – a Bizottság időközi jelentéseket küld az Európai Parlamentnek, amelyekben részletezi e vizsgálatok állását.
  Az ilyen vizsgálatok lehetővé tennék, hogy a Bizottság hatékonyan és átláthatóan kezelje az állami támogatások horizontális problémáit.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A versenyszabályok egységes alkalmazása megkívánja a tagállamok bíróságai és a Bizottság közötti együttműködés módozatainak kialakítását. Ez az együttműködés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdését és 108. cikkét bármely összefüggésben alkalmazó valamennyi tagállami bíróság számára releváns. A nemzeti bíróságok számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a Bizottságtól tájékoztatást vagy véleményt kérjenek az állami támogatási jog alkalmazására vonatkozó témákban. A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének alkalmazására felkért bíróságok részére írásbeli vagy szóbeli észrevételeket nyújtson be.
  Az
  észrevételeket a nemzeti eljárási szabályok és gyakorlatok keretében kell benyújtani, ideértve a felek jogait védő szabályokat és gyakorlatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A versenyszabályok egységes alkalmazása megkívánja a tagállamok bíróságai és a Bizottság közötti együttműködés módozatainak kialakítását. Ez az együttműködés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdését és 108. cikkét bármely összefüggésben alkalmazó valamennyi tagállami bíróság számára releváns. A nemzeti bíróságok számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a Bizottságtól tájékoztatást vagy véleményt kérjenek az állami támogatási jog alkalmazására vonatkozó témákban. A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének alkalmazására felkért bíróságok részére írásbeli vagy szóbeli észrevételeket nyújtson be.
  Az
  észrevételeket a nemzeti eljárási szabályok és gyakorlatok keretében kell benyújtani, ideértve a felek jogait védő szabályokat és gyakorlatokat.

| (14) | A versenyszabályok egységes alkalmazása megkívánja a tagállamok bíróságai és a Bizottság közötti együttműködés módozatainak kialakítását. Ez az együttműködés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdését és 108. cikkét bármely összefüggésben alkalmazó valamennyi tagállami bíróság számára releváns. A nemzeti bíróságok számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a Bizottságtól tájékoztatást vagy véleményt kérjenek az állami támogatási jog alkalmazására vonatkozó témákban. A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének alkalmazására felkért bíróságok részére írásbeli vagy szóbeli észrevételeket nyújtson be.
  Ezeket a nem kötelező erejű
  észrevételeket a nemzeti eljárási szabályok és gyakorlatok keretében kell benyújtani, ideértve a felek jogait védő szabályokat és gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(14)

A versenyszabályok egységes alkalmazása megkívánja a tagállamok bíróságai és a Bizottság közötti együttműködés módozatainak kialakítását. Ez az együttműködés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdését és 108. cikkét bármely összefüggésben alkalmazó valamennyi tagállami bíróság számára releváns. A nemzeti bíróságok számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a Bizottságtól tájékoztatást vagy véleményt kérjenek az állami támogatási jog alkalmazására vonatkozó témákban. A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének alkalmazására felkért bíróságok részére írásbeli vagy szóbeli észrevételeket nyújtson be.
  Ezeket a nem kötelező erejű
  észrevételeket a nemzeti eljárási szabályok és gyakorlatok keretében kell benyújtani, ideértve a felek jogait védő szabályokat és gyakorlatokat.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

659/1999/EK rendelet

6 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 6. cikkben meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően, amennyiben relevánsnak tartja, és amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek, a Bizottság vállalkozásokat, vállalkozások társulásait vagy más tagállamokat kérhet fel arra, hogy nyújtsanak be minden olyan információt, amely a szóban forgó intézkedés értékelésének elvégzéséhez szükséges. | (1)   A 6. cikkben meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően, amennyiben relevánsnak
  és arányosnak
  tartja, és amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek, a Bizottság vállalkozásokat, vállalkozások társulásait vagy más tagállamokat kérhet fel arra, hogy nyújtsanak be minden olyan információt, amely a szóban forgó intézkedés értékelésének elvégzéséhez szükséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 6. cikkben meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően, amennyiben relevánsnak tartja, és amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek, a Bizottság vállalkozásokat, vállalkozások társulásait vagy más tagállamokat kérhet fel arra, hogy nyújtsanak be minden olyan információt, amely a szóban forgó intézkedés értékelésének elvégzéséhez szükséges.

(1)   A 6. cikkben meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően, amennyiben relevánsnak
  és arányosnak
  tartja, és amennyiben a rendelkezésére álló információk nem elegendőek, a Bizottság vállalkozásokat, vállalkozások társulásait vagy más tagállamokat kérhet fel arra, hogy nyújtsanak be minden olyan információt, amely a szóban forgó intézkedés értékelésének elvégzéséhez szükséges.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

659/1999/EK rendelet

6 a cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság
  tájékoztatja
  az érintett tagállamot az (1)–(4) bekezdésnek megfelelően elküldött információnyújtási kérelmek
  tartalmáról
  . | (5)   
  Kérelem küldésekor
  a Bizottság
  egyidejűleg ellátja
  az érintett tagállamot az (1)–(4) bekezdésnek megfelelően elküldött információnyújtási kérelmek
  egy példányával
  . |
| | A Bizottság a kézhezvételtől számított egy hónapon belül ellátja az érintett tagállamot az információnyújtási kérelem értelmében általa megkapott összes dokumentum egy példányával, amennyiben az információ nem tartalmaz olyan bizalmas adatokat, amelyek nem összesíthetők vagy egyéb módon nem alakíthatók át az adatközlő azonosságának védelme érdekében. A Bizottság lehetővé teszi az érintett tagállam számára, hogy a kézhezvételtől számított egy hónapon belül észrevételeket fűzzön a dokumentumokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A Bizottság
  tájékoztatja
  az érintett tagállamot az (1)–(4) bekezdésnek megfelelően elküldött információnyújtási kérelmek
  tartalmáról
  .

(5)   
  Kérelem küldésekor
  a Bizottság
  egyidejűleg ellátja
  az érintett tagállamot az (1)–(4) bekezdésnek megfelelően elküldött információnyújtási kérelmek
  egy példányával
  .

A Bizottság a kézhezvételtől számított egy hónapon belül ellátja az érintett tagállamot az információnyújtási kérelem értelmében általa megkapott összes dokumentum egy példányával, amennyiben az információ nem tartalmaz olyan bizalmas adatokat, amelyek nem összesíthetők vagy egyéb módon nem alakíthatók át az adatközlő azonosságának védelme érdekében. A Bizottság lehetővé teszi az érintett tagállam számára, hogy a kézhezvételtől számított egy hónapon belül észrevételeket fűzzön a dokumentumokhoz.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

659/1999/EK rendelet

6 b cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 6a. cikk (3) bekezdése szerinti kérelemre adott válaszban helytelen vagy félrevezető információt szolgáltatnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a 6a. cikk (3) bekezdése szerinti kérelemre adott válaszban helytelen vagy félrevezető információt szolgáltatnak;

| a) | a 6a. cikk (3) bekezdése szerinti kérelemre adott válaszban helytelen
  , hiányos
  vagy félrevezető információt szolgáltatnak
  vagy szándékosan kihagynak vonatkozó információt
  ; |
| --- | --- |

a)

a 6a. cikk (3) bekezdése szerinti kérelemre adott válaszban helytelen
  , hiányos
  vagy félrevezető információt szolgáltatnak
  vagy szándékosan kihagynak vonatkozó információt
  ;

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

659/1999/EK rendelet

6 b cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 6a. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott határozatra adott válaszban helytelen, hiányos vagy félrevezető információt szolgáltatnak, vagy a meghatározott határidőn belül nem szolgáltatnak információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a 6a. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott határozatra adott válaszban helytelen, hiányos vagy félrevezető információt szolgáltatnak, vagy a meghatározott határidőn belül nem szolgáltatnak információt.

| b) | a 6a. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott határozatra adott válaszban helytelen, hiányos vagy félrevezető információt szolgáltatnak, vagy
  szándékosan kihagynak vonatkozó információt, vagy
  a meghatározott határidőn belül nem szolgáltatnak információt. |
| --- | --- |

b)

a 6a. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott határozatra adott válaszban helytelen, hiányos vagy félrevezető információt szolgáltatnak, vagy
  szándékosan kihagynak vonatkozó információt, vagy
  a meghatározott határidőn belül nem szolgáltatnak információt.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

659/1999/EK rendelet

6 b cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A pénzbírság vagy kényszerítő bírság összegének megállapításakor tekintettel kell lenni a jogsértés jellegére, súlyosságára és tartamára. | (3)   A pénzbírság vagy kényszerítő bírság összegének megállapításakor tekintettel kell lenni: |
| | a) | a jogsértés jellegére, súlyosságára és tartamára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A pénzbírság vagy kényszerítő bírság összegének megállapításakor tekintettel kell lenni a jogsértés jellegére, súlyosságára és tartamára.

(3)   A pénzbírság vagy kényszerítő bírság összegének megállapításakor tekintettel kell lenni:

a)

a jogsértés jellegére, súlyosságára és tartamára;

| b) | arra, hogy a vállalkozás vagy a vállalkozások egy társulása a vizsgálatban érdekelt félnek vagy harmadik félnek tekinthető-e; |
| --- | --- |

b)

arra, hogy a vállalkozás vagy a vállalkozások egy társulása a vizsgálatban érdekelt félnek vagy harmadik félnek tekinthető-e;

| c) | az arányosság elvére, különösen a kis- és középvállalkozások vonatkozásában. |
| --- | --- |

c)

az arányosság elvére, különösen a kis- és középvállalkozások vonatkozásában.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont

659/1999/EK rendelet

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül köteles megvizsgálni az érdekelt felek által a 20. cikk (2) bekezdése szerint benyújtott panaszokat. | A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül köteles megvizsgálni az érdekelt felek által a 20. cikk (2) bekezdése szerint benyújtott panaszokat.
  A Bizottság fontolóra veszi egy harmadik fél által benyújtott panasz megvizsgálását, ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre annak kimutatására, hogy feltételezett jogellenes támogatás vagy támogatással való visszaélés a belső piacon versenytorzulást eredményezett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül köteles megvizsgálni az érdekelt felek által a 20. cikk (2) bekezdése szerint benyújtott panaszokat.

A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül köteles megvizsgálni az érdekelt felek által a 20. cikk (2) bekezdése szerint benyújtott panaszokat.
  A Bizottság fontolóra veszi egy harmadik fél által benyújtott panasz megvizsgálását, ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre annak kimutatására, hogy feltételezett jogellenes támogatás vagy támogatással való visszaélés a belső piacon versenytorzulást eredményezett.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 a pont (új)

659/1999/EK rendelet

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| | „(1a)
     
  Ha a Bizottságot előzőleg jogellenes támogatásról értesítették és azt az értesítést követően több mint hat hónappal bevezették anélkül, hogy a Bizottság ez alatt az idő alatt a 4. cikk értelmében bármilyen határozatot hozott volna, a Bizottság valamennyi, e cikk (1) bekezdésének értelmében hozott határozatában feltünteti, hogy a bejelentés hiányos volt és a tagállam nem juttatta el kellő időben a Bizottság által kért valamennyi információt.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a.
     
  A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Ha a Bizottságot előzőleg jogellenes támogatásról értesítették és azt az értesítést követően több mint hat hónappal bevezették anélkül, hogy a Bizottság ez alatt az idő alatt a 4. cikk értelmében bármilyen határozatot hozott volna, a Bizottság valamennyi, e cikk (1) bekezdésének értelmében hozott határozatában feltünteti, hogy a bejelentés hiányos volt és a tagállam nem juttatta el kellő időben a Bizottság által kért valamennyi információt.”

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 9 pont

1 cikk – 9 pont

659/1999/EK rendelet

20 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Bármely érdekelt fél panaszt nyújthat be annak érdekében, hogy feltételezett jogellenes támogatásról vagy támogatással való feltételezett visszaélésről tájékoztassa a Bizottságot. E célból az érdekelt fél megfelelő módon kitölti a felhatalmazás alapján a Bizottság által elfogadott végrehajtási rendelkezésben meghatározott űrlapot, és megad minden abban kért kötelező információt. | (2)   Bármely érdekelt fél panaszt nyújthat be annak érdekében, hogy feltételezett jogellenes támogatásról vagy támogatással való feltételezett visszaélésről tájékoztassa a Bizottságot. E célból az érdekelt fél megfelelő módon kitölti a felhatalmazás alapján a Bizottság által elfogadott végrehajtási rendelkezésben meghatározott űrlapot, és megad minden abban kért kötelező információt.
  A Bizottság vizsgálatot vesz fontolóra, ha egy harmadik fél a jogellenes támogatásra vagy a támogatással való visszaélésre vonatkozóan elegendő bizonyítékot mutat fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Bármely érdekelt fél panaszt nyújthat be annak érdekében, hogy feltételezett jogellenes támogatásról vagy támogatással való feltételezett visszaélésről tájékoztassa a Bizottságot. E célból az érdekelt fél megfelelő módon kitölti a felhatalmazás alapján a Bizottság által elfogadott végrehajtási rendelkezésben meghatározott űrlapot, és megad minden abban kért kötelező információt.

(2)   Bármely érdekelt fél panaszt nyújthat be annak érdekében, hogy feltételezett jogellenes támogatásról vagy támogatással való feltételezett visszaélésről tájékoztassa a Bizottságot. E célból az érdekelt fél megfelelő módon kitölti a felhatalmazás alapján a Bizottság által elfogadott végrehajtási rendelkezésben meghatározott űrlapot, és megad minden abban kért kötelező információt.
  A Bizottság vizsgálatot vesz fontolóra, ha egy harmadik fél a jogellenes támogatásra vagy a támogatással való visszaélésre vonatkozóan elegendő bizonyítékot mutat fel.

A Bizottság vizsgálatot vesz fontolóra, ha egy harmadik fél a jogellenes támogatásra vagy a támogatással való visszaélésre vonatkozóan elegendő bizonyítékot mutat fel.

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 9 pont

1 cikk – 9 pont

659/1999/EK rendelet

20 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érdekelt fél által ismertetett tények és jogi szempontok alapján első vizsgálatot követően nem állapítható meg kellően megalapozottan a jogellenes támogatás vagy a támogatással való visszaélés ténye, erről értesíti az érdekelt felet, és felkéri, hogy előírt, szokásos esetben egy hónapot nem meghaladó határidőn belül
  nyújtsa be észrevételeit
  . Amennyiben az érdekelt fél az előírt határidőn belül nem nyújt be észrevételt, a panaszt visszavontnak kell tekinteni. | A 13. cikk ellenére,
  amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érdekelt fél által ismertetett tények és jogi szempontok alapján
  egy
  első vizsgálatot követően nem állapítható meg kellően megalapozottan a
  belső piacon versenytorzulás kialakulását eredményezhető
  jogellenes támogatás vagy a támogatással való visszaélés ténye, erről értesíti az érdekelt felet, és felkéri, hogy
  nyújtsa be észrevételeit. Ezeket az észrevételeket
  előírt, szokásos esetben egy hónapot nem meghaladó határidőn belül
  kell benyújtani, az arányosság elve alapján és az eset alátámasztásához szükséges információ mennyisége vagy összetettsége által indokolt esetek kivételével
  . Amennyiben az érdekelt fél az előírt határidőn belül nem nyújt be észrevételt,
  vagy nem szolgáltat további,
  a
  belső piacon versenytorzulás kialakulását eredményezhető jogellenes támogatás vagy a támogatással való visszaélés tényére utaló információt, a
  panaszt visszavontnak kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érdekelt fél által ismertetett tények és jogi szempontok alapján első vizsgálatot követően nem állapítható meg kellően megalapozottan a jogellenes támogatás vagy a támogatással való visszaélés ténye, erről értesíti az érdekelt felet, és felkéri, hogy előírt, szokásos esetben egy hónapot nem meghaladó határidőn belül
  nyújtsa be észrevételeit
  . Amennyiben az érdekelt fél az előírt határidőn belül nem nyújt be észrevételt, a panaszt visszavontnak kell tekinteni.

nyújtsa be észrevételeit

A 13. cikk ellenére,
  amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érdekelt fél által ismertetett tények és jogi szempontok alapján
  egy
  első vizsgálatot követően nem állapítható meg kellően megalapozottan a
  belső piacon versenytorzulás kialakulását eredményezhető
  jogellenes támogatás vagy a támogatással való visszaélés ténye, erről értesíti az érdekelt felet, és felkéri, hogy
  nyújtsa be észrevételeit. Ezeket az észrevételeket
  előírt, szokásos esetben egy hónapot nem meghaladó határidőn belül
  kell benyújtani, az arányosság elve alapján és az eset alátámasztásához szükséges információ mennyisége vagy összetettsége által indokolt esetek kivételével
  . Amennyiben az érdekelt fél az előírt határidőn belül nem nyújt be észrevételt,
  vagy nem szolgáltat további,
  a
  belső piacon versenytorzulás kialakulását eredményezhető jogellenes támogatás vagy a támogatással való visszaélés tényére utaló információt, a
  panaszt visszavontnak kell tekinteni.

A 13. cikk ellenére,

egy

belső piacon versenytorzulás kialakulását eredményezhető

nyújtsa be észrevételeit. Ezeket az észrevételeket

kell benyújtani, az arányosság elve alapján és az eset alátámasztásához szükséges információ mennyisége vagy összetettsége által indokolt esetek kivételével

vagy nem szolgáltat további,

belső piacon versenytorzulás kialakulását eredményezhető jogellenes támogatás vagy a támogatással való visszaélés tényére utaló információt, a

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 10 pont

1 cikk – 10 pont

659/1999/EK rendelet

20 a cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló állami támogatási intézkedések több tagállamban korlátozhatják vagy torzíthatják a versenyt a belső piacon, vagy hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló, létező támogatási intézkedések
  több tagállamban
  nem vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal, a Bizottság több tagállamra kiterjedő vizsgálatot végezhet a gazdasági ágazat vagy az érintett támogatási eszköz alkalmazása tekintetében. E vizsgálat során a Bizottság az arányosság elvének megfelelő figyelembevételével felkérheti az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsák be a Szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásához szükséges információkat. | (1)   Ha a
  Bizottság számára
  rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló állami támogatási intézkedések több tagállamban korlátozhatják vagy torzíthatják a versenyt a belső piacon, vagy hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló,
  több tagállamban
  létező támogatási intézkedések nem vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal,
  vagy az Európai Parlament hasonló információkon alapuló kérését követően,
  a Bizottság több tagállamra kiterjedő vizsgálatot végezhet a gazdasági ágazat vagy az érintett támogatási eszköz alkalmazása tekintetében. E vizsgálat során a Bizottság az arányosság elvének megfelelő figyelembevételével felkérheti az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsák be a Szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásához szükséges információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Ha a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló állami támogatási intézkedések több tagállamban korlátozhatják vagy torzíthatják a versenyt a belső piacon, vagy hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló, létező támogatási intézkedések
  több tagállamban
  nem vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal, a Bizottság több tagállamra kiterjedő vizsgálatot végezhet a gazdasági ágazat vagy az érintett támogatási eszköz alkalmazása tekintetében. E vizsgálat során a Bizottság az arányosság elvének megfelelő figyelembevételével felkérheti az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsák be a Szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásához szükséges információkat.

több tagállamban

(1)   Ha a
  Bizottság számára
  rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló állami támogatási intézkedések több tagállamban korlátozhatják vagy torzíthatják a versenyt a belső piacon, vagy hogy egy meghatározott ágazatban alkalmazott vagy egy meghatározott támogatási eszközön alapuló,
  több tagállamban
  létező támogatási intézkedések nem vagy már nem egyeztethetők össze a belső piaccal,
  vagy az Európai Parlament hasonló információkon alapuló kérését követően,
  a Bizottság több tagállamra kiterjedő vizsgálatot végezhet a gazdasági ágazat vagy az érintett támogatási eszköz alkalmazása tekintetében. E vizsgálat során a Bizottság az arányosság elvének megfelelő figyelembevételével felkérheti az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsák be a Szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásához szükséges információkat.

Bizottság számára

több tagállamban

vagy az Európai Parlament hasonló információkon alapuló kérését követően,

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 10 pont

1 cikk – 10 pont

659/1999/EK rendelet

20 a cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság jelentést
  tehet
  közzé a több tagállamra kiterjedő, meghatározott gazdasági ágazatok vagy meghatározott támogatási eszközök tekintetében végzett vizsgálat eredményéről, és felkérheti az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait észrevételeik megtételére. | A Bizottság
  honlapján
  jelentést
  tesz
  közzé a több tagállamra kiterjedő, meghatározott gazdasági ágazatok vagy meghatározott támogatási eszközök tekintetében végzett vizsgálat eredményéről, és felkérheti az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait észrevételeik megtételére.
  Amennyiben az Európai Parlament vizsgálatot kér, a Bizottság időközi jelentését elküldi az Európai Parlamentnek. Jelentései közzétételekor a Bizottságnak a Szerződés 339. cikkének megfelelően tiszteletben kell tartania a szolgálati titoktartásra vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság jelentést
  tehet
  közzé a több tagállamra kiterjedő, meghatározott gazdasági ágazatok vagy meghatározott támogatási eszközök tekintetében végzett vizsgálat eredményéről, és felkérheti az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait észrevételeik megtételére.

tehet

A Bizottság
  honlapján
  jelentést
  tesz
  közzé a több tagállamra kiterjedő, meghatározott gazdasági ágazatok vagy meghatározott támogatási eszközök tekintetében végzett vizsgálat eredményéről, és felkérheti az érintett tagállamokat, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait észrevételeik megtételére.
  Amennyiben az Európai Parlament vizsgálatot kér, a Bizottság időközi jelentését elküldi az Európai Parlamentnek. Jelentései közzétételekor a Bizottságnak a Szerződés 339. cikkének megfelelően tiszteletben kell tartania a szolgálati titoktartásra vonatkozó szabályokat.

honlapján

tesz

Amennyiben az Európai Parlament vizsgálatot kér, a Bizottság időközi jelentését elküldi az Európai Parlamentnek. Jelentései közzétételekor a Bizottságnak a Szerződés 339. cikkének megfelelően tiszteletben kell tartania a szolgálati titoktartásra vonatkozó szabályokat.

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 11 pont

1 cikk – 11 pont

659/1999/EK rendelet

23 a cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének koherens alkalmazása megkívánja, a Bizottság saját kezdeményezésére írásbeli észrevételeket nyújthat be a tagállamok bíróságainak. A Bizottság az érintett bíróság hozzájárulásával szóbeli észrevételeket is tehet. | (2)   Amennyiben a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének koherens alkalmazása megkívánja, a Bizottság saját kezdeményezésére írásbeli észrevételeket nyújthat be a tagállamok bíróságainak. A Bizottság az érintett bíróság hozzájárulásával szóbeli észrevételeket is tehet.
  A Bizottság által a tagállamok bíróságainak benyújtott észrevételek nem kötelező erejűek. E rendelkezések alapján a Bizottság csak uniós közérdekben léphet fel (mint amicus curiae), azaz nem járhat el a felek valamelyikének javára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének koherens alkalmazása megkívánja, a Bizottság saját kezdeményezésére írásbeli észrevételeket nyújthat be a tagállamok bíróságainak. A Bizottság az érintett bíróság hozzájárulásával szóbeli észrevételeket is tehet.

(2)   Amennyiben a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének vagy 108. cikkének koherens alkalmazása megkívánja, a Bizottság saját kezdeményezésére írásbeli észrevételeket nyújthat be a tagállamok bíróságainak. A Bizottság az érintett bíróság hozzájárulásával szóbeli észrevételeket is tehet.
  A Bizottság által a tagállamok bíróságainak benyújtott észrevételek nem kötelező erejűek. E rendelkezések alapján a Bizottság csak uniós közérdekben léphet fel (mint amicus curiae), azaz nem járhat el a felek valamelyikének javára.

A Bizottság által a tagállamok bíróságainak benyújtott észrevételek nem kötelező erejűek. E rendelkezések alapján a Bizottság csak uniós közérdekben léphet fel (mint amicus curiae), azaz nem járhat el a felek valamelyikének javára.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0026.

1

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/186 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/186

---

P7_TA(2013)0294

A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés ***I

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosítására irányuló javaslatról (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0129), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0129),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0081/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 11-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. április 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. április 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0394/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 299., 2012.10.4., 153. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0062

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/38/EU irányelv.)

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/187

---

P7_TA(2013)0295

A járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányok ***I

Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/32)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Indokolt bevezetni a gépjármű nyilvántartásból való törlését többek között azokban az esetekben, amikor a járművet egy másik tagállamban újból nyilvántartásba vették, valamint ha a jármű bontásra vagy selejtezésre került. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Indokolt bevezetni a gépjármű nyilvántartásból való törlését többek között azokban az esetekben, amikor a járművet egy másik tagállamban újból nyilvántartásba vették, valamint ha a jármű bontásra vagy selejtezésre került.

| (3) | Indokolt bevezetni a gépjármű nyilvántartásból való törlését
  a nyilvántartásba vétel szerinti tagállamban,
  többek között azokban az esetekben, amikor a járművet egy másik tagállamban újból nyilvántartásba vették, valamint ha a jármű bontásra vagy selejtezésre került. |
| --- | --- |

(3)

Indokolt bevezetni a gépjármű nyilvántartásból való törlését
  a nyilvántartásba vétel szerinti tagállamban,
  többek között azokban az esetekben, amikor a járművet egy másik tagállamban újból nyilvántartásba vették, valamint ha a jármű bontásra vagy selejtezésre került.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az adminisztratív terhek csökkentése, és a tagállamok közötti információcsere megkönnyítése érdekében a járművekre vonatkozó adatokat tagállami nyilvántartási rendszerekben célszerű tárolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az adminisztratív terhek csökkentése, és a tagállamok közötti információcsere megkönnyítése érdekében a járművekre vonatkozó adatokat tagállami nyilvántartási rendszerekben célszerű tárolni.

| (4) | Az adminisztratív terhek csökkentése, és a tagállamok közötti információcsere megkönnyítése érdekében a járművekre vonatkozó adatokat tagállami
  elektronikus
  nyilvántartási rendszerekben célszerű tárolni. |
| --- | --- |

(4)

Az adminisztratív terhek csökkentése, és a tagállamok közötti információcsere megkönnyítése érdekében a járművekre vonatkozó adatokat tagállami
  elektronikus
  nyilvántartási rendszerekben célszerű tárolni.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | mivel ezeknek a sajátosan a csalás és a lopott járművek illegális kereskedelmének leküzdését és a műszaki vizsgálati bizonyítvány érvényességének ellenőrzését célzó ellenőrzéseknek a megkönnyítése érdekében helyénvaló hatékony információcserén alapuló szoros együttműködést létesíteni a tagállamok között a nemzeti elektronikus adatbázisok létrehozásával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

mivel ezeknek a sajátosan a csalás és a lopott járművek illegális kereskedelmének leküzdését és a műszaki vizsgálati bizonyítvány érvényességének ellenőrzését célzó ellenőrzéseknek a megkönnyítése érdekében helyénvaló hatékony információcserén alapuló szoros együttműködést létesíteni a tagállamok között a nemzeti elektronikus adatbázisok létrehozásával;

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

1999/37/EK irányelv

2 cikk – e és f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | „forgalmi engedély
  bevonása
  ”:
  az a korlátozott időtartam
  , amely alatt a jármű nem használható a közúti közlekedésben;
  a bevonást követően
  a nyilvántartásbavételi eljárást
  nem kell
  újból l
  efolytatni
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

„forgalmi engedély
  bevonása
  ”:
  az a korlátozott időtartam
  , amely alatt a jármű nem használható a közúti közlekedésben;
  a bevonást követően
  a nyilvántartásbavételi eljárást
  nem kell
  újból l
  efolytatni
  ;

| e) | „forgalmi engedély
  felfüggesztése
  ”:
  közigazgatási rendelkezés
  , amely
  elrendeli
  ,
  hogy
  a jármű
  korlátozott időtartamig
  nem használható a közúti közlekedésben,
  amelynek leteltével
  –
  amennyiben a felfüggesztés okai megszűnnek – a jármű újra használatba vehető, anélkül, hogy
  a nyilvántartásba vételi eljárást újból
  le kellene folytatni
  ; |
| --- | --- |

e)

„forgalmi engedély
  felfüggesztése
  ”:
  közigazgatási rendelkezés
  , amely
  elrendeli
  ,
  hogy
  a jármű
  korlátozott időtartamig
  nem használható a közúti közlekedésben,
  amelynek leteltével
  –
  amennyiben a felfüggesztés okai megszűnnek – a jármű újra használatba vehető, anélkül, hogy
  a nyilvántartásba vételi eljárást újból
  le kellene folytatni
  ;

| f) | „forgalmi engedély törlése”: a jármű közúti közlekedésben való használatára szóló engedély végleges törlése;
  a törlést
  követően a nyilvántartásba vételi eljárást újból le kell folytatni. |
| --- | --- |

f)

„forgalmi engedély törlése”: a jármű közúti közlekedésben való használatára szóló engedély végleges törlése;
  a törlést
  követően a nyilvántartásba vételi eljárást újból le kell folytatni.

| f) | „forgalmi engedély törlése”: a jármű közúti közlekedésben való használatára szóló engedély
  az illetékes hatóság általi
  végleges törlése,
  amelyet
  követően –
  amennyiben a járművet újból használni kívánják a közúti közlekedésben
  – a nyilvántartásba vételi eljárást újból le kell folytatni.
  A forgalmi engedély jogosultja a forgalmi engedély törlésére irányuló kérelmet nyújthat be az illetékes hatósághoz. |
| --- | --- |

f)

„forgalmi engedély törlése”: a jármű közúti közlekedésben való használatára szóló engedély
  az illetékes hatóság általi
  végleges törlése,
  amelyet
  követően –
  amennyiben a járművet újból használni kívánják a közúti közlekedésben
  – a nyilvántartásba vételi eljárást újból le kell folytatni.
  A forgalmi engedély jogosultja a forgalmi engedély törlésére irányuló kérelmet nyújthat be az illetékes hatósághoz.

(E módosítással összhangban a „bevonás” kifejezés helyett a teljes szövegben a „felfüggesztés” kifejezést kell beilleszteni.)

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

1999/37/EK irányelv

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok a területükön nyilvántartásba vett járművekkel kapcsolatos összes adatról elektronikus nyilvántartást vezetnek. A nyilvántartásban szereplő adatok tartalmazzák az I. melléklet
  szerinti összes tételt
  , valamint [az időszakos műszaki vizsgálatról szóló] XX/XX/XX rendelet alapján végzett kötelező időszakos műszaki vizsgálatok eredményeit. A tagállamok a járművek műszaki adatait az illetékes hatóságok vagy az időszakos műszaki vizsgálatokat végző vizsgálóállomások számára elérhetővé teszik. | (4)   A tagállamok a területükön nyilvántartásba vett járművekkel kapcsolatos összes adatról elektronikus nyilvántartást vezetnek. A nyilvántartásban szereplő adatok tartalmazzák az I. melléklet
  II.4.–II.7. pontjában meghatározott adatokat
  , valamint [az időszakos műszaki vizsgálatról szóló] XX/XX/XX rendelet alapján végzett kötelező időszakos
  vagy egyéb
  műszaki vizsgálatok eredményeit. A tagállamok a járművek műszaki adatait az illetékes hatóságok vagy az időszakos műszaki vizsgálatokat végző vizsgálóállomások számára elérhetővé teszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A tagállamok a területükön nyilvántartásba vett járművekkel kapcsolatos összes adatról elektronikus nyilvántartást vezetnek. A nyilvántartásban szereplő adatok tartalmazzák az I. melléklet
  szerinti összes tételt
  , valamint [az időszakos műszaki vizsgálatról szóló] XX/XX/XX rendelet alapján végzett kötelező időszakos műszaki vizsgálatok eredményeit. A tagállamok a járművek műszaki adatait az illetékes hatóságok vagy az időszakos műszaki vizsgálatokat végző vizsgálóállomások számára elérhetővé teszik.

(4)   A tagállamok a területükön nyilvántartásba vett járművekkel kapcsolatos összes adatról elektronikus nyilvántartást vezetnek. A nyilvántartásban szereplő adatok tartalmazzák az I. melléklet
  II.4.–II.7. pontjában meghatározott adatokat
  , valamint [az időszakos műszaki vizsgálatról szóló] XX/XX/XX rendelet alapján végzett kötelező időszakos
  vagy egyéb
  műszaki vizsgálatok eredményeit. A tagállamok a járművek műszaki adatait az illetékes hatóságok vagy az időszakos műszaki vizsgálatokat végző vizsgálóállomások számára elérhetővé teszik.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

1999/37/EK irányelv

3 a cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A bevonás mindaddig érvényes, amíg az érintett jármű sikeresen nem teljesíti az újabb műszaki vizsgálatot. A műszaki vizsgálat sikeres teljesítését követően a gépjármű-nyilvántartó hatóság haladéktalanul újból engedélyezi a jármű közúti forgalomban való használatát. | A bevonás mindaddig érvényes, amíg az érintett jármű sikeresen nem teljesíti az újabb műszaki vizsgálatot. A műszaki vizsgálat sikeres teljesítését követően a gépjármű-nyilvántartó hatóság haladéktalanul újból engedélyezi a jármű közúti forgalomban való használatát
  ; új nyilvántartásba vételi eljárás nem szükséges
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A bevonás mindaddig érvényes, amíg az érintett jármű sikeresen nem teljesíti az újabb műszaki vizsgálatot. A műszaki vizsgálat sikeres teljesítését követően a gépjármű-nyilvántartó hatóság haladéktalanul újból engedélyezi a jármű közúti forgalomban való használatát.

A bevonás mindaddig érvényes, amíg az érintett jármű sikeresen nem teljesíti az újabb műszaki vizsgálatot. A műszaki vizsgálat sikeres teljesítését követően a gépjármű-nyilvántartó hatóság haladéktalanul újból engedélyezi a jármű közúti forgalomban való használatát
  ; új nyilvántartásba vételi eljárás nem szükséges
  .

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

1999/37/EK irányelv

3 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amikor egy tagállami gépjármű-nyilvántartó hatóság értesítést kap arról, hogy egy járművet
  a
  2000/53/EK irányelv értelmében elhasználódott járműnek minősítettek, törli a jármű forgalmi engedélyét, és ezt az információt feltünteti a nyilvántartásban. | (2)   Amennyiben egy tagállami gépjármű-nyilvántartó hatóság értesítést kap arról, hogy egy járművet
  az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i
  2000/53/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv értelmében elhasználódott járműnek minősítettek, törli a jármű forgalmi engedélyét, és ezt az információt feltünteti a nyilvántartásban.
  A forgalmi engedély törlését követően a nyilvántartásba vételi eljárást nem kell újból lefolytatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amikor egy tagállami gépjármű-nyilvántartó hatóság értesítést kap arról, hogy egy járművet
  a
  2000/53/EK irányelv értelmében elhasználódott járműnek minősítettek, törli a jármű forgalmi engedélyét, és ezt az információt feltünteti a nyilvántartásban.

(2)   Amennyiben egy tagállami gépjármű-nyilvántartó hatóság értesítést kap arról, hogy egy járművet
  az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i
  2000/53/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv értelmében elhasználódott járműnek minősítettek, törli a jármű forgalmi engedélyét, és ezt az információt feltünteti a nyilvántartásban.
  A forgalmi engedély törlését követően a nyilvántartásba vételi eljárást nem kell újból lefolytatni.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont

1999/37/EK irányelv

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4.

Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

| 4. | Az 5. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki: |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   Amikor egy tagállam értesítést kap arról, hogy egy járművet egy másik tagállamban újból nyilvántartásba vettek, a járművet törli a saját területén nyilvántartásba vett járművek közül.”

„(3)   Amennyiben egy tagállam értesítést kap arról, hogy egy járművet egy másik tagállamban újból nyilvántartásba vettek, a járművet törli a saját területén nyilvántartásba vett járművek közül.

(3a)
     
  Amennyiben a járművet újból regisztrálják egy másik tagállamban és a legutóbbi műszaki vizsgálat igazolását a következő műszaki vizsgálat időpontjának megjelölésével együtt feltüntetik a forgalmi engedélyen, az a tagállam, amelyben a jármű újbóli nyilvántartásba vételére sor került, az új forgalmi engedély kibocsátásakor elismeri a műszaki vizsgálati bizonyítvány érvényességét, illetve – feltéve, hogy a műszaki vizsgálati bizonyítvány érvényes az újbóli nyilvántartásba vétel helyét képező tagállamban alkalmazott vizsgálati időközök szempontjából – erről nyilatkozatot tesz az új forgalmi engedélyen.

(3b)
     
  Amennyiben a jármű tulajdonosa megváltozik, és a legutóbbi műszaki vizsgálat igazolását a következő műszaki vizsgálat időpontjának megjelölésével együtt feltüntetik a forgalmi engedélyen, az érintett tagállam az új forgalmi engedély kibocsátásakor az új tulajdonos részére elismeri a műszaki vizsgálati bizonyítvány érvényességét és erről nyilatkozatot tesz az új forgalmi engedélyen
  .”

Módosítás 9

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont

1 cikk – 5 pont

1999/37/EK irányelv

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A 6. cikkben említett
  felhatalmazás e rendelet
  hatálybalépésének időpontjától
  határozatlan időre szól
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

A 6. cikkben említett
  felhatalmazás e rendelet
  hatálybalépésének időpontjától
  határozatlan időre szól
  .

felhatalmazás e rendelet

határozatlan időre szól

| (2) | A 6. cikkben említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört az ezen irányelv
  hatálybalépésének időpontjától
  számított ötéves időtartamra a Bizottságra ruházzák
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legalább három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |
| --- | --- |

(2)

A 6. cikkben említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört az ezen irányelv
  hatálybalépésének időpontjától
  számított ötéves időtartamra a Bizottságra ruházzák
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legalább három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört az ezen irányelv

számított ötéves időtartamra a Bizottságra ruházzák

A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legalább három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 10

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 a pont (új)

1 cikk – 6 a pont (új)

1999/37/EK irányelv

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| | „A tagállamok segítik egymást ennek az irányelvnek a megvalósításában. Két- és többoldalú szinten cserélhetik ki információikat különösen abból a célból, hogy még mielőtt a jármű bármilyen nyilvántartásba vétele megtörténne, szükség esetén tisztázzák a jármű jogi helyzetét abban a tagállamban, ahol azt előzőleg nyilvántartásba vették. Ez az ellenőrzés egy elektronikus hálózat használatával is történhet, a nemzeti elektronikus adatbázisok más tagállamok számára történő hozzáférhetővé tételével.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6a.
     
  A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

6a.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok segítik egymást ennek az irányelvnek a megvalósításában. Két- és többoldalú szinten cserélhetik ki információikat különösen abból a célból, hogy még mielőtt a jármű bármilyen nyilvántartásba vétele megtörténne, szükség esetén tisztázzák a jármű jogi helyzetét abban a tagállamban, ahol azt előzőleg nyilvántartásba vették. Ez az ellenőrzés egy elektronikus hálózat használatával is történhet, a nemzeti elektronikus adatbázisok más tagállamok számára történő hozzáférhetővé tételével.”

Módosítás 11

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 b pont (új)

1 cikk – 6 b pont (új)

1999/37/EK irányelv

I melléklet – II.5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6b. | Az I melléklet II.5. (6c.) az alábbi ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6b.

6b.

Az I melléklet II.5. (6c.) az alábbi ponttal egészül ki:

| „(Y) | a műszaki vizsgálat igazolása (például pecsét, időpont, aláírás) és a következő műszaki vizsgálat időpontja (szükség szerinti gyakorisággal ismétlendő).” |
| --- | --- |

„(Y)

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0199/2013).

1

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/192 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/192

---

P7_TA(2013)0296

A haszongépjárművek közlekedésre való alkalmasságának ellenőrzése ***I

Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai az Unió területén közlekedő haszongépjárművek műszaki alkalmasságának közúti ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/33)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az időszakos műszaki vizsgálat azon szélesebb körű rendszer része, amelynek célja annak biztosítása, hogy a gépjárművek használatuk során biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotban legyenek. E rendszernek ki kell terjednie a valamennyi gépjárművet érintő rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra és a kereskedelmi célú közúti fuvarozásra használt járműveket érintő közúti műszaki ellenőrzésekre, valamint a járművek nyilvántartásbavételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell
  annak biztosítása érdekében, hogy
  a közúti közlekedés biztonságára közvetlen veszélyt jelentő járművek
  ne vegyenek részt a forgalomban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az időszakos műszaki vizsgálat azon szélesebb körű rendszer része, amelynek célja annak biztosítása, hogy a gépjárművek használatuk során biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotban legyenek. E rendszernek ki kell terjednie a valamennyi gépjárművet érintő rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra és a kereskedelmi célú közúti fuvarozásra használt járműveket érintő közúti műszaki ellenőrzésekre, valamint a járművek nyilvántartásbavételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell
  annak biztosítása érdekében, hogy
  a közúti közlekedés biztonságára közvetlen veszélyt jelentő járművek
  ne vegyenek részt a forgalomban
  .

| (3) | Az időszakos műszaki vizsgálat azon szélesebb körű rendszer része, amelynek célja annak biztosítása, hogy a gépjárművek használatuk során biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotban legyenek. E rendszernek ki kell terjednie a valamennyi gépjárművet érintő rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra és a kereskedelmi célú közúti fuvarozásra használt járműveket érintő közúti műszaki ellenőrzésekre, valamint a járművek nyilvántartásba vételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell
  . Fő eszközként az időszakos műszaki vizsgálat hivatott biztosítani a műszaki alkalmasságot. A haszongépjárművek közúti műszaki ellenőrzése csupán kiegészíti az időszakos vizsgálatot, és kizárólag
  a közúti közlekedés biztonságára közvetlen veszélyt jelentő, forgalomban részt vevő járművek
  kiszűrésére szabad irányulnia
  . |
| --- | --- |

(3)

Az időszakos műszaki vizsgálat azon szélesebb körű rendszer része, amelynek célja annak biztosítása, hogy a gépjárművek használatuk során biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotban legyenek. E rendszernek ki kell terjednie a valamennyi gépjárművet érintő rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra és a kereskedelmi célú közúti fuvarozásra használt járműveket érintő közúti műszaki ellenőrzésekre, valamint a járművek nyilvántartásba vételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell
  . Fő eszközként az időszakos műszaki vizsgálat hivatott biztosítani a műszaki alkalmasságot. A haszongépjárművek közúti műszaki ellenőrzése csupán kiegészíti az időszakos vizsgálatot, és kizárólag
  a közúti közlekedés biztonságára közvetlen veszélyt jelentő, forgalomban részt vevő járművek
  kiszűrésére szabad irányulnia
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény van érvényben. Szükséges azonban a járművek szúrópróbaszerű közúti ellenőrzésének rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően is, egész élettartamuk alatt
  megfeleljenek a biztonsági előírásoknak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény van érvényben. Szükséges azonban a járművek szúrópróbaszerű közúti ellenőrzésének rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően is, egész élettartamuk alatt
  megfeleljenek a biztonsági előírásoknak
  .

| (4) | Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény, valamint környezetvédelmi előírás van érvényben. Szükséges azonban a járművek szúrópróbaszerű közúti
  műszaki
  ellenőrzésének rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően egész élettartamuk alatt
  megőrizzék műszaki alkalmasságukat
  . |
| --- | --- |

(4)

Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény, valamint környezetvédelmi előírás van érvényben. Szükséges azonban a járművek szúrópróbaszerű közúti
  műszaki
  ellenőrzésének rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően egész élettartamuk alatt
  megőrizzék műszaki alkalmasságukat
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Mivel – mint arra a 2000/30/EK irányelv végrehajtásáról készített jelentés is rámutat – számos közúti műszaki ellenőrzésre megállított jármű esetében, nem tárnak fel hibát, járművek közúti műszaki ellenőrzésre való kiválasztását a szereplők kockázati profilja alapján kell végezni, és magas kockázatú vállalkozásokat kell megcélozni a járműveiket megfelelően karbantartó szereplők terheinek csökkentése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A közúti műszaki ellenőrzéseket kockázatértékelő rendszeren keresztül kell végrehajtani.
  A tagállamok használhatják a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/22/EK irányelv 9. cikkében meghatározott kockázatértékelő rendszert. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A közúti műszaki ellenőrzéseket kockázatértékelő rendszeren keresztül kell végrehajtani.
  A tagállamok használhatják a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/22/EK irányelv 9. cikkében meghatározott kockázatértékelő rendszert.

| (6) | A közúti műszaki ellenőrzéseket
  ezért az egyes vállalkozások által üzemeltett járműveken a közúti alkalmassági tanúsítvány, illetve a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jelentés tanúsága szerint talált hiányosságok számán és súlyosságán alapuló
  kockázatértékelő rendszeren keresztül kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(6)

A közúti műszaki ellenőrzéseket
  ezért az egyes vállalkozások által üzemeltett járműveken a közúti alkalmassági tanúsítvány, illetve a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jelentés tanúsága szerint talált hiányosságok számán és súlyosságán alapuló
  kockázatértékelő rendszeren keresztül kell végrehajtani.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (
  6a
  ) | Figyelembe véve a tagállamok közötti haszongépjármű-forgalmat, valamint a nyilvántartásba vevő ország szerinti bármilyen megkülönböztetés elkerülése érdekében a kockázatértékelő rendszert az uniószerte alkalmazni kell, és annak az időszakos műszaki vizsgálatok és közúti ellenőrzések tagállamok általi megfelelő harmonizációs szintjén kell alapulnia; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(
  6a
  )

Figyelembe véve a tagállamok közötti haszongépjármű-forgalmat, valamint a nyilvántartásba vevő ország szerinti bármilyen megkülönböztetés elkerülése érdekében a kockázatértékelő rendszert az uniószerte alkalmazni kell, és annak az időszakos műszaki vizsgálatok és közúti ellenőrzések tagállamok általi megfelelő harmonizációs szintjén kell alapulnia;

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | A közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet létrehozta a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartását (ERRU). A közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartása lehetővé teszi a közúti fuvarozási vállalkozások nemzeti elektronikus nyilvántartásainak uniószerte, a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően történő összekapcsolását. Ez a tagállamok illetékes hatósága által működtetett rendszer elősegíti a tagállamok közötti együttműködést, valamint a vállalkozások és a közigazgatási szervek számára egyaránt csökkenti az ellenörzéssel kapcsolatos költségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

A közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet létrehozta a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartását (ERRU). A közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartása lehetővé teszi a közúti fuvarozási vállalkozások nemzeti elektronikus nyilvántartásainak uniószerte, a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően történő összekapcsolását. Ez a tagállamok illetékes hatósága által működtetett rendszer elősegíti a tagállamok közötti együttműködést, valamint a vállalkozások és a közigazgatási szervek számára egyaránt csökkenti az ellenörzéssel kapcsolatos költségeket.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A tehergépjárművek helyett esetenként olyan mezőgazdasági gépjárművet használnak közúti árufuvarozási célokra, melyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t. Fontos biztosítani, hogy az ily módon használt mezőgazdasági járműveket a közúti műszaki vizsgálat szempontjából is hasonló módon kezeljék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A tehergépjárművek helyett esetenként olyan mezőgazdasági gépjárművet használnak közúti árufuvarozási célokra, melyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t. Fontos biztosítani, hogy az ily módon használt mezőgazdasági járműveket a közúti műszaki vizsgálat szempontjából is hasonló módon kezeljék.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A szükségtelen adminisztratív terhek és költségek elkerülése, valamint az ellenőrzések hatékonyságának javítása érdekében elsősorban a közúti biztonsággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos előírásokat be nem tartó vállalkozások által üzemeltett járműveket indokolt kiválasztani ellenőrzésre, míg a felelősségteljes és biztonságtudatos gazdasági szereplők által üzemeltetett, megfelelően karbantartott járműveket kevésbé gyakran indokolt ellenőrizni, ezáltal jutalmazva az üzemeltetők magatartását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A szükségtelen adminisztratív terhek és költségek elkerülése, valamint az ellenőrzések hatékonyságának javítása érdekében elsősorban a közúti biztonsággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos előírásokat be nem tartó vállalkozások által üzemeltett járműveket indokolt kiválasztani ellenőrzésre, míg a felelősségteljes és biztonságtudatos gazdasági szereplők által üzemeltetett, megfelelően karbantartott járműveket kevésbé gyakran indokolt ellenőrizni, ezáltal jutalmazva az üzemeltetők magatartását.

| (10) | A szükségtelen adminisztratív terhek és költségek elkerülése, valamint az ellenőrzések hatékonyságának javítása érdekében
  az illetékes nemzeti hatóságok számára biztosítani kell, hogy dönthessenek úgy is, hogy
  elsősorban a közúti biztonsággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos előírásokat be nem tartó vállalkozások által üzemeltett járműveket indokolt kiválasztani ellenőrzésre, míg a felelősségteljes és biztonságtudatos gazdasági szereplők által üzemeltetett, megfelelően karbantartott járműveket kevésbé gyakran indokolt ellenőrizni, ezáltal jutalmazva az üzemeltetők magatartását. |
| --- | --- |

(10)

A szükségtelen adminisztratív terhek és költségek elkerülése, valamint az ellenőrzések hatékonyságának javítása érdekében
  az illetékes nemzeti hatóságok számára biztosítani kell, hogy dönthessenek úgy is, hogy
  elsősorban a közúti biztonsággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos előírásokat be nem tartó vállalkozások által üzemeltett járműveket indokolt kiválasztani ellenőrzésre, míg a felelősségteljes és biztonságtudatos gazdasági szereplők által üzemeltetett, megfelelően karbantartott járműveket kevésbé gyakran indokolt ellenőrizni, ezáltal jutalmazva az üzemeltetők magatartását.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A közúti műszaki ellenőrzés egy kezdeti, és szükség esetén egy részletesebb ellenőrzésből áll. Mindkét esetben ki kell terjednie a jármű valamennyi lényeges részére és rendszerére. Az összehangoltabb vizsgálatok érdekében valamennyi lehetséges vizsgálati elemre vonatkozóan meg kell határozni a vizsgálati módszereket, a hiányosságok típusait és a súlyosságuk foka szerinti értékelésüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A közúti műszaki ellenőrzés egy kezdeti, és szükség esetén egy részletesebb ellenőrzésből áll. Mindkét esetben ki kell terjednie a jármű valamennyi lényeges részére és rendszerére. Az összehangoltabb vizsgálatok érdekében valamennyi lehetséges vizsgálati elemre vonatkozóan meg kell határozni a vizsgálati módszereket, a hiányosságok típusait és a súlyosságuk foka szerinti értékelésüket.

| (11) | A közúti műszaki ellenőrzés egy kezdeti, és szükség esetén egy részletesebb ellenőrzésből áll. Mindkét esetben ki kell terjednie a jármű valamennyi lényeges részére és rendszerére, többek között a rakomány rögzítésére. Az összehangoltabb vizsgálatok érdekében valamennyi lehetséges vizsgálati elemre vonatkozóan meg kell határozni a vizsgálati módszereket, a hiányosságok típusait és a súlyosságuk foka szerinti értékelésüket.
  Ösztönözni kell a szabványok használatát a rakomány rögzítése és a rögzítés ellenőrzése vonatkozásában. |
| --- | --- |

(11)

A közúti műszaki ellenőrzés egy kezdeti, és szükség esetén egy részletesebb ellenőrzésből áll. Mindkét esetben ki kell terjednie a jármű valamennyi lényeges részére és rendszerére, többek között a rakomány rögzítésére. Az összehangoltabb vizsgálatok érdekében valamennyi lehetséges vizsgálati elemre vonatkozóan meg kell határozni a vizsgálati módszereket, a hiányosságok típusait és a súlyosságuk foka szerinti értékelésüket.
  Ösztönözni kell a szabványok használatát a rakomány rögzítése és a rögzítés ellenőrzése vonatkozásában.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Mivel a gumiabroncsok megfelelő teljesítménye szorosan összefügg az abroncsnyomással, mérlegelni kell az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek 64.02. számú ENSZ-EGB (ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága)-előírásban meghatározott kötelező beszerelésének haszongépjárművekre való kiterjesztését, és adott esetben a közúti műszaki ellenőrzések során ellenerőzni kell e rendszerek működését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Mivel a gumiabroncsok megfelelő teljesítménye szorosan összefügg az abroncsnyomással, mérlegelni kell az abroncsnyomás-ellenőrző rendszerek 64.02. számú ENSZ-EGB (ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága)-előírásban meghatározott kötelező beszerelésének haszongépjárművekre való kiterjesztését, és adott esetben a közúti műszaki ellenőrzések során ellenerőzni kell e rendszerek működését.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b) | A tagállamok meglévő szabványok szerint elvégezhetik a rakományrögzítés ellenőrzését a közúti műszaki ellenőrzések során. Ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményeit a rakományrőgzítésre vonatkozó szabályok uniós szintű harmonizálásáig nem szabad bevezetni a kockázatértékelő rendszerbe. Eddig a harmonizációig ösztönözni kell az európai szabványok és a közúti fuvarozás rakományrögzítésére vonatkozó európai legjobb gyakorlatok útmutatójának értékelési célból való használatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11b)

A tagállamok meglévő szabványok szerint elvégezhetik a rakományrögzítés ellenőrzését a közúti műszaki ellenőrzések során. Ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményeit a rakományrőgzítésre vonatkozó szabályok uniós szintű harmonizálásáig nem szabad bevezetni a kockázatértékelő rendszerbe. Eddig a harmonizációig ösztönözni kell az európai szabványok és a közúti fuvarozás rakományrögzítésére vonatkozó európai legjobb gyakorlatok útmutatójának értékelési célból való használatát.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A közúti műszaki ellenőrzésekről szóló jegyzőkönyvek számos tagállamban elektronikus eszközökkel készülnek. Ez esetben az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet
  nyomtatott formában a jármű vezetőjének rendelkezésére kell bocsátani
  . Valamennyi, a közúti műszaki ellenőrzések során összegyűjtött adatot és információt továbbítani kell a tagállam központi adattárába az adatok könnyebb feldolgozhatósága, valamint a további adminisztratív akadályoktól mentes adatátvitel érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A közúti műszaki ellenőrzésekről szóló jegyzőkönyvek számos tagállamban elektronikus eszközökkel készülnek. Ez esetben az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet
  nyomtatott formában a jármű vezetőjének rendelkezésére kell bocsátani
  . Valamennyi, a közúti műszaki ellenőrzések során összegyűjtött adatot és információt továbbítani kell a tagállam központi adattárába az adatok könnyebb feldolgozhatósága, valamint a további adminisztratív akadályoktól mentes adatátvitel érdekében.

| (12) | A közúti műszaki ellenőrzésekről szóló jegyzőkönyvek számos tagállamban elektronikus eszközökkel készülnek. Ez esetben
  fontos kihasználni minden elektronikus kommunikációs lehetőség előnyeit
  , és az ellenőrzésről készült
  jegyzőkönyvek kinyomtatását minimalizálni kell
  . Valamennyi, a közúti műszaki ellenőrzések során összegyűjtött adatot és információt továbbítani kell a tagállam központi adattárába az adatok könnyebb feldolgozhatósága, valamint a
  bármely
  további adminisztratív akadályoktól mentes adatátvitel érdekében. |
| --- | --- |

(12)

A közúti műszaki ellenőrzésekről szóló jegyzőkönyvek számos tagállamban elektronikus eszközökkel készülnek. Ez esetben
  fontos kihasználni minden elektronikus kommunikációs lehetőség előnyeit
  , és az ellenőrzésről készült
  jegyzőkönyvek kinyomtatását minimalizálni kell
  . Valamennyi, a közúti műszaki ellenőrzések során összegyűjtött adatot és információt továbbítani kell a tagállam központi adattárába az adatok könnyebb feldolgozhatósága, valamint a
  bármely
  további adminisztratív akadályoktól mentes adatátvitel érdekében.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A mobil ellenőrzési egységek használata csökkenti a gazdasági szereplők számára okozott késedelmet és költségeket, mivel közvetlenül a közúton történő, részletesebb ellenőrzés elvégzése is lehetővé válik.
  Bizonyos körülmények között műszaki
  vizsgálóállomások is használhatók a részletesebb ellenőrzések elvégzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A mobil ellenőrzési egységek használata csökkenti a gazdasági szereplők számára okozott késedelmet és költségeket, mivel közvetlenül a közúton történő, részletesebb ellenőrzés elvégzése is lehetővé válik.
  Bizonyos körülmények között műszaki
  vizsgálóállomások is használhatók a részletesebb ellenőrzések elvégzésére.

| (13) | A mobil ellenőrzési egységek használata csökkenti a gazdasági szereplők számára okozott késedelmet és költségeket, mivel közvetlenül a közúton történő, részletesebb ellenőrzés elvégzése is lehetővé válik.
  Műszaki
  vizsgálóállomások is használhatók a részletesebb ellenőrzések elvégzésére
  , amennyiben közel helyezkednek el
  . |
| --- | --- |

(13)

A mobil ellenőrzési egységek használata csökkenti a gazdasági szereplők számára okozott késedelmet és költségeket, mivel közvetlenül a közúton történő, részletesebb ellenőrzés elvégzése is lehetővé válik.
  Műszaki
  vizsgálóállomások is használhatók a részletesebb ellenőrzések elvégzésére
  , amennyiben közel helyezkednek el
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A kezdeti közúti ellenőrzéseket végző személyzetnek megfelelő készségekkel kell rendelkeznie ahhoz, hogy hatékony módon tudják elvégezni a szemrevételezéssel történő ellenőrzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A kezdeti közúti ellenőrzéseket végző személyzetnek megfelelő készségekkel kell rendelkeznie ahhoz, hogy hatékony módon tudják elvégezni a szemrevételezéssel történő ellenőrzést.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A kezdeti közúti műszaki ellenőrzés elvégzésével kapcsolatban nem szabad díjat felszámolni a vállalkozásoknak és a gépjárművezetőknek. A részletes közúti ellenőrzés során, illetve a mobil ellenőrzési egységek vagy a közelben lévő vizsgálóállomások által használt műszaki berendezések költségeinek csökkentése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy díjat számoljanak fel, amennyiben olyan súlyos vagy veszélyes hiányosságokat találtak, amelyekből kiderül, hogy a gépjárművet üzemeltető vállalkozás nem felelt meg az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy a gépjárművet műszakilag alkalmas állapotban tartsa. Az ilyen vállalkozások pénzügyi terhének csökkentése érdekében a díj összege nem haladhatja meg az azonos járműkategória járművén végrehajtott időszakos műszaki alkalmassági ellenőrzésért fizetendő díjat. Az ezen díjak kiszabásából eredő valamennyi bevételt és jövedelmet a közúti biztonsági intézkedések javítására kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A kezdeti közúti műszaki ellenőrzés elvégzésével kapcsolatban nem szabad díjat felszámolni a vállalkozásoknak és a gépjárművezetőknek. A részletes közúti ellenőrzés során, illetve a mobil ellenőrzési egységek vagy a közelben lévő vizsgálóállomások által használt műszaki berendezések költségeinek csökkentése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy díjat számoljanak fel, amennyiben olyan súlyos vagy veszélyes hiányosságokat találtak, amelyekből kiderül, hogy a gépjárművet üzemeltető vállalkozás nem felelt meg az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy a gépjárművet műszakilag alkalmas állapotban tartsa. Az ilyen vállalkozások pénzügyi terhének csökkentése érdekében a díj összege nem haladhatja meg az azonos járműkategória járművén végrehajtott időszakos műszaki alkalmassági ellenőrzésért fizetendő díjat. Az ezen díjak kiszabásából eredő valamennyi bevételt és jövedelmet a közúti biztonsági intézkedések javítására kell felhasználni.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A tagállamok közötti hatékony információcsere érdekében minden tagállamon belül egyetlen szerv tartja kapcsolattartóként a kapcsolatot más illetékes hatóságokkal. Az említett szerv állítja össze az ide vonatkozó statisztikai adatokat is. A tagállamok ezenfelül területükön következetes nemzeti végrehajtási stratégiát alkalmaznak, és kijelölhetnek egyetlen szervet a végrehajtás koordinálására. Az egyes tagállamok illetékes hatóságai megállapítják a határidők, valamint a továbbítandó információk tartalmának meghatározására vonatkozó eljárásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A tagállamok közötti hatékony információcsere érdekében minden tagállamon belül egyetlen szerv tartja kapcsolattartóként a kapcsolatot más illetékes hatóságokkal. Az említett szerv állítja össze az ide vonatkozó statisztikai adatokat is. A tagállamok ezenfelül területükön következetes nemzeti végrehajtási stratégiát alkalmaznak, és kijelölhetnek egyetlen szervet a végrehajtás koordinálására. Az egyes tagállamok illetékes hatóságai megállapítják a határidők, valamint a továbbítandó információk tartalmának meghatározására vonatkozó eljárásokat.

| (16) | A tagállamok közötti hatékony információcsere érdekében minden tagállamon belül egyetlen szerv tartja kapcsolattartóként a kapcsolatot más illetékes hatóságokkal. Az említett szerv állítja össze az ide
  – különösen a közúti műszaki ellenőrzések során ellenőrzött haszongépjárművek kategóriáira, a felfedezett hiányosságok mennyiségére és típusára, illetve súlyosságára –
  vonatkozó statisztikai adatokat is. A tagállamok ezenfelül területükön következetes nemzeti végrehajtási stratégiát alkalmaznak, és kijelölhetnek egyetlen szervet a végrehajtás koordinálására. Az egyes tagállamok illetékes hatóságai megállapítják a határidők, valamint a továbbítandó információk tartalmának meghatározására vonatkozó eljárásokat. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamok közötti hatékony információcsere érdekében minden tagállamon belül egyetlen szerv tartja kapcsolattartóként a kapcsolatot más illetékes hatóságokkal. Az említett szerv állítja össze az ide
  – különösen a közúti műszaki ellenőrzések során ellenőrzött haszongépjárművek kategóriáira, a felfedezett hiányosságok mennyiségére és típusára, illetve súlyosságára –
  vonatkozó statisztikai adatokat is. A tagállamok ezenfelül területükön következetes nemzeti végrehajtási stratégiát alkalmaznak, és kijelölhetnek egyetlen szervet a végrehajtás koordinálására. Az egyes tagállamok illetékes hatóságai megállapítják a határidők, valamint a továbbítandó információk tartalmának meghatározására vonatkozó eljárásokat.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A közúti műszaki ellenőrzések rendszerének az uniós tagállamokban történő végrehajtásának nyomon követésének biztosítása érdekében a tagállamok kétévenként tájékoztatják a Bizottságot az elvégzett közúti műszaki ellenőrzések eredményeiről. A Bizottság az összegyűjtött adatokról jelentést tesz az Európai Parlamentnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A közúti műszaki ellenőrzések rendszerének az uniós tagállamokban történő végrehajtásának nyomon követésének biztosítása érdekében a tagállamok kétévenként tájékoztatják a Bizottságot az elvégzett közúti műszaki ellenőrzések eredményeiről. A Bizottság az összegyűjtött adatokról jelentést tesz az Európai Parlamentnek.

| (17) | A közúti műszaki ellenőrzések rendszerének az uniós tagállamokban történő végrehajtásának nyomon követésének biztosítása érdekében a tagállamok kétévenként
  , március 31. előtt
  tájékoztatják a Bizottságot az elvégzett közúti műszaki ellenőrzések eredményeiről. A Bizottság az összegyűjtött adatokról jelentést tesz az Európai Parlamentnek. |
| --- | --- |

(17)

A közúti műszaki ellenőrzések rendszerének az uniós tagállamokban történő végrehajtásának nyomon követésének biztosítása érdekében a tagállamok kétévenként
  , március 31. előtt
  tájékoztatják a Bizottságot az elvégzett közúti műszaki ellenőrzések eredményeiről. A Bizottság az összegyűjtött adatokról jelentést tesz az Európai Parlamentnek.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A vállalkozások és gépjárművezetők időveszteségének minimalizálása és az általános hatékonyság növelése érdekében ösztönözni kell a közúti szállításra vonatkozó szociális jogszabályok – különösen a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (2)

  , a 2006/22/EK irányelv és a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet

   (3)

  – betartásának ellenőrzése érdekében végzett ellenőrzéseket és közúti műszaki ellenőrzéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A vállalkozások és gépjárművezetők időveszteségének minimalizálása és az általános hatékonyság növelése érdekében ösztönözni kell a közúti szállításra vonatkozó szociális jogszabályok – különösen a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (2)

  , a 2006/22/EK irányelv és a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet

   (3)

  – betartásának ellenőrzése érdekében végzett ellenőrzéseket és közúti műszaki ellenőrzéseket.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet megállapítja a tagállamok területén közlekedő haszongépjárművek közúti műszaki ellenőrzésének rendszerét. | (1)
     Ez a rendelet megállapítja a tagállamok területén közlekedő haszongépjárművek
  műszaki alkalmasságát ellenőrző
  közúti műszaki ellenőrzésének rendszerét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet megállapítja a tagállamok területén közlekedő haszongépjárművek közúti műszaki ellenőrzésének rendszerét.

(1)
     Ez a rendelet megállapítja a tagállamok területén közlekedő haszongépjárművek
  műszaki alkalmasságát ellenőrző
  közúti műszaki ellenőrzésének rendszerét.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A közúti műszaki ellenőrzést a járművezető nemzetisége vagy az érintett haszongépjárművet nyilvántartásba vevő ország vagy forgalomba helyező ország szerinti bármilyen megkülönböztetés nélkül végzik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A közúti műszaki ellenőrzést a járművezető nemzetisége vagy az érintett haszongépjárművet nyilvántartásba vevő ország vagy forgalomba helyező ország szerinti bármilyen megkülönböztetés nélkül végzik.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E rendelet a 2007/46/EK
  európai parlamenti
  és
  tanácsi
  irányelvben említett, 25 km/h-t meghaladó tervezési sebességű haszongépjárművek következő kategóriára alkalmazandó: | (1)   E rendelet a 2007/46/EK és
  a 2003/37/EK
  irányelvben említett, 25 km/h-t meghaladó tervezési sebességű haszongépjárművek következő kategóriára alkalmazandó: |
| — | személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M2 és M3 járműkategória, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   E rendelet a 2007/46/EK
  európai parlamenti
  és
  tanácsi
  irányelvben említett, 25 km/h-t meghaladó tervezési sebességű haszongépjárművek következő kategóriára alkalmazandó:

(1)   E rendelet a 2007/46/EK és
  a 2003/37/EK
  irányelvben említett, 25 km/h-t meghaladó tervezési sebességű haszongépjárművek következő kategóriára alkalmazandó:

—

személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M2 és M3 járműkategória,

| — | személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek
  és minden hozzájuk kapcsolt pótkocsi
  – M2 és M3 járműkategória, |
| --- | --- |

—

személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek
  és minden hozzájuk kapcsolt pótkocsi
  – M2 és M3 járműkategória,

| — | legfeljebb 3 500 kg megengedett össztömegű
  és legalább négykerekű
  gépjárművek
  , amelyek rendes körülmények között a közúti árufuvarozásra szolgálnak
  – N1 járműkategória, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 3 500 kg megengedett össztömegű
  és legalább négykerekű
  gépjárművek
  , amelyek rendes körülmények között a közúti árufuvarozásra szolgálnak
  – N1 járműkategória,

| — | legfeljebb 3 500 kg megengedett össztömegű
  , árufuvarozásra használt
  gépjárművek
  és minden hozzájuk kapcsolt pótkocsi
  – N1 járműkategória |
| --- | --- |

—

legfeljebb 3 500 kg megengedett össztömegű
  , árufuvarozásra használt
  gépjárművek
  és minden hozzájuk kapcsolt pótkocsi
  – N1 járműkategória

| — | több mint 3 500 kg megengedett össztömegű, árufuvarozásra használt gépjárművek – N2 és N3 járműkategória, |
| --- | --- |

—

több mint 3 500 kg megengedett össztömegű, árufuvarozásra használt gépjárművek – N2 és N3 járműkategória,

| — | több mint 3 500 kg megengedett össztömegű, árufuvarozásra használt gépjárművek
  és minden hozzájuk kapcsolt pótkocsi
  – N2 és N3 járműkategória, |
| --- | --- |

—

több mint 3 500 kg megengedett össztömegű, árufuvarozásra használt gépjárművek
  és minden hozzájuk kapcsolt pótkocsi
  – N2 és N3 járműkategória,

| — | legfeljebb 3 500 kg megengedett össztömegű pótkocsik és félpótkocsik – O1 és O2 járműkategória, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 3 500 kg megengedett össztömegű pótkocsik és félpótkocsik – O1 és O2 járműkategória,

| — | több mint 3 500 kg megengedett össztömegű pótkocsik és félpótkocsik – O3 és O4 járműkategória. |
| --- | --- |

—

több mint 3 500 kg megengedett össztömegű pótkocsik és félpótkocsik – O3 és O4 járműkategória.

| — | a T5 kategóriába tartozó kerekes traktorok, amelyeket főként a közúti árufuvarozásra szolgáló közutakon használják, és amelyek maximális tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t. |
| --- | --- |

—

a T5 kategóriába tartozó kerekes traktorok, amelyeket főként a közúti árufuvarozásra szolgáló közutakon használják, és amelyek maximális tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | „haszongépjármű”: árufuvarozásra vagy személyszállításra
  üzletszerűen
  használt gépjármű és pótkocsija; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6.

„haszongépjármű”: árufuvarozásra vagy személyszállításra
  üzletszerűen
  használt gépjármű és pótkocsija;

| 6. | „haszongépjármű”: árufuvarozásra vagy személyszállításra
  közúton, járművel, díj ellenében végzett szállítás céljából
  használt gépjármű és pótkocsija, |
| --- | --- |

6.

„haszongépjármű”: árufuvarozásra vagy személyszállításra
  közúton, járművel, díj ellenében végzett szállítás céljából
  használt gépjármű és pótkocsija,

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. | „közúti műszaki ellenőrzés”: egy tagállam területén belül, közúton közlekedő haszongépjármű váratlan, hatóságok vagy közvetlenül a hatóságok felügyelete alatt álló szervek általi műszaki ellenőrzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9.

„közúti műszaki ellenőrzés”: egy tagállam területén belül, közúton közlekedő haszongépjármű váratlan, hatóságok vagy közvetlenül a hatóságok felügyelete alatt álló szervek általi műszaki ellenőrzése;

| 9. | „közúti műszaki ellenőrzés”: egy tagállam területén belül, közúton közlekedő haszongépjármű
  és rakománya rögzítésének
  váratlan, hatóságok vagy közvetlenül a hatóságok felügyelete alatt álló szervek általi műszaki ellenőrzése; |
| --- | --- |

9.

„közúti műszaki ellenőrzés”: egy tagállam területén belül, közúton közlekedő haszongépjármű
  és rakománya rögzítésének
  váratlan, hatóságok vagy közvetlenül a hatóságok felügyelete alatt álló szervek általi műszaki ellenőrzése;

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. | „műszaki vizsgálat”:
  annak hitelesítése
  , hogy a gépjármű
  részei és alkatrészei megfelelnek
  a jármű jóváhagyásakor, első nyilvántartásba vételekor vagy forgalomba helyezésekor, vagy utólagos módosításakor
  fennálló
  biztonsági és környezetvédelmi jellemzőknek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10.

„műszaki vizsgálat”:
  annak hitelesítése
  , hogy a gépjármű
  részei és alkatrészei megfelelnek
  a jármű jóváhagyásakor, első nyilvántartásba vételekor vagy forgalomba helyezésekor, vagy utólagos módosításakor
  fennálló
  biztonsági és környezetvédelmi jellemzőknek;

| 10. | „műszaki vizsgálat”:
  annak biztosítására irányuló vizsgálat
  , hogy a gépjármű
  biztonságosan közlekedjen a közutakon és
  a jármű jóváhagyásakor, első nyilvántartásba vételekor vagy forgalomba helyezésekor, vagy utólagos módosításakor
  megfeleljen a szükséges
  biztonsági és környezetvédelmi jellemzőknek; |
| --- | --- |

10.

„műszaki vizsgálat”:
  annak biztosítására irányuló vizsgálat
  , hogy a gépjármű
  biztonságosan közlekedjen a közutakon és
  a jármű jóváhagyásakor, első nyilvántartásba vételekor vagy forgalomba helyezésekor, vagy utólagos módosításakor
  megfeleljen a szükséges
  biztonsági és környezetvédelmi jellemzőknek;

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. | „illetékes hatóság”: a közúti műszaki ellenőrzések
  nemzeti
  rendszerének irányításáért felelős hatóság vagy állami szerv; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11.

„illetékes hatóság”: a közúti műszaki ellenőrzések
  nemzeti
  rendszerének irányításáért felelős hatóság vagy állami szerv;

| 11. | „illetékes hatóság”: a közúti műszaki ellenőrzések rendszerének irányításáért
  , adott esetben a közúti műszaki ellenőrzések elvégzéséért
  felelős
  , a tagállam által megbízott
  hatóság vagy állami szerv; |
| --- | --- |

11.

„illetékes hatóság”: a közúti műszaki ellenőrzések rendszerének irányításáért
  , adott esetben a közúti műszaki ellenőrzések elvégzéséért
  felelős
  , a tagállam által megbízott
  hatóság vagy állami szerv;

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 12 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. | „vállalkozás”: bármely természetes vagy jogi személy, társulás vagy jogi személyiség nélküli személyek csoportja, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt vagy nem nyereségérdekelt szervezetről van szó, vagy bármely hivatalos szerv, függetlenül attól, hogy önálló jogi személyiséggel bír-e vagy olyan hatóságtól függ, mely jogi személyiséggel rendelkezik, amely közúti szállítást végez, függetlenül attól, hogy azt bérmunkában, díj ellenében vagy saját számlára végzi; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12a.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. | „biztonsági ellenőrzés”: a haszongépjármű alvázának és a futóművének, kapcsolószerkezetének, kormányművének, abroncsainak, kerekeinek és fékberendezésének szemrevételezése, teljesítményvizsgálata és funkcionális ellenőrzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14a.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 14 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14b. | „műszaki vizsgálóállomás”: a műszaki vizsgálatok elvégzésére tagállami engedéllyel rendelkező, közfeladatot ellátó vagy magánszervezet vagy létesítmény; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14b.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 14 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14c. | „üzemeltető”: az a magánszemély vagy jogi személy, aki a járművet tulajdonosként üzemelteti, vagy aki számára a tulajdonos engedélyezte a jármű üzemeltetését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14c.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden tagállam minden naptári évben
  összesen
  a területén nyilvántartásba vett, a
  3. cikk
  (1) bekezdésében említett összes jármű legalább
  5 %-ának
  megfelelő számú kezdeti közúti műszaki ellenőrzést hajt végre. | Minden tagállam minden naptári évben megfelelő számú kezdeti közúti műszaki ellenőrzést hajt végre. |
| | Az összes közúti műszaki ellenőrzés száma megegyezik a 2. cikk (1) bekezdésében említett,
  a területén nyilvántartásba vett
  összes következő haszongépjármű
  legalább
  5 %-ával
  : |
| | — | személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M2 és M3 járműkategória, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Minden tagállam minden naptári évben
  összesen
  a területén nyilvántartásba vett, a
  3. cikk
  (1) bekezdésében említett összes jármű legalább
  5 %-ának
  megfelelő számú kezdeti közúti műszaki ellenőrzést hajt végre.

Minden tagállam minden naptári évben megfelelő számú kezdeti közúti műszaki ellenőrzést hajt végre.

Az összes közúti műszaki ellenőrzés száma megegyezik a 2. cikk (1) bekezdésében említett,
  a területén nyilvántartásba vett
  összes következő haszongépjármű
  legalább
  5 %-ával
  :

—

személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M2 és M3 járműkategória,

| — | több mint 3 500 kg megengedett össztömegű, árufuvarozásra használt gépjárművek – N2 és N3 járműkategória, |
| --- | --- |

—

több mint 3 500 kg megengedett össztömegű, árufuvarozásra használt gépjárművek – N2 és N3 járműkategória,

| — | több mint 3 500 kg megengedett össztömegű pótkocsik és félpótkocsik – O3 és O4 járműkategória. |
| --- | --- |

—

több mint 3 500 kg megengedett össztömegű pótkocsik és félpótkocsik – O3 és O4 járműkategória.

Arányosan ellenőrzést hajt végre a területén nyilvántartásba nem vett, de ott működő haszongépjárművek tekintetében.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A közúti műszaki ellenőrzéseknek
  az egyes vállalkozások által üzemeltett járműveken
  talált hiányosságok számán és súlyosságán alapuló kockázatértékelő rendszerét
  nemzeti
  szinten kell létrehozni. A kockázatértékelő
  rendszert a tagállami
  illetékes
  hatóság működteti
  . | (1)   A közúti műszaki
  ellenőrzések hatékonyságának javítása érdekében a közúti műszaki
  ellenőrzéseknek
  a haszongépjárműveken az időszakos műszaki alkalmassági ellenőrzések és a közúti műszaki ellenőrzések során
  talált hiányosságok számán és súlyosságán alapuló kockázatértékelő rendszerét
  uniós
  szinten kell létrehozni. A kockázatértékelő
  rendszer az egész Unióban egymáshoz kapcsolódó nemzeti elektronikus nyilvántartásokon alapul, és azt az egyes tagállamok
  illetékes
  hatóságai működtetik
  . |
| | A gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló XX európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül a közúti alkalmassági tanúsítványoknak és a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jelentéseknek egységes uniós formátumnak kell megfelelniük. |
| (2)   Az I.
  mellékletben meghatározott
  kritériumok alkalmazásával valamennyi, a
  közúti műszaki ellenőrzések
  kockázatértékelő
  rendszerében
  azonosított vállalkozáshoz kockázati profilt kell rendelni. | (2)   Az
  (1) bekezdésben említett időpont után az
  I.
  melléklettel összhangban lévő következő
  kritériumok alkalmazásával valamennyi, a kockázatértékelő
  rendszerben
  azonosított vállalkozáshoz kockázati profilt kell rendelni: |
| | — | a hiányosságok száma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A közúti műszaki ellenőrzéseknek
  az egyes vállalkozások által üzemeltett járműveken
  talált hiányosságok számán és súlyosságán alapuló kockázatértékelő rendszerét
  nemzeti
  szinten kell létrehozni. A kockázatértékelő
  rendszert a tagállami
  illetékes
  hatóság működteti
  .

(1)   A közúti műszaki
  ellenőrzések hatékonyságának javítása érdekében a közúti műszaki
  ellenőrzéseknek
  a haszongépjárműveken az időszakos műszaki alkalmassági ellenőrzések és a közúti műszaki ellenőrzések során
  talált hiányosságok számán és súlyosságán alapuló kockázatértékelő rendszerét
  uniós
  szinten kell létrehozni. A kockázatértékelő
  rendszer az egész Unióban egymáshoz kapcsolódó nemzeti elektronikus nyilvántartásokon alapul, és azt az egyes tagállamok
  illetékes
  hatóságai működtetik
  .

A gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló XX európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül a közúti alkalmassági tanúsítványoknak és a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jelentéseknek egységes uniós formátumnak kell megfelelniük.

(2)   Az I.
  mellékletben meghatározott
  kritériumok alkalmazásával valamennyi, a
  közúti műszaki ellenőrzések
  kockázatértékelő
  rendszerében
  azonosított vállalkozáshoz kockázati profilt kell rendelni.

(2)   Az
  (1) bekezdésben említett időpont után az
  I.
  melléklettel összhangban lévő következő
  kritériumok alkalmazásával valamennyi, a kockázatértékelő
  rendszerben
  azonosított vállalkozáshoz kockázati profilt kell rendelni:

—

a hiányosságok száma;

| — | a hiányosságok súlyossága; |
| --- | --- |

—

a hiányosságok súlyossága;

| — | az ellenőrzések vagy vizsgálatok száma; |
| --- | --- |

—

az ellenőrzések vagy vizsgálatok száma;

| — | az időzítés. |
| --- | --- |

—

az időzítés.

A vállalkozásokat a következő kockázati profilok egyikébe sorolják be:

A vállalkozásokat a következő kockázati profilok egyikébe sorolják be:

| — | magas kockázatú, |
| --- | --- |

—

magas kockázatú,

| — | magas kockázatú, |
| --- | --- |

—

magas kockázatú,

| — | közepes kockázatú, |
| --- | --- |

—

közepes kockázatú,

| — | közepes kockázatú, |
| --- | --- |

—

közepes kockázatú,

| — | alacsony kockázatú. |
| --- | --- |

—

alacsony kockázatú.

| — | alacsony kockázatú. |
| --- | --- |

—

alacsony kockázatú.

Annak érdekében, hogy a vállalkozások javíthassák a kockázati profiljukat, egy vállalkozás kockázati besorolásának megállapításakor figyelembe kell venni az arra vonatkozó információt, hogy a vállalkozás az alábbi rendszerességgel elvégzett rendszeres önkéntes biztonsági ellenőrzések során megfelelt a műszaki vizsgálati követelményeknek:

| — | több mint 7,5 t megengedett össztömegű, N2 kategóriájú járművek: először az első nyilvántartásba vétel után 42 hónappal, a továbbiakban pedig hathavonta az utoljára elvégzett műszaki vizsgálatot követően; |
| --- | --- |

—

több mint 7,5 t megengedett össztömegű, N2 kategóriájú járművek: először az első nyilvántartásba vétel után 42 hónappal, a továbbiakban pedig hathavonta az utoljára elvégzett műszaki vizsgálatot követően;

| — | N3 kategóriájú járművek: először az első nyilvántartásba vétel után 30 hónappal, a továbbiakban pedig hathavonta az utoljára elvégzett műszaki vizsgálatot követően; |
| --- | --- |

—

N3 kategóriájú járművek: először az első nyilvántartásba vétel után 30 hónappal, a továbbiakban pedig hathavonta az utoljára elvégzett műszaki vizsgálatot követően;

| — | O4 kategóriájú járművek: először az első nyilvántartásba vétel után 30 hónappal, a továbbiakban pedig hathavonta az utoljára elvégzett műszaki vizsgálatot követően. |
| --- | --- |

—

O4 kategóriájú járművek: először az első nyilvántartásba vétel után 30 hónappal, a továbbiakban pedig hathavonta az utoljára elvégzett műszaki vizsgálatot követően.

(3)   A közúti műszaki ellenőrzések kockázatértékelő rendszerének végrehajtása érdekében a tagállamok
  alkalmazhatják a 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikkével összhangban
  létrehozott kockázatértékelő rendszert.

(3)   A közúti műszaki ellenőrzések kockázatértékelő rendszerének végrehajtása érdekében a tagállamok
  alkalmazzák az 1071/2009/EK rendelet által
  létrehozott kockázatértékelő rendszert.

A kockázatértékelő rendszer a 2. cikkben felsorolt járművek műszaki alkalmasságára vonatkozó információt e rendelet hatálybalépése után négy évig tartalmazza.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállami nyilvántartásba vett gépjármű vezetője a legutóbbi időszakos műszaki vizsgálatról szóló műszaki vizsgálati bizonyítványt és adott esetben a legutóbbi közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvet a gépjárműben tartja. | (1)   A tagállami nyilvántartásba vett gépjármű vezetője a legutóbbi időszakos műszaki vizsgálatról szóló műszaki vizsgálati bizonyítványt és adott esetben a legutóbbi közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvet a gépjárműben tartja.
  Amennyiben a bizonyítvány és a jegyzőkönyv elektronikus formában is elérhető a jármű nyilvántartási helye szerinti tagállamban, a hatóságok nem kérik, hogy azok papír alapú példányait a gépjárműben tartsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállami nyilvántartásba vett gépjármű vezetője a legutóbbi időszakos műszaki vizsgálatról szóló műszaki vizsgálati bizonyítványt és adott esetben a legutóbbi közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvet a gépjárműben tartja.

(1)   A tagállami nyilvántartásba vett gépjármű vezetője a legutóbbi időszakos műszaki vizsgálatról szóló műszaki vizsgálati bizonyítványt és adott esetben a legutóbbi közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvet a gépjárműben tartja.
  Amennyiben a bizonyítvány és a jegyzőkönyv elektronikus formában is elérhető a jármű nyilvántartási helye szerinti tagállamban, a hatóságok nem kérik, hogy azok papír alapú példányait a gépjárműben tartsák.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az
  egyedi
  vállalkozásoknak gondoskodniuk kell róla, hogy az általuk üzemeltetett gépjárművek mindenkor műszakilag megfelelő állapotban legyenek. | (3)   Az
  e rendelet hatálya alá tartozó gépjárműveket üzemeltető
  vállalkozásoknak gondoskodniuk kell róla, hogy az általuk üzemeltetett gépjárművek mindenkor műszakilag megfelelő állapotban legyenek
  , és hogy a műszaki vizsgálati bizonyítványt és a legutóbbi műszaki ellenőrzésről az időszakos műszaki vizsgálatról szóló XXX/XXX/EU rendelet 10. cikkével összhangban kiadott vizsgálati igazolást a gépjárműben tartsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az
  egyedi
  vállalkozásoknak gondoskodniuk kell róla, hogy az általuk üzemeltetett gépjárművek mindenkor műszakilag megfelelő állapotban legyenek.

(3)   Az
  e rendelet hatálya alá tartozó gépjárműveket üzemeltető
  vállalkozásoknak gondoskodniuk kell róla, hogy az általuk üzemeltetett gépjárművek mindenkor műszakilag megfelelő állapotban legyenek
  , és hogy a műszaki vizsgálati bizonyítványt és a legutóbbi műszaki ellenőrzésről az időszakos műszaki vizsgálatról szóló XXX/XXX/EU rendelet 10. cikkével összhangban kiadott vizsgálati igazolást a gépjárműben tartsák.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az egyedi vállalkozásoknak gondoskodniuk kell róla, hogy az általuk üzemeltetett gépjárművek mindenkor műszakilag megfelelő állapotban legyenek. | (A magyar nyelvi változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az egyedi vállalkozásoknak gondoskodniuk kell róla, hogy az általuk üzemeltetett gépjárművek mindenkor műszakilag megfelelő állapotban legyenek.

(A magyar nyelvi változatot nem érinti.)

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  közúti műszaki ellenőrzésnek alávetendő járművek kijelölésekor az
  ellenőrök
  elsősorban a 6. cikk (2) bekezdésében említett, magas kockázati profilú vállalkozások által üzemeltetett járműveket választják ki. Más járműveket is ki lehet választani ellenőrzésre, ha fennáll a gyanúja annak, hogy a jármű veszélyt jelent a közúti közlekedés biztonságára nézve. | Ha a tagállam úgy határoz, a
  közúti műszaki ellenőrzésnek alávetendő járművek kijelölésekor az
  ellenőröknek lehetőségük van
  elsősorban a 6. cikk (2) bekezdésében említett, magas kockázati profilú vállalkozások által üzemeltetett járművek kiválasztására. Más járműveket is ki lehet választani ellenőrzésre, ha fennáll a gyanúja annak, hogy a jármű veszélyt jelent a közúti közlekedés biztonságára nézve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  közúti műszaki ellenőrzésnek alávetendő járművek kijelölésekor az
  ellenőrök
  elsősorban a 6. cikk (2) bekezdésében említett, magas kockázati profilú vállalkozások által üzemeltetett járműveket választják ki. Más járműveket is ki lehet választani ellenőrzésre, ha fennáll a gyanúja annak, hogy a jármű veszélyt jelent a közúti közlekedés biztonságára nézve.

Ha a tagállam úgy határoz, a
  közúti műszaki ellenőrzésnek alávetendő járművek kijelölésekor az
  ellenőröknek lehetőségük van
  elsősorban a 6. cikk (2) bekezdésében említett, magas kockázati profilú vállalkozások által üzemeltetett járművek kiválasztására. Más járműveket is ki lehet választani ellenőrzésre, ha fennáll a gyanúja annak, hogy a jármű veszélyt jelent a közúti közlekedés biztonságára nézve.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ellenőr egy jármű valamennyi közúti műszaki ellenőrzése során: | Az ellenőr egy jármű valamennyi közúti műszaki ellenőrzése során: |
| a) | ellenőrzi a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően a gépjárműben tartott műszaki vizsgálati bizonyítványt és adott esetben a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az ellenőr egy jármű valamennyi közúti műszaki ellenőrzése során:

Az ellenőr egy jármű valamennyi közúti műszaki ellenőrzése során:

a)

ellenőrzi a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően a gépjárműben tartott műszaki vizsgálati bizonyítványt és adott esetben a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvet;

| a) | ellenőrzi a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően a gépjárműben tartott
  , a legutóbbi műszaki ellenőrzésnek megfelelő
  műszaki vizsgálati bizonyítványt
  , az időszakos műszaki vizsgálatról szóló XXX/XXX/EU rendelet 10. cikkével összhangban kiadott vizsgálati igazolást
  és adott esetben a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzi a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően a gépjárműben tartott
  , a legutóbbi műszaki ellenőrzésnek megfelelő
  műszaki vizsgálati bizonyítványt
  , az időszakos műszaki vizsgálatról szóló XXX/XXX/EU rendelet 10. cikkével összhangban kiadott vizsgálati igazolást
  és adott esetben a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvet;

| b) | szemrevételezés útján értékeli a járművet
  és rakományát
  . |
| --- | --- |

b)

szemrevételezés útján értékeli a járművet
  és rakományát
  .

| b) | szemrevételezés útján
  műszakilag
  értékeli a járművet; |
| --- | --- |

b)

szemrevételezés útján
  műszakilag
  értékeli a járművet;

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | megfelelőségi ellenőrzést végezhet minden olyan egyéb szabályozási követelmény tekintetében, amely a haszongépjárművek Európai Unión belüli használatához kapcsolódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

megfelelőségi ellenőrzést végezhet minden olyan egyéb szabályozási követelmény tekintetében, amely a haszongépjárművek Európai Unión belüli használatához kapcsolódik.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – 2 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | alváz/ futómű, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

alváz/ futómű,

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – 3 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a
  tengelyek,
  kerekek, gumiabroncsok
  és felfüggesztés
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a
  tengelyek,
  kerekek, gumiabroncsok
  és felfüggesztés
  ,

| — | a kerekek
  és
  gumiabroncsok, |
| --- | --- |

—

a kerekek
  és
  gumiabroncsok,

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – 3 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a csatlakozó-alkatrészek, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a csatlakozó-alkatrészek,

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – 4 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a környezetterhelés vizsgálata. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a környezetterhelés vizsgálata.

| — | a környezetterhelés vizsgálata
  : zajszint és kipufogógáz-kibocsátási szint
  . |
| --- | --- |

—

a környezetterhelés vizsgálata
  : zajszint és kipufogógáz-kibocsátási szint
  .

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden említett terület ellenőrzésének a II. mellékletben felsorolt, ezen területekhez
  kapcsolódó tételek közül egyre, többre vagy valamennyire
  ki kell terjednie. | Minden említett terület ellenőrzésének a II. mellékletben felsorolt, ezen területekhez
  szükségesnek ítélt és
  kapcsolódó
  valamennyi tételre
  ki kell terjednie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Minden említett terület ellenőrzésének a II. mellékletben felsorolt, ezen területekhez
  kapcsolódó tételek közül egyre, többre vagy valamennyire
  ki kell terjednie.

Minden említett terület ellenőrzésének a II. mellékletben felsorolt, ezen területekhez
  szükségesnek ítélt és
  kapcsolódó
  valamennyi tételre
  ki kell terjednie.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ellenőr ezenfelül ellenőrizheti a II. melléklet 1. pontjában felsorolt egyéb ellenőrzési területeket is, amelyek az ugyanazon mellékletben felsorolt
  tételek közül egyre, többre vagy valamennyire
  kiterjednek. | Az ellenőr ezenfelül
  – és adott esetben esetleges biztonsági kockázatok miatt –
  ellenőrizheti a II. melléklet 1. pontjában felsorolt egyéb ellenőrzési területeket is, amelyek az ugyanazon mellékletben felsorolt
  , ezen területekhez szükségesnek ítélt és kapcsolódó valamennyi tételre
  kiterjednek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az ellenőr ezenfelül ellenőrizheti a II. melléklet 1. pontjában felsorolt egyéb ellenőrzési területeket is, amelyek az ugyanazon mellékletben felsorolt
  tételek közül egyre, többre vagy valamennyire
  kiterjednek.

Az ellenőr ezenfelül
  – és adott esetben esetleges biztonsági kockázatok miatt –
  ellenőrizheti a II. melléklet 1. pontjában felsorolt egyéb ellenőrzési területeket is, amelyek az ugyanazon mellékletben felsorolt
  , ezen területekhez szükségesnek ítélt és kapcsolódó valamennyi tételre
  kiterjednek.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – 5 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Abban az esetben, ha a műszaki vizsgálati bizonyítványban vagy a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvben az szerepel, hogy a II. mellékletben felsorolt tételek valamelyikének ellenőrzése a megelőző hónap folyamán megtörtént, úgy az ellenőrnek azt a tételt nem kell újra megvizsgálnia, kivéve, ha a vizsgálat nyilvánvaló hiba miatt indokolt. | Abban az esetben, ha a
  legutóbbi
  műszaki
  vizsgálatra vagy rendszeres önkéntes biztonsági ellenőrzésre vonatkozó műszaki
  vizsgálati bizonyítványban vagy a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvben az szerepel, hogy a II. mellékletben felsorolt tételek valamelyikének ellenőrzése a megelőző
  három
  hónap folyamán megtörtént, úgy az ellenőrnek azt a tételt nem kell újra megvizsgálnia, kivéve, ha a vizsgálat nyilvánvaló hiba miatt indokolt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Abban az esetben, ha a műszaki vizsgálati bizonyítványban vagy a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvben az szerepel, hogy a II. mellékletben felsorolt tételek valamelyikének ellenőrzése a megelőző hónap folyamán megtörtént, úgy az ellenőrnek azt a tételt nem kell újra megvizsgálnia, kivéve, ha a vizsgálat nyilvánvaló hiba miatt indokolt.

Abban az esetben, ha a
  legutóbbi
  műszaki
  vizsgálatra vagy rendszeres önkéntes biztonsági ellenőrzésre vonatkozó műszaki
  vizsgálati bizonyítványban vagy a közúti műszaki ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvben az szerepel, hogy a II. mellékletben felsorolt tételek valamelyikének ellenőrzése a megelőző
  három
  hónap folyamán megtörtént, úgy az ellenőrnek azt a tételt nem kell újra megvizsgálnia, kivéve, ha a vizsgálat nyilvánvaló hiba miatt indokolt.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha az ellenőrzéseket műszaki vizsgálóállomáson kell elvégezni, a kezdeti közúti műszaki ellenőrzés helye e vizsgálóállomástól legfeljebb 10 km távolságban jelölhető ki. | (2)   Ha az ellenőrzéseket műszaki vizsgálóállomáson kell elvégezni, akkor azokat a lehető legrövidebb időn belül és a legközelebbi állomáson kell lefolytatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Ha az ellenőrzéseket műszaki vizsgálóállomáson kell elvégezni, a kezdeti közúti műszaki ellenőrzés helye e vizsgálóállomástól legfeljebb 10 km távolságban jelölhető ki.

(2)   Ha az ellenőrzéseket műszaki vizsgálóállomáson kell elvégezni, akkor azokat a lehető legrövidebb időn belül és a legközelebbi állomáson kell lefolytatni.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A mobil ellenőrzési egységek tartalmazzák a közúti műszaki ellenőrzés elvégzéséhez szükséges megfelelő berendezéseket, beleértve legalább a jármű fékeinek, kormányának, felfüggesztésének állapotát vizsgáló és a jármű kibocsátását mérő berendezéseket. | (3)   A mobil ellenőrzési egységek tartalmazzák a közúti műszaki ellenőrzés elvégzéséhez szükséges megfelelő berendezéseket, beleértve legalább a jármű fékeinek, kormányának, felfüggesztésének állapotát vizsgáló, valamint a jármű kibocsátását és tömegét mérő berendezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A mobil ellenőrzési egységek tartalmazzák a közúti műszaki ellenőrzés elvégzéséhez szükséges megfelelő berendezéseket, beleértve legalább a jármű fékeinek, kormányának, felfüggesztésének állapotát vizsgáló és a jármű kibocsátását mérő berendezéseket.

(3)   A mobil ellenőrzési egységek tartalmazzák a közúti műszaki ellenőrzés elvégzéséhez szükséges megfelelő berendezéseket, beleértve legalább a jármű fékeinek, kormányának, felfüggesztésének állapotát vizsgáló, valamint a jármű kibocsátását és tömegét mérő berendezéseket.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – 3 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a közúti biztonságra közvetlen és azonnali veszélyt jelentő veszélyes hiányosságok, amelyek
  miatt
  a jármű
  részvétele a
  közúti forgalomban
  semmilyen körülmények között nem engedhető meg
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a közúti biztonságra közvetlen és azonnali veszélyt jelentő veszélyes hiányosságok, amelyek
  miatt
  a jármű
  részvétele a
  közúti forgalomban
  semmilyen körülmények között nem engedhető meg
  .

| — | a közúti biztonságra közvetlen és azonnali veszélyt jelentő veszélyes hiányosságok, amelyek
  indokolttá teszik
  a jármű közúti forgalomban
  való használatának az érintett tagállam vagy illetékes hatóságai által történő megtiltását
  . |
| --- | --- |

—

a közúti biztonságra közvetlen és azonnali veszélyt jelentő veszélyes hiányosságok, amelyek
  indokolttá teszik
  a jármű közúti forgalomban
  való használatának az érintett tagállam vagy illetékes hatóságai által történő megtiltását
  .

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | 13. cikk |
| A rakományrögzítés
  ellenőrzésére vonatkozó különös szabályok | A rakományrögzítés
  ellenőrzése |
| Az ellenőr
  a IV. melléklettel
  összhangban ellenőrizheti a járművet a rakományrögzítés tekintetében. A 14. cikkben említett nyomonkövetési eljárások alkalmazandók a rakományrögzítéssel kapcsolatos súlyos vagy veszélyes hiányosságok esetében is. | Az ellenőr
  a meglévő szabványokkal
  összhangban ellenőrizheti a járművet a rakományrögzítés tekintetében.
  Ennek az ellenőrzésnek az eredményét a rakományrőgzítésre vonatkozó szabályok uniós szintű harmonizálásáig nem szabad bevezetni a kockázatértékelő rendszerbe. |
| | A Bizottság [hozzáigazítandó az időszakos műszaki vizsgálatről szóló javaslat 18a. cikkének dátumához]-ig benyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a közúti fuvarozás rakományrögzítésének és arra irányuló közúti ellenőrzésnek a harmonizációs szintjéről szóló jelentést, és az olyan módszerek elemzésének eredményeit, amelyek biztosítják, hogy a gépjárművet üzemeltető vállalkozások, valamint a rakomány kezelésében résztvevő feladók, szállítmányozók, rakodók és egyéb érintett szereplők megfeleljenek a rakományrögzítési követelményeknek. |
| | A jelentést adott esetben jogalkotási javaslat kíséri. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13. cikk

13. cikk

A rakományrögzítés
  ellenőrzésére vonatkozó különös szabályok

A rakományrögzítés
  ellenőrzése

Az ellenőr
  a IV. melléklettel
  összhangban ellenőrizheti a járművet a rakományrögzítés tekintetében. A 14. cikkben említett nyomonkövetési eljárások alkalmazandók a rakományrögzítéssel kapcsolatos súlyos vagy veszélyes hiányosságok esetében is.

Az ellenőr
  a meglévő szabványokkal
  összhangban ellenőrizheti a járművet a rakományrögzítés tekintetében.
  Ennek az ellenőrzésnek az eredményét a rakományrőgzítésre vonatkozó szabályok uniós szintű harmonizálásáig nem szabad bevezetni a kockázatértékelő rendszerbe.

A Bizottság [hozzáigazítandó az időszakos műszaki vizsgálatről szóló javaslat 18a. cikkének dátumához]-ig benyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a közúti fuvarozás rakományrögzítésének és arra irányuló közúti ellenőrzésnek a harmonizációs szintjéről szóló jelentést, és az olyan módszerek elemzésének eredményeit, amelyek biztosítják, hogy a gépjárművet üzemeltető vállalkozások, valamint a rakomány kezelésében résztvevő feladók, szállítmányozók, rakodók és egyéb érintett szereplők megfeleljenek a rakományrögzítési követelményeknek.

A jelentést adott esetben jogalkotási javaslat kíséri.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ellenőr dönthet úgy, hogy a gépjárművet az ellenőr által meghatározott határidőn belül műszaki vizsgálatnak kell alávetni, ha a jármű annak a tagállamnak a nyilvántartásában szerepel, ahol a közúti műszaki ellenőrzésre sor került. | (1)   Bármely, egy kezdeti vagy részletes ellenőrzés során feltárt súlyos hibát haladéktalanul ki kell javítani, a kezdeti vagy a részletes ellenőrzéshez legközelebb eső olyan helyszínen, amely arra műszakilag alkalmas. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ellenőr dönthet úgy, hogy a gépjárművet az ellenőr által meghatározott határidőn belül műszaki vizsgálatnak kell alávetni, ha a jármű annak a tagállamnak a nyilvántartásában szerepel, ahol a közúti műszaki ellenőrzésre sor került.

(1)   Bármely, egy kezdeti vagy részletes ellenőrzés során feltárt súlyos hibát haladéktalanul ki kell javítani, a kezdeti vagy a részletes ellenőrzéshez legközelebb eső olyan helyszínen, amely arra műszakilag alkalmas.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az ellenőr nem engedélyezi olyan jármű további használatát, amely veszélyes hiányosságokat mutat, mindaddig, míg ezeket a hiányosságokat az ellenőrzés helyszínén ki nem javítják.
  Az
  ellenőr
  engedélyezheti egy
  ilyen jármű további használatát annak érdekében, hogy az elérje a legközelebbi, a hibák megjavítását lehetővé tevő autószerelő műhelyt, feltéve, hogy a feltárt veszélyes hiányosságok helyszínen történő kijavításának köszönhetően a jármű meg tudja közelíteni az autószerelő műhelyt, és nem jelent közvetlen veszélyt sem utasai, sem a többi úthasználó biztonságára nézve. | (3)   Az ellenőr nem engedélyezi olyan jármű további használatát, amely veszélyes hiányosságokat mutat, mindaddig, míg ezeket a hiányosságokat az ellenőrzés helyszínén
  vagy a legközelebbi autószerelő műhelyek egyikében
  ki nem javítják.
  Ha a feltárt hiányosságok a gépjárműnek a 10. cikk (2) bekezdésében említett területein találhatók, az
  ellenőr
  engedélyezi az
  ilyen jármű további használatát annak érdekében, hogy az elérje a legközelebbi, a hibák megjavítását lehetővé tevő autószerelő műhelyt, feltéve, hogy a feltárt veszélyes hiányosságok helyszínen történő kijavításának köszönhetően a jármű meg tudja közelíteni az autószerelő műhelyt, és nem jelent közvetlen veszélyt sem
  a jármű
  utasai, sem a többi úthasználó biztonságára nézve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az ellenőr nem engedélyezi olyan jármű további használatát, amely veszélyes hiányosságokat mutat, mindaddig, míg ezeket a hiányosságokat az ellenőrzés helyszínén ki nem javítják.
  Az
  ellenőr
  engedélyezheti egy
  ilyen jármű további használatát annak érdekében, hogy az elérje a legközelebbi, a hibák megjavítását lehetővé tevő autószerelő műhelyt, feltéve, hogy a feltárt veszélyes hiányosságok helyszínen történő kijavításának köszönhetően a jármű meg tudja közelíteni az autószerelő műhelyt, és nem jelent közvetlen veszélyt sem utasai, sem a többi úthasználó biztonságára nézve.

(3)   Az ellenőr nem engedélyezi olyan jármű további használatát, amely veszélyes hiányosságokat mutat, mindaddig, míg ezeket a hiányosságokat az ellenőrzés helyszínén
  vagy a legközelebbi autószerelő műhelyek egyikében
  ki nem javítják.
  Ha a feltárt hiányosságok a gépjárműnek a 10. cikk (2) bekezdésében említett területein találhatók, az
  ellenőr
  engedélyezi az
  ilyen jármű további használatát annak érdekében, hogy az elérje a legközelebbi, a hibák megjavítását lehetővé tevő autószerelő műhelyt, feltéve, hogy a feltárt veszélyes hiányosságok helyszínen történő kijavításának köszönhetően a jármű meg tudja közelíteni az autószerelő műhelyt, és nem jelent közvetlen veszélyt sem
  a jármű
  utasai, sem a többi úthasználó biztonságára nézve.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ellenőr engedélyezheti, hogy a veszélyes hiányosságokat mutató gépjárművet közvetlenül a legközelebbi olyan helyszínre szállítsák, ahol meg lehet javítani vagy le lehet foglalni
  a járművet
  . | Az ellenőr engedélyezheti, hogy a veszélyes hiányosságokat mutató gépjárművet közvetlenül a lehető legközelebbi olyan
  elérhető
  helyszínre szállítsák, ahol meg lehet javítani vagy le lehet foglalni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az ellenőr engedélyezheti, hogy a veszélyes hiányosságokat mutató gépjárművet közvetlenül a legközelebbi olyan helyszínre szállítsák, ahol meg lehet javítani vagy le lehet foglalni
  a járművet
  .

Az ellenőr engedélyezheti, hogy a veszélyes hiányosságokat mutató gépjárművet közvetlenül a lehető legközelebbi olyan
  elérhető
  helyszínre szállítsák, ahol meg lehet javítani vagy le lehet foglalni.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az ellenőr az ellenőrzéseket követő ésszerű határidőn belül megküldi az illetékes hatóságnak a részletes közúti műszaki ellenőrzések eredményeit. Az illetékes hatóság ezeket az információkat a kézhezvételüktől számított 36 hónapig megőrzi. | (2)   Az ellenőr az ellenőrzéseket követő ésszerű határidőn belül
  elektronikus úton
  megküldi az illetékes hatóságnak a részletes közúti műszaki ellenőrzések eredményeit. Az illetékes hatóság ezeket az információkat
  beviszi az 1071/2009/EK rendeletben említett nemzeti nyilvántartásba és
  a kézhezvételüktől számított 36 hónapig megőrzi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az ellenőr az ellenőrzéseket követő ésszerű határidőn belül megküldi az illetékes hatóságnak a részletes közúti műszaki ellenőrzések eredményeit. Az illetékes hatóság ezeket az információkat a kézhezvételüktől számított 36 hónapig megőrzi.

(2)   Az ellenőr az ellenőrzéseket követő ésszerű határidőn belül
  elektronikus úton
  megküldi az illetékes hatóságnak a részletes közúti műszaki ellenőrzések eredményeit. Az illetékes hatóság ezeket az információkat
  beviszi az 1071/2009/EK rendeletben említett nemzeti nyilvántartásba és
  a kézhezvételüktől számított 36 hónapig megőrzi.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A közúti műszaki ellenőrzés eredményét közölni kell a gépjárművet nyilvántartó hatósággal. | (3)   A közúti műszaki ellenőrzés eredményét
  elektronikus úton – és amennyiben gépjárműveket más tagállamban tartják nyilván az 1071/2009/EK rendelet rendelkezései szerint a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartásán keresztül –
  közölni kell a gépjárművet nyilvántartó hatósággal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A közúti műszaki ellenőrzés eredményét közölni kell a gépjárművet nyilvántartó hatósággal.

(3)   A közúti műszaki ellenőrzés eredményét
  elektronikus úton – és amennyiben gépjárműveket más tagállamban tartják nyilván az 1071/2009/EK rendelet rendelkezései szerint a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartásán keresztül –
  közölni kell a gépjárművet nyilvántartó hatósággal.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha egy, nem az ellenőrzés tagállamában nyilvántartott járművön találnak súlyos vagy veszélyes hiányosságokat, különös tekintettel azokra a hiányosságokra, amelyek a jármű használatának tilalmához vezetnek, a kapcsolattartó tájékoztatja a járművet nyilvántartó tagállam illetékes hatóságát az ellenőrzés eredményeiről. | (1)   Ha egy, nem az ellenőrzés tagállamában nyilvántartott járművön találnak súlyos vagy veszélyes hiányosságokat, különös tekintettel azokra a hiányosságokra, amelyek a jármű használatának tilalmához vezetnek, a kapcsolattartó tájékoztatja a járművet nyilvántartó tagállam illetékes hatóságát az ellenőrzés eredményeiről. |
| | A nyilvántartás szerinti tagállam figyelembe veszi ezt az információt a vállalkozások 6. cikk (2) bekezdése szerint történő besorolása során. |
| E tájékoztatásnak ki kell terjednie a közúti műszaki ellenőrzési jegyzőkönyvnek a VI. mellékletben meghatározott elemeire. | A tájékoztatásnak ki kell terjednie a közúti műszaki ellenőrzési jegyzőkönyvnek a VI. mellékletben meghatározott elemeire
  , szabványos formában kell lennie és az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkében említett nemzeti elektronikus nyilvántartáson keresztül kell történnie
  . |
| A Bizottság a nyilvántartás szerinti tagállam illetékes hatóságának a súlyos vagy veszélyes hiányosságokkal rendelkező járművekről történő értesítési eljárására vonatkozó részletes szabályokat a 23. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban fogadja el. | A Bizottság a nyilvántartás szerinti tagállam illetékes hatóságának a súlyos vagy veszélyes hiányosságokkal rendelkező járművekről történő értesítési eljárására vonatkozó részletes szabályokat a 23. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban fogadja el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ha egy, nem az ellenőrzés tagállamában nyilvántartott járművön találnak súlyos vagy veszélyes hiányosságokat, különös tekintettel azokra a hiányosságokra, amelyek a jármű használatának tilalmához vezetnek, a kapcsolattartó tájékoztatja a járművet nyilvántartó tagállam illetékes hatóságát az ellenőrzés eredményeiről.

(1)   Ha egy, nem az ellenőrzés tagállamában nyilvántartott járművön találnak súlyos vagy veszélyes hiányosságokat, különös tekintettel azokra a hiányosságokra, amelyek a jármű használatának tilalmához vezetnek, a kapcsolattartó tájékoztatja a járművet nyilvántartó tagállam illetékes hatóságát az ellenőrzés eredményeiről.

A nyilvántartás szerinti tagállam figyelembe veszi ezt az információt a vállalkozások 6. cikk (2) bekezdése szerint történő besorolása során.

E tájékoztatásnak ki kell terjednie a közúti műszaki ellenőrzési jegyzőkönyvnek a VI. mellékletben meghatározott elemeire.

A tájékoztatásnak ki kell terjednie a közúti műszaki ellenőrzési jegyzőkönyvnek a VI. mellékletben meghatározott elemeire
  , szabványos formában kell lennie és az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkében említett nemzeti elektronikus nyilvántartáson keresztül kell történnie
  .

A Bizottság a nyilvántartás szerinti tagállam illetékes hatóságának a súlyos vagy veszélyes hiányosságokkal rendelkező járművekről történő értesítési eljárására vonatkozó részletes szabályokat a 23. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban fogadja el.

A Bizottság a nyilvántartás szerinti tagállam illetékes hatóságának a súlyos vagy veszélyes hiányosságokkal rendelkező járművekről történő értesítési eljárására vonatkozó részletes szabályokat a 23. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban fogadja el.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A járművet nyilvántartó tagállam illetékes hatósága értesíti az ellenőrzést végző
  tagállamot
  a meghozott intézkedésekről. | A járművet nyilvántartó tagállam illetékes hatósága értesíti az ellenőrzést végző
  tagállam illetékes hatóságát
  a meghozott intézkedésekről
  , és bevezeti az információt a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartásába |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A járművet nyilvántartó tagállam illetékes hatósága értesíti az ellenőrzést végző
  tagállamot
  a meghozott intézkedésekről.

A járművet nyilvántartó tagállam illetékes hatósága értesíti az ellenőrzést végző
  tagállam illetékes hatóságát
  a meghozott intézkedésekről
  , és bevezeti az információt a közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartásába

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Ha súlyos vagy veszélyes hiányosságokat találnak, az üzemeltető nevét közölni kell a 16. cikk szerinti kapcsolattartóval. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Ha súlyos vagy veszélyes hiányosságokat találnak, az üzemeltető nevét közölni kell a 16. cikk szerinti kapcsolattartóval.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A bejegyzés helye szerinti tagállam információt nyújt a közúti műszaki ellenőrzést végző hatóságnak annak a vállalkozásnak a kockázati profiljára vonatkozóan, amelynek a járművét ellenőrzik. Ezt az információt elektronikus úton, ésszerű határidőn belül kell biztosítani. A Bizottság az e hatóságoknak nyújtott ilyen információval kapcsolatos eljárásokra vonatkozó részletes szabályokra irányuló végrehajtási aktusokat fogad el. |
| | Ezeket a végrehajtási aktusokat a 23. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  A bejegyzés helye szerinti tagállam információt nyújt a közúti műszaki ellenőrzést végző hatóságnak annak a vállalkozásnak a kockázati profiljára vonatkozóan, amelynek a járművét ellenőrzik. Ezt az információt elektronikus úton, ésszerű határidőn belül kell biztosítani. A Bizottság az e hatóságoknak nyújtott ilyen információval kapcsolatos eljárásokra vonatkozó részletes szabályokra irányuló végrehajtási aktusokat fogad el.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 23. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadni.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság az összegyűjtött
  adatokról jelentést tesz
  az Európai Parlamentnek. | A Bizottság az összegyűjtött
  adatokat összefoglaló jelentést nyújt be
  az Európai Parlamentnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság az összegyűjtött
  adatokról jelentést tesz
  az Európai Parlamentnek.

A Bizottság az összegyűjtött
  adatokat összefoglaló jelentést nyújt be
  az Európai Parlamentnek.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 21. cikkben
  említett
  felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontjá]-tól/-től
  határozatlan időre
  szól. | (2)   A 21. cikkben
  a Bizottság részére adott
  felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontjá]-tól/-től
  ötéves időszakra
  szól.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a hatáskörről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A 21. cikkben
  említett
  felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontjá]-tól/-től
  határozatlan időre
  szól.

(2)   A 21. cikkben
  a Bizottság részére adott
  felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontjá]-tól/-től
  ötéves időszakra
  szól.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a hatáskörről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdéssel összhangban meghatározott szabályok kiterjednek azokra a szankciókra is, amelyek abban az esetben alkalmazandók, ha a jármű vezetője vagy üzemeltetője nem működik együtt az ellenőrrel, és nem javítja ki az ellenőrzés során feltárt hiányosságokat. | (2)   Az (1) bekezdéssel összhangban meghatározott szabályok kiterjednek azokra a szankciókra is, amelyek abban az esetben alkalmazandók, ha a jármű vezetője vagy üzemeltetője nem működik együtt az ellenőrrel, és ha a 14. cikk betartásának elmulasztásából kifolyólag a járművet jogosulatlanul üzemeltetik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban meghatározott szabályok kiterjednek azokra a szankciókra is, amelyek abban az esetben alkalmazandók, ha a jármű vezetője vagy üzemeltetője nem működik együtt az ellenőrrel, és nem javítja ki az ellenőrzés során feltárt hiányosságokat.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban meghatározott szabályok kiterjednek azokra a szankciókra is, amelyek abban az esetben alkalmazandók, ha a jármű vezetője vagy üzemeltetője nem működik együtt az ellenőrrel, és ha a 14. cikk betartásának elmulasztásából kifolyólag a járművet jogosulatlanul üzemeltetik.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész – 5.2.2 tétel– d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 5.2.2. | Kerekek |

A Bizottság által javasolt szöveg

5.2.2.

Kerekek

Minden egyes kerék mindkét oldalának szemrevételezéssel történő ellenőrzése.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 5.2.2. | Kerekek |

A Parlament módosítása

5.2.2.

Kerekek

Minden egyes kerék mindkét oldalának szemrevételezéssel történő ellenőrzése.

| da) | A kerék nem kompatibilis a kerékaggyal |
| --- | --- |

da)

A kerék nem kompatibilis a kerékaggyal

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész – 5.2.3 tétel – 2 oszlop: Módszer (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 5.2.3. | Gumi-abroncsok |

A Bizottság által javasolt szöveg

5.2.3.

Gumi-abroncsok

A teljes gumiabroncs szemrevételezéssel történő ellenőrzése a jármű előre-hátra görgetésével.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 5.2.3. | Gumi-abroncsok |

A Parlament módosítása

5.2.3.

Gumi-abroncsok

A teljes gumiabroncs szemrevételezéssel történő ellenőrzése a jármű előre-hátra görgetésével.

Abroncsnyomás-mérő használata, és a kapott érték összehasonlítása a gyártó által megadott értékkel.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – cím: Veszélyes hiányosságok – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Olyan hiányosságok, amelyek közvetlen és azonnali kockázatot jelentenek a közúti közlekedésbiztonságra
  . A jármű további közúti használata nem engedélyezett,
  azonban bizonyos esetekben megengedhető, hogy meghatározott feltételek mellett közvetlenül egy meghatározott helyre vezessék, például a jármű azonnali javítása vagy lefoglalása céljából. | Olyan hiányosságok, amelyek közvetlen és azonnali kockázatot jelentenek a közúti közlekedésbiztonságra
  , és indokolttá teszik a jármű közúti forgalomban való használatának az érintett tagállam által történő megtiltását
  , azonban bizonyos esetekben megengedhető, hogy meghatározott feltételek mellett közvetlenül egy meghatározott helyre vezessék, például a jármű azonnali javítása vagy lefoglalása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Olyan hiányosságok, amelyek közvetlen és azonnali kockázatot jelentenek a közúti közlekedésbiztonságra
  . A jármű további közúti használata nem engedélyezett,
  azonban bizonyos esetekben megengedhető, hogy meghatározott feltételek mellett közvetlenül egy meghatározott helyre vezessék, például a jármű azonnali javítása vagy lefoglalása céljából.

Olyan hiányosságok, amelyek közvetlen és azonnali kockázatot jelentenek a közúti közlekedésbiztonságra
  , és indokolttá teszik a jármű közúti forgalomban való használatának az érintett tagállam által történő megtiltását
  , azonban bizonyos esetekben megengedhető, hogy meghatározott feltételek mellett közvetlenül egy meghatározott helyre vezessék, például a jármű azonnali javítása vagy lefoglalása céljából.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 5.2.3 tétel – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 5.2.3. | Gumiabroncsok |

A Bizottság által javasolt szöveg

5.2.3.

Gumiabroncsok

| e) | A futófelület mélysége nem felel meg a követelményeknek1. |
| --- | --- |

e)

A futófelület mélysége nem felel meg a követelményeknek1.

X

X

| | A futófelület mélysége az előírt mélység kevesebb mint 80 %-a. |
| --- | --- |

A futófelület mélysége az előírt mélység kevesebb mint 80 %-a.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 5.2.3. | Gumiabroncsok |

A Parlament módosítása

5.2.3.

Gumiabroncsok

| e) | A futófelület mélysége eléri a hivatalos minimumszintet. |
| --- | --- |

e)

A futófelület mélysége eléri a hivatalos minimumszintet.

X

X

| | A futófelület mélysége a hivatalos minimumszint alatt van |
| --- | --- |

A futófelület mélysége a hivatalos minimumszint alatt van

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 5.2.3 tétel – g a pont (új))

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 5.2.3. | Gumiabron-csok |

A Bizottság által javasolt szöveg

5.2.3.

Gumiabron-csok

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 5.2.3. | Gumiabron-csok |

A Parlament módosítása

5.2.3.

Gumiabron-csok

| ga) | A gépjármű egyik kerekében az üzemi gumiabroncsnyomás 20 %-kal csökkent |
| --- | --- |

ga)

A gépjármű egyik kerekében az üzemi gumiabroncsnyomás 20 %-kal csökkent

X

X

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

[...]

törölve

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0207/2013).

(2)  

  HL L 102., 2006.4.11., 1. o.

(3)  

  HL L 370., 1985.12.31., 8. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/214 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/214

---

P7_TA(2013)0297

A gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálata ***I

Az Európai Parlament 2013. július 2-án elfogadott módosításai a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/34)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A műszaki vizsgálat azon szélesebb körű rendszer része, amelynek célja annak biztosítása, hogy a gépjárművek használatuk során biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotban legyenek. E rendszernek ki kell terjednie a valamennyi gépjárművet érintő rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra és a kereskedelmi célú közúti fuvarozásra használt járműveket érintő országúti műszaki ellenőrzésekre, valamint a járművek nyilvántartásbavételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell
  annak biztosítása érdekében, hogy
  a közúti közlekedés biztonságára közvetlen veszélyt jelentő
  járművek ne vegyenek részt a forgalomban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A műszaki vizsgálat azon szélesebb körű rendszer része, amelynek célja annak biztosítása, hogy a gépjárművek használatuk során biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotban legyenek. E rendszernek ki kell terjednie a valamennyi gépjárművet érintő rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra és a kereskedelmi célú közúti fuvarozásra használt járműveket érintő országúti műszaki ellenőrzésekre, valamint a járművek nyilvántartásbavételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell
  annak biztosítása érdekében, hogy
  a közúti közlekedés biztonságára közvetlen veszélyt jelentő
  járművek ne vegyenek részt a forgalomban
  .

| (3) | A műszaki vizsgálat azon szélesebb körű rendszer része, amelynek célja annak biztosítása, hogy a gépjárművek használatuk során biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotban legyenek. E rendszernek ki kell terjednie a valamennyi gépjárművet érintő rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra és a kereskedelmi célú közúti fuvarozásra használt járműveket érintő országúti műszaki ellenőrzésekre, valamint a járművek nyilvántartásbavételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell
  . Az időszakos vizsgálatnak kell lennie
  a
  legfőbb eszköznek a megfelelő műszaki állapot biztosításához. A haszongépjárművek
  közúti
  ellenőrzése az időszakos vizsgálatnak csak kiegészítője lehet és a közúti
  közlekedés biztonságára közvetlen veszélyt jelentő
  járművekre kell irányulnia
  . |
| --- | --- |

(3)

A műszaki vizsgálat azon szélesebb körű rendszer része, amelynek célja annak biztosítása, hogy a gépjárművek használatuk során biztonságos és környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotban legyenek. E rendszernek ki kell terjednie a valamennyi gépjárművet érintő rendszeres időszakos műszaki vizsgálatra és a kereskedelmi célú közúti fuvarozásra használt járműveket érintő országúti műszaki ellenőrzésekre, valamint a járművek nyilvántartásbavételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznia kell
  . Az időszakos vizsgálatnak kell lennie
  a
  legfőbb eszköznek a megfelelő műszaki állapot biztosításához. A haszongépjárművek
  közúti
  ellenőrzése az időszakos vizsgálatnak csak kiegészítője lehet és a közúti
  közlekedés biztonságára közvetlen veszélyt jelentő
  járművekre kell irányulnia
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az időszakos műszaki vizsgálat követelményeinek sérelme nélkül a közúti forgalomban részt vevő járműveknek műszakilag mindenkor megfelelő állapotban kell lenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az időszakos műszaki vizsgálat követelményeinek sérelme nélkül a közúti forgalomban részt vevő járműveknek műszakilag mindenkor megfelelő állapotban kell lenniük.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | A megfelelő műszaki állapot biztosításával kapcsolatban végrehajtott intézkedéseknek a gépjármű-tulajdonosokat megszólító, a járművük alapvető ellenőrzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok és szokások kialakítását ösztönző kampányokat is magukban kell foglalniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

A megfelelő műszaki állapot biztosításával kapcsolatban végrehajtott intézkedéseknek a gépjármű-tulajdonosokat megszólító, a járművük alapvető ellenőrzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok és szokások kialakítását ösztönző kampányokat is magukban kell foglalniuk.

Módosítás 4 és 115

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény van érvényben. Szükséges azonban a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően is, egész élettartamuk alatt megfeleljenek a biztonsági előírásoknak.
  E rendszer alkalmazandó
  a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról
  és a 92/61/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
  szóló, 2002. március 18-i európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i európai parlamenti és tanácsi irányelvben, valamint a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról
  , valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről
  szóló, 2003. május 26-i európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott járműkategóriákra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény van érvényben. Szükséges azonban a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően is, egész élettartamuk alatt megfeleljenek a biztonsági előírásoknak.
  E rendszer alkalmazandó
  a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról
  és a 92/61/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
  szóló, 2002. március 18-i európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i európai parlamenti és tanácsi irányelvben, valamint a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról
  , valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről
  szóló, 2003. május 26-i európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott járműkategóriákra.

| (4) | Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény van érvényben. Szükséges azonban a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően is, egész élettartamuk alatt megfeleljenek a biztonsági előírásoknak.
  A jármű biztonsági és környezetvédelmi jellemzőit megváltoztató, utólagosan beszerelt eszközök nem befolyásolhatják hátrányosan azokat a jellemzőket, amelyekkel a jármű a jóváhagyás, az első nyilvántartásba vétel vagy a használatba vétel idején rendelkezett.
   A
  tagállamok nemzeti előírásokat vezethetnek be a
  motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 2002. március 18-i
  2002/24/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvben
  meghatározott járműkategóriák műszaki vizsgálata tekintetében; e nemzeti műszaki vizsgálati rendszer alkalmazandó
  a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i
  2007/46/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvben, valamint a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, 2003. május 26-i
  2003/37/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott járműkategóriákra. |
| --- | --- |

(4)

Számos uniós szinten elfogadott, a gépjárművek biztonságára vonatkozó műszaki előírás és követelmény van érvényben. Szükséges azonban a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerén keresztül annak biztosítása, hogy a járművek forgalomba helyezésüket követően is, egész élettartamuk alatt megfeleljenek a biztonsági előírásoknak.
  A jármű biztonsági és környezetvédelmi jellemzőit megváltoztató, utólagosan beszerelt eszközök nem befolyásolhatják hátrányosan azokat a jellemzőket, amelyekkel a jármű a jóváhagyás, az első nyilvántartásba vétel vagy a használatba vétel idején rendelkezett.
   A
  tagállamok nemzeti előírásokat vezethetnek be a
  motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 2002. március 18-i
  2002/24/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvben
  meghatározott járműkategóriák műszaki vizsgálata tekintetében; e nemzeti műszaki vizsgálati rendszer alkalmazandó
  a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i
  2007/46/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvben, valamint a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, 2003. május 26-i
  2003/37/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott járműkategóriákra.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Mivel egy jármű közlekedésbiztonsági szempontból lényeges hiányosságának időben történő feltárása hozzájárul a hiányosság megszüntetéséhez és a balesetek megelőzéséhez, a balesetekhez kapcsolódó költségek megtakarításait egy bónuszrendszer létrehozásának részleges finanszírozására kell fordítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A közúti közlekedésből származó összes kibocsátás nagy részéért, különösen ami a szén-dioxid-kibocsátást illeti, a járművek kisebb, hibásan működő kipufogógáz-vezérlő rendszerekkel rendelkező csoportja tehető felelőssé. A becslések szerint a szennyezőanyag-kibocsátás 25 %-át a járműállomány 5 %-a okozza. Ezért a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszere a járművek átlagos szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentése révén hozzájárulhat a környezet minőségének javításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A közúti közlekedésből származó összes kibocsátás nagy részéért, különösen ami a szén-dioxid-kibocsátást illeti, a járművek kisebb, hibásan működő kipufogógáz-vezérlő rendszerekkel rendelkező csoportja tehető felelőssé. A becslések szerint a szennyezőanyag-kibocsátás 25 %-át a járműállomány 5 %-a okozza. Ezért a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszere a járművek átlagos szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentése révén hozzájárulhat a környezet minőségének javításához.

| (6) | A közúti közlekedésből származó összes kibocsátás nagy részéért, különösen ami a szén-dioxid-kibocsátást illeti, a járművek kisebb, hibásan működő kipufogógáz-vezérlő rendszerekkel rendelkező csoportja tehető felelőssé. A becslések szerint a szennyezőanyag-kibocsátás 25 %-át a járműállomány 5 %-a okozza.
  A korszerű motorok esetében a NOx- és részecskekibocsátás növekedése figyelhető meg, amely miatt a motorok tekintetében átfogóbb károsanyag-kibocsátási vizsgálatot kell végezni, ideértve a jármű saját fedélzeti diagnosztikai rendszere (OBD) integritásának és működésének elektronikus vezérlőegység segítségével történő ellenőrzését, a jelenleg is alkalmazott kipufogógáz-ellenőrzéssel igazolva a károsanyag-kibocsátási vizsgálat teljessége érdekében, mivel az OBD segítségével történő vizsgálat önmagában nem megbízható.
  Ezért a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszere a járművek átlagos szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentése révén hozzájárulhat a környezet minőségének javításához. |
| --- | --- |

(6)

A közúti közlekedésből származó összes kibocsátás nagy részéért, különösen ami a szén-dioxid-kibocsátást illeti, a járművek kisebb, hibásan működő kipufogógáz-vezérlő rendszerekkel rendelkező csoportja tehető felelőssé. A becslések szerint a szennyezőanyag-kibocsátás 25 %-át a járműállomány 5 %-a okozza.
  A korszerű motorok esetében a NOx- és részecskekibocsátás növekedése figyelhető meg, amely miatt a motorok tekintetében átfogóbb károsanyag-kibocsátási vizsgálatot kell végezni, ideértve a jármű saját fedélzeti diagnosztikai rendszere (OBD) integritásának és működésének elektronikus vezérlőegység segítségével történő ellenőrzését, a jelenleg is alkalmazott kipufogógáz-ellenőrzéssel igazolva a károsanyag-kibocsátási vizsgálat teljessége érdekében, mivel az OBD segítségével történő vizsgálat önmagában nem megbízható.
  Ezért a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszere a járművek átlagos szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentése révén hozzájárulhat a környezet minőségének javításához.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A
  helyi szállítási tevékenységek során a
  tehergépjárművek helyett
  egyre több
  olyan mezőgazdasági gépjárművet használnak, melyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t.
  Ezek
  a
  tehergépjárművekhez hasonló kockázatot jelentenek, ezért ezt a járműkategóriát a
  műszaki vizsgálat szempontjából is hasonló módon
  kell kezelni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A
  helyi szállítási tevékenységek során a
  tehergépjárművek helyett
  egyre több
  olyan mezőgazdasági gépjárművet használnak, melyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t.
  Ezek
  a
  tehergépjárművekhez hasonló kockázatot jelentenek, ezért ezt a járműkategóriát a
  műszaki vizsgálat szempontjából is hasonló módon
  kell kezelni
  .

| (8) | A tehergépjárművek helyett
  esetenként
  olyan mezőgazdasági gépjárművet használnak
  közúti árufuvarozási célokra
  , melyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t.
  Fontos biztosítani, hogy az ily módon használt mezőgazdasági járműveket
  a műszaki vizsgálat szempontjából is hasonló módon
  kezeljék
  . |
| --- | --- |

(8)

A tehergépjárművek helyett
  esetenként
  olyan mezőgazdasági gépjárművet használnak
  közúti árufuvarozási célokra
  , melyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t.
  Fontos biztosítani, hogy az ily módon használt mezőgazdasági járműveket
  a műszaki vizsgálat szempontjából is hasonló módon
  kezeljék
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A muzeális jellegű gépjárművek
  arra szolgálnak, hogy megőrizzék
  annak a korszaknak az örökségét, amelyben készültek, és
  általában
  ritkán
  vesznek részt
  a
  közúti forgalomban, ezért a
  tagállamokra kell bízni annak megszabását, hogy e járművekre is kiterjesztik-e az időszakos műszaki vizsgálatot. A tagállamok felelősségi körébe tartozik a speciális járművek más típusaira vonatkozó műszaki vizsgálat szabályozása is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A muzeális jellegű gépjárművek
  arra szolgálnak, hogy megőrizzék
  annak a korszaknak az örökségét, amelyben készültek, és
  általában
  ritkán
  vesznek részt
  a
  közúti forgalomban, ezért a
  tagállamokra kell bízni annak megszabását, hogy e járművekre is kiterjesztik-e az időszakos műszaki vizsgálatot. A tagállamok felelősségi körébe tartozik a speciális járművek más típusaira vonatkozó műszaki vizsgálat szabályozása is.

| (9) | A muzeális jellegű gépjárművek
  megőrzik
  annak a korszaknak az örökségét, amelyben készültek,
  azokat történelmileg megfelelő állapotban tartják karban
  és
  mindennapi járműként
  ritkán
  használják.
   A tagállamokra kell bízni annak megszabását, hogy e járművekre is kiterjesztik-e az időszakos műszaki vizsgálatot
  vagy más módon szabályozzák azok műszaki vizsgálati rendszerét
  . A tagállamok felelősségi körébe tartozik a speciális járművek más típusaira vonatkozó műszaki vizsgálat szabályozása is. |
| --- | --- |

(9)

A muzeális jellegű gépjárművek
  megőrzik
  annak a korszaknak az örökségét, amelyben készültek,
  azokat történelmileg megfelelő állapotban tartják karban
  és
  mindennapi járműként
  ritkán
  használják.
   A tagállamokra kell bízni annak megszabását, hogy e járművekre is kiterjesztik-e az időszakos műszaki vizsgálatot
  vagy más módon szabályozzák azok műszaki vizsgálati rendszerét
  . A tagállamok felelősségi körébe tartozik a speciális járművek más típusaira vonatkozó műszaki vizsgálat szabályozása is.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A műszaki vizsgálat szuverén tevékenység, ezért
  azt
  a tagállamoknak
  vagy a felügyeletük álló megbízott szervezeteknek kell elvégezniük. A műszaki vizsgálatért jelenleg és továbbra is minden esetben a tagállamok a felelősek, még akkor is, ha a nemzeti rendszer lehetővé teszi a magánszervezeteknek, köztük a javítások végzésében részt vevőeknek is az erre a célra történő engedélyezését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A műszaki vizsgálat szuverén tevékenység, ezért
  azt
  a tagállamoknak
  vagy a felügyeletük álló megbízott szervezeteknek kell elvégezniük. A műszaki vizsgálatért jelenleg és továbbra is minden esetben a tagállamok a felelősek, még akkor is, ha a nemzeti rendszer lehetővé teszi a magánszervezeteknek, köztük a javítások végzésében részt vevőeknek is az erre a célra történő engedélyezését.

| (10) | A műszaki vizsgálat szuverén tevékenység,
  amelyet
  ezért
  az érintett tagállamnak, az állam által e feladattal megbízott közjogi intézménynek, vagy az állam által kijelölt és közvetlen felügyelete alá tartozó szerveknek vagy létesítményeknek kell végezniük, beleértve
  a
  megfelelően engedélyezett magánszervezeteket is. Ha az időszakos műszaki vizsgálattal megbízott létesítmények egyidejűleg gépjárműjavító üzemként is tevékenykednek, akkor a
  tagállamoknak
  mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az objektivitás és a vizsgálatok magas színvonala megmaradjon. |
| --- | --- |

(10)

A műszaki vizsgálat szuverén tevékenység,
  amelyet
  ezért
  az érintett tagállamnak, az állam által e feladattal megbízott közjogi intézménynek, vagy az állam által kijelölt és közvetlen felügyelete alá tartozó szerveknek vagy létesítményeknek kell végezniük, beleértve
  a
  megfelelően engedélyezett magánszervezeteket is. Ha az időszakos műszaki vizsgálattal megbízott létesítmények egyidejűleg gépjárműjavító üzemként is tevékenykednek, akkor a
  tagállamoknak
  mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az objektivitás és a vizsgálatok magas színvonala megmaradjon.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | A szabad mozgás elvének jobb uniós alkalmazására tekintettel a nyilvántartásba vétel szerinti eredeti tagállam által kibocsátott műszaki vizsgálati bizonyítványt a tagállamoknak az újbóli nyilvántartásba vétel céljából kölcsönösen el kell ismerniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A szabad mozgás elvének jobb uniós alkalmazására tekintettel a nyilvántartásba vétel szerinti eredeti tagállam által kibocsátott műszaki vizsgálati bizonyítványt a tagállamoknak az újbóli nyilvántartásba vétel céljából kölcsönösen el kell ismerniük.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

10 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10b) | Amikor bebizonyosodik, hogy a műszaki vizsgálatok harmonizációja megfelelő szintet ért el, a műszaki vizsgálati bizonyítványok teljes mértékű, kölcsönös elismerésére irányuló rendelkezéseket az egész EU-ban be kell vezetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10b)

Amikor bebizonyosodik, hogy a műszaki vizsgálatok harmonizációja megfelelő szintet ért el, a műszaki vizsgálati bizonyítványok teljes mértékű, kölcsönös elismerésére irányuló rendelkezéseket az egész EU-ban be kell vezetni.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A járművek ellenőrzéséhez, különösen ami a biztonsággal kapcsolatos elektronikus eszközeiket illeti, elengedhetetlenül fontos, hogy minden egyes jármű műszaki előírásai hozzáférhetőek legyenek. Ezért a járműgyártóknak nemcsak a megfelelőségi nyilatkozatban szereplő teljes adatállományt kell rendelkezésre bocsátaniuk, hanem hozzáférést kell biztosítaniuk a biztonsággal és környezetvédelemmel kapcsolatos berendezések működésének hitelesítéséhez szükséges
  adatokhoz
  is.
  Ugyanez vonatkozik e célból a járműjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezésekre is
  , amelyek
  betekintést biztosítanak
  a műszaki
  vizsgálóállomások számára a műszaki vizsgálathoz szükséges adatelemekhez. Ez döntő fontosságú
  ,
  különösen az elektronikusan vezérelt rendszerek területén,
  és
  ki kell terjednie valamennyi, a gyártó által beszerelt elemre
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A járművek ellenőrzéséhez, különösen ami a biztonsággal kapcsolatos elektronikus eszközeiket illeti, elengedhetetlenül fontos, hogy minden egyes jármű műszaki előírásai hozzáférhetőek legyenek. Ezért a járműgyártóknak nemcsak a megfelelőségi nyilatkozatban szereplő teljes adatállományt kell rendelkezésre bocsátaniuk, hanem hozzáférést kell biztosítaniuk a biztonsággal és környezetvédelemmel kapcsolatos berendezések működésének hitelesítéséhez szükséges
  adatokhoz
  is.
  Ugyanez vonatkozik e célból a járműjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezésekre is
  , amelyek
  betekintést biztosítanak
  a műszaki
  vizsgálóállomások számára a műszaki vizsgálathoz szükséges adatelemekhez. Ez döntő fontosságú
  ,
  különösen az elektronikusan vezérelt rendszerek területén,
  és
  ki kell terjednie valamennyi, a gyártó által beszerelt elemre
  .

| (11) | A járművek ellenőrzéséhez, különösen ami a biztonsággal kapcsolatos elektronikus eszközeiket illeti, elengedhetetlenül fontos, hogy minden egyes jármű műszaki előírásai hozzáférhetőek legyenek. Ezért a járműgyártóknak nemcsak a megfelelőségi nyilatkozatban szereplő teljes adatállományt kell rendelkezésre bocsátaniuk, hanem hozzáférést kell biztosítaniuk a biztonsággal és környezetvédelemmel kapcsolatos berendezések működésének hitelesítéséhez szükséges
  rendszerekhez
  is.
  Az adatoknak olyan részleteket kell tartalmazniuk
  , amelyek
  alapján
  a
  gépjárművek biztonsági rendszereinek működését oly módon lehet ellenőrizni, amely lehetővé teszi azok időszaki
  műszaki
  ellenőrzési környezetben való vizsgálatát
  , és
  így előre meg lehet határozni az eredményesség vagy eredménytelenség arányát
  . |
| --- | --- |

(11)

A járművek ellenőrzéséhez, különösen ami a biztonsággal kapcsolatos elektronikus eszközeiket illeti, elengedhetetlenül fontos, hogy minden egyes jármű műszaki előírásai hozzáférhetőek legyenek. Ezért a járműgyártóknak nemcsak a megfelelőségi nyilatkozatban szereplő teljes adatállományt kell rendelkezésre bocsátaniuk, hanem hozzáférést kell biztosítaniuk a biztonsággal és környezetvédelemmel kapcsolatos berendezések működésének hitelesítéséhez szükséges
  rendszerekhez
  is.
  Az adatoknak olyan részleteket kell tartalmazniuk
  , amelyek
  alapján
  a
  gépjárművek biztonsági rendszereinek működését oly módon lehet ellenőrizni, amely lehetővé teszi azok időszaki
  műszaki
  ellenőrzési környezetben való vizsgálatát
  , és
  így előre meg lehet határozni az eredményesség vagy eredménytelenség arányát
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az Unió-szerte magas színvonalú műszaki vizsgálat megteremtéséhez a műszaki vizsgálatkor használandó vizsgálati berendezésekre, karbantartásukra és kalibrálásukra vonatkozó előírásokat uniós szinten kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az Unió-szerte magas színvonalú műszaki vizsgálat megteremtéséhez a műszaki vizsgálatkor használandó vizsgálati berendezésekre, karbantartásukra és kalibrálásukra vonatkozó előírásokat uniós szinten kell meghatározni.

| (12) | Az Unió-szerte magas színvonalú műszaki vizsgálat megteremtéséhez a műszaki vizsgálatkor használandó vizsgálati berendezésekre, karbantartásukra és kalibrálásukra vonatkozó előírásokat uniós szinten kell meghatározni.
  Ösztönzőket kell létrehozni a vizsgálati rendszerek, eljárások és berendezések terén megvalósuló innováció elősegítésére, ezáltal lehetővé téve a további költségcsökkentést és a felhasználás javítását. |
| --- | --- |

(12)

Az Unió-szerte magas színvonalú műszaki vizsgálat megteremtéséhez a műszaki vizsgálatkor használandó vizsgálati berendezésekre, karbantartásukra és kalibrálásukra vonatkozó előírásokat uniós szinten kell meghatározni.
  Ösztönzőket kell létrehozni a vizsgálati rendszerek, eljárások és berendezések terén megvalósuló innováció elősegítésére, ezáltal lehetővé téve a további költségcsökkentést és a felhasználás javítását.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az ellenőröknek a műszaki vizsgálatokat független módon kell elvégezniük és kerülniük kell bárminemű összeférhetetlenséget. A
  műszaki
  vizsgálatok
  eredményét ezért tilos a fizetéshez és gazdasági vagy személyes előnyökhöz kapcsolni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az ellenőröknek a műszaki vizsgálatokat független módon kell elvégezniük és kerülniük kell bárminemű összeférhetetlenséget. A
  műszaki
  vizsgálatok
  eredményét ezért tilos a fizetéshez és gazdasági vagy személyes előnyökhöz kapcsolni
  .

| (13) | Az ellenőröknek a műszaki vizsgálatokat független módon kell elvégezniük és kerülniük kell bárminemű összeférhetetlenséget. A
  tagállamok biztosítják a
  vizsgálatok
  szabályszerű elvégzését, különösen ügyelve azok objektivitására
  . |
| --- | --- |

(13)

Az ellenőröknek a műszaki vizsgálatokat független módon kell elvégezniük és kerülniük kell bárminemű összeférhetetlenséget. A
  tagállamok biztosítják a
  vizsgálatok
  szabályszerű elvégzését, különösen ügyelve azok objektivitására
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A műszaki vizsgálóállomások minősége és pártatlansága kulcsfontosságú a jobb közlekedésbiztonság eléréséhez. Ezért a műszaki vizsgát végző vizsgálóállomásoknak meg kell felelniük például az ellenőrzést végző különféle típusú testületek működése általános feltételeire vonatkozó EN ISO/IEC 17020 szabvány minimális követelményeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A műszaki vizsgálóállomások minősége és pártatlansága kulcsfontosságú a jobb közlekedésbiztonság eléréséhez. Ezért a műszaki vizsgát végző vizsgálóállomásoknak meg kell felelniük például az ellenőrzést végző különféle típusú testületek működése általános feltételeire vonatkozó EN ISO/IEC 17020 szabvány minimális követelményeinek.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A vizsgálati eredmény kereskedelmi célokból történő módosítása nem megengedett. Az ellenőr által elvégzett műszaki vizsgálat eredményeit
  kizárólag
  a felügyeleti szerv
  módosíthatja
  abban az esetben, ha az ellenőr által elvégzett műszaki vizsgálat következtetései nyilvánvalóan helytelenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A vizsgálati eredmény kereskedelmi célokból történő módosítása nem megengedett. Az ellenőr által elvégzett műszaki vizsgálat eredményeit
  kizárólag
  a felügyeleti szerv
  módosíthatja
  abban az esetben, ha az ellenőr által elvégzett műszaki vizsgálat következtetései nyilvánvalóan helytelenek.

| (14) | A vizsgálati eredmény kereskedelmi célokból történő módosítása nem megengedett. Az ellenőr által elvégzett műszaki vizsgálat eredményeit a felügyeleti szerv
  kizárólag
  abban az esetben
  módosíthatja és vethet ki megfelelő szankciókat a bizonyítványt kiállító testületre
  , ha az ellenőr által elvégzett műszaki vizsgálat következtetései nyilvánvalóan helytelenek. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálati eredmény kereskedelmi célokból történő módosítása nem megengedett. Az ellenőr által elvégzett műszaki vizsgálat eredményeit a felügyeleti szerv
  kizárólag
  abban az esetben
  módosíthatja és vethet ki megfelelő szankciókat a bizonyítványt kiállító testületre
  , ha az ellenőr által elvégzett műszaki vizsgálat következtetései nyilvánvalóan helytelenek.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A magas színvonalú műszaki vizsgálathoz a vizsgálatot végző személyzet részéről magas szintű készségekre és kompetenciákra van szükség. Ezért indokolt bevezetni egy alapképzést és időszakos szinten tartó képzéseket tartalmazó képzési rendszert. A vizsgálatot végző jelenlegi személyzet számára az időszakos képzési rendszerre való zökkenőmentes átállás érdekében átmeneti időszakot kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A magas színvonalú műszaki vizsgálathoz a vizsgálatot végző személyzet részéről magas szintű készségekre és kompetenciákra van szükség. Ezért indokolt bevezetni egy alapképzést és időszakos szinten tartó képzéseket tartalmazó képzési rendszert. A vizsgálatot végző jelenlegi személyzet számára az időszakos képzési rendszerre való zökkenőmentes átállás érdekében átmeneti időszakot kell meghatározni.

| (15) | A magas színvonalú műszaki vizsgálathoz a vizsgálatot végző személyzet részéről magas szintű készségekre és kompetenciákra van szükség. Ezért indokolt bevezetni egy alapképzést és időszakos szinten tartó képzéseket tartalmazó képzési rendszert. A vizsgálatot végző jelenlegi személyzet számára az időszakos képzési rendszerre való zökkenőmentes átállás érdekében átmeneti időszakot kell meghatározni.
  Azok a tagállamok, amelyek jelenleg is a minimumkövetelményeknél szigorúbb képzési, képesítési és vizsgálati követelményeket támasztanak, fenntarthatják e szigorúbb előírásokat. |
| --- | --- |

(15)

A magas színvonalú műszaki vizsgálathoz a vizsgálatot végző személyzet részéről magas szintű készségekre és kompetenciákra van szükség. Ezért indokolt bevezetni egy alapképzést és időszakos szinten tartó képzéseket tartalmazó képzési rendszert. A vizsgálatot végző jelenlegi személyzet számára az időszakos képzési rendszerre való zökkenőmentes átállás érdekében átmeneti időszakot kell meghatározni.
  Azok a tagállamok, amelyek jelenleg is a minimumkövetelményeknél szigorúbb képzési, képesítési és vizsgálati követelményeket támasztanak, fenntarthatják e szigorúbb előírásokat.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A vizsgálatok gyakoriságát a járműtípushoz
  és a megtett kilométer-teljesítményhez
  kell igazítani. A járművek egy bizonyos kora
  , és intenzív használat esetében a futott kilométerek bizonyos száma
  után nagyobb valószínűséggel fordulnak elő műszaki hiányosságok. Ezért a régebbi
  járművek és a magas kilométerszámot futott járművek esetében indokolt növelni a
  műszaki
  vizsgálat gyakoriságát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A vizsgálatok gyakoriságát a járműtípushoz
  és a megtett kilométer-teljesítményhez
  kell igazítani. A járművek egy bizonyos kora
  , és intenzív használat esetében a futott kilométerek bizonyos száma
  után nagyobb valószínűséggel fordulnak elő műszaki hiányosságok. Ezért a régebbi
  járművek és a magas kilométerszámot futott járművek esetében indokolt növelni a
  műszaki
  vizsgálat gyakoriságát
  .

| (17) | A vizsgálatok gyakoriságát a járműtípushoz kell igazítani. A járművek egy bizonyos kora után nagyobb valószínűséggel fordulnak elő műszaki hiányosságok. Ezért a régebbi
  járműveket rendszeresebb
  műszaki
  vizsgálatnak kell alávetni
  . |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálatok gyakoriságát a járműtípushoz kell igazítani. A járművek egy bizonyos kora után nagyobb valószínűséggel fordulnak elő műszaki hiányosságok. Ezért a régebbi
  járműveket rendszeresebb
  műszaki
  vizsgálatnak kell alávetni
  .

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az időszakos műszaki vizsgálatnak indokolt kiterjednie a vizsgált gépjármű sajátos kialakítása, felépítése és felszerelése szempontjából lényeges tételek összességére. Tekintettel a gépjármű-technológia jelenlegi színvonalára, indokolt, hogy, mivel
  ezen
  tételek közé tartoznak, a modern elektronikai rendszereket is felvegyék a megvizsgálandó tételek jegyzékébe. A műszaki vizsgálat harmonizációja érdekében célszerű a vizsgálati tételek mindegyike esetében rögzíteni a vizsgálati módszert. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az időszakos műszaki vizsgálatnak indokolt kiterjednie a vizsgált gépjármű sajátos kialakítása, felépítése és felszerelése szempontjából lényeges tételek összességére. Tekintettel a gépjármű-technológia jelenlegi színvonalára, indokolt, hogy, mivel
  ezen
  tételek közé tartoznak, a modern elektronikai rendszereket is felvegyék a megvizsgálandó tételek jegyzékébe. A műszaki vizsgálat harmonizációja érdekében célszerű a vizsgálati tételek mindegyike esetében rögzíteni a vizsgálati módszert.

| (19) | Az időszakos műszaki vizsgálatnak indokolt kiterjednie a vizsgált gépjármű sajátos kialakítása, felépítése és felszerelése szempontjából lényeges tételek összességére.
  E tételeket aktualizálni kell a járműbiztonság terén elért kutatási eredmények és technikai fejlődés figyelembevétele érdekében. A kifogásolható minőségű kerekeket – azaz ha a kerekeket nem szabványos tengelyre helyezik fel – kritikus biztonsági tételként kell kezelni, és a műszaki vizsgálat során e problémával foglalkozni kell.
  Tekintettel a gépjármű-technológia jelenlegi színvonalára, indokolt, hogy, mivel
  e
  tételek közé tartoznak, a modern elektronikai rendszereket is felvegyék a megvizsgálandó tételek jegyzékébe. A műszaki vizsgálat harmonizációja érdekében célszerű a vizsgálati tételek mindegyike esetében rögzíteni a vizsgálati módszert. |
| --- | --- |

(19)

Az időszakos műszaki vizsgálatnak indokolt kiterjednie a vizsgált gépjármű sajátos kialakítása, felépítése és felszerelése szempontjából lényeges tételek összességére.
  E tételeket aktualizálni kell a járműbiztonság terén elért kutatási eredmények és technikai fejlődés figyelembevétele érdekében. A kifogásolható minőségű kerekeket – azaz ha a kerekeket nem szabványos tengelyre helyezik fel – kritikus biztonsági tételként kell kezelni, és a műszaki vizsgálat során e problémával foglalkozni kell.
  Tekintettel a gépjármű-technológia jelenlegi színvonalára, indokolt, hogy, mivel
  e
  tételek közé tartoznak, a modern elektronikai rendszereket is felvegyék a megvizsgálandó tételek jegyzékébe. A műszaki vizsgálat harmonizációja érdekében célszerű a vizsgálati tételek mindegyike esetében rögzíteni a vizsgálati módszert.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A műszaki vizsgálatokra vonatkozó előírások tekintetében uniós szinten közös magas minimumszintet kell megállapítani, lehetővé téve azon tagállamok számára, amelyekben a műszaki vizsgálatok az e rendeletben előírtnál már szigorúbbak, hogy megtartsák szigorúbb előírásaikat és szükség esetén azokat a technikai fejlődéshez igazítsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A műszaki vizsgálatokra vonatkozó előírások tekintetében uniós szinten közös magas minimumszintet kell megállapítani, lehetővé téve azon tagállamok számára, amelyekben a műszaki vizsgálatok az e rendeletben előírtnál már szigorúbbak, hogy megtartsák szigorúbb előírásaikat és szükség esetén azokat a technikai fejlődéshez igazítsák.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A vizsgálat tárgyát képező jármű forgalmi engedélyének jogosultja, ha a vizsgálat során hibákat tárnak fel – különös tekintettel a közúti közlekedés biztonságát veszélyeztető hibákra –, késedelem nélkül megszünteti azokat. A veszélyes hiányosságok esetén azok kijavításáig a jármű
  nyilvántartásba vételét vissza kell vonni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A vizsgálat tárgyát képező jármű forgalmi engedélyének jogosultja, ha a vizsgálat során hibákat tárnak fel – különös tekintettel a közúti közlekedés biztonságát veszélyeztető hibákra –, késedelem nélkül megszünteti azokat. A veszélyes hiányosságok esetén azok kijavításáig a jármű
  nyilvántartásba vételét vissza kell vonni.

| (21) | A vizsgálat tárgyát képező jármű forgalmi engedélyének jogosultja, ha a vizsgálat során hibákat tárnak fel – különös tekintettel a közúti közlekedés biztonságát veszélyeztető járművekre –, késedelem nélkül megszünteti azokat. A veszélyes hiányosságok esetén azok kijavításáig a jármű
  nem vehet részt a közúti forgalomban. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat tárgyát képező jármű forgalmi engedélyének jogosultja, ha a vizsgálat során hibákat tárnak fel – különös tekintettel a közúti közlekedés biztonságát veszélyeztető járművekre –, késedelem nélkül megszünteti azokat. A veszélyes hiányosságok esetén azok kijavításáig a jármű
  nem vehet részt a közúti forgalomban.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Minden egyes műszaki vizsgálat után műszaki vizsgálati bizonyítványt kell kiállítani, mely többek között tartalmazza a jármű azonosítására szolgáló információkat és a műszaki vizsgálat eredményéről szóló adatokat. A műszaki vizsgálatok megfelelő nyomon követésének biztosítása érdekében a tagállamok az említett információkat összegyűjtik és adatbázisban tárolják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Minden egyes műszaki vizsgálat után műszaki vizsgálati bizonyítványt kell kiállítani, mely többek között tartalmazza a jármű azonosítására szolgáló információkat és a műszaki vizsgálat eredményéről szóló adatokat. A műszaki vizsgálatok megfelelő nyomon követésének biztosítása érdekében a tagállamok az említett információkat összegyűjtik és adatbázisban tárolják.

| (22) | A vizsgálat eredményeinek megfelelő nyomon követése érdekében minden egyes műszaki vizsgálat után műszaki vizsgálati bizonyítványt kell kiállítani és elektronikus formában is létrehozni, amelyeken a jármű azonosítására szolgáló adatokat ugyanolyan részletesen fel kell tüntetni, mint amilyen részletesen az eredeti vizsgálati bizonyítványon szerepelnek. Ezenfelül a tagállamok az említett információkat összegyűjtik és központi adatbázisban tárolják annak érdekében, hogy az időszakos műszaki ellenőrzések eredményeinek hitelessége könnyen ellenőrizhető legyen. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat eredményeinek megfelelő nyomon követése érdekében minden egyes műszaki vizsgálat után műszaki vizsgálati bizonyítványt kell kiállítani és elektronikus formában is létrehozni, amelyeken a jármű azonosítására szolgáló adatokat ugyanolyan részletesen fel kell tüntetni, mint amilyen részletesen az eredeti vizsgálati bizonyítványon szerepelnek. Ezenfelül a tagállamok az említett információkat összegyűjtik és központi adatbázisban tárolják annak érdekében, hogy az időszakos műszaki ellenőrzések eredményeinek hitelessége könnyen ellenőrizhető legyen.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Mivel néhány tagállam nem követeli meg bizonyos járműkategóriák – például a könnyű pótkocsik – nyilvántartásba vételét, a műszaki vizsgálat sikeres elvégzésére vonatkozó információt vizsgálati igazolás formájában látható módon fel kell tüntetni a járművön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Mivel néhány tagállam nem követeli meg bizonyos járműkategóriák – például a könnyű pótkocsik – nyilvántartásba vételét, a műszaki vizsgálat sikeres elvégzésére vonatkozó információt vizsgálati igazolás formájában látható módon fel kell tüntetni a járművön.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A kilométer-számlálóval történő csalás vélhetően a használtgépkocsi-eladások 5–12 %-át érinti, így évente több milliárd eurós, igen jelentős költséget okoz a társadalomnak, és a járművek műszaki állapotának téves értékeléséhez vezet. A kilométer-számláló visszaállítása elleni fellépés keretében a futott kilométerek számának a műszaki vizsgálati bizonyítványban való rögzítése, és ezzel egyidejűleg az előző műszaki vizsgálatról szóló bizonyítvány bemutatására vonatkozó kötelezettség meg fogja könnyíteni a kilométer-számláló megrongálásának vagy manipulációjának felderítését. A kilométer-számláló visszaállítását
  ezenfelül
  rendszerszerűbben kell büntetéssel sújtható bűncselekménynek minősíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A kilométer-számlálóval történő csalás vélhetően a használtgépkocsi-eladások 5–12 %-át érinti, így évente több milliárd eurós, igen jelentős költséget okoz a társadalomnak, és a járművek műszaki állapotának téves értékeléséhez vezet. A kilométer-számláló visszaállítása elleni fellépés keretében a futott kilométerek számának a műszaki vizsgálati bizonyítványban való rögzítése, és ezzel egyidejűleg az előző műszaki vizsgálatról szóló bizonyítvány bemutatására vonatkozó kötelezettség meg fogja könnyíteni a kilométer-számláló megrongálásának vagy manipulációjának felderítését. A kilométer-számláló visszaállítását
  ezenfelül
  rendszerszerűbben kell büntetéssel sújtható bűncselekménynek minősíteni.

| (23) | A kilométer-számlálóval történő csalás vélhetően a
  belföldi
  használtgépkocsi-eladások 5–12 %-át érinti,
  míg a határokon átnyúló értékesítéseknél ez az arány sokkal nagyobb,
  így évente több milliárd eurós, igen jelentős költséget okoz a társadalomnak, és a járművek műszaki állapotának téves értékeléséhez vezet. A kilométer-számláló visszaállítása elleni fellépés keretében a futott kilométerek számának a műszaki vizsgálati bizonyítványban való rögzítése, és ezzel egyidejűleg az előző műszaki vizsgálatról szóló bizonyítvány bemutatására vonatkozó kötelezettség meg fogja könnyíteni a kilométer-számláló megrongálásának vagy manipulációjának felderítését. A
  manipuláció megakadályozásához és a fontos információk hozzáférhetővé tételéhez egy olyan elektronikus járműinformációs platform létrehozása is hozzájárulna, amely az adatvédelem biztosítása mellett rögzíti a járművek kilométerállását és egész élettartama alatt bekövetkezett súlyos baleseteit.
   A kilométer-számláló visszaállítását rendszerszerűbben kell büntetéssel sújtható bűncselekménynek minősíteni. |
| --- | --- |

(23)

A kilométer-számlálóval történő csalás vélhetően a
  belföldi
  használtgépkocsi-eladások 5–12 %-át érinti,
  míg a határokon átnyúló értékesítéseknél ez az arány sokkal nagyobb,
  így évente több milliárd eurós, igen jelentős költséget okoz a társadalomnak, és a járművek műszaki állapotának téves értékeléséhez vezet. A kilométer-számláló visszaállítása elleni fellépés keretében a futott kilométerek számának a műszaki vizsgálati bizonyítványban való rögzítése, és ezzel egyidejűleg az előző műszaki vizsgálatról szóló bizonyítvány bemutatására vonatkozó kötelezettség meg fogja könnyíteni a kilométer-számláló megrongálásának vagy manipulációjának felderítését. A
  manipuláció megakadályozásához és a fontos információk hozzáférhetővé tételéhez egy olyan elektronikus járműinformációs platform létrehozása is hozzájárulna, amely az adatvédelem biztosítása mellett rögzíti a járművek kilométerállását és egész élettartama alatt bekövetkezett súlyos baleseteit.
   A kilométer-számláló visszaállítását rendszerszerűbben kell büntetéssel sújtható bűncselekménynek minősíteni.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A műszaki vizsgálat egy szélesebb körű szabályozási keret része, amely a járművek egész élettartamára kiterjed, jóváhagyásuktól nyilvántartásba vételükön és ellenőrzésükön át egészen a leselejtezésükig. A nemzeti, valamint a gyártók által fenntartott elektronikus járműadatbázisok fejlesztése és összekötése
  elviekben hozzájárul
  a járműveket érintő adminisztratív struktúra egészének hatékonyabbá tételéhez, valamint a költségek és adminisztratív terhek csökkentéséhez.
  A Bizottságnak ezért egy európai elektronikus járműinformációs platform e célból történő létrehozásának megvalósíthatóságát, költségeit és előnyeit elemző tanulmányt kell készítenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A műszaki vizsgálat egy szélesebb körű szabályozási keret része, amely a járművek egész élettartamára kiterjed, jóváhagyásuktól nyilvántartásba vételükön és ellenőrzésükön át egészen a leselejtezésükig. A nemzeti, valamint a gyártók által fenntartott elektronikus járműadatbázisok fejlesztése és összekötése
  elviekben hozzájárul
  a járműveket érintő adminisztratív struktúra egészének hatékonyabbá tételéhez, valamint a költségek és adminisztratív terhek csökkentéséhez.
  A Bizottságnak ezért egy európai elektronikus járműinformációs platform e célból történő létrehozásának megvalósíthatóságát, költségeit és előnyeit elemző tanulmányt kell készítenie.

| (25) | A műszaki vizsgálat egy szélesebb körű szabályozási keret része, amely a járművek egész élettartamára kiterjed, jóváhagyásuktól nyilvántartásba vételükön és ellenőrzésükön át egészen a leselejtezésükig. A nemzeti, valamint a gyártók által fenntartott elektronikus járműadatbázisok fejlesztése és összekötése
  hozzájárulna
  a járműveket érintő adminisztratív struktúra egészének hatékonyabbá tételéhez, valamint a költségek és adminisztratív terhek csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(25)

A műszaki vizsgálat egy szélesebb körű szabályozási keret része, amely a járművek egész élettartamára kiterjed, jóváhagyásuktól nyilvántartásba vételükön és ellenőrzésükön át egészen a leselejtezésükig. A nemzeti, valamint a gyártók által fenntartott elektronikus járműadatbázisok fejlesztése és összekötése
  hozzájárulna
  a járműveket érintő adminisztratív struktúra egészének hatékonyabbá tételéhez, valamint a költségek és adminisztratív terhek csökkentéséhez.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Mivel e rendelet célja, hogy ösztönözze a gépjárművek időszakos műszaki vizsgálatának további harmonizálását és szabványosítását, aminek végül az időszakos műszaki vizsgálatok egységes piacának létrehozásához kell vezetnie az Unióban, amelynek keretében lehetőség nyílik arra, hogy a gépjárművek műszaki vizsgálatát – a műszaki vizsgálati bizonyítványok kölcsönös elismerési rendszere alapján – bármely tagállamban elvégezzék, a Bizottságnak jelentést kell kidolgoznia a harmonizációs folyamat haladásáról annak meghatározása érdekében, hogy mikor vezethető be a kölcsönös elismerés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Mivel e rendelet célja, hogy ösztönözze a gépjárművek időszakos műszaki vizsgálatának további harmonizálását és szabványosítását, aminek végül az időszakos műszaki vizsgálatok egységes piacának létrehozásához kell vezetnie az Unióban, amelynek keretében lehetőség nyílik arra, hogy a gépjárművek műszaki vizsgálatát – a műszaki vizsgálati bizonyítványok kölcsönös elismerési rendszere alapján – bármely tagállamban elvégezzék, a Bizottságnak jelentést kell kidolgoznia a harmonizációs folyamat haladásáról annak meghatározása érdekében, hogy mikor vezethető be a kölcsönös elismerés.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | E rendelet
  további technikai részletekkel való kiegészítése
  érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el szükség esetén az uniós típusjóváhagyási jogszabályoknak a járműkategóriákkal kapcsolatos fejlődésének figyelembe vétele, valamint a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez való igazítása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

E rendelet
  további technikai részletekkel való kiegészítése
  érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el szükség esetén az uniós típusjóváhagyási jogszabályoknak a járműkategóriákkal kapcsolatos fejlődésének figyelembe vétele, valamint a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez való igazítása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (26) | E rendelet
  aktualizálása
  érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el szükség esetén az uniós típus-jóváhagyási jogszabályoknak a járműkategóriákkal kapcsolatos fejlődésének figyelembe vétele, valamint a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez való igazítása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(26)

E rendelet
  aktualizálása
  érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el szükség esetén az uniós típus-jóváhagyási jogszabályoknak a járműkategóriákkal kapcsolatos fejlődésének figyelembe vétele, valamint a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez való igazítása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unióban közlekedő gépjárművek műszaki vizsgálatának elvégzésére vonatkozó minimális közös követelmények és összehangolt szabályok meghatározását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ennélfogva azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unióban közlekedő gépjárművek műszaki vizsgálatának elvégzésére vonatkozó minimális közös követelmények és összehangolt szabályok meghatározását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ennélfogva azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (29) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unióban közlekedő gépjárművek műszaki vizsgálatának elvégzésére vonatkozó minimális közös követelmények és összehangolt szabályok meghatározását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ennélfogva azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a minimumkövetelményeknél szigorúbb követelményeket határoznak meg. |
| --- | --- |

(29)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unióban közlekedő gépjárművek műszaki vizsgálatának elvégzésére vonatkozó minimális közös követelmények és összehangolt szabályok meghatározását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ennélfogva azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a minimumkövetelményeknél szigorúbb követelményeket határoznak meg.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet létrehozza a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerét. | E rendelet
  a közúti közlekedés és a környezetvédelem magas szintjének biztosítása érdekében
  létrehozza a járművek
  minimális műszaki előírások és követelmények alapján végzett
  rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet létrehozza a járművek rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerét.

E rendelet
  a közúti közlekedés és a környezetvédelem magas szintjének biztosítása érdekében
  létrehozza a járművek
  minimális műszaki előírások és követelmények alapján végzett
  rendszeres időszakos műszaki vizsgálatának rendszerét.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | legalább négy kerékkel rendelkező
  ,
  személyszállításra használt,
  a vezetőülésen felül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M1 járműkategória, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

legalább négy kerékkel rendelkező
  ,
  személyszállításra használt,
  a vezetőülésen felül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M1 járműkategória,

| — | elsődlegesen személyek és csomagjaik szállítására tervezett és gyártott
  , a vezetőülésen felül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M1 járműkategória, |
| --- | --- |

—

elsődlegesen személyek és csomagjaik szállítására tervezett és gyártott
  , a vezetőülésen felül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M1 járműkategória,

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | személyszállításra használt
  , a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M2 és M3 járműkategória, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

személyszállításra használt
  , a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M2 és M3 járműkategória,

| — | elsődlegesen személyek és csomagjaik szállítására tervezett és gyártott
  , a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M2 és M3 járműkategória, |
| --- | --- |

—

elsődlegesen személyek és csomagjaik szállítására tervezett és gyártott
  , a vezetőülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező gépjárművek – M2 és M3 járműkategória,

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | legfeljebb
  3 500 kg megengedett
  össztömegű
  és legalább négykerekű
  gépjárművek
  , amelyek rendes körülmények között közúti árufuvarozásra szolgálnak
  – N1 járműkategória, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

legfeljebb
  3 500 kg megengedett
  össztömegű
  és legalább négykerekű
  gépjárművek
  , amelyek rendes körülmények között közúti árufuvarozásra szolgálnak
  – N1 járműkategória,

| — | elsődlegesen árufuvarozásra tervezett és gyártott,
  legfeljebb
  3,5 tonna
  össztömegű gépjárművek – N1 járműkategória, |
| --- | --- |

—

elsődlegesen árufuvarozásra tervezett és gyártott,
  legfeljebb
  3,5 tonna
  össztömegű gépjárművek – N1 járműkategória,

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | több mint
  3 500 kg megengedett
  össztömegű
  , árufuvarozásra használt
  gépjárművek – N2 és N3 járműkategória |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

több mint
  3 500 kg megengedett
  össztömegű
  , árufuvarozásra használt
  gépjárművek – N2 és N3 járműkategória

| — | elsődlegesen árufuvarozásra tervezett és gyártott,
  több mint
  3,5 tonna
  össztömegű gépjárművek – N2 és N3 járműkategória, |
| --- | --- |

—

elsődlegesen árufuvarozásra tervezett és gyártott,
  több mint
  3,5 tonna
  össztömegű gépjárművek – N2 és N3 járműkategória,

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | legfeljebb
  3 500 kg megengedett
  össztömegű pótkocsik
  és félpótkocsik – O1 és O2
  járműkategória, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

legfeljebb
  3 500 kg megengedett
  össztömegű pótkocsik
  és félpótkocsik – O1 és O2
  járműkategória,

| — | áruk vagy személyek fuvarozására, valamint személyek elszállásolására tervezett és gyártott, 750 kg-nál több,
  legfeljebb
  3,5 tonna
  össztömegű pótkocsik
  – O2
  járműkategória, |
| --- | --- |

—

áruk vagy személyek fuvarozására, valamint személyek elszállásolására tervezett és gyártott, 750 kg-nál több,
  legfeljebb
  3,5 tonna
  össztömegű pótkocsik
  – O2
  járműkategória,

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | több mint
  3 500 kg megengedett
  össztömegű pótkocsik
  és félpótkocsik
  – O3 és O4 járműkategória, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

több mint
  3 500 kg megengedett
  össztömegű pótkocsik
  és félpótkocsik
  – O3 és O4 járműkategória,

| — | áruk vagy személyek fuvarozására, valamint személyek elszállásolására tervezett és gyártott,
  több mint
  3,5 tonna
  össztömegű pótkocsik – O3 és O4 járműkategória, |
| --- | --- |

—

áruk vagy személyek fuvarozására, valamint személyek elszállásolására tervezett és gyártott,
  több mint
  3,5 tonna
  össztömegű pótkocsik – O3 és O4 járműkategória,

Módosítás 117/1

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok –
  L1e, L2e,
  L3e, L4e, L5e,
  L6e
  és L7e járműkategória, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok –
  L1e, L2e,
  L3e, L4e, L5e,
  L6e
  és L7e járműkategória,

| — | 2016. január 1-jétől
  motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok – L3e, L4e, L5e, és L7e járműkategória, |
| --- | --- |

—

2016. január 1-jétől
  motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok – L3e, L4e, L5e, és L7e járműkategória,

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 8 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | kerekes traktorok, amelyek legnagyobb tervezési sebessége több, mint 40 km/h
  – T5 kategória. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

kerekes traktorok, amelyek legnagyobb tervezési sebessége több, mint 40 km/h
  – T5 kategória.

| — | a T5 kategóriába tartozó
  kerekes traktorok,
  amelyeket elsősorban közutakon használnak, és
  amelyek legnagyobb tervezési sebessége több mint 40 km/h |
| --- | --- |

—

a T5 kategóriába tartozó
  kerekes traktorok,
  amelyeket elsősorban közutakon használnak, és
  amelyek legnagyobb tervezési sebessége több mint 40 km/h

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállam a kötelező, rendszeres időszakos műszaki vizsgálatokat más járműkategóriákra is kiterjesztheti. A tagállamok értesítik a Bizottságot a kiterjesztésre vonatkozó döntéseikről és e döntések indokairól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A tagállam a kötelező, rendszeres időszakos műszaki vizsgálatokat más járműkategóriákra is kiterjesztheti. A tagállamok értesítik a Bizottságot a kiterjesztésre vonatkozó döntéseikről és e döntések indokairól.

Módosítás 117/2

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  E rendelet 2018. január 1-jétől alkalmazandó az alábbi járműkategóriákra, hacsak a Bizottság a 18a. cikk szerint jelentésében nem bizonyítja, hogy az ilyen intézkedések nem hatékonyak: |
| | — | motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok – L1e, L2e és L6e járműkategória. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  E rendelet 2018. január 1-jétől alkalmazandó az alábbi járműkategóriákra, hacsak a Bizottság a 18a. cikk szerint jelentésében nem bizonyítja, hogy az ilyen intézkedések nem hatékonyak:

—

motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok – L1e, L2e és L6e járműkategória.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 2 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a fegyveres erők, tűzoltóság, a polgári védelem, a sürgősségi ellátást vagy mentést végző szolgálatok
  tulajdonában álló
  gépjárművek, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a fegyveres erők, tűzoltóság, a polgári védelem, a sürgősségi ellátást vagy mentést végző szolgálatok
  tulajdonában álló
  gépjárművek,

| — | a fegyveres erők, tűzoltóság, a polgári védelem, a sürgősségi ellátást vagy mentést végző szolgálatok
  által használt
  gépjárművek, |
| --- | --- |

—

a fegyveres erők, tűzoltóság, a polgári védelem, a sürgősségi ellátást vagy mentést végző szolgálatok
  által használt
  gépjárművek,

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 4 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a legfeljebb 2,0 tonna össztömegű, O2 kategóriába tartozó pótkocsik, az O2 kategóriájú lakókocsik kivételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a legfeljebb 2,0 tonna össztömegű, O2 kategóriába tartozó pótkocsik, az O2 kategóriájú lakókocsik kivételével.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | „motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok”: bármely motorral hajtott, kétkerekű jármű oldalkocsival vagy anélkül, valamint triciklik és négykerekű motorkerékpárok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5.

„motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok”: bármely motorral hajtott, kétkerekű jármű oldalkocsival vagy anélkül, valamint triciklik és négykerekű motorkerékpárok;

törölve

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | „muzeális jellegű
  gépjármű
  ”:
  bármely
  , az összes következő
  feltételt teljesítő gépjármű
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7.

„muzeális jellegű
  gépjármű
  ”:
  bármely
  , az összes következő
  feltételt teljesítő gépjármű
  :

| 7. | „muzeális jellegű
  jármű
  ”:
  olyan jármű
  ,
  amelyet a nyilvántartásba vétel szerinti tagállam vagy annak valamelyik kijelölt engedélyező hatósága muzeálisnak tekint, és amely
  az összes következő
  feltételnek megfelel
  : |
| --- | --- |

7.

„muzeális jellegű
  jármű
  ”:
  olyan jármű
  ,
  amelyet a nyilvántartásba vétel szerinti tagállam vagy annak valamelyik kijelölt engedélyező hatósága muzeálisnak tekint, és amely
  az összes következő
  feltételnek megfelel
  :

| | — | legalább 30 évvel ezelőtt gyártották, |
| --- | --- | --- |

—

legalább 30 évvel ezelőtt gyártották,

| | — | legalább 30 évvel ezelőtt gyártották,
  illetve vették első alkalommal nyilvántartásba; |
| --- | --- | --- |

—

legalább 30 évvel ezelőtt gyártották,
  illetve vették első alkalommal nyilvántartásba;

| | — | karbantartásához olyan cserealkatrészeket használnak, amelyek híven tükrözik a jármű eredeti alkatrészeit
  ; |
| --- | --- | --- |

—

karbantartásához olyan cserealkatrészeket használnak, amelyek híven tükrözik a jármű eredeti alkatrészeit
  ;

| | — | az Unió típusjóváhagyásról szóló, vonatkozó jogi aktusai szerint meghatározott egyedi típusának gyártása már megszűnt
  ; |
| --- | --- | --- |

—

az Unió típusjóváhagyásról szóló, vonatkozó jogi aktusai szerint meghatározott egyedi típusának gyártása már megszűnt
  ;

| | — | fő alkatrészein (például a motor, a fékek, a kormány vagy a felfüggesztés) nem hajtottak végre változtatást, valamint |
| --- | --- | --- |

—

fő alkatrészein (például a motor, a fékek, a kormány vagy a felfüggesztés) nem hajtottak végre változtatást, valamint

| | — | korhű állapotban őrizték meg és tartják karban, ezért műszaki jellemzői jelentős mértékben nem változtak; |
| --- | --- | --- |

—

korhű állapotban őrizték meg és tartják karban, ezért műszaki jellemzői jelentős mértékben nem változtak;

| | — | megjelenése nem változott. |
| --- | --- | --- |

—

megjelenése nem változott.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 9 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. | „időszakos műszaki vizsgálat”: annak
  hitelesítése
  , hogy a gépjármű
  részei és alkatrészei megfelelnek
  a jármű jóváhagyásakor, első nyilvántartásba vételekor
  vagy
  forgalomba helyezésekor
  , valamint
  utólagos módosításakor fennálló biztonsági és környezetvédelmi jellemzőknek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9.

„időszakos műszaki vizsgálat”: annak
  hitelesítése
  , hogy a gépjármű
  részei és alkatrészei megfelelnek
  a jármű jóváhagyásakor, első nyilvántartásba vételekor
  vagy
  forgalomba helyezésekor
  , valamint
  utólagos módosításakor fennálló biztonsági és környezetvédelmi jellemzőknek;

| 9. | „időszakos műszaki vizsgálat”:
  ellenőrzés
  annak
  biztosítása érdekében
  , hogy a gépjármű
  biztonságosan használható legyen
  a
  közutakon, és megfeleljen a
  jármű jóváhagyásakor, első nyilvántartásba vételekor, forgalomba helyezésekor
  vagy
  utólagos módosításakor fennálló biztonsági és környezetvédelmi jellemzőknek; |
| --- | --- |

9.

„időszakos műszaki vizsgálat”:
  ellenőrzés
  annak
  biztosítása érdekében
  , hogy a gépjármű
  biztonságosan használható legyen
  a
  közutakon, és megfeleljen a
  jármű jóváhagyásakor, első nyilvántartásba vételekor, forgalomba helyezésekor
  vagy
  utólagos módosításakor fennálló biztonsági és környezetvédelmi jellemzőknek;

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 13 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. | „ellenőr”: egy műszaki vizsgálóállomáson vagy az illetékes hatóság nevében történő műszaki vizsgálatok elvégzésére
  tagállami
  engedéllyel rendelkező személy; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13.

„ellenőr”: egy műszaki vizsgálóállomáson vagy az illetékes hatóság nevében történő műszaki vizsgálatok elvégzésére
  tagállami
  engedéllyel rendelkező személy;

| 13. | „ellenőr”: egy műszaki vizsgálóállomáson vagy az illetékes hatóság nevében történő műszaki vizsgálatok elvégzésére
  a tagállam vagy illetékes hatósága által kiadott
  engedéllyel rendelkező személy; |
| --- | --- |

13.

„ellenőr”: egy műszaki vizsgálóállomáson vagy az illetékes hatóság nevében történő műszaki vizsgálatok elvégzésére
  a tagállam vagy illetékes hatósága által kiadott
  engedéllyel rendelkező személy;

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A műszaki vizsgálatokat a tagállami illetékes hatóságok vagy
  a tagállamok
  által engedélyezett
  műszaki vizsgálóállomások végzik
  . | (2)   A műszaki vizsgálatokat
  alapesetben
  a
  nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállamban a
  tagállami illetékes hatóságok
  , az állam által ennek a közfeladatnak az ellátásával megbízott szerv,
  vagy
  az állam
  által
  tanúsított és felügyelt szervek vagy létesítmények végzik, beleértve az
  engedélyezett
  magánszervezeteket is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A műszaki vizsgálatokat a tagállami illetékes hatóságok vagy
  a tagállamok
  által engedélyezett
  műszaki vizsgálóállomások végzik
  .

(2)   A műszaki vizsgálatokat
  alapesetben
  a
  nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállamban a
  tagállami illetékes hatóságok
  , az állam által ennek a közfeladatnak az ellátásával megbízott szerv,
  vagy
  az állam
  által
  tanúsított és felügyelt szervek vagy létesítmények végzik, beleértve az
  engedélyezett
  magánszervezeteket is
  .

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A járműgyártók hozzáférést biztosítanak a műszaki vizsgálóállomások vagy adott esetben az illetékes hatóság részére a műszaki vizsgálathoz szükséges, az I. mellékletben meghatározott műszaki információkhoz. A Bizottság az I. mellékletben meghatározott műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásról
  szóló részletes szabályokat
  a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban
  fogadja el
  . | (3)   A járműgyártók
  térítésmentesen
  hozzáférést biztosítanak a műszaki vizsgálóállomások
  és a vizsgálati berendezések gyártói
  vagy adott esetben az illetékes hatóság részére a műszaki vizsgálathoz szükséges, az I. mellékletben meghatározott műszaki információkhoz. A
  vizsgálati berendezések gyártói esetében ezeknek az információknak olyan adatokat kell tartalmazniuk, amelyek arra használhatóak, hogy a vizsgálati berendezésekkel el lehessen végezni a gépjárművek elektronikájához kapcsolódó rendszerek működésének értékelését. A
  Bizottság
  részletes szabályokat fogad el
  az I. mellékletben meghatározott műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásról
  , és megvizsgálja az egységes hozzáférési pont megvalósíthatóságát,
  a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A járműgyártók hozzáférést biztosítanak a műszaki vizsgálóállomások vagy adott esetben az illetékes hatóság részére a műszaki vizsgálathoz szükséges, az I. mellékletben meghatározott műszaki információkhoz. A Bizottság az I. mellékletben meghatározott műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásról
  szóló részletes szabályokat
  a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban
  fogadja el
  .

(3)   A járműgyártók
  térítésmentesen
  hozzáférést biztosítanak a műszaki vizsgálóállomások
  és a vizsgálati berendezések gyártói
  vagy adott esetben az illetékes hatóság részére a műszaki vizsgálathoz szükséges, az I. mellékletben meghatározott műszaki információkhoz. A
  vizsgálati berendezések gyártói esetében ezeknek az információknak olyan adatokat kell tartalmazniuk, amelyek arra használhatóak, hogy a vizsgálati berendezésekkel el lehessen végezni a gépjárművek elektronikájához kapcsolódó rendszerek működésének értékelését. A
  Bizottság
  részletes szabályokat fogad el
  az I. mellékletben meghatározott műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásról
  , és megvizsgálja az egységes hozzáférési pont megvalósíthatóságát,
  a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

3 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A MŰSZAKI VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ
  KÖVETELMÉNYEK | A MŰSZAKI VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ
  MINIMUMKÖVETELMÉNYEK |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A MŰSZAKI VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ
  KÖVETELMÉNYEK

A MŰSZAKI VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ
  MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 2 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | M1, N1 és O2 kategóriájú járművek: négy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután
  két év múlva, majd évente
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

M1, N1 és O2 kategóriájú járművek: négy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután
  két év múlva, majd évente
  ;

| — | M1, N1 és O2 kategóriájú járművek: négy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután
  pedig kétévente
  ; |
| --- | --- |

—

M1, N1 és O2 kategóriájú járművek: négy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután
  pedig kétévente
  ;

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 3 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | taxiként vagy betegszállító járműként nyilvántartásba vett M1 kategóriájú járművek, M2, M3, N2, N3,
  T5,
  O3 és O4 kategóriájú járművek: egy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután évente. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

taxiként vagy betegszállító járműként nyilvántartásba vett M1 kategóriájú járművek, M2, M3, N2, N3,
  T5,
  O3 és O4 kategóriájú járművek: egy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután évente.

| — | taxiként vagy betegszállító járműként nyilvántartásba vett M1 kategóriájú járművek, M2, M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriájú járművek: egy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután évente; |
| --- | --- |

—

taxiként vagy betegszállító járműként nyilvántartásba vett M1 kategóriájú járművek, M2, M3, N2, N3, O3 és O4 kategóriájú járművek: egy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután évente;

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 3 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a T5 kategóriába tartozó, főként közutakon használt járművek: egy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután évente; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a T5 kategóriába tartozó, főként közutakon használt járművek: egy évvel az első nyilvántartásba vétel után, azután évente;

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 3 b francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Egyéb járműkategóriák: a nyilvántartásba vétel szerinti tagállam által meghatározott időközönként. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Egyéb járműkategóriák: a nyilvántartásba vétel szerinti tagállam által meghatározott időközönként.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Valamennyi tagállam támogatást nyújthat a műszaki vizsgálatokhoz, ha a járműtulajdonos úgy dönt, hogy egy évre csökkenti a vizsgálat gyakoriságát. Támogatás legkorábban a jármű első nyilvántartásba vétele után 10 évvel nyújtható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Valamennyi tagállam támogatást nyújthat a műszaki vizsgálatokhoz, ha a járműtulajdonos úgy dönt, hogy egy évre csökkenti a vizsgálat gyakoriságát. Támogatás legkorábban a jármű első nyilvántartásba vétele után 10 évvel nyújtható.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A területükön nyilvántartásba vett, bármely osztályba tartozó járművek tekintetében a tagállamok gyakoribb időszakos műszaki vizsgálatot írhatnak elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  A területükön nyilvántartásba vett, bármely osztályba tartozó járművek tekintetében a tagállamok gyakoribb időszakos műszaki vizsgálatot írhatnak elő.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  Amennyiben egy M1 vagy N1 kategóriájú jármű esetében az első nyilvántartásba vétel utáni műszaki vizsgálat időpontjára a futott kilométerek száma eléri a 160 000 km-t, azt a járművet ezt követően évente műszaki vizsgálatnak kell alávetni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  Amennyiben egy M1 vagy N1 kategóriájú jármű esetében az első nyilvántartásba vétel utáni műszaki vizsgálat időpontjára a futott kilométerek száma eléri a 160 000 km-t, azt a járművet ezt követően évente műszaki vizsgálatnak kell alávetni.

törölve

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A forgalmi engedély jogosultja a műszaki vizsgálóállomást vagy adott esetben az illetékes hatóságot a műszaki vizsgálat elvégzésére az (1) bekezdésben említett évforduló hónapját megelőző hónap kezdetétől az évforduló hónapját követő második hónap végéig terjedő időszakban
  kérheti
  , a következő műszaki vizsgálat időpontjának sérelme nélkül. | (3)   A forgalmi engedély jogosultja
  kérheti
  a műszaki vizsgálóállomást vagy adott esetben az illetékes hatóságot
  vagy az állam által tanúsított és felügyelt szerveket vagy létesítményeket
  a műszaki vizsgálat elvégzésére az (1) bekezdésben említett évforduló hónapját megelőző hónap kezdetétől az évforduló hónapját követő második hónap végéig terjedő időszakban, a következő műszaki vizsgálat időpontjának sérelme nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A forgalmi engedély jogosultja a műszaki vizsgálóállomást vagy adott esetben az illetékes hatóságot a műszaki vizsgálat elvégzésére az (1) bekezdésben említett évforduló hónapját megelőző hónap kezdetétől az évforduló hónapját követő második hónap végéig terjedő időszakban
  kérheti
  , a következő műszaki vizsgálat időpontjának sérelme nélkül.

(3)   A forgalmi engedély jogosultja
  kérheti
  a műszaki vizsgálóállomást vagy adott esetben az illetékes hatóságot
  vagy az állam által tanúsított és felügyelt szerveket vagy létesítményeket
  a műszaki vizsgálat elvégzésére az (1) bekezdésben említett évforduló hónapját megelőző hónap kezdetétől az évforduló hónapját követő második hónap végéig terjedő időszakban, a következő műszaki vizsgálat időpontjának sérelme nélkül.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés – 3 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | abban az esetben, ha egy jármű forgalmi engedélyének jogosultja megváltozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

abban az esetben, ha egy jármű forgalmi engedélyének jogosultja megváltozik.

törölve

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés – 3 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | ha a jármű által futott kilométerek száma eléri a 160 000 km-t. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

ha a jármű által futott kilométerek száma eléri a 160 000 km-t.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A műszaki vizsgálat a II. melléklet 2. pontjában említett területekre terjed ki. | (1)   A műszaki vizsgálat
  legalább
  a II. melléklet 2. pontjában említett területekre terjed ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A műszaki vizsgálat a II. melléklet 2. pontjában említett területekre terjed ki.

(1)   A műszaki vizsgálat
  legalább
  a II. melléklet 2. pontjában említett területekre terjed ki.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett minden egyes területre vonatkozóan a tagállami illetékes hatóság vagy a műszaki vizsgálóállomás legalább a II. melléklet 3. pontjában meghatározott tételeket felölelő és az e tételek vizsgálatára alkalmazandó módszert felhasználó műszaki vizsgálatot hajt végre. | (2)   Az (1) bekezdésben említett minden egyes területre vonatkozóan a tagállami illetékes hatóság vagy a műszaki vizsgálóállomás legalább a II. melléklet 3. pontjában meghatározott tételeket felölelő és az e tételek vizsgálatára alkalmazandó
  vagy az illetékes hatóság által jóváhagyott, azzal egyenértékű alternatív
  módszert felhasználó műszaki vizsgálatot hajt végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett minden egyes területre vonatkozóan a tagállami illetékes hatóság vagy a műszaki vizsgálóállomás legalább a II. melléklet 3. pontjában meghatározott tételeket felölelő és az e tételek vizsgálatára alkalmazandó módszert felhasználó műszaki vizsgálatot hajt végre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett minden egyes területre vonatkozóan a tagállami illetékes hatóság vagy a műszaki vizsgálóállomás legalább a II. melléklet 3. pontjában meghatározott tételeket felölelő és az e tételek vizsgálatára alkalmazandó
  vagy az illetékes hatóság által jóváhagyott, azzal egyenértékű alternatív
  módszert felhasználó műszaki vizsgálatot hajt végre.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A jármű műszaki vizsgálatát elvégző műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben az illetékes hatóság az adott járműhöz tartozó műszaki vizsgálati bizonyítványt állít ki,
  amely
  legalább a IV. mellékletben meghatározott elemeket
  tartalmazza
  . | (1)   A jármű műszaki vizsgálatát elvégző műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben az illetékes hatóság az adott járműhöz tartozó műszaki vizsgálati bizonyítványt állít ki,
  amelynek elektronikus formában is rendelkezésre kell állnia és tartalmaznia kell
  legalább a IV. mellékletben meghatározott elemeket.
  E célból az Európai Bizottság elkészíti a műszaki vizsgálatok egységes európai formanyomtatványát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A jármű műszaki vizsgálatát elvégző műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben az illetékes hatóság az adott járműhöz tartozó műszaki vizsgálati bizonyítványt állít ki,
  amely
  legalább a IV. mellékletben meghatározott elemeket
  tartalmazza
  .

(1)   A jármű műszaki vizsgálatát elvégző műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben az illetékes hatóság az adott járműhöz tartozó műszaki vizsgálati bizonyítványt állít ki,
  amelynek elektronikus formában is rendelkezésre kell állnia és tartalmaznia kell
  legalább a IV. mellékletben meghatározott elemeket.
  E célból az Európai Bizottság elkészíti a műszaki vizsgálatok egységes európai formanyomtatványát.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben az illetékes hatóság a járművet a vizsgán bemutató személy számára kiállítja a műszaki vizsgálati bizonyítványt,
  vagy elektronikus műszaki vizsgálati bizonyítvány esetében
  a műszaki vizsgálati bizonyítvány
  hitelesített
  nyomtatott
  változatát
  . | (2)   A műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben az illetékes hatóság
  – amint
  a
  szöveg megfelelően elkészült – a
  járművet a vizsgán bemutató személy számára kiállítja a műszaki vizsgálati bizonyítványt
  vagy
  ,
  amennyiben
  a műszaki vizsgálati bizonyítvány
  elektronikus formában létezik,
  nyomtatott
  formában rendelkezésére bocsátja a vizsgálati eredményeket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben az illetékes hatóság a járművet a vizsgán bemutató személy számára kiállítja a műszaki vizsgálati bizonyítványt,
  vagy elektronikus műszaki vizsgálati bizonyítvány esetében
  a műszaki vizsgálati bizonyítvány
  hitelesített
  nyomtatott
  változatát
  .

(2)   A műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben az illetékes hatóság
  – amint
  a
  szöveg megfelelően elkészült – a
  járművet a vizsgán bemutató személy számára kiállítja a műszaki vizsgálati bizonyítványt
  vagy
  ,
  amennyiben
  a műszaki vizsgálati bizonyítvány
  elektronikus formában létezik,
  nyomtatott
  formában rendelkezésére bocsátja a vizsgálati eredményeket
  .

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Egy gépjármű újbóli nyilvántartásba vétele iránti kérelem beérkezése esetén, ha a gépjármű másik tagállamból származik, a nyilvántartó hatóságok elismerik a gépjármű műszaki vizsgálati bizonyítványát, amint érvényességét az újbóli nyilvántartásba vételkor ellenőrizték. Az elismerés ugyanarra az időszakra szól, mint a bizonyítvány eredeti érvényességi időtartama, kivéve, ha a bizonyítvány eredeti érvényességi időtartama meghaladja az újbóli nyilvántartásba vétel tagállamában alkalmazott, törvényes maximális időtartamot. Ebben az esetben az érvényességet lefelé kell kiigazítani, és attól az időponttól kezdve kell kiszámítani, amikor a gépjárműre kiállították az eredeti műszaki vizsgálati bizonyítványt. E rendelet hatálybalépésének időpontja előtt a tagállamok tájékoztatják egymást az illetékes hatóságaik által elismert műszaki vizsgálati bizonyítvány formátumáról és arról, hogy hogyan ellenőrizendő a bizonyítvány eredetisége. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Egy gépjármű újbóli nyilvántartásba vétele iránti kérelem beérkezése esetén, ha a gépjármű másik tagállamból származik, a nyilvántartó hatóságok elismerik a gépjármű műszaki vizsgálati bizonyítványát, amint érvényességét az újbóli nyilvántartásba vételkor ellenőrizték. Az elismerés ugyanarra az időszakra szól, mint a bizonyítvány eredeti érvényességi időtartama, kivéve, ha a bizonyítvány eredeti érvényességi időtartama meghaladja az újbóli nyilvántartásba vétel tagállamában alkalmazott, törvényes maximális időtartamot. Ebben az esetben az érvényességet lefelé kell kiigazítani, és attól az időponttól kezdve kell kiszámítani, amikor a gépjárműre kiállították az eredeti műszaki vizsgálati bizonyítványt. E rendelet hatálybalépésének időpontja előtt a tagállamok tájékoztatják egymást az illetékes hatóságaik által elismert műszaki vizsgálati bizonyítvány formátumáról és arról, hogy hogyan ellenőrizendő a bizonyítvány eredetisége.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A kilométer-számláló állásának ellenőrzése céljára
  , ha ezt az
  információt az előző műszaki vizsgálatot követően nem közölték elektronikus úton, az ellenőr felkéri a járművet a vizsgán bemutató személyt az előző műszaki vizsgálatot követően kiállított bizonyítvány bemutatására. | (4)   A kilométer-számláló állásának ellenőrzése céljára
  – amennyiben fel van szerelve és ha a számláló állására vonatkozó
  információt az előző műszaki vizsgálatot követően nem közölték elektronikus úton – az ellenőr felkéri a járművet a vizsgán bemutató személyt az előző műszaki vizsgálatot követően kiállított bizonyítvány bemutatására
  , kivéve ha a bizonyítványt elektronikus úton állították ki
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A kilométer-számláló állásának ellenőrzése céljára
  , ha ezt az
  információt az előző műszaki vizsgálatot követően nem közölték elektronikus úton, az ellenőr felkéri a járművet a vizsgán bemutató személyt az előző műszaki vizsgálatot követően kiállított bizonyítvány bemutatására.

(4)   A kilométer-számláló állásának ellenőrzése céljára
  – amennyiben fel van szerelve és ha a számláló állására vonatkozó
  információt az előző műszaki vizsgálatot követően nem közölték elektronikus úton – az ellenőr felkéri a járművet a vizsgán bemutató személyt az előző műszaki vizsgálatot követően kiállított bizonyítvány bemutatására
  , kivéve ha a bizonyítványt elektronikus úton állították ki
  .

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A műszaki vizsgálat eredményét közölni kell a gépjárművet nyilvántartó hatósággal. Ezen értesítésnek tartalmaznia kell a műszaki vizsgálati bizonyítványban említett információkat. | (5)   A műszaki vizsgálat eredményét
  elektronikus úton haladéktalanul
  közölni kell a gépjárművet nyilvántartó hatósággal. Ezen értesítésnek tartalmaznia kell a műszaki vizsgálati bizonyítványban említett információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A műszaki vizsgálat eredményét közölni kell a gépjárművet nyilvántartó hatósággal. Ezen értesítésnek tartalmaznia kell a műszaki vizsgálati bizonyítványban említett információkat.

(5)   A műszaki vizsgálat eredményét
  elektronikus úton haladéktalanul
  közölni kell a gépjárművet nyilvántartó hatósággal. Ezen értesítésnek tartalmaznia kell a műszaki vizsgálati bizonyítványban említett információkat.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Nagyobb jelentőségű hiányosságok esetén az illetékes hatóság
  határoz
  arról, hogy a műszaki vizsgálat megismétléséig milyen feltételekkel engedélyezhető a jármű közúti használata. A második vizsgálatot az első vizsgálatot követő hat héten belül el kell végezni. | (2)   Nagyobb jelentőségű hiányosságok esetén az illetékes
  nemzeti
  hatóság
  határozhat
  arról, hogy a műszaki vizsgálat megismétléséig milyen feltételekkel engedélyezhető a jármű közúti használata. A második vizsgálatot az első vizsgálatot követő hat héten belül el kell végezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Nagyobb jelentőségű hiányosságok esetén az illetékes hatóság
  határoz
  arról, hogy a műszaki vizsgálat megismétléséig milyen feltételekkel engedélyezhető a jármű közúti használata. A második vizsgálatot az első vizsgálatot követő hat héten belül el kell végezni.

(2)   Nagyobb jelentőségű hiányosságok esetén az illetékes
  nemzeti
  hatóság
  határozhat
  arról, hogy a műszaki vizsgálat megismétléséig milyen feltételekkel engedélyezhető a jármű közúti használata. A második vizsgálatot az első vizsgálatot követő hat héten belül el kell végezni.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Veszélyes hiányosságok esetén a
  járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi XXX irányelv24 3a. cikkével összhangban
  a jármű
  közutakon nem használható és nyilvántartásba vételét vissza kell vonni
  mindaddig, amíg a hiányosságokat ki nem
  küszöbölték és olyan új műszaki vizsgálati bizonyítvány kiadására nem került sor, mely igazolja, hogy a jármű megfelelő műszaki állapotban van
  . | (3)   Veszélyes hiányosságok esetén a
  tagállam vagy az illetékes hatóság megakadályozhatja vagy korlátozhatja
  a jármű
  közúti forgalomban való részvételét
  mindaddig, amíg a
  veszélyes
  hiányosságokat ki nem
  küszöbölik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Veszélyes hiányosságok esetén a
  járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról szóló 1999/37/EK irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi XXX irányelv24 3a. cikkével összhangban
  a jármű
  közutakon nem használható és nyilvántartásba vételét vissza kell vonni
  mindaddig, amíg a hiányosságokat ki nem
  küszöbölték és olyan új műszaki vizsgálati bizonyítvány kiadására nem került sor, mely igazolja, hogy a jármű megfelelő műszaki állapotban van
  .

(3)   Veszélyes hiányosságok esetén a
  tagállam vagy az illetékes hatóság megakadályozhatja vagy korlátozhatja
  a jármű
  közúti forgalomban való részvételét
  mindaddig, amíg a
  veszélyes
  hiányosságokat ki nem
  küszöbölik
  .

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben a tagállami illetékes hatóság, amely a területén nyilvántartásba vett járművön műszaki vizsgálatot végzett el, valamennyi, a vizsgálatot sikeresen teljesített jármű számára igazolást állít ki. Az igazoláson fel kell tüntetni a következő műszaki vizsgálat időpontját. | A műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben a tagállami illetékes hatóság, amely a területén nyilvántartásba vett járművön műszaki vizsgálatot végzett el, valamennyi, a vizsgálatot sikeresen teljesített jármű számára igazolást állít ki. Az igazoláson fel kell tüntetni a következő műszaki vizsgálat időpontját.
  Nem kell műszaki igazolást kiállítani, ha a jármű nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányba bejegyezhető a műszaki vizsgálat elvégzése, illetve megjelölik a következő ilyen vizsgálat időpontját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben a tagállami illetékes hatóság, amely a területén nyilvántartásba vett járművön műszaki vizsgálatot végzett el, valamennyi, a vizsgálatot sikeresen teljesített jármű számára igazolást állít ki. Az igazoláson fel kell tüntetni a következő műszaki vizsgálat időpontját.

A műszaki vizsgálóállomás vagy adott esetben a tagállami illetékes hatóság, amely a területén nyilvántartásba vett járművön műszaki vizsgálatot végzett el, valamennyi, a vizsgálatot sikeresen teljesített jármű számára igazolást állít ki. Az igazoláson fel kell tüntetni a következő műszaki vizsgálat időpontját.
  Nem kell műszaki igazolást kiállítani, ha a jármű nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányba bejegyezhető a műszaki vizsgálat elvégzése, illetve megjelölik a következő ilyen vizsgálat időpontját.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ha a vizsgált jármű olyan járműkategóriába tartozik, amelyet nem vettek nyilvántartásba abban a tagállamban, amelyben forgalomba helyezték, a vizsgálati igazolást látható módon fel kell tüntetni a járművön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ha a vizsgált jármű olyan járműkategóriába tartozik, amelyet nem vettek nyilvántartásba abban a tagállamban, amelyben forgalomba helyezték, a vizsgálati igazolást látható módon fel kell tüntetni a járművön.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdéssel összhangban kiadott igazolásokat valamennyi tagállam elismeri. | Az (1) bekezdéssel összhangban
  egy másik tagállam által
  kiadott igazolásokat
  vagy a jármű nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmány megfelelő bejegyzését
  valamennyi tagállam elismeri
  , amennyiben azt egy ebben a tagállamban nyilvántartásba vett járműre adták ki
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az (1) bekezdéssel összhangban kiadott igazolásokat valamennyi tagállam elismeri.

Az (1) bekezdéssel összhangban
  egy másik tagállam által
  kiadott igazolásokat
  vagy a jármű nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmány megfelelő bejegyzését
  valamennyi tagállam elismeri
  , amennyiben azt egy ebben a tagállamban nyilvántartásba vett járműre adták ki
  .

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A műszaki vizsgálatok elvégzéséhez használt vizsgálati felszereléseknek és berendezéseknek meg kell felelniük az V. mellékletben meghatározott műszaki minimumkövetelményeknek. | (1)   A műszaki vizsgálatok elvégzéséhez használt vizsgálati felszereléseknek és berendezéseknek meg kell felelniük
  legalább
  az V. mellékletben meghatározott műszaki minimumkövetelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A műszaki vizsgálatok elvégzéséhez használt vizsgálati felszereléseknek és berendezéseknek meg kell felelniük az V. mellékletben meghatározott műszaki minimumkövetelményeknek.

(1)   A műszaki vizsgálatok elvégzéséhez használt vizsgálati felszereléseknek és berendezéseknek meg kell felelniük
  legalább
  az V. mellékletben meghatározott műszaki minimumkövetelményeknek.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az ellenőrök által végzett műszaki vizsgálatokat lebonyolító műszaki vizsgálóállomásoknak a tagállam vagy annak illetékes hatósága által kibocsátott engedéllyel kell rendelkezniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Az ellenőrök által végzett műszaki vizsgálatokat lebonyolító műszaki vizsgálóállomásoknak a tagállam vagy annak illetékes hatósága által kibocsátott engedéllyel kell rendelkezniük.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Azon vizsgálóállomások esetében, amelyeket e rendelet hatálybalépése előtt a tagállamok már engedélyeztek, az e rendelet hatályba lépését követő legalább 5 év elteltével ismét ellenőrizni kell a minimumkövetelmények teljesítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  Azon vizsgálóállomások esetében, amelyeket e rendelet hatálybalépése előtt a tagállamok már engedélyeztek, az e rendelet hatályba lépését követő legalább 5 év elteltével ismét ellenőrizni kell a minimumkövetelmények teljesítését.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A minőségirányítási minimumkövetelményeknek való megfelelés érdekében a műszaki vizsgálóállomásoknak az engedélyt kibocsátó tagállam által meghatározott követelményeknek kell megfelelniük. A műszaki vizsgálóállomások biztosítják a járművek objektív és magas színvonalú vizsgálatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A minőségirányítási minimumkövetelményeknek való megfelelés érdekében a műszaki vizsgálóállomásoknak az engedélyt kibocsátó tagállam által meghatározott követelményeknek kell megfelelniük. A műszaki vizsgálóállomások biztosítják a járművek objektív és magas színvonalú vizsgálatát.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A műszaki vizsgálatokat a VI. mellékletben meghatározott, a szakértelemre és a képzésre vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő ellenőrök végzik. | (1)   A műszaki vizsgálatokat a VI. mellékletben meghatározott, a szakértelemre és a képzésre vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő ellenőrök végzik.
  A tagállamok a szakértelemre és a képzésre vonatkozó további követelményeket állapíthatnak meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A műszaki vizsgálatokat a VI. mellékletben meghatározott, a szakértelemre és a képzésre vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő ellenőrök végzik.

(1)   A műszaki vizsgálatokat a VI. mellékletben meghatározott, a szakértelemre és a képzésre vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő ellenőrök végzik.
  A tagállamok a szakértelemre és a képzésre vonatkozó további követelményeket állapíthatnak meg.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok a képzettségi követelményekkel összhangban előírják az ellenőrök megfelelő képzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok a képzettségi követelményekkel összhangban előírják az ellenőrök megfelelő képzését.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  tagállamok
  a szakértelemre és a képzésre vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő ellenőrök számára igazolást állítanak ki. Ezen igazolásnak tartalmaznia kell legalább a VI. melléklet 3. pontjában említett információkat. | (2)   
  Az illetékes hatóságok vagy adott esetben
  a
  jóváhagyott képzési központok
  a szakértelemre és a képzésre vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő ellenőrök számára igazolást állítanak ki. Ezen igazolásnak tartalmaznia kell legalább a VI. melléklet 3. pontjában említett információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A
  tagállamok
  a szakértelemre és a képzésre vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő ellenőrök számára igazolást állítanak ki. Ezen igazolásnak tartalmaznia kell legalább a VI. melléklet 3. pontjában említett információkat.

(2)   
  Az illetékes hatóságok vagy adott esetben
  a
  jóváhagyott képzési központok
  a szakértelemre és a képzésre vonatkozó minimumkövetelményeket teljesítő ellenőrök számára igazolást állítanak ki. Ezen igazolásnak tartalmaznia kell legalább a VI. melléklet 3. pontjában említett információkat.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az e rendelet alkalmazásának kezdetekor tagállamok illetékes hatóságai vagy műszaki vizsgálóállomások által alkalmazott ellenőrök mentesülnek a VI. melléklet 1. pontjában meghatározott követelmények alól. A tagállamok az érintett ellenőrök számára egyenértékűségi igazolást állítanak ki. | (3)   Az e rendelet alkalmazásának kezdetekor tagállamok illetékes hatóságai vagy műszaki vizsgálóállomások által alkalmazott
  vagy ezek engedélyével rendelkező
  ellenőrök mentesülnek a VI. melléklet 1. pontjában meghatározott követelmények alól. A tagállamok az érintett ellenőrök számára egyenértékűségi igazolást állítanak ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az e rendelet alkalmazásának kezdetekor tagállamok illetékes hatóságai vagy műszaki vizsgálóállomások által alkalmazott ellenőrök mentesülnek a VI. melléklet 1. pontjában meghatározott követelmények alól. A tagállamok az érintett ellenőrök számára egyenértékűségi igazolást állítanak ki.

(3)   Az e rendelet alkalmazásának kezdetekor tagállamok illetékes hatóságai vagy műszaki vizsgálóállomások által alkalmazott
  vagy ezek engedélyével rendelkező
  ellenőrök mentesülnek a VI. melléklet 1. pontjában meghatározott követelmények alól. A tagállamok az érintett ellenőrök számára egyenértékűségi igazolást állítanak ki.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Egy jármű javítását vagy karbantartását végző személy nem vehet részt ezt követően ellenőrként ugyanazon jármű időszakos műszaki vizsgálatában, kivéve, ha a felügyeleti szerv megállapítja, hogy biztosítható a magas szintű objektivitás. A tagállamok előírhatnak a tevékenységek szétválasztására vonatkozó szigorúbb követelményeket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  Egy jármű javítását vagy karbantartását végző személy nem vehet részt ezt követően ellenőrként ugyanazon jármű időszakos műszaki vizsgálatában, kivéve, ha a felügyeleti szerv megállapítja, hogy biztosítható a magas szintű objektivitás. A tagállamok előírhatnak a tevékenységek szétválasztására vonatkozó szigorúbb követelményeket is.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A műszaki vizsgálóállomás tájékoztatja a járművet a vizsgán bemutató személyt arról, hogy
  mely javításokat szükséges elvégezni
  , és a vizsgálat eredményeit kereskedelmi célból nem módosítja. | (5)   A műszaki vizsgálóállomás tájékoztatja a járművet a vizsgán bemutató személyt
  , illetve a javítóműhelyt
  arról, hogy
  milyen hiányosságokat azonosítottak a járművön
  , és a vizsgálat eredményeit kereskedelmi célból nem módosítja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A műszaki vizsgálóállomás tájékoztatja a járművet a vizsgán bemutató személyt arról, hogy
  mely javításokat szükséges elvégezni
  , és a vizsgálat eredményeit kereskedelmi célból nem módosítja.

(5)   A műszaki vizsgálóállomás tájékoztatja a járművet a vizsgán bemutató személyt
  , illetve a javítóműhelyt
  arról, hogy
  milyen hiányosságokat azonosítottak a járművön
  , és a vizsgálat eredményeit kereskedelmi célból nem módosítja.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Valamennyi tagállam gondoskodik a területén található műszaki vizsgálóállomások felügyeletéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Valamennyi tagállam gondoskodik a területén található műszaki vizsgálóállomások felügyeletéről.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A közvetlenül
  az
  illetékes hatóság által működtetett műszaki vizsgálóállomások mentesülnek az engedélyezésre és felügyeletre vonatkozó követelmények alól. | (2)   A közvetlenül
  a tagállami
  illetékes hatóság által működtetett műszaki vizsgálóállomások mentesülnek az engedélyezésre és felügyeletre vonatkozó követelmények alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A közvetlenül
  az
  illetékes hatóság által működtetett műszaki vizsgálóállomások mentesülnek az engedélyezésre és felügyeletre vonatkozó követelmények alól.

(2)   A közvetlenül
  a tagállami
  illetékes hatóság által működtetett műszaki vizsgálóállomások mentesülnek az engedélyezésre és felügyeletre vonatkozó követelmények alól.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság megvizsgálja a
  műszaki vizsgálattal kapcsolatos adatokra vonatkozó információknak
  a járművek műszaki vizsgálatáért, nyilvántartásba vételéért és jóváhagyásáért felelős tagállami illetékes hatóságok, a műszaki vizsgálóállomások és a járműgyártók
  közötti cseréjének céljára szolgáló elektronikus járműinformációs platform megvalósíthatóságát, költségeit és előnyeit
  . | A Bizottság
  a költségek minimalizálása és a szükségtelen átfedések elkerülése érdekében
  megvizsgálja
  , hogy
  a
  nemzetközi adatcsere tekintetében meglévő és már megvalósított informatikai megoldások alkalmazásával miként lehet
  a
  leghatékonyabban és legeredményesebben létrehozni az elektronikus járműinformációs platformot. A vizsgálat során fel kell mérni, hogy miként lehet a legmegfelelőbben összekapcsolni a létező nemzeti rendszereket annak érdekében, hogy a
  járművek műszaki vizsgálatáért, nyilvántartásba vételéért és jóváhagyásáért felelős tagállami illetékes hatóságok, a műszaki vizsgálóállomások
  , a vizsgálóberendezések gyártói
  és a járműgyártók
  kicserélhessék a műszaki vizsgálat során és a kilométer-számláló leolvasásakor nyert adatokra vonatkozó információkat
  . |
| | A Bizottság emellett megvizsgálja a már meglévő, biztonsággal kapcsolatos adatok gyűjtését és tárolását a súlyos balesetet szenvedett járművek tekintetében. Ezen adatoknak tartalmazniuk kell legalább a biztonsági szempontból releváns alkatrészek pótlására és javítására vonatkozó információkat. |
| | Ezeket az információkat hozzáférhetővé kell tenni a járművet vizsgáló ellenőrök, valamint anonimizált formában a tagállamok számára a közlekedésbiztonságot javító intézkedések tervezésének és végrehajtásának támogatása céljából, valamint a forgalmi engedély jogosultja vagy a járműtulajdonos számára. |
| E vizsgálat alapján a Bizottság
  mérlegeli a
  különféle szakpolitikai lehetőségeket – beleértve a 10. cikkben előírt vizsgálati igazolásra vonatkozó követelmény esetleges eltörlését is
  –, és javaslatokat fogalmaz meg
  . A Bizottság az e rendelet alkalmazási időpontját követő két éven belül jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vizsgálat eredményeiről, és ahhoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatol. | E vizsgálat alapján a Bizottság
  javasol és megvizsgál
  különféle szakpolitikai lehetőségeket – beleértve a 10. cikkben előírt vizsgálati igazolásra vonatkozó követelmény esetleges eltörlését
  és a határokon átnyúló értékesítéseknél e járművek kilométer-állásával és egész élettartamuk alatt bekövetkezett súlyos baleseteivel kapcsolatos információk tagállamok közötti cseréjére szolgáló rendszer bevezetését
  is. A Bizottság az e rendelet alkalmazási időpontját követő két éven belül jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vizsgálat eredményeiről, és ahhoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatol. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság megvizsgálja a
  műszaki vizsgálattal kapcsolatos adatokra vonatkozó információknak
  a járművek műszaki vizsgálatáért, nyilvántartásba vételéért és jóváhagyásáért felelős tagállami illetékes hatóságok, a műszaki vizsgálóállomások és a járműgyártók
  közötti cseréjének céljára szolgáló elektronikus járműinformációs platform megvalósíthatóságát, költségeit és előnyeit
  .

A Bizottság
  a költségek minimalizálása és a szükségtelen átfedések elkerülése érdekében
  megvizsgálja
  , hogy
  a
  nemzetközi adatcsere tekintetében meglévő és már megvalósított informatikai megoldások alkalmazásával miként lehet
  a
  leghatékonyabban és legeredményesebben létrehozni az elektronikus járműinformációs platformot. A vizsgálat során fel kell mérni, hogy miként lehet a legmegfelelőbben összekapcsolni a létező nemzeti rendszereket annak érdekében, hogy a
  járművek műszaki vizsgálatáért, nyilvántartásba vételéért és jóváhagyásáért felelős tagállami illetékes hatóságok, a műszaki vizsgálóállomások
  , a vizsgálóberendezések gyártói
  és a járműgyártók
  kicserélhessék a műszaki vizsgálat során és a kilométer-számláló leolvasásakor nyert adatokra vonatkozó információkat
  .

A Bizottság emellett megvizsgálja a már meglévő, biztonsággal kapcsolatos adatok gyűjtését és tárolását a súlyos balesetet szenvedett járművek tekintetében. Ezen adatoknak tartalmazniuk kell legalább a biztonsági szempontból releváns alkatrészek pótlására és javítására vonatkozó információkat.

Ezeket az információkat hozzáférhetővé kell tenni a járművet vizsgáló ellenőrök, valamint anonimizált formában a tagállamok számára a közlekedésbiztonságot javító intézkedések tervezésének és végrehajtásának támogatása céljából, valamint a forgalmi engedély jogosultja vagy a járműtulajdonos számára.

E vizsgálat alapján a Bizottság
  mérlegeli a
  különféle szakpolitikai lehetőségeket – beleértve a 10. cikkben előírt vizsgálati igazolásra vonatkozó követelmény esetleges eltörlését is
  –, és javaslatokat fogalmaz meg
  . A Bizottság az e rendelet alkalmazási időpontját követő két éven belül jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vizsgálat eredményeiről, és ahhoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatol.

E vizsgálat alapján a Bizottság
  javasol és megvizsgál
  különféle szakpolitikai lehetőségeket – beleértve a 10. cikkben előírt vizsgálati igazolásra vonatkozó követelmény esetleges eltörlését
  és a határokon átnyúló értékesítéseknél e járművek kilométer-állásával és egész élettartamuk alatt bekövetkezett súlyos baleseteivel kapcsolatos információk tagállamok közötti cseréjére szolgáló rendszer bevezetését
  is. A Bizottság az e rendelet alkalmazási időpontját követő két éven belül jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vizsgálat eredményeiről, és ahhoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatol.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
  19
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  következő célból
  : | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
  18
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  következők aktualizálása céljából
  : |
| — | a 2. cikk (1)
  bekezdésének
  és az 5. cikk (1) és (2)
  bekezdésének adott esetben történő naprakésszé tételére
  a járműkategóriákban bekövetkezett azon változások
  figyelembevétele érdekében,
  amelyek a
  3.
  cikk (1) bekezdésében említett jogszabályok módosításából erednek, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
  19
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  következő célból
  :

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
  18
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  következők aktualizálása céljából
  :

—

a 2. cikk (1)
  bekezdésének
  és az 5. cikk (1) és (2)
  bekezdésének adott esetben történő naprakésszé tételére
  a járműkategóriákban bekövetkezett azon változások
  figyelembevétele érdekében,
  amelyek a
  3.
  cikk (1) bekezdésében említett jogszabályok módosításából erednek,

| a) | a 2. cikk (1)
  bekezdésében
  és az 5. cikk (1) és (2)
  bekezdésében foglalt járműkategóriák meghatározása – szükség szerint –
  a járműkategóriákban bekövetkezett azon változások
  esetén,
  amelyek a
  2.
  cikk (1) bekezdésében említett
  típus-jóváhagyási
  jogszabályok módosításából erednek
  , anélkül, hogy befolyásolnák a vizsgálat hatályát vagy gyakoriságát
  ; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk (1)
  bekezdésében
  és az 5. cikk (1) és (2)
  bekezdésében foglalt járműkategóriák meghatározása – szükség szerint –
  a járműkategóriákban bekövetkezett azon változások
  esetén,
  amelyek a
  2.
  cikk (1) bekezdésében említett
  típus-jóváhagyási
  jogszabályok módosításából erednek
  , anélkül, hogy befolyásolnák a vizsgálat hatályát vagy gyakoriságát
  ;

| — | a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez igazodó vagy a nemzetközi vagy az uniós szabályozás változásainak figyelembe vételének érdekében történő naprakésszé tételére. |
| --- | --- |

—

a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez igazodó vagy a nemzetközi vagy az uniós szabályozás változásainak figyelembe vételének érdekében történő naprakésszé tételére.

| b) | a II. melléklet 3. pontjának kiigazítása a módszerek, valamint a hiányosságok okai tekintetében, továbbá az V. melléklet kiigazítása hatékonyabb és eredményesebb vizsgálati módszerek rendelkezésre állása esetén, valamint az I. melléklet kiigazítása abban az esetben, ha a műszaki vizsgálat elvégzéséhez további információk szükségesek; |
| --- | --- |

b)

a II. melléklet 3. pontjának kiigazítása a módszerek, valamint a hiányosságok okai tekintetében, továbbá az V. melléklet kiigazítása hatékonyabb és eredményesebb vizsgálati módszerek rendelkezésre állása esetén, valamint az I. melléklet kiigazítása abban az esetben, ha a műszaki vizsgálat elvégzéséhez további információk szükségesek;

| c) | a II. melléklet 3. pontjának kiigazítása a megvizsgálandó tételek, a módszerek, a hiányosságok okai és a hiányosságok értékelése tekintetében, valamint az V. melléklet kiigazítása, hogy összhangba hozzák az unió biztonsági és környezetvédelmi előírásainak fejlődésével, valamint az I. melléklet kiigazítása abban az esetben, ha a műszaki vizsgálat elvégzéséhez további információk szükségesek. |
| --- | --- |

c)

a II. melléklet 3. pontjának kiigazítása a megvizsgálandó tételek, a módszerek, a hiányosságok okai és a hiányosságok értékelése tekintetében, valamint az V. melléklet kiigazítása, hogy összhangba hozzák az unió biztonsági és környezetvédelmi előírásainak fejlődésével, valamint az I. melléklet kiigazítása abban az esetben, ha a műszaki vizsgálat elvégzéséhez további információk szükségesek.

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 17. cikkben említett
  felhatalmazás
  [e rendelet hatálybalépésének időpontjától]
  határozatlan időre szól
  . | (2)   A
  Bizottság öt évre szóló felhatalmazást kap a
  17. cikkben említett
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  [e rendelet hatálybalépésének időpontjától].
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb a folyó időszak vége előtt három hónappal nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A 17. cikkben említett
  felhatalmazás
  [e rendelet hatálybalépésének időpontjától]
  határozatlan időre szól
  .

(2)   A
  Bizottság öt évre szóló felhatalmazást kap a
  17. cikkben említett
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  [e rendelet hatálybalépésének időpontjától].
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb a folyó időszak vége előtt három hónappal nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen.

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

18 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18a. cikk |
| | A két- vagy háromkerekű járművekről szóló jelentés |
| | [E rendelet a közzétételétől számított három éven belül] a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet hatályának a két- vagy háromkerekű járművekre történő kiterjesztéséről. A jelentés megvizsgálja e járműkategóriák Unión belüli közúti közlekedésbiztonságát. A Bizottságnak össze kell vetnie az e járműkategóriák közúti biztonságával kapcsolatosan azon tagállamokban elért eredményeket, amelyekben az adott járműkategóriának vizsgáznia kell azon tagállamokéval, ahol az adott járműkategóriának nem kell vizsgáznia, hogy értékelni lehessen, hogy a két- vagy háromkerekű járművek műszaki vizsgálata arányban áll-e a közúti biztonságra vonatkozóan megállapított célokkal. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslatokkal kell ellátni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

18a. cikk

A két- vagy háromkerekű járművekről szóló jelentés

[E rendelet a közzétételétől számított három éven belül] a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet hatályának a két- vagy háromkerekű járművekre történő kiterjesztéséről. A jelentés megvizsgálja e járműkategóriák Unión belüli közúti közlekedésbiztonságát. A Bizottságnak össze kell vetnie az e járműkategóriák közúti biztonságával kapcsolatosan azon tagállamokban elért eredményeket, amelyekben az adott járműkategóriának vizsgáznia kell azon tagállamokéval, ahol az adott járműkategóriának nem kell vizsgáznia, hogy értékelni lehessen, hogy a két- vagy háromkerekű járművek műszaki vizsgálata arányban áll-e a közúti biztonságra vonatkozóan megállapított célokkal. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslatokkal kell ellátni.

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

18 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18b. cikk |
| | Jelentéstétel |
| | [E rendelet közzétételétől számított öt éven] belül a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról és hatásairól, különös tekintettel a műszaki vizsgálatok gyakoriságára, az időszakos műszaki vizsgálatok harmonizációjának szintjére és egy másik tagállamból származó jármű nyilvántartásba vétele esetén a műszaki vizsgálati bizonyítványok kölcsönös elismerésére vonatkozó rendelkezések hatékonyságára. A jelentés ezenkívül elemzi, hogy kellő szintű-e a harmonizáció a műszaki vizsgálati bizonyítványok Unió-szerte történő, teljes körű kölcsönös elismeréséhez, és szükség van-e szigorúbb európai szabványokra e cél megvalósításához. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslatok kísérik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

18b. cikk

Jelentéstétel

[E rendelet közzétételétől számított öt éven] belül a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról és hatásairól, különös tekintettel a műszaki vizsgálatok gyakoriságára, az időszakos műszaki vizsgálatok harmonizációjának szintjére és egy másik tagállamból származó jármű nyilvántartásba vétele esetén a műszaki vizsgálati bizonyítványok kölcsönös elismerésére vonatkozó rendelkezések hatékonyságára. A jelentés ezenkívül elemzi, hogy kellő szintű-e a harmonizáció a műszaki vizsgálati bizonyítványok Unió-szerte történő, teljes körű kölcsönös elismeréséhez, és szükség van-e szigorúbb európai szabványokra e cél megvalósításához. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslatok kísérik.

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a kilométer-számláló manipulációja vagy megrongálása bűncselekménynek minősüljön, és hatékony, arányos, visszatartó erejű és megkülönböztetéstől mentes büntetésekkel büntethető legyen. | (2)   Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy
  a biztonsági vagy környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés szempontjából fontos járműalkatrészek és -rendszerek, valamint
  a kilométer-számláló manipulációja vagy megrongálása bűncselekménynek minősüljön, és hatékony, arányos, visszatartó erejű és megkülönböztetéstől mentes büntetésekkel büntethető legyen
  , valamint a kilométer-számláló pontos leolvasásának biztosítására, a jármű teljes életciklusa során
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a kilométer-számláló manipulációja vagy megrongálása bűncselekménynek minősüljön, és hatékony, arányos, visszatartó erejű és megkülönböztetéstől mentes büntetésekkel büntethető legyen.

(2)   Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy
  a biztonsági vagy környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés szempontjából fontos járműalkatrészek és -rendszerek, valamint
  a kilométer-számláló manipulációja vagy megrongálása bűncselekménynek minősüljön, és hatékony, arányos, visszatartó erejű és megkülönböztetéstől mentes büntetésekkel büntethető legyen
  , valamint a kilométer-számláló pontos leolvasásának biztosítására, a jármű teljes életciklusa során
  .

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 5 rész – 5.3 pont – 8 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Javasolt abroncsnyomás |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Javasolt abroncsnyomás

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 rész – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Amennyiben nem lehetséges a járműnek az e mellékletben meghatározott, javasolt vizsgálati módszerrel történő vizsgálata, a vizsgálóállomás a megfelelő illetékes hatóság által írásban jóváhagyott, alternatív módszer szerint is elvégezheti azt. Az illetékes hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy betartják a biztonsági és környezetvédelmi előírásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben nem lehetséges a járműnek az e mellékletben meghatározott, javasolt vizsgálati módszerrel történő vizsgálata, a vizsgálóállomás a megfelelő illetékes hatóság által írásban jóváhagyott, alternatív módszer szerint is elvégezheti azt. Az illetékes hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy betartják a biztonsági és környezetvédelmi előírásokat.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 1.8. tétel – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 1.8. | Fékfolyadék |

A Bizottság által javasolt szöveg

1.8.

Fékfolyadék

Forráspont vagy víztartalom mérése

| a) | A fékfolyadék forráspontja túl alacsony
  vagy víztartalma túl magas
  . |
| --- | --- |

a)

A fékfolyadék forráspontja túl alacsony
  vagy víztartalma túl magas
  .

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 1.8. | Fékfolyadék |

A Parlament módosítása

1.8.

Fékfolyadék

Forráspont vagy víztartalom mérése

| a) | A fékfolyadék forráspontja túl alacsony |
| --- | --- |

a)

A fékfolyadék forráspontja túl alacsony

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 3.3. tétel – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 3.3. | Visszapillantó tükrök és eszközök |

A Bizottság által javasolt szöveg

3.3.

Visszapillantó tükrök és eszközök

Szemrevételezés.

| a) | A tükör vagy eszköz hiányzik vagy nem a követelményeknek(1) megfelelően van felszerelve. |
| --- | --- |

a)

A tükör vagy eszköz hiányzik vagy nem a követelményeknek(1) megfelelően van felszerelve.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 3.3. | Visszapillantó tükrök és eszközök |

A Parlament módosítása

3.3.

Visszapillantó tükrök és eszközök

Szemrevételezés.

| a) | A tükör vagy eszköz hiányzik vagy nem a követelményeknek(1)

  , többek között a Közösségben nyilvántartásba vett nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről szóló 2007/38/EK irányelvnek
  megfelelően van felszerelve |
| --- | --- |

a)

A tükör vagy eszköz hiányzik vagy nem a követelményeknek(1)

  , többek között a Közösségben nyilvántartásba vett nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről szóló 2007/38/EK irányelvnek
  megfelelően van felszerelve

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 4.1.2. tétel

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 4.1.2. | Beállítás |

A Bizottság által javasolt szöveg

4.1.2.

Beállítás

Fényszóró-beállító készülék
  vagy beállítófelület
  segítségével tompított fényen kell meghatározni az egyes fényszórók vízszintes beállítását

A fényszóró beállítása a követelményekben megállapított határokon kívül esik.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 4.1.2. | Beállítás |

A Parlament módosítása

4.1.2.

Beállítás

Fényszóró-beállító készülék
  és elektronikus vezérlőegység
  segítségével tompított fényen kell meghatározni az egyes fényszórók vízszintes
  és függőleges
  beállítását
  , hogy adott esetben ellenőrizni lehessen a dinamikus működést
  .

A fényszóró beállítása a követelményekben megállapított határokon kívül esik.

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 4.1.3. tétel

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 4.1.3. | Kapcsolók |

A Bizottság által javasolt szöveg

4.1.3.

Kapcsolók

Szemrevételezéssel és működtetéssel történő ellenőrzés.

| a) | A kapcsoló működése (az egyidejűleg világító fényszórók száma) nem felel meg a követelményeknek(1). |
| --- | --- |

a)

A kapcsoló működése (az egyidejűleg világító fényszórók száma) nem felel meg a követelményeknek(1).

| b) | A vezérlőegység hibásan működik. |
| --- | --- |

b)

A vezérlőegység hibásan működik.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 4.1.3. | Kapcsolók |

A Parlament módosítása

4.1.3.

Kapcsolók

Szemrevételezéssel és működtetéssel
  , valamint adott esetben egy elektronikus vezérlőegység használatával
  történő ellenőrzés.

| a) | A kapcsoló működése (az egyidejűleg világító fényszórók száma) nem felel meg a követelményeknek(1). |
| --- | --- |

a)

A kapcsoló működése (az egyidejűleg világító fényszórók száma) nem felel meg a követelményeknek(1).

| b) | A vezérlőegység hibásan működik. |
| --- | --- |

b)

A vezérlőegység hibásan működik.

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 4.1.5. tétel

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 4.1.5. | Magasságállító eszközök (ha kötelező) |

A Bizottság által javasolt szöveg

4.1.5.

Magasságállító eszközök (ha kötelező)

Szemrevételezéssel történő ellenőrzés
  és lehetőség szerint működtetés
  .

| a) | A készülék nem működik. |
| --- | --- |

a)

A készülék nem működik.

| b) | A kézi vezérlésű készülék nem működtethető a vezetőülésből. |
| --- | --- |

b)

A kézi vezérlésű készülék nem működtethető a vezetőülésből.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 4.1.5. | Magasságállító eszközök (ha kötelező) |

A Parlament módosítása

4.1.5.

Magasságállító eszközök (ha kötelező)

Szemrevételezéssel
  és működtetéssel, valamint adott esetben egy elektronikus vezérlőegység használatával
  történő ellenőrzés.

| a) | A készülék nem működik. |
| --- | --- |

a)

A készülék nem működik.

| b) | A kézi vezérlésű készülék nem működtethető a vezetőülésből. |
| --- | --- |

b)

A kézi vezérlésű készülék nem működtethető a vezetőülésből.

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 4.3.2. tétel

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 4.3.2. | Kapcsolók |

A Bizottság által javasolt szöveg

4.3.2.

Szemrevételezéssel és működtetéssel történő ellenőrzés.

| a) | A kapcsoló működése nem felel meg a követelményeknek |
| --- | --- |

a)

A kapcsoló működése nem felel meg a követelményeknek

| (b) | A vezérlőegység hibásan működik. |
| --- | --- |

(b)

A vezérlőegység hibásan működik.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 4.3.2. | Féklámpa- és vészféklámpa-kapcsolók |

A Parlament módosítása

4.3.2.

Szemrevételezéssel és működtetéssel történő ellenőrzés
  egy, a fékpedál-szenzor bemeneti értékének elektronikus ellenőrző műszerrel történő változtatásával és a vészféklámpa működésének megfigyelésével
  .

| a) | A kapcsoló működése nem felel meg a követelményeknek |
| --- | --- |

a)

A kapcsoló működése nem felel meg a követelményeknek

| b) | A vezérlőegység hibásan működik. |
| --- | --- |

b)

A vezérlőegység hibásan működik.

| ba) | A vészféklámpa nem működik, vagy nem megfelelően működik. |
| --- | --- |

ba)

A vészféklámpa nem működik, vagy nem megfelelően működik.

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 4.5.2. tétel

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 4.5.2. | Beállítás (X)(2) |

A Bizottság által javasolt szöveg

4.5.2.

Beállítás (X)(2)

Működtetéssel és fényszóró-beállító készülék használatával történő ellenőrzés.

Az első ködlámpa nem áll vízszintesen, amikor a világos-sötét határ a fénycsóvába esik.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 4.5.2. | Beállítás (X)(2) |

A Parlament módosítása

4.5.2.

Beállítás (X)(2)

Működtetéssel és fényszóró-beállító készülék használatával történő ellenőrzés.

Az első ködlámpa nem áll vízszintesen
  és függőlegesen
  , amikor a világos-sötét határ a fénycsóvába esik.

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 5.2.2. tétel – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 5.2.2. | Kerekek |

A Bizottság által javasolt szöveg

5.2.2.

Kerekek

Minden kerék mindkét oldalának szemrevételezéssel történő ellenőrzése, miközben a jármű akna fölött vagy emelőn van.

| a) | Bármilyen törés vagy hegesztési hiba. |
| --- | --- |

a)

Bármilyen törés vagy hegesztési hiba.

(...)

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 5.2.2. | Kerekek |

A Parlament módosítása

5.2.2.

Kerekek

Minden kerék mindkét oldalának szemrevételezéssel történő ellenőrzése, miközben a jármű akna fölött vagy emelőn van.

| a) | Bármilyen törés vagy hegesztési hiba. |
| --- | --- |

a)

Bármilyen törés vagy hegesztési hiba.

(...)

| da) | A kerék nem kompatibilis a kerékaggyal |
| --- | --- |

da)

A kerék nem kompatibilis a kerékaggyal

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 5.2.3. tétel – 2 oszlop

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 5.2.3. | Gumiabroncsok |

A Bizottság által javasolt szöveg

5.2.3.

Gumiabroncsok

A teljes gumiabroncs szemrevételezéssel történő ellenőrzése a kerék forgatásával, amikor az nincs a földön és a jármű akna fölött vagy emelőn van, vagy a jármű előre-hátra görgetésével az akna fölött.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 5.2.3. | Gumiabroncsok |

A Parlament módosítása

5.2.3.

Gumiabroncsok

A teljes gumiabroncs szemrevételezéssel történő ellenőrzése a kerék forgatásával, amikor az nincs a földön és a jármű akna fölött vagy emelőn van, vagy a jármű előre-hátra görgetésével az akna fölött.

Nyomásmérő használata az abroncsnyomás mérésére és az abroncsnyomás összehasonlítása a gyártó által megadott értékkel.

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 8.2.1.2. tétel

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 8.2.1.2. | Gáz-halmazállapotú kibocsátás |

A Bizottság által javasolt szöveg

8.2.1.2.

Gáz-halmazállapotú kibocsátás

A mérés a követelményeknek(1) megfelelő kipufogógáz-elemző készülék segítségével történik.
  Egy másik lehetőség szerint a megfelelő fedélzeti diagnosztikai rendszerekkel (OBD) ellátott járműveken a kibocsátáscsökkentő rendszer megfelelő működése a kibocsátás mérése helyett az OBD-készülék értékeiről is leolvasható, illetve magának az OBD-készülék megfelelő működésének ellenőrzése is megtörténhet alapjáraton, a gyártónak a melegítésre vonatkozó ajánlásaival, illetve egyéb követelményekkel(1) összhangban.

| a) | A gáz-halmazállapotú kibocsátás meghaladja a gyártó által meghatározott szintet. |
| --- | --- |

a)

A gáz-halmazállapotú kibocsátás meghaladja a gyártó által meghatározott szintet.

| b) | vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja a következő mértékeket: |
| --- | --- |

b)

vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja a következő mértékeket:

| | i. | korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel fel nem szerelt jármű esetében: |
| --- | --- | --- |

i.

korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel fel nem szerelt jármű esetében:

| | | — | 4,5 %, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5 %, vagy

| | | — | 3,5 % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5 %

| | | a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint |
| --- | --- | --- |

a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint

| | ii. | korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt jármű esetében: |
| --- | --- | --- |

ii.

korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt jármű esetében:

| | | — | alapjáraton: 0,5 % |
| --- | --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,5 %

| | | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,3 % |
| --- | --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,3 %

| | | vagy |
| --- | --- | --- |

vagy

| | | — | alapjáraton: 0,3 %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,3 %6

| | | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,2 % |
| --- | --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,2 %

| | | a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint |
| --- | --- | --- |

a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint

| c) | A lambda-érték kívül esik az 1 ±0,03 tartományon vagy nem felel meg a gyártó előírásainak. |
| --- | --- |

c)

A lambda-érték kívül esik az 1 ±0,03 tartományon vagy nem felel meg a gyártó előírásainak.

| d) | Az OBD-leolvasás jelentős mértékű működési hibára utal. |
| --- | --- |

d)

Az OBD-leolvasás jelentős mértékű működési hibára utal.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 8.2.1.2. | Gáz-halmazállapotú kibocsátás |

A Parlament módosítása

8.2.1.2.

Gáz-halmazállapotú kibocsátás

A mérés a követelményeknek(1) megfelelő kipufogógáz-elemző készülék segítségével történik.
  A kipufogógáz-kibocsátás ellenőrzésének alapmódszere a kipufogócsövön keresztüli vizsgálat, még akkor is, ha azt az OBD-vel kombinálják.

| a) | A gáz-halmazállapotú kibocsátás meghaladja a gyártó által meghatározott szintet. |
| --- | --- |

a)

A gáz-halmazállapotú kibocsátás meghaladja a gyártó által meghatározott szintet.

A követelményeknek(1) megfelelő fedélzeti diagnosztikai rendszerekkel (OBD) ellátott járműveken az OBD-készülék értékeinek leolvasása, illetve magának az OBD-készülék megfelelő működésének ellenőrzése révén alapjáraton, a gyártó ajánlásaival, illetve egyéb követelményekkel(1) összhangban.

Az NOx-kibocsátás mérése megfelelő eszközzel/megfelelően felszerelt kipufogógáz-gázelemző készülékkel, a kipufogócsövön keresztüli jelenlegi vizsgálati módszerekkel.

| b) | vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja a következő mértékeket: |
| --- | --- |

b)

vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja a következő mértékeket:

| | i. | korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel fel nem szerelt jármű esetében: |
| --- | --- | --- |

i.

korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel fel nem szerelt jármű esetében:

| | | — | 4,5 %, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5 %, vagy

| | | — | 3,5 % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5 %

| | | a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint |
| --- | --- | --- |

a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint

| | ii. | korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt jármű esetében: |
| --- | --- | --- |

ii.

korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt jármű esetében:

| | | — | alapjáraton: 0,5 % |
| --- | --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,5 %

| | | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,3 % |
| --- | --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,3 %

| | | vagy |
| --- | --- | --- |

vagy

| | | — | alapjáraton: 0,3 %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,3 %6

| | | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,2 % |
| --- | --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,2 %

| | | vagy |
| --- | --- | --- |

vagy

| | | — | alapjáraton: 0,2 %

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,2 %

   (2)

| | | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,1 %

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,1 %

   (2)

| | | a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint |
| --- | --- | --- |

a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint

| c) | A lambda-érték kívül esik az 1 ±0,03 tartományon vagy nem felel meg a gyártó előírásainak. |
| --- | --- |

c)

A lambda-érték kívül esik az 1 ±0,03 tartományon vagy nem felel meg a gyártó előírásainak.

| d) | Az OBD-leolvasás jelentős mértékű működési hibára utal
  alapjáraton
  . |
| --- | --- |

d)

Az OBD-leolvasás jelentős mértékű működési hibára utal
  alapjáraton
  .

Az előírásoknak nem megfelelő NOx-érték vagy a gyártó által megadott értékek túllépése.

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3 rész – 8.2.2.2. tétel

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 8.2.2.2. | Átlátszatlanság |

A Bizottság által javasolt szöveg

8.2.2.2.

Átlátszatlanság

Az 1980. január 1. előtt nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett járművek mentesülnek e követelmény alól.

| a) | A kipufogógáz átlátszatlanságának mérése (terhelés nélkül, az alapjárattól a leszabályozott fordulatszámig tartó) szabadgyorsítás mellett, miközben a sebességváltó üres állásban van, a tengelykapcsoló pedig ki van nyomva. |
| --- | --- |

a)

A kipufogógáz átlátszatlanságának mérése (terhelés nélkül, az alapjárattól a leszabályozott fordulatszámig tartó) szabadgyorsítás mellett, miközben a sebességváltó üres állásban van, a tengelykapcsoló pedig ki van nyomva.

| a) | A követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében |
| --- | --- |

a)

A követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében

| b) | A jármű előkészítése: |
| --- | --- |

b)

A jármű előkészítése:

| | az átlátszatlanság meghaladja a gyártó által a járművön elhelyezett adattáblán szereplő értéket; |
| --- | --- |

az átlátszatlanság meghaladja a gyártó által a járművön elhelyezett adattáblán szereplő értéket;

| | 1. | A járművek előkészítés nélkül is vizsgálhatók, bár biztonsági okokból ellenőrizni kell, hogy a motor meleg-e, és megfelelő műszaki állapotban van-e. |
| --- | --- | --- |

1.

A járművek előkészítés nélkül is vizsgálhatók, bár biztonsági okokból ellenőrizni kell, hogy a motor meleg-e, és megfelelő műszaki állapotban van-e.

| b) | Ha ez az adat nem áll rendelkezésre vagy a követelmények(1) nem engedélyezik a referenciaértékek használatát, a határérték |
| --- | --- |

b)

Ha ez az adat nem áll rendelkezésre vagy a követelmények(1) nem engedélyezik a referenciaértékek használatát, a határérték

| | 2. | Előkészítési követelmények: |
| --- | --- | --- |

2.

Előkészítési követelmények:

| | szívómotorok esetében 2,5 m-1 , |
| --- | --- |

szívómotorok esetében 2,5 m-1 ,

| | | i. | A motor eléri az üzemi hőmérsékletet, például az olajszintmérő pálca csövébe helyezett szondával mérve az olaj legalább 80 oC, illetőleg normál üzemi hőmérsékletű (amennyiben ez az alacsonyabb érték), illetve az infravörös sugárzás szintjével mérve a motorblokk hőmérséklete legalább ezzel egyenértékű. Amennyiben a jármű konfigurációja miatt a mérés nem kivitelezhető, akkor a motor normál üzemi hőmérséklete más eszközökkel, például a motorhűtő ventilátor működése alapján is megállapítható. |
| --- | --- | --- | --- |

i.

A motor eléri az üzemi hőmérsékletet, például az olajszintmérő pálca csövébe helyezett szondával mérve az olaj legalább 80 oC, illetőleg normál üzemi hőmérsékletű (amennyiben ez az alacsonyabb érték), illetve az infravörös sugárzás szintjével mérve a motorblokk hőmérséklete legalább ezzel egyenértékű. Amennyiben a jármű konfigurációja miatt a mérés nem kivitelezhető, akkor a motor normál üzemi hőmérséklete más eszközökkel, például a motorhűtő ventilátor működése alapján is megállapítható.

| | turbótöltéses motorok esetében 3,0 m-1, |
| --- | --- |

turbótöltéses motorok esetében 3,0 m-1,

| | | ii. | A kipufogórendszert legalább három szabadgyorsítási ciklussal, illetve ezzel egyenértékű módszerrel ki kell tisztítani. |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

A kipufogórendszert legalább három szabadgyorsítási ciklussal, illetve ezzel egyenértékű módszerrel ki kell tisztítani.

| | a követelményekben(1) azonosított járművek esetében, illetve a követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében pedig |
| --- | --- |

a követelményekben(1) azonosított járművek esetében, illetve a követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében pedig

| c) | Vizsgálati eljárás: |
| --- | --- |

c)

Vizsgálati eljárás:

| | 1,5 m-1 7. |
| --- | --- |

1,5 m-1 7.

| | 1. | A motornak és adott esetben a beszerelt turbófeltöltőknek az egyes szabadgyorsítási ciklusok megkezdése előtt alapjáratban kell lenniük. Nagy teljesítményű dízelmotorok esetében a gázpedál kiengedését követően legalább 10 másodpercet kell várni. |
| --- | --- | --- |

1.

A motornak és adott esetben a beszerelt turbófeltöltőknek az egyes szabadgyorsítási ciklusok megkezdése előtt alapjáratban kell lenniük. Nagy teljesítményű dízelmotorok esetében a gázpedál kiengedését követően legalább 10 másodpercet kell várni.

| | 2. | Az egyes szabadgyorsítási ciklusok elindításakor a gázpedált folyamatosan és gyorsan (egy másodperc alatt), de nem túl hevesen teljesen be kell nyomni úgy, hogy a befecskendezőszivattyú a lehető legnagyobb mértékű üzemanyag-ellátást biztosítsa. |
| --- | --- | --- |

2.

Az egyes szabadgyorsítási ciklusok elindításakor a gázpedált folyamatosan és gyorsan (egy másodperc alatt), de nem túl hevesen teljesen be kell nyomni úgy, hogy a befecskendezőszivattyú a lehető legnagyobb mértékű üzemanyag-ellátást biztosítsa.

| | 3. | Az egyes szabadgyorsítási ciklusok alatt a gázpedál felengedése előtt a motornak el kell érnie a leszabályozási fordulatszámot, az automata sebességváltóval ellátott járművek esetében pedig a gyártó által meghatározott fordulatszámot, illetve ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a leszabályozási fordulatszám kétharmadát. Ez például a motorfordulatszám figyelemmel kísérésével vagy a gázpedál benyomása és felengedése között kellő időt – az 1. melléklet szerinti 1. és 2. kategóriájú járművek esetében lehetőleg legalább két másodpercet – hagyva biztosítható. |
| --- | --- | --- |

3.

Az egyes szabadgyorsítási ciklusok alatt a gázpedál felengedése előtt a motornak el kell érnie a leszabályozási fordulatszámot, az automata sebességváltóval ellátott járművek esetében pedig a gyártó által meghatározott fordulatszámot, illetve ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a leszabályozási fordulatszám kétharmadát. Ez például a motorfordulatszám figyelemmel kísérésével vagy a gázpedál benyomása és felengedése között kellő időt – az 1. melléklet szerinti 1. és 2. kategóriájú járművek esetében lehetőleg legalább két másodpercet – hagyva biztosítható.

| | 4. | A járművek csak akkor nem felelnek meg a vizsgálaton, ha legalább az utolsó három szabadgyorsítási ciklus mérési eredményének számtani közepe meghaladja a határértéket. A számítások során a mérések számtani közepétől
  vagy a mérési eredmények szórását figyelembe vevő más statisztikai jellemzőtől
  jelentős mértékben eltérő mérési eredmények elhagyhatók. A tagállamok korlátozhatják a vizsgálati ciklusok számát. |
| --- | --- | --- |

4.

A járművek csak akkor nem felelnek meg a vizsgálaton, ha legalább az utolsó három szabadgyorsítási ciklus mérési eredményének számtani közepe meghaladja a határértéket. A számítások során a mérések számtani közepétől
  vagy a mérési eredmények szórását figyelembe vevő más statisztikai jellemzőtől
  jelentős mértékben eltérő mérési eredmények elhagyhatók. A tagállamok korlátozhatják a vizsgálati ciklusok számát.

| | 5. | A szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében a tagállamok alkalmatlannak minősíthetik azokat a járműveket, amelyek esetében háromnál kevesebb szabadgyorsítási ciklus, illetőleg a tisztítási ciklusok után a határértékeknél lényegesen magasabb értékeket mértek. Szintén a szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében a tagállamok megfelelőnek minősíthetik azokat a járműveket, amelyek mért értékei háromnál kevesebb szabad gyorsítási ciklus, illetőleg a tisztítási ciklusok után jelentős mértékben a határértékek alatt maradnak. |
| --- | --- | --- |

5.

A szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében a tagállamok alkalmatlannak minősíthetik azokat a járműveket, amelyek esetében háromnál kevesebb szabadgyorsítási ciklus, illetőleg a tisztítási ciklusok után a határértékeknél lényegesen magasabb értékeket mértek. Szintén a szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében a tagállamok megfelelőnek minősíthetik azokat a járműveket, amelyek mért értékei háromnál kevesebb szabad gyorsítási ciklus, illetőleg a tisztítási ciklusok után jelentős mértékben a határértékek alatt maradnak.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 8.2.2.2. | Átlátszatlanság |

A Parlament módosítása

8.2.2.2.

Átlátszatlanság

Az 1980. január 1. előtt nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett járművek mentesülnek e követelmény alól.

| a) | A kipufogógáz átlátszatlanságának mérése (terhelés nélkül, az alapjárattól a leszabályozott fordulatszámig tartó) szabadgyorsítás mellett, miközben a sebességváltó üres állásban van, a tengelykapcsoló pedig ki van nyomva.
  A kipufogógáz-kibocsátás ellenőrzésének alapmódszere a kipufogócsövön keresztüli vizsgálat, még akkor is, ha azt az OBD-vel kombinálják. |
| --- | --- |

a)

A kipufogógáz átlátszatlanságának mérése (terhelés nélkül, az alapjárattól a leszabályozott fordulatszámig tartó) szabadgyorsítás mellett, miközben a sebességváltó üres állásban van, a tengelykapcsoló pedig ki van nyomva.
  A kipufogógáz-kibocsátás ellenőrzésének alapmódszere a kipufogócsövön keresztüli vizsgálat, még akkor is, ha azt az OBD-vel kombinálják.

| a) | A követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében |
| --- | --- |

a)

A követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében

| | A követelményeknek(1) megfelelő fedélzeti diagnosztikai rendszerekkel (OBD) ellátott járműveken az OBD-készülék értékeinek leolvasása, illetve magának az OBD-készülék megfelelő működésének ellenőrzése révén alapjáraton, a gyártó ajánlásaival, illetve egyéb követelményekkel(1) összhangban. |
| --- | --- |

A követelményeknek(1) megfelelő fedélzeti diagnosztikai rendszerekkel (OBD) ellátott járműveken az OBD-készülék értékeinek leolvasása, illetve magának az OBD-készülék megfelelő működésének ellenőrzése révén alapjáraton, a gyártó ajánlásaival, illetve egyéb követelményekkel(1) összhangban.

| b) | A jármű előkészítése: |
| --- | --- |

b)

A jármű előkészítése:

| | az átlátszatlanság meghaladja a gyártó által a járművön elhelyezett adattáblán szereplő értéket; |
| --- | --- |

az átlátszatlanság meghaladja a gyártó által a járművön elhelyezett adattáblán szereplő értéket;

| | 1. | A járművek előkészítés nélkül is vizsgálhatók, bár biztonsági okokból ellenőrizni kell, hogy a motor meleg-e, és megfelelő műszaki állapotban van-e. |
| --- | --- | --- |

1.

A járművek előkészítés nélkül is vizsgálhatók, bár biztonsági okokból ellenőrizni kell, hogy a motor meleg-e, és megfelelő műszaki állapotban van-e.

| b) | Ha ez az adat nem áll rendelkezésre vagy a követelmények(1) nem engedélyezik a referenciaértékek használatát, a határérték |
| --- | --- |

b)

Ha ez az adat nem áll rendelkezésre vagy a követelmények(1) nem engedélyezik a referenciaértékek használatát, a határérték

| | 2. | Előkészítési követelmények: |
| --- | --- | --- |

2.

Előkészítési követelmények:

| | szívómotorok esetében 2,5 m-1, |
| --- | --- |

szívómotorok esetében 2,5 m-1,

| | | i. | A motor eléri az üzemi hőmérsékletet, például az olajszintmérő pálca csövébe helyezett szondával mérve az olaj legalább 80 oC, illetőleg normál üzemi hőmérsékletű (amennyiben ez az alacsonyabb érték), illetve az infravörös sugárzás szintjével mérve a motorblokk hőmérséklete legalább ezzel egyenértékű. Amennyiben a jármű konfigurációja miatt a mérés nem kivitelezhető, akkor a motor normál üzemi hőmérséklete más eszközökkel, például a motorhűtő ventilátor működése alapján is megállapítható. |
| --- | --- | --- | --- |

i.

A motor eléri az üzemi hőmérsékletet, például az olajszintmérő pálca csövébe helyezett szondával mérve az olaj legalább 80 oC, illetőleg normál üzemi hőmérsékletű (amennyiben ez az alacsonyabb érték), illetve az infravörös sugárzás szintjével mérve a motorblokk hőmérséklete legalább ezzel egyenértékű. Amennyiben a jármű konfigurációja miatt a mérés nem kivitelezhető, akkor a motor normál üzemi hőmérséklete más eszközökkel, például a motorhűtő ventilátor működése alapján is megállapítható.

| | turbótöltéses motorok esetében 3,0 m-1, |
| --- | --- |

turbótöltéses motorok esetében 3,0 m-1,

| | | ii. | A kipufogórendszert legalább három szabadgyorsítási ciklussal, illetve ezzel egyenértékű módszerrel ki kell tisztítani. |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

A kipufogórendszert legalább három szabadgyorsítási ciklussal, illetve ezzel egyenértékű módszerrel ki kell tisztítani.

| | a követelményekben(1) azonosított járművek esetében, illetve a követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében pedig |
| --- | --- |

a követelményekben(1) azonosított járművek esetében, illetve a követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében pedig

| c) | Vizsgálati eljárás: |
| --- | --- |

c)

Vizsgálati eljárás:

| | 1,5 m-1.7 |
| --- | --- |

1,5 m-1.7

| | 1. | A motornak és adott esetben a beszerelt turbófeltöltőknek az egyes szabadgyorsítási ciklusok megkezdése előtt alapjáratban kell lenniük. Nagy teljesítményű dízelmotorok esetében a gázpedál kiengedését követően legalább 10 másodpercet kell várni. |
| --- | --- | --- |

1.

A motornak és adott esetben a beszerelt turbófeltöltőknek az egyes szabadgyorsítási ciklusok megkezdése előtt alapjáratban kell lenniük. Nagy teljesítményű dízelmotorok esetében a gázpedál kiengedését követően legalább 10 másodpercet kell várni.

| | vagy |
| --- | --- |

vagy

| | 2. | Az egyes szabadgyorsítási ciklusok elindításakor a gázpedált folyamatosan és gyorsan (egy másodperc alatt), de nem túl hevesen teljesen be kell nyomni úgy, hogy a befecskendezőszivattyú a lehető legnagyobb mértékű üzemanyag-ellátást biztosítsa. |
| --- | --- | --- |

2.

Az egyes szabadgyorsítási ciklusok elindításakor a gázpedált folyamatosan és gyorsan (egy másodperc alatt), de nem túl hevesen teljesen be kell nyomni úgy, hogy a befecskendezőszivattyú a lehető legnagyobb mértékű üzemanyag-ellátást biztosítsa.

| | 0,5 m-1


   (3) |
| --- | --- |

0,5 m-1


   (3)

| | 3. | Az egyes szabadgyorsítási ciklusok alatt a gázpedál felengedése előtt a motornak el kell érnie a leszabályozási fordulatszámot, az automata sebességváltóval ellátott járművek esetében pedig a gyártó által meghatározott fordulatszámot, illetve ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a leszabályozási fordulatszám kétharmadát. Ez például a motorfordulatszám figyelemmel kísérésével vagy a gázpedál benyomása és felengedése között kellő időt – az 1. melléklet szerinti 1. és 2. kategóriájú járművek esetében lehetőleg legalább két másodpercet – hagyva biztosítható. |
| --- | --- | --- |

3.

Az egyes szabadgyorsítási ciklusok alatt a gázpedál felengedése előtt a motornak el kell érnie a leszabályozási fordulatszámot, az automata sebességváltóval ellátott járművek esetében pedig a gyártó által meghatározott fordulatszámot, illetve ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a leszabályozási fordulatszám kétharmadát. Ez például a motorfordulatszám figyelemmel kísérésével vagy a gázpedál benyomása és felengedése között kellő időt – az 1. melléklet szerinti 1. és 2. kategóriájú járművek esetében lehetőleg legalább két másodpercet – hagyva biztosítható.

| | 4. | A járművek csak akkor nem felelnek meg a vizsgálaton, ha legalább az utolsó három szabadgyorsítási ciklus mérési eredményének számtani közepe meghaladja a határértéket. A számítások során a mérések számtani közepétől jelentős mértékben eltérő mérési eredmények elhagyhatók. A tagállamok korlátozhatják a vizsgálati ciklusok számát. |
| --- | --- | --- |

4.

A járművek csak akkor nem felelnek meg a vizsgálaton, ha legalább az utolsó három szabadgyorsítási ciklus mérési eredményének számtani közepe meghaladja a határértéket. A számítások során a mérések számtani közepétől jelentős mértékben eltérő mérési eredmények elhagyhatók. A tagállamok korlátozhatják a vizsgálati ciklusok számát.

| | 5. | A szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében a tagállamok alkalmatlannak minősíthetik azokat a járműveket, amelyek esetében háromnál kevesebb szabadgyorsítási ciklus, illetőleg a tisztítási ciklusok után a határértékeknél lényegesen magasabb értékeket mértek. Szintén a szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében a tagállamok megfelelőnek minősíthetik azokat a járműveket, amelyek mért értékei háromnál kevesebb szabad gyorsítási ciklus, illetőleg a tisztítási ciklusok után jelentős mértékben a határértékek alatt maradnak. |
| --- | --- | --- |

5.

A szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében a tagállamok alkalmatlannak minősíthetik azokat a járműveket, amelyek esetében háromnál kevesebb szabadgyorsítási ciklus, illetőleg a tisztítási ciklusok után a határértékeknél lényegesen magasabb értékeket mértek. Szintén a szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében a tagállamok megfelelőnek minősíthetik azokat a járműveket, amelyek mért értékei háromnál kevesebb szabad gyorsítási ciklus, illetőleg a tisztítási ciklusok után jelentős mértékben a határértékek alatt maradnak.

| | Az NOx- és részecskekibocsátás mérése megfelelő eszközzel/megfelelően felszerelt kipufogógáz-elemző készülékkel, a jelenlegi szabadgyorsításos vizsgálati módszerekkel. |
| --- | --- |

Az NOx- és részecskekibocsátás mérése megfelelő eszközzel/megfelelően felszerelt kipufogógáz-elemző készülékkel, a jelenlegi szabadgyorsításos vizsgálati módszerekkel.

| | Az előírásoknak nem megfelelő NOx- és részecskekibocsátás-érték vagy a gyártó által megadott értékek túllépése. |
| --- | --- |

Az előírásoknak nem megfelelő NOx- és részecskekibocsátás-érték vagy a gyártó által megadott értékek túllépése.

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1.8. tétel – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| 1.8. | Fékfolyadék |

A Bizottság által javasolt szöveg

1.8.

Fékfolyadék

| a) | A fékfolyadék forráspontja túl alacsony
  vagy víztartalma túl magas
  . |
| --- | --- |

a)

A fékfolyadék forráspontja túl alacsony
  vagy víztartalma túl magas
  .

| A Parlament módosítása |
| --- |
| 1.8. | Fékfolyadék |

A Parlament módosítása

1.8.

Fékfolyadék

| a) | A fékfolyadék forráspontja túl alacsony |
| --- | --- |

a)

A fékfolyadék forráspontja túl alacsony

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 5.2.2. tétel – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| | | Kisebb | Komoly | Veszélyes |
| 5.2.2. | Kerekek |

A Bizottság által javasolt szöveg

Kisebb

Komoly

Veszélyes

5.2.2.

Kerekek

| a) | Bármilyen törés vagy hegesztési hiba. |
| --- | --- |

a)

Bármilyen törés vagy hegesztési hiba.

x

(...)

| A Parlament módosítása |
| --- |
| | | Kisebb | Komoly | Veszélyes |
| 5.2.2. | Kerekek |

A Parlament módosítása

Kisebb

Komoly

Veszélyes

5.2.2.

Kerekek

| a) | Bármilyen törés vagy hegesztési hiba. |
| --- | --- |

a)

Bármilyen törés vagy hegesztési hiba.

x

(...)

| da) | A kerék nem kompatibilis a kerékaggyal. |
| --- | --- |

da)

A kerék nem kompatibilis a kerékaggyal.

x

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 5.2.3. tétel

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| | | Kisebb | Komoly | Veszélyes |
| 5.2.3. | Gumiabroncsok |

A Bizottság által javasolt szöveg

Kisebb

Komoly

Veszélyes

5.2.3.

Gumiabroncsok

| a) | A gumiabroncsméret, a terhelhetőség, a jóváhagyási jel vagy a sebességindex nem felel meg a követelményeknek(1), ezáltal hátrányosan befolyásolja a közlekedésbiztonságot. |
| --- | --- |

a)

A gumiabroncsméret, a terhelhetőség, a jóváhagyási jel vagy a sebességindex nem felel meg a követelményeknek(1), ezáltal hátrányosan befolyásolja a közlekedésbiztonságot.

x

| | A mindenkori használathoz elégtelen terhelhetőség vagy sebességindex; az abroncs a jármű rögzített alkatrészeihez dörzsölődik, ezáltal romlik a vezetés biztonsága. |
| --- | --- |

A mindenkori használathoz elégtelen terhelhetőség vagy sebességindex; az abroncs a jármű rögzített alkatrészeihez dörzsölődik, ezáltal romlik a vezetés biztonsága.

x

| b) | Egyazon tengelyen vagy ikerkeréken különböző méretű gumiabroncsok találhatók. |
| --- | --- |

b)

Egyazon tengelyen vagy ikerkeréken különböző méretű gumiabroncsok találhatók.

x

| c) | Egyazon tengelyen különböző szerkezetű (radiál/diagonál) gumiabroncsok találhatók. |
| --- | --- |

c)

Egyazon tengelyen különböző szerkezetű (radiál/diagonál) gumiabroncsok találhatók.

x

| d) | Bármilyen komoly sérülés vagy vágás a gumiabroncson. |
| --- | --- |

d)

Bármilyen komoly sérülés vagy vágás a gumiabroncson.

x

| | A szövetváz kilátszik vagy sérült. |
| --- | --- |

A szövetváz kilátszik vagy sérült.

x

| e) | A
  futófelület mélysége nem felel meg a követelményeknek(1)

  . |
| --- | --- |

e)

A
  futófelület mélysége nem felel meg a követelményeknek(1)

  .

x

| | A futófelület mélysége
  az előírt mélység kevesebb mint 80 %-a
  . |
| --- | --- |

A futófelület mélysége
  az előírt mélység kevesebb mint 80 %-a
  .

x

| f) | A gumiabroncs más alkatrészekhez (rugalmas sárvédők) dörzsölődik. |
| --- | --- |

f)

A gumiabroncs más alkatrészekhez (rugalmas sárvédők) dörzsölődik.

x

| | A gumiabroncs más alkatrészekhez dörzsölődik (nem befolyásolja a vezetés biztonságosságát) |
| --- | --- |

A gumiabroncs más alkatrészekhez dörzsölődik (nem befolyásolja a vezetés biztonságosságát)

x

| g) | A követelményeknek(1) meg nem felelő utánvágott gumiabroncsok. |
| --- | --- |

g)

A követelményeknek(1) meg nem felelő utánvágott gumiabroncsok.

x

| | Ez érinti a szövet védőréteget. |
| --- | --- |

Ez érinti a szövet védőréteget.

x

| h) | A légnyomás-ellenőrző
  rendszer rosszul működik vagy
  nyilvánvalóan
  nem működik. |
| --- | --- |

h)

A légnyomás-ellenőrző
  rendszer rosszul működik vagy
  nyilvánvalóan
  nem működik.

x

| | Egyértelműen nem működik. |
| --- | --- |

Egyértelműen nem működik.

x

| A Parlament módosítása |
| --- |
| | | Kisebb | Komoly | Veszélyes |
| 5.2.3. | Gumiabroncsok |

A Parlament módosítása

Kisebb

Komoly

Veszélyes

5.2.3.

Gumiabroncsok

| a) | A gumiabroncsméret, a terhelhetőség, a jóváhagyási jel vagy a sebességindex nem felel meg a követelményeknek(1), ezáltal hátrányosan befolyásolja a közlekedésbiztonságot. |
| --- | --- |

a)

A gumiabroncsméret, a terhelhetőség, a jóváhagyási jel vagy a sebességindex nem felel meg a követelményeknek(1), ezáltal hátrányosan befolyásolja a közlekedésbiztonságot.

x

| | A mindenkori használathoz elégtelen terhelhetőség vagy sebességindex; az abroncs a jármű rögzített alkatrészeihez dörzsölődik, ezáltal romlik a vezetés biztonsága. |
| --- | --- |

A mindenkori használathoz elégtelen terhelhetőség vagy sebességindex; az abroncs a jármű rögzített alkatrészeihez dörzsölődik, ezáltal romlik a vezetés biztonsága.

x

| b) | Egyazon tengelyen vagy ikerkeréken különböző méretű gumiabroncsok találhatók. |
| --- | --- |

b)

Egyazon tengelyen vagy ikerkeréken különböző méretű gumiabroncsok találhatók.

x

| c) | Egyazon tengelyen különböző szerkezetű (radiál/diagonál) gumiabroncsok találhatók. |
| --- | --- |

c)

Egyazon tengelyen különböző szerkezetű (radiál/diagonál) gumiabroncsok találhatók.

x

| d) | Bármilyen komoly sérülés vagy vágás a gumiabroncson. |
| --- | --- |

d)

Bármilyen komoly sérülés vagy vágás a gumiabroncson.

x

| | A szövetváz kilátszik vagy sérült. |
| --- | --- |

A szövetváz kilátszik vagy sérült.

x

| e) | A
  futófelület-kopásjelző láthatóvá válik
  . |
| --- | --- |

e)

A
  futófelület-kopásjelző láthatóvá válik
  .

x

| | A futófelület mélysége
  éppen megfelel a követelményeknek
  .
  A futófelület mélysége kisebb, mint a követelményekben előírt. |
| --- | --- |

A futófelület mélysége
  éppen megfelel a követelményeknek
  .
  A futófelület mélysége kisebb, mint a követelményekben előírt.

x

| f) | A gumiabroncs más alkatrészekhez (rugalmas sárvédők) dörzsölődik. |
| --- | --- |

f)

A gumiabroncs más alkatrészekhez (rugalmas sárvédők) dörzsölődik.

x

| | A gumiabroncs más alkatrészekhez dörzsölődik (nem befolyásolja a vezetés biztonságosságát) |
| --- | --- |

A gumiabroncs más alkatrészekhez dörzsölődik (nem befolyásolja a vezetés biztonságosságát)

x

| g) | A követelményeknek(1) meg nem felelő utánvágott gumiabroncsok. |
| --- | --- |

g)

A követelményeknek(1) meg nem felelő utánvágott gumiabroncsok.

x

| | Ez érinti a szövet védőréteget. |
| --- | --- |

Ez érinti a szövet védőréteget.

x

| h) | Az
  abroncsnyomás-ellenőrző
  rendszer hibásan működik vagy
  az abroncs egyértelműen puha |
| --- | --- |

h)

Az
  abroncsnyomás-ellenőrző
  rendszer hibásan működik vagy
  az abroncs egyértelműen puha

x

| | Nyilvánvalóan
  nem működik. |
| --- | --- |

Nyilvánvalóan
  nem működik.

x

| i) | A gépjármű egyik kerekében az üzemi gumiabroncsnyomás 20 %-kal csökkent, de eléri a 150 kPa értéket. |
| --- | --- |

i)

A gépjármű egyik kerekében az üzemi gumiabroncsnyomás 20 %-kal csökkent, de eléri a 150 kPa értéket.

x

| | Az abroncsnyomás 150 kPa alatt van. |
| --- | --- |

Az abroncsnyomás 150 kPa alatt van.

x

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 8.2.1.2. tétel – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| | | Kisebb | Komoly | Veszélyes |
| 8.2.1.2. | Gáz-halmazállapotú kibocsátás |

A Bizottság által javasolt szöveg

Kisebb

Komoly

Veszélyes

8.2.1.2.

Gáz-halmazállapotú kibocsátás

| b) | vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja a következő mértékeket: |
| --- | --- |

b)

vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja a következő mértékeket:

x

(...)

| ii. | korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt jármű esetében: |
| --- | --- |

ii.

korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt jármű esetében:

| | — | alapjáraton: 0,5 % |
| --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,5 %

| | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,3 % |
| --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,3 %

| | vagy |
| --- | --- |

vagy

| | — | alapjáraton: 0,3 % |
| --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,3 %

| | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,2 % |
| --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,2 %

| | a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint |
| --- | --- |

a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint

| A Parlament módosítása |
| --- |
| | | Kisebb | Komoly | Veszélyes |
| 8.2.1.2. | Gáz-halmazállapotú kibocsátás |

A Parlament módosítása

Kisebb

Komoly

Veszélyes

8.2.1.2.

Gáz-halmazállapotú kibocsátás

| b) | vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja a következő mértékeket: |
| --- | --- |

b)

vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja a következő mértékeket:

x

(...)

| ii. | korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt jármű esetében: |
| --- | --- |

ii.

korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel felszerelt jármű esetében:

| | — | alapjáraton: 0,5 % |
| --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,5 %

| | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,3 % |
| --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,3 %

| | vagy |
| --- | --- |

vagy

| | — | alapjáraton: 0,3 % |
| --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,3 %

| | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,2 % |
| --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,2 %

| | vagy |
| --- | --- |

vagy

| | — | alapjáraton: 0,2 %

   (4) |
| --- | --- | --- |

—

alapjáraton: 0,2 %

   (4)

| | — | magas üresjárati fordulatszámon: 0,1 %

   (4) |
| --- | --- | --- |

—

magas üresjárati fordulatszámon: 0,1 %

   (4)

| | a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint |
| --- | --- |

a nyilvántartásba vételnek vagy a forgalomba helyezésnek a követelményekben(1) meghatározott időpontja szerint

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 8.2.2.2. tétel – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| | | Kisebb | Komoly | Veszélyes |
| 8.2.2.2. | Átlátszatlanság |

A Bizottság által javasolt szöveg

Kisebb

Komoly

Veszélyes

8.2.2.2.

Átlátszatlanság

Az 1980. január 1. előtt nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett járművek mentesülnek e követelmény alól.

Ha ez az adat nem áll rendelkezésre vagy a követelmények(1) nem engedélyezik a referenciaértékek használatát, a határérték

x

szívómotorok esetében 2,5 m-1,

turbótöltéses motorok esetében 3,0 m-1,

a követelményekben(1) azonosított járművek esetében, illetve a követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében pedig

1,5 m-1.

| A Parlament módosítása |
| --- |
| | | Kisebb | Komoly | Veszélyes |
| 8.2.2.2. | Átlátszatlanság |

A Parlament módosítása

Kisebb

Komoly

Veszélyes

8.2.2.2.

Átlátszatlanság

Az 1980. január 1. előtt nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett járművek mentesülnek e követelmény alól.

Ha ez az adat nem áll rendelkezésre vagy a követelmények(1) nem engedélyezik a referenciaértékek használatát, a határérték

x

szívómotorok esetében 2,5 m-1,

turbótöltéses motorok esetében 3,0 m-1,

a követelményekben(1) azonosított járművek esetében, illetve a követelményekben(1) meghatározott dátum után nyilvántartásba vett vagy először forgalomba helyezett járművek esetében pedig

1,5 m-1.

vagy

0,5 m-1


   (5)

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 6 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | Baleset miatt szükségesség vált nagyobb javítások részletei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6a.

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – I rész – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Technológiai újításokat semleges módon végrehajtó alternatív berendezések abban az esetben használhatók, ha azok legalább ugyanolyan magas szintű műszaki vizsgálatot tesznek lehetővé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Technológiai újításokat semleges módon végrehajtó alternatív berendezések abban az esetben használhatók, ha azok legalább ugyanolyan magas szintű műszaki vizsgálatot tesznek lehetővé.

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 1 rész – 1 bekezdés – 15 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. | Nyomásmérő az abroncsnyomás mérésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

15a.

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0210/2013).

(2)  
  Típusjóváhagyás a 715/2007/EK rendelet I. melléklete 1. táblázatának határértékei szerint, vagy az első nyilvántartásba vétel vagy a forgalomba helyezés 2007. július 1-ét követően történt (Euro 5).

(3)  
  Típusjóváhagyás a 715/2007/EK rendelet I. melléklete 1. táblázatának határértékei szerint, vagy az első nyilvántartásba vétel vagy a forgalomba helyezés 2007. július 1-ét követően történt (Euro 5).

(4)  
  Típusjóváhagyás a 715/2007/EK rendelet I. melléklete 1. táblázatának határértékei szerint, vagy az első nyilvántartásba vétel vagy a forgalomba helyezés 2007. július 1-ét követően történt (Euro 5).

(5)  
  Típusjóváhagyás a 715/2007/EK rendelet I. melléklete 1. táblázatának határértékei szerint, vagy az első nyilvántartásba vétel vagy a forgalomba helyezés 2007. július 1-ét követően történt (Euro 5).

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/261 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/261

---

P7_TA(2013)0298

Elsőbbségi anyagok a vízpolitika terén ***I

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika területén elsőbbségi anyagok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0876), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0876),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0026/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0026/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. november 30-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. november 30-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. április 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. április 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0397/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 229., 2012.7.31., 116. o.

(2)  HL C 17., 2013.1.19., 91. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0429

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 2-án került elfogadásra a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/39/EU irányelv.)

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/262 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/262

---

P7_TA(2013)0299

A horizontális állami támogatások bizonyos formái és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatás *

Az Európai Parlament 2013. július 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos kategóriáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

(Konzultáció)

(2016/C 075/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0730),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés109. cikkére, amelynek megfelelően konzultált a Parlamenttel (C7-0005/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés109. cikkére, amelynek megfelelően konzultált a Parlamenttel (C7-0005/2013),

| — | tekintettel a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendeletre (általános csoportmentességi rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendeletre (általános csoportmentességi rendelet) (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0179/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 2

Tanácsi rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira [helyesen: kategóriáira] történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy az állami támogatások bizonyos fajtáit [helyesen: kategóriáit] rendelet útján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa és mentesítse a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira [helyesen: kategóriáira] történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy az állami támogatások bizonyos fajtáit [helyesen: kategóriáit] rendelet útján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa és mentesítse a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól.

| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a támogatások bizonyos meghatározott fajtáit [helyesen: kategóriáit] rendeletek útján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, és mentesítse azokat a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól.
  A 994/98/EK rendelet meghatározza ezeket a támogatásfajtákat, míg a mentességek részleteit és a bevezetésüket indokoló célokat a vonatkozó rendeletek és iránymutatások tartalmazzák. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a támogatások bizonyos meghatározott fajtáit [helyesen: kategóriáit] rendeletek útján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, és mentesítse azokat a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól.
  A 994/98/EK rendelet meghatározza ezeket a támogatásfajtákat, míg a mentességek részleteit és a bevezetésüket indokoló célokat a vonatkozó rendeletek és iránymutatások tartalmazzák.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A Bizottság célja megtalálni a helyes egyensúlyt egyfelől az érvényesítést célzó erőfeszítéseinek a belső piacra jelentős hatással bíró esetekre való – bizonyos egyedi támogatásfajtáknak az értesítési kötelezettség alóli mentesítése révén megvalósuló – összpontosítása, másfelől annak ezzel egyidejű megakadályozása között, hogy túl sok szolgáltatás kerüljön ki az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzés alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A Bizottság célja megtalálni a helyes egyensúlyt egyfelől az érvényesítést célzó erőfeszítéseinek a belső piacra jelentős hatással bíró esetekre való – bizonyos egyedi támogatásfajtáknak az értesítési kötelezettség alóli mentesítése révén megvalósuló – összpontosítása, másfelől annak ezzel egyidejű megakadályozása között, hogy túl sok szolgáltatás kerüljön ki az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzés alól.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | megfelelően figyelembe kell venni a Számvevőszék 15/2011. számú, „A Bizottság eljárásai biztosítják-e az állami támogatások ellenőrzésének eredményes lebonyolítását?” című különjelentésére, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

megfelelően figyelembe kell venni a Számvevőszék 15/2011. számú, „A Bizottság eljárásai biztosítják-e az állami támogatások ellenőrzésének eredményes lebonyolítását?” című különjelentésére,

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy mentességet biztosítson a kutatás-fejlesztési támogatások számára, de ez a mentesség nem vonatkozik az innovációs támogatásokra. Az azóta eltelt időszak alatt az innováció az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének számító „Innovatív Unió” keretében uniós politikai prioritássá vált. Ezenfelül az innovációs támogatások közül számos viszonylag kismértékű és nem jár jelentős versenytorzító hatással. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy mentességet biztosítson a kutatás-fejlesztési támogatások számára, de ez a mentesség nem vonatkozik az innovációs támogatásokra. Az azóta eltelt időszak alatt az innováció az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének számító „Innovatív Unió” keretében uniós politikai prioritássá vált. Ezenfelül az innovációs támogatások közül számos viszonylag kismértékű és nem jár jelentős versenytorzító hatással.

| (3) | A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy mentességet biztosítson a kutatás-fejlesztési támogatások számára, de ez a mentesség nem vonatkozik az innovációs támogatásokra. Az azóta eltelt időszak alatt az innováció
  – beleértve a szociális innovációt is –
  az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének számító „Innovatív Unió” keretében uniós politikai prioritássá vált. Ezenfelül az innovációs támogatások közül számos viszonylag kismértékű és nem jár jelentős versenytorzító hatással
  , ha összhangban áll az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseivel és az új „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogrammal
  .
  Az általános csoportmentességi rendelet meghatározza a mentességek tekintetében szóba jöhető támogatási feltételeket és típusokat. |
| --- | --- |

(3)

A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy mentességet biztosítson a kutatás-fejlesztési támogatások számára, de ez a mentesség nem vonatkozik az innovációs támogatásokra. Az azóta eltelt időszak alatt az innováció
  – beleértve a szociális innovációt is –
  az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének számító „Innovatív Unió” keretében uniós politikai prioritássá vált. Ezenfelül az innovációs támogatások közül számos viszonylag kismértékű és nem jár jelentős versenytorzító hatással
  , ha összhangban áll az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseivel és az új „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogrammal
  .
  Az általános csoportmentességi rendelet meghatározza a mentességek tekintetében szóba jöhető támogatási feltételeket és típusokat.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az amatőr
  sport területén
  az állami segítségnyújtási intézkedések, amennyiben állami támogatásnak minősülnek,
  általában
  csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. Ezek a támogatások is jellemzően alacsony összegeket érintenek. A Bizottság tapasztalata alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg annak biztosítására, hogy az amatőr sport számára juttatott támogatások ne idézzenek elő számottevő torzulást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az amatőr
  sport területén
  az állami segítségnyújtási intézkedések, amennyiben állami támogatásnak minősülnek,
  általában
  csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. Ezek a támogatások is jellemzően alacsony összegeket érintenek. A Bizottság tapasztalata alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg annak biztosítására, hogy az amatőr sport számára juttatott támogatások ne idézzenek elő számottevő torzulást.

| (9) | Az amatőr
  sportot általában nem lehet gazdasági tevékenységnek tekinteni
  .
  Amennyiben – kivételes jelleggel – az amatőr sportágak gazdasági tevékenységgel kapcsolódnak össze, és mivel
  az állami segítségnyújtási intézkedések állami támogatásnak minősülnek,
  alapvetően
  csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. Ezek a támogatások is jellemzően alacsony összegeket érintenek. A Bizottság tapasztalata alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg annak biztosítására, hogy az amatőr sport számára juttatott támogatások ne idézzenek elő számottevő torzulást
  , amennyiben ezek a sportágak – kivételes jelleggel – gazdasági tevékenységeket is magukban foglalnak. Az új általános csoportmentességi rendeletnek tisztáznia kell és különbséget kell tennie aközött, hogy a sportegyesületeknek szánt kérdéses állami támogatás sporttevékenységre vagy sporttal összefüggő infrastrukturális projektekre irányul-e
  . |
| --- | --- |

(9)

Az amatőr
  sportot általában nem lehet gazdasági tevékenységnek tekinteni
  .
  Amennyiben – kivételes jelleggel – az amatőr sportágak gazdasági tevékenységgel kapcsolódnak össze, és mivel
  az állami segítségnyújtási intézkedések állami támogatásnak minősülnek,
  alapvetően
  csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. Ezek a támogatások is jellemzően alacsony összegeket érintenek. A Bizottság tapasztalata alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg annak biztosítására, hogy az amatőr sport számára juttatott támogatások ne idézzenek elő számottevő torzulást
  , amennyiben ezek a sportágak – kivételes jelleggel – gazdasági tevékenységeket is magukban foglalnak. Az új általános csoportmentességi rendeletnek tisztáznia kell és különbséget kell tennie aközött, hogy a sportegyesületeknek szánt kérdéses állami támogatás sporttevékenységre vagy sporttal összefüggő infrastrukturális projektekre irányul-e
  .

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Tekintettel a sport kiemelkedő társadalmi jelentőségére, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata a fiatalok profi klubokban történő fejlesztésének támogatását legitim célnak ismeri el. Az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályozásnak ezért olyan egyértelmű keretet kell létrehoznia, amelyben a tagállamok elősegíthetik e célok teljesülését és ennek megfelelően támogathatják a sportszervezeteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Tekintettel a sport kiemelkedő társadalmi jelentőségére, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata a fiatalok profi klubokban történő fejlesztésének támogatását legitim célnak ismeri el. Az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályozásnak ezért olyan egyértelmű keretet kell létrehoznia, amelyben a tagállamok elősegíthetik e célok teljesülését és ennek megfelelően támogathatják a sportszervezeteket.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A légi és tengeri közlekedési támogatással kapcsolatban a Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy a félreeső területeken élők számára a közlekedéshez nyújtott szociális jellegű támogatások, feltéve, hogy azokat a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják, nem okoznak számottevő torzulást, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A légi és tengeri közlekedési támogatással kapcsolatban a Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy a félreeső területeken élők számára a közlekedéshez nyújtott szociális jellegű támogatások, feltéve, hogy azokat a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják, nem okoznak számottevő torzulást, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.

törölve

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A Szerződés 93. cikke a vasúti, a közúti és a belvízi közlekedésre vonatkozóan kimondja, hogy a Szerződésekkel összeegyeztethetők azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják.
  A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikke jelenleg mentesíti a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes bejelentési kötelezettség alól a személyszállítási közszolgáltatások nyújtásáért vagy az általános szabályok alapján megállapított díjszabási kötelezettségnek való megfelelésért nyújtott, az 1370/2007/EK rendeletnek megfelelően fizetett közszolgáltatási ellentételezést. Az állami támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendeletek összehangolt megközelítése érdekében és alkalmazva a Szerződés 108. cikkének (4) bekezdésében és 109. cikkében előírt eljárásokat, a 994/98/EK rendelet hatályát ki kell terjeszteni a Szerződés 93. cikkében említett, a közlekedés összehangolásával vagy a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítésével kapcsolatos támogatásokra. Következésképpen az 1370/2007/EK rendelet 9. cikkét hat hónappal az erre a támogatási fajtára [helyesen: támogatási kategóriára] vonatkozóan elfogadott bizottsági rendelet hatálybalépését követően el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A Szerződés 93. cikke a vasúti, a közúti és a belvízi közlekedésre vonatkozóan kimondja, hogy a Szerződésekkel összeegyeztethetők azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják.
  A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikke jelenleg mentesíti a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes bejelentési kötelezettség alól a személyszállítási közszolgáltatások nyújtásáért vagy az általános szabályok alapján megállapított díjszabási kötelezettségnek való megfelelésért nyújtott, az 1370/2007/EK rendeletnek megfelelően fizetett közszolgáltatási ellentételezést. Az állami támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendeletek összehangolt megközelítése érdekében és alkalmazva a Szerződés 108. cikkének (4) bekezdésében és 109. cikkében előírt eljárásokat, a 994/98/EK rendelet hatályát ki kell terjeszteni a Szerződés 93. cikkében említett, a közlekedés összehangolásával vagy a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítésével kapcsolatos támogatásokra. Következésképpen az 1370/2007/EK rendelet 9. cikkét hat hónappal az erre a támogatási fajtára [helyesen: támogatási kategóriára] vonatkozóan elfogadott bizottsági rendelet hatálybalépését követően el kell hagyni.

| (11) | A Szerződés 93. cikke a vasúti, a közúti és a belvízi közlekedésre vonatkozóan kimondja, hogy a Szerződésekkel összeegyeztethetők azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják. |
| --- | --- |

(11)

A Szerződés 93. cikke a vasúti, a közúti és a belvízi közlekedésre vonatkozóan kimondja, hogy a Szerződésekkel összeegyeztethetők azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az utóbbi években a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a széles sávú ágazatnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban és kidolgozta a területre vonatkozó iránymutatást. A Bizottság tapasztalata szerint bizonyos fajta széles sávú infrastruktúrák támogatása nem idéz elő számottevő torzulást és biztosítható számára a csoportmentesség, feltéve, hogy a támogatás megfelel bizonyos összeegyeztethetőségre vonatkozó feltételeknek. Ez érvényes az olyan régiókba irányuló alapszintű széles sáv biztosításához kapcsolódó támogatások esetében, ahol egyáltalán nem áll rendelkezésre széles sávú infrastruktúra és ahol a közeljövőben sem valószínű ilyen infrastruktúra kialakítása (fehér területek), valamint az olyan kismértékű egyedi intézkedések esetében, amelyek a nagyon nagysebességű új generációs hozzáférési (NGA) hálózatokra vonatkoznak, és olyan területekre irányulnak, ahol nincs, illetve ahol a közeljövőben sem valószínű NGA infrastruktúra kiépítése. Szintén igaz ez a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkákat, illetve a passzív széles sávú infrastruktúrát célzó támogatásokra, amelyekkel kapcsolatban a vizsgált esetek alapján a Bizottság elegendő tapasztalatra tett szert, és így egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az utóbbi években a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a széles sávú ágazatnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban és kidolgozta a területre vonatkozó iránymutatást. A Bizottság tapasztalata szerint bizonyos fajta széles sávú infrastruktúrák támogatása nem idéz elő számottevő torzulást és biztosítható számára a csoportmentesség, feltéve, hogy a támogatás megfelel bizonyos összeegyeztethetőségre vonatkozó feltételeknek. Ez érvényes az olyan régiókba irányuló alapszintű széles sáv biztosításához kapcsolódó támogatások esetében, ahol egyáltalán nem áll rendelkezésre széles sávú infrastruktúra és ahol a közeljövőben sem valószínű ilyen infrastruktúra kialakítása (fehér területek), valamint az olyan kismértékű egyedi intézkedések esetében, amelyek a nagyon nagysebességű új generációs hozzáférési (NGA) hálózatokra vonatkoznak, és olyan területekre irányulnak, ahol nincs, illetve ahol a közeljövőben sem valószínű NGA infrastruktúra kiépítése. Szintén igaz ez a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkákat, illetve a passzív széles sávú infrastruktúrát célzó támogatásokra, amelyekkel kapcsolatban a vizsgált esetek alapján a Bizottság elegendő tapasztalatra tett szert, és így egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.

| (12) | Az utóbbi években a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a széles sávú ágazatnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban és kidolgozta a területre vonatkozó iránymutatást. A Bizottság tapasztalata szerint bizonyos fajta széles sávú infrastruktúrák támogatása nem idéz elő számottevő torzulást és biztosítható számára a csoportmentesség, feltéve, hogy a támogatás megfelel bizonyos összeegyeztethetőségre vonatkozó feltételeknek. Ez érvényes az olyan régiókba irányuló alapszintű széles sáv biztosításához kapcsolódó támogatások esetében, ahol egyáltalán nem áll rendelkezésre széles sávú infrastruktúra és ahol a közeljövőben sem valószínű ilyen infrastruktúra kialakítása (fehér területek), valamint az olyan kismértékű egyedi intézkedések esetében, amelyek a nagyon nagysebességű új generációs hozzáférési (NGA) hálózatokra vonatkoznak, és olyan területekre irányulnak, ahol nincs, illetve ahol a közeljövőben sem valószínű NGA infrastruktúra kiépítése. Szintén igaz ez a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkákat, illetve a passzív széles sávú infrastruktúrát célzó támogatásokra, amelyekkel kapcsolatban a vizsgált esetek alapján a Bizottság elegendő tapasztalatra tett szert, és így egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.
  A csoportmentesség kiterjesztése az építőmérnöki munkákra, illetve a széles sávú infrastruktúrára támogathatja a beruházások élénkülését, különösen a vidéki területeken és a távoli régiókban. A csoportmentesség feltétele, hogy biztosított legyen az infrastruktúra működtetésének piachoz való szabad hozzáférése. |
| --- | --- |

(12)

Az utóbbi években a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a széles sávú ágazatnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban és kidolgozta a területre vonatkozó iránymutatást. A Bizottság tapasztalata szerint bizonyos fajta széles sávú infrastruktúrák támogatása nem idéz elő számottevő torzulást és biztosítható számára a csoportmentesség, feltéve, hogy a támogatás megfelel bizonyos összeegyeztethetőségre vonatkozó feltételeknek. Ez érvényes az olyan régiókba irányuló alapszintű széles sáv biztosításához kapcsolódó támogatások esetében, ahol egyáltalán nem áll rendelkezésre széles sávú infrastruktúra és ahol a közeljövőben sem valószínű ilyen infrastruktúra kialakítása (fehér területek), valamint az olyan kismértékű egyedi intézkedések esetében, amelyek a nagyon nagysebességű új generációs hozzáférési (NGA) hálózatokra vonatkoznak, és olyan területekre irányulnak, ahol nincs, illetve ahol a közeljövőben sem valószínű NGA infrastruktúra kiépítése. Szintén igaz ez a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkákat, illetve a passzív széles sávú infrastruktúrát célzó támogatásokra, amelyekkel kapcsolatban a vizsgált esetek alapján a Bizottság elegendő tapasztalatra tett szert, és így egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.
  A csoportmentesség kiterjesztése az építőmérnöki munkákra, illetve a széles sávú infrastruktúrára támogathatja a beruházások élénkülését, különösen a vidéki területeken és a távoli régiókban. A csoportmentesség feltétele, hogy biztosított legyen az infrastruktúra működtetésének piachoz való szabad hozzáférése.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A 994/98/EK rendelet hatályát tehát ennek megfelelően ki kell terjeszteni
  e
  támogatási fajtákra [helyesen: támogatási kategóriákra] is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A 994/98/EK rendelet hatályát tehát ennek megfelelően ki kell terjeszteni
  e
  támogatási fajtákra [helyesen: támogatási kategóriákra] is.

| (13) | A 994/98/EK rendelet hatályát tehát ennek megfelelően ki kell terjeszteni
  az itt felsorolt
  támogatási fajtákra [helyesen: támogatási kategóriákra] is. |
| --- | --- |

(13)

A 994/98/EK rendelet hatályát tehát ennek megfelelően ki kell terjeszteni
  az itt felsorolt
  támogatási fajtákra [helyesen: támogatási kategóriákra] is.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A 994/98/EK tanácsi rendelet előírja, hogy minden olyan támogatási fajta [helyesen: támogatási kategória] esetében, amelyekre vonatkozóan a Bizottság csoportmentességi rendeletet fogad el, a küszöbértékeket vagy az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban, vagy a támogatások maximális összegében kifejezve kell megadni. Ez a feltétel megnehezíti az állami segítségnyújtást tartalmazó intézkedések bizonyos fajtáinak – például a pénzügyi konstrukciók, illetve a kockázati tőkebefektetés ösztönzésére irányuló intézkedések meghatározott formáinak – csoportmentesítését, amelyek sajátos kialakításuk miatt sem támogatási intenzitásban, sem pedig a támogatás maximális összegében nem fejezhetők ki. Az ilyen összetett intézkedések esetében ez elsősorban arra a tényre vezethető vissza, hogy a támogatás akár több szintet is (a közvetlen kedvezményezetteket, a közvetítői kedvezményezetteket, a közvetett kedvezményezetteket) érinthet. Növekvő jelentőségük miatt, illetve és az uniós célok elérésében játszott szerepükből adódóan, az ilyen intézkedések mentesítése érdekében nagyobb rugalmasságot kell biztosítani. Ezért indokolt, hogy a küszöbértékeket az állami segítségnyújtás maximális mértékében is meg lehessen határozni
  , függetlenül attól, hogy állami támogatásnak minősülnek-e vagy sem
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A 994/98/EK tanácsi rendelet előírja, hogy minden olyan támogatási fajta [helyesen: támogatási kategória] esetében, amelyekre vonatkozóan a Bizottság csoportmentességi rendeletet fogad el, a küszöbértékeket vagy az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban, vagy a támogatások maximális összegében kifejezve kell megadni. Ez a feltétel megnehezíti az állami segítségnyújtást tartalmazó intézkedések bizonyos fajtáinak – például a pénzügyi konstrukciók, illetve a kockázati tőkebefektetés ösztönzésére irányuló intézkedések meghatározott formáinak – csoportmentesítését, amelyek sajátos kialakításuk miatt sem támogatási intenzitásban, sem pedig a támogatás maximális összegében nem fejezhetők ki. Az ilyen összetett intézkedések esetében ez elsősorban arra a tényre vezethető vissza, hogy a támogatás akár több szintet is (a közvetlen kedvezményezetteket, a közvetítői kedvezményezetteket, a közvetett kedvezményezetteket) érinthet. Növekvő jelentőségük miatt, illetve és az uniós célok elérésében játszott szerepükből adódóan, az ilyen intézkedések mentesítése érdekében nagyobb rugalmasságot kell biztosítani. Ezért indokolt, hogy a küszöbértékeket az állami segítségnyújtás maximális mértékében is meg lehessen határozni
  , függetlenül attól, hogy állami támogatásnak minősülnek-e vagy sem
  .

| (14) | A 994/98/EK tanácsi rendelet előírja, hogy minden olyan támogatási fajta [helyesen: támogatási kategória] esetében, amelyekre vonatkozóan a Bizottság csoportmentességi rendeletet fogad el, a küszöbértékeket vagy az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban, vagy a támogatások maximális összegében kifejezve kell megadni. Ez a feltétel megnehezíti az állami segítségnyújtást tartalmazó intézkedések bizonyos fajtáinak – például a pénzügyi konstrukciók, illetve a kockázati tőkebefektetés ösztönzésére irányuló intézkedések meghatározott formáinak – csoportmentesítését, amelyek sajátos kialakításuk miatt sem támogatási intenzitásban, sem pedig a támogatás maximális összegében nem fejezhetők ki. Az ilyen összetett intézkedések esetében ez elsősorban arra a tényre vezethető vissza, hogy a támogatás akár több szintet is (a közvetlen kedvezményezetteket, a közvetítői kedvezményezetteket, a közvetett kedvezményezetteket) érinthet. Növekvő jelentőségük miatt, illetve és az uniós célok elérésében játszott szerepükből adódóan, az ilyen intézkedések mentesítése érdekében nagyobb rugalmasságot kell biztosítani. Ezért indokolt, hogy a küszöbértékeket az állami segítségnyújtás maximális mértékében is meg lehessen határozni. |
| --- | --- |

(14)

A 994/98/EK tanácsi rendelet előírja, hogy minden olyan támogatási fajta [helyesen: támogatási kategória] esetében, amelyekre vonatkozóan a Bizottság csoportmentességi rendeletet fogad el, a küszöbértékeket vagy az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban, vagy a támogatások maximális összegében kifejezve kell megadni. Ez a feltétel megnehezíti az állami segítségnyújtást tartalmazó intézkedések bizonyos fajtáinak – például a pénzügyi konstrukciók, illetve a kockázati tőkebefektetés ösztönzésére irányuló intézkedések meghatározott formáinak – csoportmentesítését, amelyek sajátos kialakításuk miatt sem támogatási intenzitásban, sem pedig a támogatás maximális összegében nem fejezhetők ki. Az ilyen összetett intézkedések esetében ez elsősorban arra a tényre vezethető vissza, hogy a támogatás akár több szintet is (a közvetlen kedvezményezetteket, a közvetítői kedvezményezetteket, a közvetett kedvezményezetteket) érinthet. Növekvő jelentőségük miatt, illetve és az uniós célok elérésében játszott szerepükből adódóan, az ilyen intézkedések mentesítése érdekében nagyobb rugalmasságot kell biztosítani. Ezért indokolt, hogy a küszöbértékeket az állami segítségnyújtás maximális mértékében is meg lehessen határozni.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Annak érdekében, hogy a belső piac elveinek megfelelően egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, a nemzeti támogatási rendszereknek a lehető legnagyobb mértékben nyitott és egyenlő hozzáférést kell biztosítaniuk az állami támogatáshoz a piac valamennyi érintett szereplője számára, egyedi támogatás helyett inkább támogatási rendszereken keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Annak érdekében, hogy a belső piac elveinek megfelelően egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, a nemzeti támogatási rendszereknek a lehető legnagyobb mértékben nyitott és egyenlő hozzáférést kell biztosítaniuk az állami támogatáshoz a piac valamennyi érintett szereplője számára, egyedi támogatás helyett inkább támogatási rendszereken keresztül.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15b) | A ténylegesen egyenlő versenyfeltételekhez az is szükséges, hogy maradéktalanul és átláthatóan alkalmazzák a nemzeti és az uniós közbeszerzési jogszabályokat. Ennélfogva a nemzeti hatóságoknak tiszteletben kell tartaniuk a vonatkozó közbeszerzési szabályokat az állami támogatási rendszerek kidolgozásakor vagy odaítélésekor, hogy azok a jelen rendelet alapján mentességet élvezhessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15b)

A ténylegesen egyenlő versenyfeltételekhez az is szükséges, hogy maradéktalanul és átláthatóan alkalmazzák a nemzeti és az uniós közbeszerzési jogszabályokat. Ennélfogva a nemzeti hatóságoknak tiszteletben kell tartaniuk a vonatkozó közbeszerzési szabályokat az állami támogatási rendszerek kidolgozásakor vagy odaítélésekor, hogy azok a jelen rendelet alapján mentességet élvezhessenek.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

15 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15c) | E rendelet jogalapja, az EUMSZ 109.cikke csupán az Európai Parlamenttel való konzultációt ír elő, nem pedig rendes jogalkotási eljárást, ahogyan az a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a piaci integráció és a gazdasági szabályozás egyéb területein a gyakorlat. Ez a demokratikus deficit nem tartható fenn a Bizottság által a nemzeti és helyi választott hatóságok határozatai és tevékenységei felett gyakorolt ellenőrzés eszközeire vonatkozó javaslatok tekintetében. Ezt a deficitet a Szerződés jövőbeli módosítása során korrigálni kell. A Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című, 2012. november 28-i tervezete javaslatokat irányoz elő a Szerződés 2014. évi módosítására. Egy ilyen javaslatnak többek között tartalmaznia kell – a rendes jogalkotási eljárással összhangban – az EUMSZ 109. cikkének módosítására irányuló, az említett cikkben hivatkozott rendeletek elfogadását célzó külön javaslatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15c)

E rendelet jogalapja, az EUMSZ 109.cikke csupán az Európai Parlamenttel való konzultációt ír elő, nem pedig rendes jogalkotási eljárást, ahogyan az a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a piaci integráció és a gazdasági szabályozás egyéb területein a gyakorlat. Ez a demokratikus deficit nem tartható fenn a Bizottság által a nemzeti és helyi választott hatóságok határozatai és tevékenységei felett gyakorolt ellenőrzés eszközeire vonatkozó javaslatok tekintetében. Ezt a deficitet a Szerződés jövőbeli módosítása során korrigálni kell. A Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című, 2012. november 28-i tervezete javaslatokat irányoz elő a Szerződés 2014. évi módosítására. Egy ilyen javaslatnak többek között tartalmaznia kell – a rendes jogalkotási eljárással összhangban – az EUMSZ 109. cikkének módosítására irányuló, az említett cikkben hivatkozott rendeletek elfogadását célzó külön javaslatot.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont

994/98/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés – a pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | kutatás, fejlesztés és innováció; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ii.

kutatás, fejlesztés és innováció;

| ii. | kutatás, fejlesztés és innováció
  , különösen amennyiben összhangban áll az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseivel és a Horizont 2020 keretprogram politikai célkitűzéseivel
  ; |
| --- | --- |

ii.

kutatás, fejlesztés és innováció
  , különösen amennyiben összhangban áll az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseivel és a Horizont 2020 keretprogram politikai célkitűzéseivel
  ;

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont

994/98/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés – a pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | környezetvédelem; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iii.

környezetvédelem;

| iii. | környezetvédelem
  , különösen amennyiben összhangban áll az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseivel és az uniós környezetvédelmi politika célkitűzéseivel
  ; |
| --- | --- |

iii.

környezetvédelem
  , különösen amennyiben összhangban áll az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseivel és az uniós környezetvédelmi politika célkitűzéseivel
  ;

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont

994/98/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés – a pont – v a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | va. | az idegenforgalom előmozdítása, különösen amennyiben összhangban áll az Unió idegenforgalmi politikájának célkitűzéseivel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

va.

az idegenforgalom előmozdítása, különösen amennyiben összhangban áll az Unió idegenforgalmi politikájának célkitűzéseivel;

Módosítás 25

1 acikk – 1 pont

Rendeletre irányuló javaslat

994/98/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés – a pont – x alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (x) | amatőr sport; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(x)

amatőr sport;

| (x) | amatőr sport
  és a fiatalok sporttevékenységének fejlesztése
  ; |
| --- | --- |

(x)

amatőr sport
  és a fiatalok sporttevékenységének fejlesztése
  ;

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont

994/98/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés – a pont – xi alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| xi. | félreeső területeken élők közlekedése, amennyiben a támogatás szociális jellegű, és azt a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

xi.

félreeső területeken élők közlekedése, amennyiben a támogatás szociális jellegű, és azt a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják;

törölve

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont

994/98/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés – a pont – xii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| xii. | coordination of transport or reimbursement for the discharge of certain obligations inherent in the concept of a public service pursuant to Article 93 of the Treaty; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

xii.

coordination of transport or reimbursement for the discharge of certain obligations inherent in the concept of a public service pursuant to Article 93 of the Treaty;

törölve

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

994/98/EK rendelet

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e rendeletek alapján mentesített támogatási rendszerek vagy az e rendszereken kívül nyújtott egyedi támogatások végrehajtásakor a tagállamok a mentesített támogatási rendszerekkel vagy az ilyen támogatási rendszerek által le nem fedett egyedi támogatásokkal kapcsolatos adatok összefoglalását a Bizottság honlapján való közzététel céljából eljuttatják a Bizottsághoz. | (2)   Az e rendeletek alapján mentesített támogatási rendszerek vagy az e rendszereken kívül nyújtott egyedi támogatások végrehajtásakor a tagállamok
  szem előtt tartják a közbeszerzési szabályok tiszteletben tartását, az Európa 2020 stratégiát és a környezetvédelmi politikákat, továbbá az Unió célkitűzéseit
  .
  A tagállamok
  a mentesített támogatási rendszerekkel vagy az ilyen támogatási rendszerek által le nem fedett egyedi támogatásokkal kapcsolatos adatok összefoglalását a Bizottság honlapján való közzététel céljából eljuttatják a Bizottsághoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az e rendeletek alapján mentesített támogatási rendszerek vagy az e rendszereken kívül nyújtott egyedi támogatások végrehajtásakor a tagállamok a mentesített támogatási rendszerekkel vagy az ilyen támogatási rendszerek által le nem fedett egyedi támogatásokkal kapcsolatos adatok összefoglalását a Bizottság honlapján való közzététel céljából eljuttatják a Bizottsághoz.

(2)   Az e rendeletek alapján mentesített támogatási rendszerek vagy az e rendszereken kívül nyújtott egyedi támogatások végrehajtásakor a tagállamok
  szem előtt tartják a közbeszerzési szabályok tiszteletben tartását, az Európa 2020 stratégiát és a környezetvédelmi politikákat, továbbá az Unió célkitűzéseit
  .
  A tagállamok
  a mentesített támogatási rendszerekkel vagy az ilyen támogatási rendszerek által le nem fedett egyedi támogatásokkal kapcsolatos adatok összefoglalását a Bizottság honlapján való közzététel céljából eljuttatják a Bizottsághoz.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 a pont (új)

994/98/EK rendelet

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| | „4.   Évente legalább egyszer a tagállamok a Bizottság különleges előírásainak megfelelően és lehetőleg elektronikus formában tájékoztatást nyújtanak a csoportmentessségek alkalmazásáról. A Bizottság a rendelkezésre álló jelentéseket az Európai Parlament és minden tagállam számára hozzáférhetővé teszi. A 7. cikkben említett tanácsadó bizottság évente egyszer megvizsgálja és értékeli e jelentéseket.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.   Évente legalább egyszer a tagállamok a Bizottság különleges előírásainak megfelelően és lehetőleg elektronikus formában tájékoztatást nyújtanak a csoportmentessségek alkalmazásáról. A Bizottság a rendelkezésre álló jelentéseket az Európai Parlament és minden tagállam számára hozzáférhetővé teszi. A 7. cikkben említett tanácsadó bizottság évente egyszer megvizsgálja és értékeli e jelentéseket.”

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 b pont (új)

1 cikk – 2 b pont (új)

994/98/EK rendelet

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:




  „5 cikk


  Értékelő jelentés


  A Bizottság kétévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. A jelentés különösen tartalmazza az e rendelettel összhangban nyújtott csoportmnetességek széles körű költség-haszon elemzését, valamint az átfogó Európa 2020 stratégia iránymutató kezdeményezéseihez és az innovációs politikához (»Horizont 2020«) való hozzájárulásuk értékelését. A Bizottság az egyes jelentések tervezetét megfontolás végett a 7. cikkben említett tanácsadó bizottság elé terjeszti. A Bizottság évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság által a jelen rendelet alapján elfogadott csoportmentesítési rendeletek alkalmazására vonatkozó időszakos ellenőrzés eredményeiről, a tagállamok által a csoportmentesítési rendeletek alapján nyújtott összeférhetetlen állami támogatások szintjeire és fajtájára is kiterjedő világos áttekintés kíséretében.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

(2b)

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5 cikk

Értékelő jelentés

A Bizottság kétévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. A jelentés különösen tartalmazza az e rendelettel összhangban nyújtott csoportmnetességek széles körű költség-haszon elemzését, valamint az átfogó Európa 2020 stratégia iránymutató kezdeményezéseihez és az innovációs politikához (»Horizont 2020«) való hozzájárulásuk értékelését. A Bizottság az egyes jelentések tervezetét megfontolás végett a 7. cikkben említett tanácsadó bizottság elé terjeszti. A Bizottság évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság által a jelen rendelet alapján elfogadott csoportmentesítési rendeletek alkalmazására vonatkozó időszakos ellenőrzés eredményeiről, a tagállamok által a csoportmentesítési rendeletek alapján nyújtott összeférhetetlen állami támogatások szintjeire és fajtájára is kiterjedő világos áttekintés kíséretében.”

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk

2 cikk

1370/2007/EK rendelet

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. cikk | törölve |
| Az 1370/2007/EK rendelet a következőképpen módosul: | |
| A 9. cikket hat hónappal a 994/98/EK tanácsi rendelet 1. cikke a) pontjának xii. alpontjában meghatározott állami támogatási fajtára [helyesen: támogatási kategóriára] vonatkozóan elfogadott bizottsági rendelet hatálybalépését követően el kell hagyni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2. cikk

2. cikk

törölve

törölve

Az 1370/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

Az 1370/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

A 9. cikket hat hónappal a 994/98/EK tanácsi rendelet 1. cikke a) pontjának xii. alpontjában meghatározott állami támogatási fajtára [helyesen: támogatási kategóriára] vonatkozóan elfogadott bizottsági rendelet hatálybalépését követően el kell hagyni.

A 9. cikket hat hónappal a 994/98/EK tanácsi rendelet 1. cikke a) pontjának xii. alpontjában meghatározott állami támogatási fajtára [helyesen: támogatási kategóriára] vonatkozóan elfogadott bizottsági rendelet hatálybalépését követően el kell hagyni.

---

(1)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

1

---

2013. július 3., szerda

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/274 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/274

---

P7_TA(2013)0303

Az európai ombudsman megválasztása

Az Európai Parlament 2013. július 3-i határozata az európai ombudsman megválasztásáról

(2016/C 075/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 24. cikke harmadik bekezdésére, valamint 228. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 24. cikke harmadik bekezdésére, valamint 228. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 106a cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 106a cikkére,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatára (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 204. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 204. cikkére,

| — | tekintettel a pályázati felhívásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pályázati felhívásra (2),

| — | tekintettel a 2013. július 3-i szavazás eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. július 3-i szavazás eredményére,

| 1. | Emily O'REILLY-t európai ombudsmanná választja meg 2013. október 1-jétől a parlamenti ciklus végéig; |
| --- | --- |

1.

Emily O'REILLY-t európai ombudsmanná választja meg 2013. október 1-jétől a parlamenti ciklus végéig;

| 2. | felkéri Emily O'REILLY-t, hogy tegyen esküt a Bíróság előtt; |
| --- | --- |

2.

felkéri Emily O'REILLY-t, hogy tegyen esküt a Bíróság előtt;

| 3. | utasítja elnökét, hogy a mellékelt határozatot tegye közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy a mellékelt határozatot tegye közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bíróságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bíróságnak.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

(2)  HL C 96., 2013.4.4., 24. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

(2013. július 3.)

az európai ombudsman megválasztásáról

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/377/EU, Euratom határozat.)

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/275

---

P7_TA(2013)0305

Kerekes járművek (a 97/836/EK határozat (1958. évi felülvizsgált megállapodás) módosítása) ***

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról szóló 97/836/EK tanácsi határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 075/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05978/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05978/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0069/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0069/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0192/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0192/2013),

| 1. | egyetért a Tanács határozattervezetével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács határozattervezetével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/275

---

P7_TA(2013)0306

Kerekes járművek (a 2000/125/EK határozat (párhuzamos megállapodás) módosítása) ***

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes járművek, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás (párhuzamos megállapodás) megkötéséről szóló, 2000. január 31-i 2000/125/EK határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 075/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05975/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05975/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0071/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0071/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0194/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0194/2013),

| 1. | egyetért a Tanács határozattervezetével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács határozattervezetével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/276 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/276

---

P7_TA(2013)0307

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2013/000 TA 2013-as kérelem – a Bizottság kezdeményezésére nyújtott technikai segítség

Az Európai Parlament 2013. július 3-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról („EGF/2013/000 TA 2013” referenciaszámú kérelem – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

(2016/C 075/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0291 – C7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0291 – C7-0126/2013),

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel az Európai Tanács Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumról szóló 2012. június 28–29-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumról szóló 2012. június 28–29-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0243/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0243/2013),

| A. | mivel az Európai Unió az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alappal (EGAA) létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak a gazdasági, pénzügyi és szociális válság által súlyosbított következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alappal (EGAA) létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak a gazdasági, pénzügyi és szociális válság által súlyosbított következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel a Bizottság az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelet (3) által meghatározott általános szabályokkal, valamint az uniós költségvetés végrehajtásának erre a formájára alkalmazandó végrehajtási szabályokkal összhangban kezeli az alapot; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelet (3) által meghatározott általános szabályokkal, valamint az uniós költségvetés végrehajtásának erre a formájára alkalmazandó végrehajtási szabályokkal összhangban kezeli az alapot;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek megfelelőnek kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek megfelelőnek kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel a Bizottság kezdeményezésére az adott évben rendelkezésre álló pénzügyi források 0,35 %-ának erejéig az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználható technikai segítségnyújtásra az EGAA-rendelet végrehajtásához szükséges nyomon követéssel, tájékoztatással, adminisztratív és technikai támogatással, valamint pénzügyi ellenőrzéssel, ellenőrzési és értékelési tevékenységekkel kapcsolatos intézkedések finanszírozására – amint azt az említett rendelet 8. cikkének (1) bekezdése előírja –, beleértve a tagállamoknak nyújtott tájékoztatást és iránymutatást az EGAA felhasználása, felügyelete és értékelése során, továbbá az EGAA felhasználásáról az európai és nemzeti szociális partnereknek nyújtott tájékoztatást is (az EGAA-rendelet 8. cikkének (4) bekezdése); |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság kezdeményezésére az adott évben rendelkezésre álló pénzügyi források 0,35 %-ának erejéig az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználható technikai segítségnyújtásra az EGAA-rendelet végrehajtásához szükséges nyomon követéssel, tájékoztatással, adminisztratív és technikai támogatással, valamint pénzügyi ellenőrzéssel, ellenőrzési és értékelési tevékenységekkel kapcsolatos intézkedések finanszírozására – amint azt az említett rendelet 8. cikkének (1) bekezdése előírja –, beleértve a tagállamoknak nyújtott tájékoztatást és iránymutatást az EGAA felhasználása, felügyelete és értékelése során, továbbá az EGAA felhasználásáról az európai és nemzeti szociális partnereknek nyújtott tájékoztatást is (az EGAA-rendelet 8. cikkének (4) bekezdése);

| E. | mivel az EGAA-rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság az Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre álló internetes oldalt köteles létrehozni, hogy információkat nyújtson és terjesszen a kérelmekkel kapcsolatban, kiemelve a költségvetési hatóság szerepét; |
| --- | --- |

E.

mivel az EGAA-rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság az Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre álló internetes oldalt köteles létrehozni, hogy információkat nyújtson és terjesszen a kérelmekkel kapcsolatban, kiemelve a költségvetési hatóság szerepét;

| F. | mivel a Bizottság az említett cikkek alapján az EGAA igénybevételét kérte a technikai segítségnyújtással kapcsolatban felmerülő kiadások fedezésére, a beérkezett és kifizetett kérelmek, illetve a javasolt és megvalósított intézkedések nyomon követése, a weboldal fejlesztése, kiadványok és audiovizuális eszközök készítése, tudásbázis létrehozása, a tagállamok számára nyújtandó igazgatási és technikai támogatás, valamint a 2007 és 2013 közötti EGAA végső értékelésének előkészítése érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság az említett cikkek alapján az EGAA igénybevételét kérte a technikai segítségnyújtással kapcsolatban felmerülő kiadások fedezésére, a beérkezett és kifizetett kérelmek, illetve a javasolt és megvalósított intézkedések nyomon követése, a weboldal fejlesztése, kiadványok és audiovizuális eszközök készítése, tudásbázis létrehozása, a tagállamok számára nyújtandó igazgatási és technikai támogatás, valamint a 2007 és 2013 közötti EGAA végső értékelésének előkészítése érdekében;

| G. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott támogathatósági kritériumoknak; |
| --- | --- |

G.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott támogathatósági kritériumoknak;

| 1. | egyetért azzal, hogy a Bizottság által javasolt intézkedéseket technikai segítségnyújtásként finanszírozzák az EGAA-rendelet 8. cikkének (1) és (4) bekezdésében, valamint 9. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban; |
| --- | --- |

1.

egyetért azzal, hogy a Bizottság által javasolt intézkedéseket technikai segítségnyújtásként finanszírozzák az EGAA-rendelet 8. cikkének (1) és (4) bekezdésében, valamint 9. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban;

| 2. | mélyen sajnálja, hogy az EGAA utólagos értékelésének végső eredményei túl későn fognak megérkezni ahhoz, hogy figyelembe lehessen őket venni a 2014–2020 közötti EGAA-ra vonatkozó új rendeletről szóló viták során, különösen a válság miatti eltérés kritériuma alkalmazásának eredményessége tekintetében, mivel az EGAA vonatkozó eseteit az EGAA félidős értékelő jelentése nem elemezte; |
| --- | --- |

2.

mélyen sajnálja, hogy az EGAA utólagos értékelésének végső eredményei túl későn fognak megérkezni ahhoz, hogy figyelembe lehessen őket venni a 2014–2020 közötti EGAA-ra vonatkozó új rendeletről szóló viták során, különösen a válság miatti eltérés kritériuma alkalmazásának eredményessége tekintetében, mivel az EGAA vonatkozó eseteit az EGAA félidős értékelő jelentése nem elemezte;

| 3. | megjegyzi, hogy a Bizottság 2011-ben már dolgozni kezdett az elektronikus kérelmen és a szabványosított eljárásokon a kérelmek egyszerűsítése, a kérelmek gyorsabb feldolgozása és a hatékonyabb jelentéstétel érdekében; kéri a Bizottságot, hogy ismertesse a technikai segítségnyújtás 2011. és 2012. évi felhasználását követően elért előrelépéseket; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a Bizottság 2011-ben már dolgozni kezdett az elektronikus kérelmen és a szabványosított eljárásokon a kérelmek egyszerűsítése, a kérelmek gyorsabb feldolgozása és a hatékonyabb jelentéstétel érdekében; kéri a Bizottságot, hogy ismertesse a technikai segítségnyújtás 2011. és 2012. évi felhasználását követően elért előrelépéseket;

| 4. | emlékeztet a hálózatépítés és az EGAA-ra vonatkozó információcsere jelentőségére; ezért támogatja az EGAA-kapcsolattartók szakértői csoportjának és olyan egyéb, tagállamok közötti hálózatépítési tevékenységeknek a finanszírozását, mint az EGAA végrehajtásával foglalkozók számára szervezett idei szeminárium; hangsúlyozza ezenkívül az EGAA-kérelmekben érintett valamennyi féllel – köztük a szociális partnerekkel – való kapcsolattartás erősítésének szükségességét a lehető legtöbb szinergia megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet a hálózatépítés és az EGAA-ra vonatkozó információcsere jelentőségére; ezért támogatja az EGAA-kapcsolattartók szakértői csoportjának és olyan egyéb, tagállamok közötti hálózatépítési tevékenységeknek a finanszírozását, mint az EGAA végrehajtásával foglalkozók számára szervezett idei szeminárium; hangsúlyozza ezenkívül az EGAA-kérelmekben érintett valamennyi féllel – köztük a szociális partnerekkel – való kapcsolattartás erősítésének szükségességét a lehető legtöbb szinergia megteremtése érdekében;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (4) vonatkozó rendelkezéseit alkalmazva hívja meg a Parlamentet az EGAA-kapcsolattartók szakértői csoportjának a technikai segítségnyújtás révén megszervezett szemináriumaira és találkozóira; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (4) vonatkozó rendelkezéseit alkalmazva hívja meg a Parlamentet az EGAA-kapcsolattartók szakértői csoportjának a technikai segítségnyújtás révén megszervezett szemináriumaira és találkozóira;

| 6. | ösztönzi a tagállamokat, hogy hasznosítsák a bevált gyakorlati megoldások cseréjét, és tanuljanak különösen azoktól a tagállamoktól, amelyeknél az EGAA-ra vonatkozóan már működnek a szociális partnereket és az érintett feleket helyi szinten bevonó nemzeti tájékoztató hálózatok annak érdekében, hogy amennyiben az EGAA hatáskörébe tartozó helyzet állna elő, megfelelő segítségnyújtó struktúra álljon készenlétben; |
| --- | --- |

6.

ösztönzi a tagállamokat, hogy hasznosítsák a bevált gyakorlati megoldások cseréjét, és tanuljanak különösen azoktól a tagállamoktól, amelyeknél az EGAA-ra vonatkozóan már működnek a szociális partnereket és az érintett feleket helyi szinten bevonó nemzeti tájékoztató hálózatok annak érdekében, hogy amennyiben az EGAA hatáskörébe tartozó helyzet állna elő, megfelelő segítségnyújtó struktúra álljon készenlétben;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy hívja meg a szociális partnereket azokra az EGAA-val foglalkozók számára szervezett szemináriumokra, amelyek a technikai segítségnyújtás révén kerülnek megrendezésre; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy hívja meg a szociális partnereket azokra az EGAA-val foglalkozók számára szervezett szemináriumokra, amelyek a technikai segítségnyújtás révén kerülnek megrendezésre;

| 8. | kéri a tagállamokat és az összes érintett intézményt, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; tudomásul veszi ezzel összefüggésben a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; várakozással tekint arra, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az alap hatékonyabb, átláthatóbb, elszámoltathatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

8.

kéri a tagállamokat és az összes érintett intézményt, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; tudomásul veszi ezzel összefüggésben a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; várakozással tekint arra, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az alap hatékonyabb, átláthatóbb, elszámoltathatóbb és láthatóbb legyen;

| 9. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a személyzet létszámának csökkentése negatív hatást gyakorolhat a beérkező kérelmek gyors, rendszeres és eredményes értékelésére és az EGAA-ból biztosított technikai segítségnyújtás végrehajtására; úgy véli, hogy a személyzet létszámának rövid vagy hosszú távú felülvizsgálatakor minden esetben előzetes hatásvizsgálatra kell támaszkodni, és figyelemmel kell lenni többek között az Unió jogi kötelezettségeire, valamint az intézmények Szerződésekből eredő új hatásköreire és megnövekedett számú feladataira; |
| --- | --- |

9.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a személyzet létszámának csökkentése negatív hatást gyakorolhat a beérkező kérelmek gyors, rendszeres és eredményes értékelésére és az EGAA-ból biztosított technikai segítségnyújtás végrehajtására; úgy véli, hogy a személyzet létszámának rövid vagy hosszú távú felülvizsgálatakor minden esetben előzetes hatásvizsgálatra kell támaszkodni, és figyelemmel kell lenni többek között az Unió jogi kötelezettségeire, valamint az intézmények Szerződésekből eredő új hatásköreire és megnövekedett számú feladataira;

| 10. | sajnálja, hogy a Bizottság nem tervez külön figyelemfelkeltő intézkedéseket 2013-ra, tekintettel arra, hogy egyes tagállamok, köztük az EGAA felhasználói kétségbe vonják az EGAA hasznosságát és előnyeit; |
| --- | --- |

10.

sajnálja, hogy a Bizottság nem tervez külön figyelemfelkeltő intézkedéseket 2013-ra, tekintettel arra, hogy egyes tagállamok, köztük az EGAA felhasználói kétségbe vonják az EGAA hasznosságát és előnyeit;

| 11. | megállapítja, hogy – a Parlament többszöri kérését követően – a 2013-as költségvetésben 50 millió EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t különálló, egyedi eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és ezért elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek az abból adódó indokolatlan késedelmek, hogy a finanszírozást jelenleg más költségvetési sorokból történő átcsoportosításokkal biztosítják, amelyek hátrányosak lehetnek az EGAA szociális, gazdasági és politikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy – a Parlament többszöri kérését követően – a 2013-as költségvetésben 50 millió EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t különálló, egyedi eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és ezért elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek az abból adódó indokolatlan késedelmek, hogy a finanszírozást jelenleg más költségvetési sorokból történő átcsoportosításokkal biztosítják, amelyek hátrányosak lehetnek az EGAA szociális, gazdasági és politikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 12. | reméli, hogy a Bizottság által a technikai segítségnyújtás területén hozott intézkedések elő fogják segíteni az EGAA hozzáadott értékének növelését, valamint célzottabb és hosszú távú támogatást és újrabeilleszkedést tesznek majd lehetővé az elbocsátott munkavállalók számára; |
| --- | --- |

12.

reméli, hogy a Bizottság által a technikai segítségnyújtás területén hozott intézkedések elő fogják segíteni az EGAA hozzáadott értékének növelését, valamint célzottabb és hosszú távú támogatást és újrabeilleszkedést tesznek majd lehetővé az elbocsátott munkavállalók számára;

| 13. | mélyen sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi szociális, pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést, különös tekintettel arra, hogy a recesszió kiterjedése és elmélyülése következtében több tagállamban rohamosan romlik a szociális helyzet; |
| --- | --- |

13.

mélyen sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi szociális, pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést, különös tekintettel arra, hogy a recesszió kiterjedése és elmélyülése következtében több tagállamban rohamosan romlik a szociális helyzet;

| 14. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

14.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 15. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (EGF/2013/000 TA 2013 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/420/EU határozat.)

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/279 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/279

---

P7_TA(2013)0308

A Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról ***II

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (17427/1/2012 – C7-0051/2013– 2006/0084(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 075/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17427/1/2012 – C7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (17427/1/2012 – C7-0051/2013),

| — | tekintettel a Számvevőszék 2011. július 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2011. július 12-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0244) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0244) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2011)0135), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2011)0135),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0225/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0225/2013),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 4. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 5. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 6. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

6.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 254., 2011.8.30., 1. o.

(2)  HL C 16. E, 2010.1.22., 201. o.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság megerősíti, hogy az OLAF kinyilvánította, hogy mindig az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyvnek és az európai parlamenti képviselők statútumának megfelelően fog eljárni, a statútum 2. cikkének megfelelően a képviselők szabadságának és függetlenségének teljes tiszteletben tartásával.

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság fenn kívánja tartani az Európai Csalás Elleni Hivatal főigazgatójának jelenlegi, a Hivatalhoz történő felvétel feltételeinek és részletes szabályainak megállapítására vonatkozó jogkörét, különösen a szerződések időtartama és megújítása tekintetében.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata

Minden alkalommal, amikor az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a felügyelőbizottságba új tagokat nevez ki, egyúttal azokat a tagokat is ki kell nevezni, akik a felügyelőbizottsági tagok következő részleges cseréjekor fognak hivatalba lépni.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/280 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/280

---

P7_TA(2013)0309

Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolása ***I

Az Európai Parlament 2013. július 3-án elfogadott módosításai az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezelői funkciók, javadalmazási politikák és szankciók tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/42)

[Módosítás 1 ellenkező rendelkezés hiányában]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0125/2013).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezelői funkciók, javadalmazási politikák és szankciók tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

▌

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítására van szükség a piaci fejlemények és a piaci szereplők és felügyeletek eddigi tapasztalatainak figyelembevétele érdekében, különösen a letétkezelők feladataira és kötelezettségeire, javadalmazási politikájára és a szankciókra vonatkozó nemzeti rendelkezések eltéréseinek a kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítására van szükség a piaci fejlemények és a piaci szereplők és felügyeletek eddigi tapasztalatainak figyelembevétele érdekében, különösen a letétkezelők feladataira és kötelezettségeire, javadalmazási politikájára és a szankciókra vonatkozó nemzeti rendelkezések eltéréseinek a kezelése érdekében.

| (2) | Annak elkerülése érdekében, hogy a rosszul kidolgozott javadalmazási rendszerek esetleg káros hatást gyakoroljanak az eredményes kockázatkezelésre és az egyes személyek kockázatvállalási magatartásának ellenőrzésére, egyértelmű kötelezettséget kell előírni az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) alapkezelő társaságai számára arra vonatkozóan, hogy az általuk kezelt ÁÉKBV kockázati profiljára szakmai tevékenységük révén lényeges hatást gyakorló alkalmazotti kategóriák tekintetében a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel összhangban álló javadalmazási politikákat és gyakorlatokat alakítsanak ki és tartsanak fenn. Ezen alkalmazotti kategóriáknak
  magukban kell foglalniuk az alapok és a részalapok szintjén a döntéshozatalért felelős bármely munkavállalót és alkalmazottat, az alapkezelőlet és azokat a személyeket, akik valódi befektetési döntéseket hoznak, azokat a személyeket, akiknek hatalmukban áll befolyásolni ezeket a munkavállalókat, ideértve a befektetéspolitikai tanácsadókat és elemzőket, a felső vezetést,
  valamint a teljes javadalmazásuk mértéke tekintetében a felső vezetéssel és a
  döntéshozásért
  felelős alkalmazottakkal azonos javadalmazási kategóriába tartozókat. Ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni azokra az ÁÉKBV befektetési társaságokra is, amelyek nem jelölnek ki alapkezelő társaságot. |
| --- | --- |

(2)

Annak elkerülése érdekében, hogy a rosszul kidolgozott javadalmazási rendszerek esetleg káros hatást gyakoroljanak az eredményes kockázatkezelésre és az egyes személyek kockázatvállalási magatartásának ellenőrzésére, egyértelmű kötelezettséget kell előírni az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) alapkezelő társaságai számára arra vonatkozóan, hogy az általuk kezelt ÁÉKBV kockázati profiljára szakmai tevékenységük révén lényeges hatást gyakorló alkalmazotti kategóriák tekintetében a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel összhangban álló javadalmazási politikákat és gyakorlatokat alakítsanak ki és tartsanak fenn. Ezen alkalmazotti kategóriáknak
  magukban kell foglalniuk az alapok és a részalapok szintjén a döntéshozatalért felelős bármely munkavállalót és alkalmazottat, az alapkezelőlet és azokat a személyeket, akik valódi befektetési döntéseket hoznak, azokat a személyeket, akiknek hatalmukban áll befolyásolni ezeket a munkavállalókat, ideértve a befektetéspolitikai tanácsadókat és elemzőket, a felső vezetést,
  valamint a teljes javadalmazásuk mértéke tekintetében a felső vezetéssel és a
  döntéshozásért
  felelős alkalmazottakkal azonos javadalmazási kategóriába tartozókat. Ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni azokra az ÁÉKBV befektetési társaságokra is, amelyek nem jelölnek ki alapkezelő társaságot.

| (3) | A javadalmazási politikákra nézve irányadó elvekben el kell ismerni, hogy az ÁÉKBV alapkezelő társaságok a méretüknek, az általuk kezelt ÁÉKBV-alapok méretének, belső szervezeti felépítésüknek, valamint tevékenységeik jellegének, körének és összetettségének megfelelően eltérően tudják alkalmazni e politikákat.
  Az ÁÉKBV alapkezelő társaságoknak azonban minden körülmények között biztosítaniuk kell, hogy egyszerre alkalmazzák az összes ilyen elvet. |
| --- | --- |

(3)

A javadalmazási politikákra nézve irányadó elvekben el kell ismerni, hogy az ÁÉKBV alapkezelő társaságok a méretüknek, az általuk kezelt ÁÉKBV-alapok méretének, belső szervezeti felépítésüknek, valamint tevékenységeik jellegének, körének és összetettségének megfelelően eltérően tudják alkalmazni e politikákat.
  Az ÁÉKBV alapkezelő társaságoknak azonban minden körülmények között biztosítaniuk kell, hogy egyszerre alkalmazzák az összes ilyen elvet.

| (4) | Az ezen irányelvben megállapított hatékony és eredményes javadalmazási politikákra vonatkozó elveknek összhangban kell lenniük azokkal az elvekkel, amelyeket a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikájáról szóló, 2009. április 30-i 2009/384/EK bizottsági ajánlás (3) meghatározott,
  továbbá az FSB munkájával és a G20-aknak a pénzügyi szolgáltatási ágazatban kockázatmérséklésre vonatkozó kötelezettségvállalásaikkal,
  illetve ez utóbbiaknak ki kell egészíteniük azokat. |
| --- | --- |

(4)

Az ezen irányelvben megállapított hatékony és eredményes javadalmazási politikákra vonatkozó elveknek összhangban kell lenniük azokkal az elvekkel, amelyeket a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikájáról szóló, 2009. április 30-i 2009/384/EK bizottsági ajánlás (3) meghatározott,
  továbbá az FSB munkájával és a G20-aknak a pénzügyi szolgáltatási ágazatban kockázatmérséklésre vonatkozó kötelezettségvállalásaikkal,
  illetve ez utóbbiaknak ki kell egészíteniük azokat.

| (4a) | A garantált változó javadalmazásnak kivételes jellegűnek kell lennie, mivel nincs összhangban sem a hatékony kockázatkezeléssel, sem a teljesítményarányos fizetés elvével, és nem képezheti részét a jövőbeli javadalmazási terveknek. |
| --- | --- |

(4a)

A garantált változó javadalmazásnak kivételes jellegűnek kell lennie, mivel nincs összhangban sem a hatékony kockázatkezeléssel, sem a teljesítményarányos fizetés elvével, és nem képezheti részét a jövőbeli javadalmazási terveknek.

| (4b) | Az alapból az alapkezelő társaságok részére fizetett javadalmazásnak, csakúgy mint az alapkezelő társaságok által a munkavállalók részére fizetett javadalmazásnak összhangban kell állnia a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel és a befektetők érdekeivel. |
| --- | --- |

(4b)

Az alapból az alapkezelő társaságok részére fizetett javadalmazásnak, csakúgy mint az alapkezelő társaságok által a munkavállalók részére fizetett javadalmazásnak összhangban kell állnia a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel és a befektetők érdekeivel.

| (4c) | Az arányos javadalmazás mellett, az alapkezelő társaság a befektetések fenntartásához és védelméhez közvetlenül kapcsolódó költségeket és kiadásokat – mint például a jogi intézkedések, a befektetők jogainak védelme vagy érvényesítése, az elveszett értékek visszaszerzése vagy kompenzációja – kiszámlázhatja az alapnak. A Bizottságnak értékelnie kell, hogy melyek a tagállamokban a lakossági befektetési termékek vonatkozásában a termékekhez kapcsolódó általános költségek és kiadások. A Bizottságnak konzultációt kell indítania és hatásvizsgálatot kell lefolytatnia, amelyet – ha további harmonizációra van szükség – jogalkotási folyamatnak kell követnie. |
| --- | --- |

(4c)

Az arányos javadalmazás mellett, az alapkezelő társaság a befektetések fenntartásához és védelméhez közvetlenül kapcsolódó költségeket és kiadásokat – mint például a jogi intézkedések, a befektetők jogainak védelme vagy érvényesítése, az elveszett értékek visszaszerzése vagy kompenzációja – kiszámlázhatja az alapnak. A Bizottságnak értékelnie kell, hogy melyek a tagállamokban a lakossági befektetési termékek vonatkozásában a termékekhez kapcsolódó általános költségek és kiadások. A Bizottságnak konzultációt kell indítania és hatásvizsgálatot kell lefolytatnia, amelyet – ha további harmonizációra van szükség – jogalkotási folyamatnak kell követnie.

| (5) | A javadalmazási politikák és gyakorlatok értékelésével kapcsolatos felügyeleti konvergencia előmozdítása érdekében az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak (EÉPH) gondoskodnia kell arról, hogy rendelkezésre álljon az eszközkezelési szektor hatékony és eredményes javadalmazási politikájáról szóló iránymutatás. Az iránymutatás kidolgozásában az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Bankhatóságnak (EBH) is segítenie kell az EÉPH-t.
  Az iránymutatásoknak különösen további utasításokat kell előírniuk az alapkezelő társaság és az általa kezelt ÁÉKBV-k kockázati profiljával, kockázatvállalási hajlandóságával és a stratégiájával összeegyeztethető javadalmazási elvek részleges semlegesítéséről. Az EÉPH által a javadalmazási politikákról készített iránymutatásokat lehetőség szerint, amennyire csak lehet, össze kell hangolni az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (6)

  szabályozott alapokra vonatkozó iránymutatásokkal. Emmellett az EÉPH-nak felügyelnie kell az iránymutatásnak a nemzeti hatóságok általi végrehajtását is. A belső piac egészében érvényesülő egyenlő versenyfeltételek védelme érdekében a veszteségeket haladéktalanul felügyeleti eljárás alá kell vonni. |
| --- | --- |

(5)

A javadalmazási politikák és gyakorlatok értékelésével kapcsolatos felügyeleti konvergencia előmozdítása érdekében az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak (EÉPH) gondoskodnia kell arról, hogy rendelkezésre álljon az eszközkezelési szektor hatékony és eredményes javadalmazási politikájáról szóló iránymutatás. Az iránymutatás kidolgozásában az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Bankhatóságnak (EBH) is segítenie kell az EÉPH-t.
  Az iránymutatásoknak különösen további utasításokat kell előírniuk az alapkezelő társaság és az általa kezelt ÁÉKBV-k kockázati profiljával, kockázatvállalási hajlandóságával és a stratégiájával összeegyeztethető javadalmazási elvek részleges semlegesítéséről. Az EÉPH által a javadalmazási politikákról készített iránymutatásokat lehetőség szerint, amennyire csak lehet, össze kell hangolni az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (6)

  szabályozott alapokra vonatkozó iránymutatásokkal. Emmellett az EÉPH-nak felügyelnie kell az iránymutatásnak a nemzeti hatóságok általi végrehajtását is. A belső piac egészében érvényesülő egyenlő versenyfeltételek védelme érdekében a veszteségeket haladéktalanul felügyeleti eljárás alá kell vonni.

| (6) | A javadalmazásra vonatkozó rendelkezések nem sérthetik a Szerződések által garantált alapvető jogokat, a nemzeti szerződési jog és munkajog általános elveit, a részvényesek jogaira és részvételére, valamint az érintett intézmény igazgatási és felügyeleti szerveinek általános kötelezettségeire vonatkozó jogszabályokat, valamint adott esetben a szociális partnerek jogát kollektív szerződés kötésére és érvényesítésére a nemzeti jogszabályoknak és szokásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(6)

A javadalmazásra vonatkozó rendelkezések nem sérthetik a Szerződések által garantált alapvető jogokat, a nemzeti szerződési jog és munkajog általános elveit, a részvényesek jogaira és részvételére, valamint az érintett intézmény igazgatási és felügyeleti szerveinek általános kötelezettségeire vonatkozó jogszabályokat, valamint adott esetben a szociális partnerek jogát kollektív szerződés kötésére és érvényesítésére a nemzeti jogszabályoknak és szokásoknak megfelelően.

| (7) | Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a különböző tagállamokban a vonatkozó szabályozási előírások harmonizációjának szükséges szintjét, további szabályokat kell elfogadni, amelyek meghatározzák a letétkezelők feladatait és kötelezettségeit, kijelölik azokat a jogalanyokat, amelyeket letétkezelőként lehet kinevezni, és tisztázzák a letétkezelők felelősségét olyan esetekben, amikor az ÁÉKBV eszközei elvesznek a letéti elhelyezés során, vagy amikor a letétkezelők nem megfelelően teljesítik a felügyeleti kötelezettségeiket. E kötelezettségek nem megfelelő teljesítése eszközvesztést eredményezhet, de eredményezheti az eszközök értékének csökkenését is, ha például egy letétkezelő olyan befektetéseket is eltűrt, amelyek nem feleltek meg az alap szabályzatának, miközben ezzel váratlan vagy előre látható kockázatnak tette ki a befektetőt. További szabályoknak kell tisztázniuk a letétkezelői funkció átruházásának feltételeit is. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a különböző tagállamokban a vonatkozó szabályozási előírások harmonizációjának szükséges szintjét, további szabályokat kell elfogadni, amelyek meghatározzák a letétkezelők feladatait és kötelezettségeit, kijelölik azokat a jogalanyokat, amelyeket letétkezelőként lehet kinevezni, és tisztázzák a letétkezelők felelősségét olyan esetekben, amikor az ÁÉKBV eszközei elvesznek a letéti elhelyezés során, vagy amikor a letétkezelők nem megfelelően teljesítik a felügyeleti kötelezettségeiket. E kötelezettségek nem megfelelő teljesítése eszközvesztést eredményezhet, de eredményezheti az eszközök értékének csökkenését is, ha például egy letétkezelő olyan befektetéseket is eltűrt, amelyek nem feleltek meg az alap szabályzatának, miközben ezzel váratlan vagy előre látható kockázatnak tette ki a befektetőt. További szabályoknak kell tisztázniuk a letétkezelői funkció átruházásának feltételeit is.

| (8) | Szükséges annak tisztázása, hogy az ÁÉKBV-nek egyetlen letétkezelőt kell kijelölnie az ÁÉKBV eszközeinek általános felügyeletére. Egyetlen letétkezelő kinevezésének előírása révén azt kell biztosítani, hogy a letétkezelő áttekintéssel rendelkezzen az ÁÉKBV valamennyi eszköze felett, és mind az alap vezetői, mind a befektetők egy helyre fordulhassanak az eszközök letéti őrzésével vagy a felügyeleti funkció ellátásával kapcsolatos probléma esetén. Az eszközök letéti őrzése magában foglalja az eszközök letétben őrzését, vagy ahol az eszközök jellege miatt a letétben őrzés nem lehetséges, az eszközök tulajdonjogának ellenőrzését és nyilvántartás vezetését az eszközökről. |
| --- | --- |

(8)

Szükséges annak tisztázása, hogy az ÁÉKBV-nek egyetlen letétkezelőt kell kijelölnie az ÁÉKBV eszközeinek általános felügyeletére. Egyetlen letétkezelő kinevezésének előírása révén azt kell biztosítani, hogy a letétkezelő áttekintéssel rendelkezzen az ÁÉKBV valamennyi eszköze felett, és mind az alap vezetői, mind a befektetők egy helyre fordulhassanak az eszközök letéti őrzésével vagy a felügyeleti funkció ellátásával kapcsolatos probléma esetén. Az eszközök letéti őrzése magában foglalja az eszközök letétben őrzését, vagy ahol az eszközök jellege miatt a letétben őrzés nem lehetséges, az eszközök tulajdonjogának ellenőrzését és nyilvántartás vezetését az eszközökről.

| (9) | Feladatai ellátása során a letétkezelőnek becsületesen, tisztességesen, magas szakmai színvonalon, függetlenül és az ÁÉKBV, illetve az ÁÉKBV befektetőinek érdekeit szem előtt tartva kell eljárnia. |
| --- | --- |

(9)

Feladatai ellátása során a letétkezelőnek becsületesen, tisztességesen, magas szakmai színvonalon, függetlenül és az ÁÉKBV, illetve az ÁÉKBV befektetőinek érdekeit szem előtt tartva kell eljárnia.

| (10) | Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a letétkezelői kötelezettségek teljesítésének harmonizálását valamennyi tagállamban az ÁÉKBV jogi formájától függetlenül, szükséges a felügyeleti kötelezettségek egységes felsorolásának a bevezetése, amely mind a vállalati ÁÉKBV (befektetési társaság), mind a szerződéses ÁÉKBV esetében alkalmazandó. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a letétkezelői kötelezettségek teljesítésének harmonizálását valamennyi tagállamban az ÁÉKBV jogi formájától függetlenül, szükséges a felügyeleti kötelezettségek egységes felsorolásának a bevezetése, amely mind a vállalati ÁÉKBV (befektetési társaság), mind a szerződéses ÁÉKBV esetében alkalmazandó.

| (11) | A letétkezelő felel az ÁÉKBV pénzmozgásainak megfelelő nyomon követéséért, és különösen annak biztosításáért, hogy az ÁÉKBV tulajdonát képező befektetői pénzt és készpénzt helyesen könyveljék el az ÁÉKBV, vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság, vagy az ÁÉKBV nevében eljáró letétkezelő nevére nyitott számlákon. Ezért részletes rendelkezéseket kell elfogadni a pénzmozgások nyomon követésére vonatkozóan a hatékony és egységes szintű befektetővédelem biztosítása érdekében. A letétkezelőnek a befektető pénzének készpénzszámlákon történő könyvelésekor figyelembe kell vennie a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (7) 16. cikkében megállapított elveket. |
| --- | --- |

(11)

A letétkezelő felel az ÁÉKBV pénzmozgásainak megfelelő nyomon követéséért, és különösen annak biztosításáért, hogy az ÁÉKBV tulajdonát képező befektetői pénzt és készpénzt helyesen könyveljék el az ÁÉKBV, vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság, vagy az ÁÉKBV nevében eljáró letétkezelő nevére nyitott számlákon. Ezért részletes rendelkezéseket kell elfogadni a pénzmozgások nyomon követésére vonatkozóan a hatékony és egységes szintű befektetővédelem biztosítása érdekében. A letétkezelőnek a befektető pénzének készpénzszámlákon történő könyvelésekor figyelembe kell vennie a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv (7) 16. cikkében megállapított elveket.

| (12) | A csalárd készpénzátutalások megelőzése érdekében elő kell írni, hogy a letétkezelő tudomása nélkül ne lehessen az alap ügyleteivel kapcsolatos készpénzszámlákat nyitni. |
| --- | --- |

(12)

A csalárd készpénzátutalások megelőzése érdekében elő kell írni, hogy a letétkezelő tudomása nélkül ne lehessen az alap ügyleteivel kapcsolatos készpénzszámlákat nyitni.

| (13) | Az ÁÉKBV számára letéti kezelésében lévő pénzügyi eszközöket el kell különíteni a letétkezelő saját eszközeitől, és minden esetben az ÁÉKBV tulajdonaként kell azonosítani; ennek az előírásnak a célja további biztonsági háló nyújtása a befektetők számára a letétkezelő mulasztása esetére. |
| --- | --- |

(13)

Az ÁÉKBV számára letéti kezelésében lévő pénzügyi eszközöket el kell különíteni a letétkezelő saját eszközeitől, és minden esetben az ÁÉKBV tulajdonaként kell azonosítani; ennek az előírásnak a célja további biztonsági háló nyújtása a befektetők számára a letétkezelő mulasztása esetére.

| (14) | Az ÁÉKBV tulajdonát képező eszközök letéti őrzésének jelenlegi kötelezettségén túlmenően, meg kell különböztetni azokat az eszközöket, amelyek letéti őrzése lehetséges, azoktól az eszközöktől, amelyeké nem, és amelyekre ehelyett a nyilvántartási és tulajdonjog-ellenőrzési követelmény vonatkozik. A letétben őrizhető eszközök csoportját világosan el kell különíteni, mivel az elveszett eszközök megtérítésének a kötelezettsége csak erre a konkrét pénzügyieszköz-kategóriára érvényes. |
| --- | --- |

(14)

Az ÁÉKBV tulajdonát képező eszközök letéti őrzésének jelenlegi kötelezettségén túlmenően, meg kell különböztetni azokat az eszközöket, amelyek letéti őrzése lehetséges, azoktól az eszközöktől, amelyeké nem, és amelyekre ehelyett a nyilvántartási és tulajdonjog-ellenőrzési követelmény vonatkozik. A letétben őrizhető eszközök csoportját világosan el kell különíteni, mivel az elveszett eszközök megtérítésének a kötelezettsége csak erre a konkrét pénzügyieszköz-kategóriára érvényes.

| (14a) | A letétkezelő által letétben őrzött pénzügyi eszközöket nem szabad a letétkezelőnek vagy a letétkezelői funkcióval megbízott harmadik félnek saját céljaira újra hasznosítani. |
| --- | --- |

(14a)

A letétkezelő által letétben őrzött pénzügyi eszközöket nem szabad a letétkezelőnek vagy a letétkezelői funkcióval megbízott harmadik félnek saját céljaira újra hasznosítani.

| (15) | Meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyekkel a letétkezelő a letéti őrzési kötelezettségeit harmadik félre ruházhatja át. Az átruházást és a továbbruházást objektíven meg kell indokolni és azokra szigorú követelményeket kell előírni az átruházott funkcióval megbízott harmadik fél megfelelőségét, valamint azt illetően, hogy a letétkezelő kellő szakértelemmel, körültekintéssel és gondossággal járjon el a harmadik fél kiválasztása, kinevezése és ellenőrzése során. Az egységes piaci feltételek és az ugyanilyen magas szintű befektetővédelem megvalósítása céljából, ezeket a feltételeket össze kell hangolni a 2011/61/EU irányelv,
  a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (8) és az 1095/2010/EU rendelet szerint alkalmazandóakkal. Rendelkezéseket kell elfogadni annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik felek rendelkezzenek a feladataik teljesítéséhez szükséges eszközökkel, és elkülönítsék az ÁÉKBV-k eszközeit. |
| --- | --- |

(15)

Meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyekkel a letétkezelő a letéti őrzési kötelezettségeit harmadik félre ruházhatja át. Az átruházást és a továbbruházást objektíven meg kell indokolni és azokra szigorú követelményeket kell előírni az átruházott funkcióval megbízott harmadik fél megfelelőségét, valamint azt illetően, hogy a letétkezelő kellő szakértelemmel, körültekintéssel és gondossággal járjon el a harmadik fél kiválasztása, kinevezése és ellenőrzése során. Az egységes piaci feltételek és az ugyanilyen magas szintű befektetővédelem megvalósítása céljából, ezeket a feltételeket össze kell hangolni a 2011/61/EU irányelv,
  a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (8) és az 1095/2010/EU rendelet szerint alkalmazandóakkal. Rendelkezéseket kell elfogadni annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik felek rendelkezzenek a feladataik teljesítéséhez szükséges eszközökkel, és elkülönítsék az ÁÉKBV-k eszközeit.

| (16) | Az eszközök megőrzésének a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) rendelkezései szerinti rábízása értékpapír-elszámolási rendszer működtetőjére, vagy a hasonló szolgáltatások nyújtásának harmadik országbeli értékpapír-elszámolási rendszerekre történő rábízása nem tekinthető a letétkezelői funkciók átruházásának. |
| --- | --- |

(16)

Az eszközök megőrzésének a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) rendelkezései szerinti rábízása értékpapír-elszámolási rendszer működtetőjére, vagy a hasonló szolgáltatások nyújtásának harmadik országbeli értékpapír-elszámolási rendszerekre történő rábízása nem tekinthető a letétkezelői funkciók átruházásának.

| (17) | A harmadik fél, amelyre az eszközök biztonságos megőrzését átruházták, gyűjtőszámlát tarthat fenn elkülönített közös számlaként az ÁÉKBV-k részére. |
| --- | --- |

(17)

A harmadik fél, amelyre az eszközök biztonságos megőrzését átruházták, gyűjtőszámlát tarthat fenn elkülönített közös számlaként az ÁÉKBV-k részére.

| (18) | A letétkezelés harmadik félre történő átruházása esetében annak biztosítására is szükség van, hogy a harmadik félre vonatkozzanak a hatékony prudenciális szabályozás és felügyelet konkrét előírásai. Ezenkívül rendszeres külső ellenőrzést kell végrehajtani annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi eszközök annak a harmadik félnek a birtokában legyenek, amelyre a letétkezelést átruházták. |
| --- | --- |

(18)

A letétkezelés harmadik félre történő átruházása esetében annak biztosítására is szükség van, hogy a harmadik félre vonatkozzanak a hatékony prudenciális szabályozás és felügyelet konkrét előírásai. Ezenkívül rendszeres külső ellenőrzést kell végrehajtani annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi eszközök annak a harmadik félnek a birtokában legyenek, amelyre a letétkezelést átruházták.

| (19) | A befektetővédelem egységesen magas szintjének biztosítása érdekében a működésre és az összeférhetetlenség kezelésére vonatkozó rendelkezéseket kell elfogadni, és azokat minden helyzetben alkalmazni kell, beleértve a letéti őrzési feladatok átruházásának esetét. Ezen szabályoknak különösen biztosítaniuk kell a letétkezelő, az ÁÉKBV és az alapkezelő társaság feladatainak és funkcióinak egyértelmű elhatárolását. |
| --- | --- |

(19)

A befektetővédelem egységesen magas szintjének biztosítása érdekében a működésre és az összeférhetetlenség kezelésére vonatkozó rendelkezéseket kell elfogadni, és azokat minden helyzetben alkalmazni kell, beleértve a letéti őrzési feladatok átruházásának esetét. Ezen szabályoknak különösen biztosítaniuk kell a letétkezelő, az ÁÉKBV és az alapkezelő társaság feladatainak és funkcióinak egyértelmű elhatárolását.

| (20) | A befektetővédelem magas szintjének biztosítása és a prudenciális szabályozás és folyamatos felügyelet megfelelő szintjének garantálása érdekében kimerítő listát kell készíteni azokról a jogalanyokról, amelyek jogosultak letétkezelői tevékenység folytatására oly módon, hogy csak a hitelintézetek és befektetési társaságok számára szabad engedélyezni az ÁÉKBV letétkezelői tevékenység folytatását. Annak érdekében, hogy a korábban esetlegesen ÁÉKBV letétkezelői tevékenység folytatására jogosult más szervezetek átalakulhassanak erre jogosult jogalanyokká, átmeneti rendelkezéseket kell hozni az ilyen jogalanyokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(20)

A befektetővédelem magas szintjének biztosítása és a prudenciális szabályozás és folyamatos felügyelet megfelelő szintjének garantálása érdekében kimerítő listát kell készíteni azokról a jogalanyokról, amelyek jogosultak letétkezelői tevékenység folytatására oly módon, hogy csak a hitelintézetek és befektetési társaságok számára szabad engedélyezni az ÁÉKBV letétkezelői tevékenység folytatását. Annak érdekében, hogy a korábban esetlegesen ÁÉKBV letétkezelői tevékenység folytatására jogosult más szervezetek átalakulhassanak erre jogosult jogalanyokká, átmeneti rendelkezéseket kell hozni az ilyen jogalanyokra vonatkozóan.

| (21) | Szükséges az ÁÉKBV-letétkezelő felelősségének meghatározása és tisztázása a letétbe helyezett pénzügyi eszköz elvesztése esetére. A letétkezelő legyen köteles a letétben őrzött pénzügyi eszközök elvesztése esetén ugyanolyan típusú pénzügyi eszközöket vagy az eszközöknek megfelelő pénzösszeget az ÁÉKBV rendelkezésére bocsátani. Az eszközök elvesztése esetére a kötelezettség alóli további mentesítés előírása nem indokolt, kivéve, ha a letétkezelő bizonyítani tudja, hogy az eszközök elvesztése olyan „érdemleges befolyásán túlmenő külső esemény” miatt következett be, amely minden ésszerű erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen lett volna”. Ebben az összefüggésben a letétkezelő – kimentendő magát a felelőssége alól – nem hivatkozhat bizonyos belső körülményekre, mint például egy munkavállaló által elkövetett csalásra. |
| --- | --- |

(21)

Szükséges az ÁÉKBV-letétkezelő felelősségének meghatározása és tisztázása a letétbe helyezett pénzügyi eszköz elvesztése esetére. A letétkezelő legyen köteles a letétben őrzött pénzügyi eszközök elvesztése esetén ugyanolyan típusú pénzügyi eszközöket vagy az eszközöknek megfelelő pénzösszeget az ÁÉKBV rendelkezésére bocsátani. Az eszközök elvesztése esetére a kötelezettség alóli további mentesítés előírása nem indokolt, kivéve, ha a letétkezelő bizonyítani tudja, hogy az eszközök elvesztése olyan „érdemleges befolyásán túlmenő külső esemény” miatt következett be, amely minden ésszerű erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen lett volna”. Ebben az összefüggésben a letétkezelő – kimentendő magát a felelőssége alól – nem hivatkozhat bizonyos belső körülményekre, mint például egy munkavállaló által elkövetett csalásra.

| (22) | Ha a letétkezelő letétkezelési feladatokat ruház át, és a harmadik fél által őrzött pénzügyi eszközök elvesznek, a felelősséget a letétkezelőnek kell viselnie. Azt is meg kell állapítani, hogy letétben őrzött eszközök elvesztése esetén a letétkezelő köteles ugyanolyan típusú pénzügyi eszközöket vagy az eszközöknek megfelelő pénzösszeget rendelkezésre bocsátani, még akkor is, ha az eszközök elvesztése egy alletétkezelőnél történt. A letétkezelő csak akkor mentesül ez alól a felelősség alól, ha bizonyítani tudja, hogy az eszközök elvesztése olyan, érdemleges befolyásán túlmenő külső esemény miatt és olyan következménnyel következett be, amely minden ellenkező erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen volt. Ebben az összefüggésben a letétkezelő – kimentendő magát a felelőssége alól – nem hivatkozhat bizonyos belső körülményekre, mint például egy munkavállaló által elkövetett csalásra. Nem lehetséges szerződéses vagy szabályozási felelősség alóli mentesítés azokban az esetekben, amikor egy letétkezelő vagy alletétkezelője veszíti el az eszközöket. |
| --- | --- |

(22)

Ha a letétkezelő letétkezelési feladatokat ruház át, és a harmadik fél által őrzött pénzügyi eszközök elvesznek, a felelősséget a letétkezelőnek kell viselnie. Azt is meg kell állapítani, hogy letétben őrzött eszközök elvesztése esetén a letétkezelő köteles ugyanolyan típusú pénzügyi eszközöket vagy az eszközöknek megfelelő pénzösszeget rendelkezésre bocsátani, még akkor is, ha az eszközök elvesztése egy alletétkezelőnél történt. A letétkezelő csak akkor mentesül ez alól a felelősség alól, ha bizonyítani tudja, hogy az eszközök elvesztése olyan, érdemleges befolyásán túlmenő külső esemény miatt és olyan következménnyel következett be, amely minden ellenkező erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen volt. Ebben az összefüggésben a letétkezelő – kimentendő magát a felelőssége alól – nem hivatkozhat bizonyos belső körülményekre, mint például egy munkavállaló által elkövetett csalásra. Nem lehetséges szerződéses vagy szabályozási felelősség alóli mentesítés azokban az esetekben, amikor egy letétkezelő vagy alletétkezelője veszíti el az eszközöket.

| (23) | Minden ÁÉKBV-alapba befektetőnek biztosítani kell a jogot, hogy a letétkezelője kötelezettségeivel kapcsolatos követelésekkel élni tudjon közvetlenül vagy közvetve az alapkezelő társaságon keresztül. A letétkezelő elleni jogorvoslat nem függhet az ÁÉBV jogi (vállalati vagy szerződéses) formájától, sem pedig a letétkezelő, az alapkezelő társaság és a befektetők között fennálló jogviszony természetétől. |
| --- | --- |

(23)

Minden ÁÉKBV-alapba befektetőnek biztosítani kell a jogot, hogy a letétkezelője kötelezettségeivel kapcsolatos követelésekkel élni tudjon közvetlenül vagy közvetve az alapkezelő társaságon keresztül. A letétkezelő elleni jogorvoslat nem függhet az ÁÉBV jogi (vállalati vagy szerződéses) formájától, sem pedig a letétkezelő, az alapkezelő társaság és a befektetők között fennálló jogviszony természetétől.

| (24) | 2010. július 12-én a Bizottság javasolta a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló, 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) módosítását. Fontos a 2010. július 12-i javaslat kiegészítése oly módon, hogy tisztázza az ÁÉKBV-letétkezelő és alletétkezelő kötelezettségeit és felelősségi körét annak érdekében, hogy az ÁÉKBV-befektetők számára magas szintű védelmet biztosítson, amennyiben a letétkezelő nem tudja teljesíteni az ezen irányelvben meghatározott kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(24)

2010. július 12-én a Bizottság javasolta a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló, 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) módosítását. Fontos a 2010. július 12-i javaslat kiegészítése oly módon, hogy tisztázza az ÁÉKBV-letétkezelő és alletétkezelő kötelezettségeit és felelősségi körét annak érdekében, hogy az ÁÉKBV-befektetők számára magas szintű védelmet biztosítson, amennyiben a letétkezelő nem tudja teljesíteni az ezen irányelvben meghatározott kötelezettségeit.

| (24a) | Ezen irányelvnek a letétkezelők feladatait és felelősségeit meghatározó rendelkezéseinek fényében, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy mely helyzetekben vezethet egy ÁÉKBV-letétkezelő vagy egy alletétkezelő csődje – a befektetéseik nettó eszközértékének csökkenése vagy más okok által – az ÁÉKBV-befektetőknek az említett rendelkezések szerint nem behajtható veszteségéhez, és amelyek így olyan biztosítás vagy valamely olyan kártalanítási rendszer igénybevételét teszik szükségessé, amely fedezetet nyújt a letétkezelőnek az alletétkezelő csődje esetére. Az elemzésnek azt is vizsgálnia kell, hogy ilyen helyzetekben hogyan lehet biztosítani a befektetők egyenértékű, a befektető és a csőd által érintett átruházható értékpapírok közötti közvetítési lánctól független védelmét vagy az átláthatóságot. A fenti elemzést – szükség esetén jogalkotási javaslatok kíséretében – be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(24a)

Ezen irányelvnek a letétkezelők feladatait és felelősségeit meghatározó rendelkezéseinek fényében, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy mely helyzetekben vezethet egy ÁÉKBV-letétkezelő vagy egy alletétkezelő csődje – a befektetéseik nettó eszközértékének csökkenése vagy más okok által – az ÁÉKBV-befektetőknek az említett rendelkezések szerint nem behajtható veszteségéhez, és amelyek így olyan biztosítás vagy valamely olyan kártalanítási rendszer igénybevételét teszik szükségessé, amely fedezetet nyújt a letétkezelőnek az alletétkezelő csődje esetére. Az elemzésnek azt is vizsgálnia kell, hogy ilyen helyzetekben hogyan lehet biztosítani a befektetők egyenértékű, a befektető és a csőd által érintett átruházható értékpapírok közötti közvetítési lánctól független védelmét vagy az átláthatóságot. A fenti elemzést – szükség esetén jogalkotási javaslatok kíséretében – be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (25) | Gondoskodni kell arról, hogy a letétkezelőkre ugyanazok a követelmények vonatkozzanak függetlenül az ÁÉKBV jogi formájától. A követelmények egységességének fokoznia kell a jogbiztonságot, növelnie a befektetővédelmet, és hozzá kell járulnia egységes piaci viszonyok kialakításához. A Bizottság nem kapott értesítést arról, hogy bármilyen befektetési vállalkozás eltérést vett volna igénybe azon általános kötelezettség tekintetében, hogy eszközeit egy letétkezelőre bízza. Ezért a 2009/65/EK irányelvnek a befektetési vállalkozások letétkezelőjére vonatkozó előírásai redundánsnak tekintendők. |
| --- | --- |

(25)

Gondoskodni kell arról, hogy a letétkezelőkre ugyanazok a követelmények vonatkozzanak függetlenül az ÁÉKBV jogi formájától. A követelmények egységességének fokoznia kell a jogbiztonságot, növelnie a befektetővédelmet, és hozzá kell járulnia egységes piaci viszonyok kialakításához. A Bizottság nem kapott értesítést arról, hogy bármilyen befektetési vállalkozás eltérést vett volna igénybe azon általános kötelezettség tekintetében, hogy eszközeit egy letétkezelőre bízza. Ezért a 2009/65/EK irányelvnek a befektetési vállalkozások letétkezelőjére vonatkozó előírásai redundánsnak tekintendők.

| (26) | A pénzügyi szolgáltató szektor szankciórendszerének megerősítéséről szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleménnyel összhangban az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni olyan pénzbírságok alkalmazására, amelyek kellően magas szintűek ahhoz, hogy visszatartó erővel rendelkezzenek és arányosak legyenek, és ellensúlyozzák a szabálysértő magatartástól elvárt előnyöket. |
| --- | --- |

(26)

A pénzügyi szolgáltató szektor szankciórendszerének megerősítéséről szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleménnyel összhangban az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni olyan pénzbírságok alkalmazására, amelyek kellően magas szintűek ahhoz, hogy visszatartó erővel rendelkezzenek és arányosak legyenek, és ellensúlyozzák a szabálysértő magatartástól elvárt előnyöket.

| (27) | A minden tagállamban történő következetes alkalmazás biztosítása érdekében a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírságok szintjének meghatározása során a tagállamok számára elő kell írni, hogy biztosítsák az összes lényeges körülmény illetékes hatóságok általi figyelembevételét. |
| --- | --- |

(27)

A minden tagállamban történő következetes alkalmazás biztosítása érdekében a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírságok szintjének meghatározása során a tagállamok számára elő kell írni, hogy biztosítsák az összes lényeges körülmény illetékes hatóságok általi figyelembevételét.

| (28) | A nyilvánosságra gyakorolt visszatartó hatás erősítése és a befektetők védelmére negatívan ható szabálysértésekről szóló tájékoztatás érdekében a szankciókat – jól meghatározott körülmények kivételével – közzé kell tenni. Az arányosság elve betartásának biztosítása érdekében a szankciókat az anonimitás megőrzésével kell közzétenni, ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek. |
| --- | --- |

(28)

A nyilvánosságra gyakorolt visszatartó hatás erősítése és a befektetők védelmére negatívan ható szabálysértésekről szóló tájékoztatás érdekében a szankciókat – jól meghatározott körülmények kivételével – közzé kell tenni. Az arányosság elve betartásának biztosítása érdekében a szankciókat az anonimitás megőrzésével kell közzétenni, ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek.

| (29) | A potenciális jogsértések feltárása érdekében az illetékes hatóságokat fel kell ruházni a szükséges vizsgálati hatáskörökkel és hatékony mechanizmusokat kell létrehozni, amelyekkel ösztönzik a lehetséges vagy tényleges jogsértés bejelentését. |
| --- | --- |

(29)

A potenciális jogsértések feltárása érdekében az illetékes hatóságokat fel kell ruházni a szükséges vizsgálati hatáskörökkel és hatékony mechanizmusokat kell létrehozni, amelyekkel ösztönzik a lehetséges vagy tényleges jogsértés bejelentését.

| (30) | Ez az irányelv nem sérti a tagállamok büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos jogának rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(30)

Ez az irányelv nem sérti a tagállamok büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos jogának rendelkezéseit.

| (31) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, amint azt az Európai Unió működéséről szóló szerződés rögzíti. |
| --- | --- |

(31)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, amint azt az Európai Unió működéséről szóló szerződés rögzíti.

| (32) | Ezen irányelv céljainak elérése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. A Bizottságot fel kell hatalmazni mindenekelőtt olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek rendelkeznek a letétkezelő és az alapkezelő társaság vagy befektetési társaság közötti típusmegállapodásban feltüntetendő adatokról, a letétkezelői funkció ellátásának feltételeiről, ideértve a pénzügyi eszközök típusait, amelyeknek szerepelniük kell a letétkezelő letétkezelői kötelezettségei körében, azokról a feltételekről, amelyekkel a letétkezelő gyakorolhatja a letétkezelői feladatait a központi letétkezelőnél nyilvántartott pénzügyi eszközök tekintetében, és azokról a feltételekről, amelyek alapján a letétkezelőnek a névre szólóan kibocsátott és a kibocsátónál vagy a könyvvezetőnél nyilvántartott pénzügyi eszközök letéti őrzését végeznie kell, a letétkezelők átvilágítási kötelezettségeiről, az elkülönített kezelési kötelezettségről, azokról a feltételekről és körülményekről, amelyek esetében a letétbe helyezett pénzügyi eszközöket elveszettnek kell tekinteni, arról, hogy mit lehet „minden ellenkező erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen, ésszerű befolyásán túlmenő külső eseménynek” tekinteni.
  E felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak legalább olyan szintű befektetői védelmet kell nyújtaniuk, mint a 2011/61/EU irányelvben elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak.
   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács számára egyidejűleg, időben és megfelelően történő eljuttatásáról. |
| --- | --- |

(32)

Ezen irányelv céljainak elérése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. A Bizottságot fel kell hatalmazni mindenekelőtt olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek rendelkeznek a letétkezelő és az alapkezelő társaság vagy befektetési társaság közötti típusmegállapodásban feltüntetendő adatokról, a letétkezelői funkció ellátásának feltételeiről, ideértve a pénzügyi eszközök típusait, amelyeknek szerepelniük kell a letétkezelő letétkezelői kötelezettségei körében, azokról a feltételekről, amelyekkel a letétkezelő gyakorolhatja a letétkezelői feladatait a központi letétkezelőnél nyilvántartott pénzügyi eszközök tekintetében, és azokról a feltételekről, amelyek alapján a letétkezelőnek a névre szólóan kibocsátott és a kibocsátónál vagy a könyvvezetőnél nyilvántartott pénzügyi eszközök letéti őrzését végeznie kell, a letétkezelők átvilágítási kötelezettségeiről, az elkülönített kezelési kötelezettségről, azokról a feltételekről és körülményekről, amelyek esetében a letétbe helyezett pénzügyi eszközöket elveszettnek kell tekinteni, arról, hogy mit lehet „minden ellenkező erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen, ésszerű befolyásán túlmenő külső eseménynek” tekinteni.
  E felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak legalább olyan szintű befektetői védelmet kell nyújtaniuk, mint a 2011/61/EU irányelvben elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak.
   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács számára egyidejűleg, időben és megfelelően történő eljuttatásáról.

| (33) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (11) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása. |
| --- | --- |

(33)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (11) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy indokolt ilyen dokumentumok átadása.

| (34) | A tagállamok egymástól függetlenül eljárva nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani azon intézkedések célját, amelyek a letétkezelők kötelezettségeire és felelősségére, valamint az alapkezelő társaságok és befektetési társaságok javadalmazási politikájára vonatkozó követelmények megerősítése, valamint az irányelv rendelkezései megsértésének fontosabb eseteire vonatkozó szankciók egységes standardjainak bevezetése révén a befektetők ÁÉKBV-vel kapcsolatos bizalmának javítására irányulnak. Mivel a megállapított problémákat csak európai szintű intézkedéssel lehet kezelni és az ilyen fellépés uniós szinten jobban megvalósítható, az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően el kell fogadnia a szükséges intézkedéseket. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(34)

A tagállamok egymástól függetlenül eljárva nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani azon intézkedések célját, amelyek a letétkezelők kötelezettségeire és felelősségére, valamint az alapkezelő társaságok és befektetési társaságok javadalmazási politikájára vonatkozó követelmények megerősítése, valamint az irányelv rendelkezései megsértésének fontosabb eseteire vonatkozó szankciók egységes standardjainak bevezetése révén a befektetők ÁÉKBV-vel kapcsolatos bizalmának javítására irányulnak. Mivel a megállapított problémákat csak európai szintű intézkedéssel lehet kezelni és az ilyen fellépés uniós szinten jobban megvalósítható, az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően el kell fogadnia a szükséges intézkedéseket. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (34a) | A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban megtörtént az egyeztetés az európai adatvédelmi biztossal. |
| --- | --- |

(34a)

A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban megtörtént az egyeztetés az európai adatvédelmi biztossal.

| (35) | Ezért a 2009/65/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(35)

Ezért a 2009/65/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2009/65/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| 1. | Az irányelv a következő ▌ cikkekkel egészül ki:
  „14a. cikk
  (1)   A tagállamok kötelezik az alapkezelő társaságokat, hogy olyan hatékony és eredményes kockázatkezelést előmozdító és azzal összhangban álló javadalmazási politikákat alkalmazzanak, amelyek nem ösztönzik a kezelésükben lévő ÁÉKBV kockázati profiljával, alapszabályával vagy létesítő okiratával össze nem egyeztethető kockázatvállalást.
  (2)   A javadalmazási politikák és gyakorlatok a fizetések és a nem kötelező nyugdíjjuttatások rögzített
  és változó összetevőire
  vonatkoznak.
  (3)   A javadalmazási politikák és gyakorlatok azon alkalmazotti kategóriákra alkalmazandóak – köztük
  bármely munkavállaló és alkalmazott, mint például, de nem kizárólag az ideiglenes vagy szerződéses alkalmazottak
  – az alapok és a részalapok szintjén, akik:








  a) | alapkezelők |
| --- | --- | --- |

1.

Az irányelv a következő ▌ cikkekkel egészül ki:

„14a. cikk

(1)   A tagállamok kötelezik az alapkezelő társaságokat, hogy olyan hatékony és eredményes kockázatkezelést előmozdító és azzal összhangban álló javadalmazási politikákat alkalmazzanak, amelyek nem ösztönzik a kezelésükben lévő ÁÉKBV kockázati profiljával, alapszabályával vagy létesítő okiratával össze nem egyeztethető kockázatvállalást.

(2)   A javadalmazási politikák és gyakorlatok a fizetések és a nem kötelező nyugdíjjuttatások rögzített
  és változó összetevőire
  vonatkoznak.

(3)   A javadalmazási politikák és gyakorlatok azon alkalmazotti kategóriákra alkalmazandóak – köztük
  bármely munkavállaló és alkalmazott, mint például, de nem kizárólag az ideiglenes vagy szerződéses alkalmazottak
  – az alapok és a részalapok szintjén, akik:

a)

alapkezelők

| b) | más személyek, akik az alap kockázati pozícióját befolyásoló befektetési döntéseket hoznak; |
| --- | --- |

b)

más személyek, akik az alap kockázati pozícióját befolyásoló befektetési döntéseket hoznak;

| c) | más személyek, akiknek hatalmukban áll befolyásolni ezeket az alkalmazottakat, ideértve a befektetéspolitikai tanácsadókat és elemzőket; |
| --- | --- |

c)

más személyek, akiknek hatalmukban áll befolyásolni ezeket az alkalmazottakat, ideértve a befektetéspolitikai tanácsadókat és elemzőket;

| d) | felső vezetés, a kockázatvállalásért
  és ellenőrzésért felelős alkalmazottak; vagy |
| --- | --- |

d)

felső vezetés, a kockázatvállalásért
  és ellenőrzésért felelős alkalmazottak; vagy

| e) | bármely más olyan munkavállaló vagy alkalmazott, mint például, de nem kizárólag az ideiglenes vagy szerződéses alkalmazottak, akik
  a teljes javadalmazásuk mértéke miatt a felső vezetéssel és a
  döntéshozatalért
  felelős alkalmazottakkal azonos javadalmazási kategóriába tartoznak, és akik az alapkezelő társaság kockázati profiljára vagy a kezelésükben lévő ÁÉKBV kockázati profiljára szakmai tevékenységük révén lényeges hatást gyakorolnak. |
| --- | --- |

e)

bármely más olyan munkavállaló vagy alkalmazott, mint például, de nem kizárólag az ideiglenes vagy szerződéses alkalmazottak, akik
  a teljes javadalmazásuk mértéke miatt a felső vezetéssel és a
  döntéshozatalért
  felelős alkalmazottakkal azonos javadalmazási kategóriába tartoznak, és akik az alapkezelő társaság kockázati profiljára vagy a kezelésükben lévő ÁÉKBV kockázati profiljára szakmai tevékenységük révén lényeges hatást gyakorolnak.

(4)   Az 1095/2010/EU ▌ rendelet 16. cikke szerint az EÉPH az illetékes hatóságoknak címzett iránymutatásokat bocsát ki, amelyek megfelelnek a 14b. cikknek. Ezen iránymutatások figyelembe veszik a 2009/384/EK ▌ ajánlásban meghatározott hatékony javadalmazási politikákra vonatkozó elveket, az alapkezelő társaság és az általa kezelt ÁÉKBV méretét, azok belső szervezeti felépítését, valamint tevékenységeik jellegét, körét és összetettségét. Az iránymutatások kidolgozása folyamán az EÉPH szorosan együttműködik az ▌ EBH-val a pénzügyi szolgáltatások más szektoraira – különösen hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra – kidolgozott követelmények összhangjának biztosítása érdekében.

14b. cikk

(1)   Az ebben a cikkben említett javadalmazási politika meghatározásakor és alkalmazásakor az alapkezelő társaságok a méretüknek, belső szervezetüknek és tevékenységük jellegének, körének és összetettségének megfelelő módon és mértékben betartják az alábbi elveket:

| a) | a javadalmazási politika összhangban áll a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel és előmozdítja azt, továbbá nem ösztönzi a kezelésükben lévő ÁÉKBV kockázati profiljával, alapszabályával vagy létesítő okiratával össze nem egyeztethető kockázatvállalást; |
| --- | --- |

a)

a javadalmazási politika összhangban áll a hatékony és eredményes kockázatkezeléssel és előmozdítja azt, továbbá nem ösztönzi a kezelésükben lévő ÁÉKBV kockázati profiljával, alapszabályával vagy létesítő okiratával össze nem egyeztethető kockázatvállalást;

| b) | a javadalmazási politika összhangban áll az alapkezelő társaság és a kezelésében lévő ÁÉKBV
  és
  az ilyen ÁÉKBV befektetőinek üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és érdekeivel, valamint összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket tartalmaz; |
| --- | --- |

b)

a javadalmazási politika összhangban áll az alapkezelő társaság és a kezelésében lévő ÁÉKBV
  és
  az ilyen ÁÉKBV befektetőinek üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és érdekeivel, valamint összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket tartalmaz;

| (c) | az alapkezelő társaság felügyeleti feladatokat ellátó irányító testülete elfogadja és rendszeres időközönként felülvizsgálja a javadalmazási politika általános elveit, és felelős annak végrehajtásáért
  , illetve ellenőrzi azt;
  a
  javadalmazási rendszert elsősorban nem a vezérigazgató és a vezetés ellenőrzi. Az érintett testület javadalmazási politika meghatározásában és végrehajtásában részt vevő tagjainak, illetve a javadalmazási politika meghatározásában és végrehajtásában részt vevő munkavállalóknak függetlennek kell lenniük, és szakértelemmel kell rendelkezniük a kockázatkezelés és a javadalmazás terén. A kiemelt befektetői információknak kell tartalmazniuk ezeket a javadalmazási politikákat és a kiválasztásuk alapját, ideértve az ebben a cikkben foglalt elveknek való megfelelés bizonyítását is; [Mód. 2 – 1. rész] |
| --- | --- |

(c)

az alapkezelő társaság felügyeleti feladatokat ellátó irányító testülete elfogadja és rendszeres időközönként felülvizsgálja a javadalmazási politika általános elveit, és felelős annak végrehajtásáért
  , illetve ellenőrzi azt;
  a
  javadalmazási rendszert elsősorban nem a vezérigazgató és a vezetés ellenőrzi. Az érintett testület javadalmazási politika meghatározásában és végrehajtásában részt vevő tagjainak, illetve a javadalmazási politika meghatározásában és végrehajtásában részt vevő munkavállalóknak függetlennek kell lenniük, és szakértelemmel kell rendelkezniük a kockázatkezelés és a javadalmazás terén. A kiemelt befektetői információknak kell tartalmazniuk ezeket a javadalmazási politikákat és a kiválasztásuk alapját, ideértve az ebben a cikkben foglalt elveknek való megfelelés bizonyítását is; [Mód. 2 – 1. rész]

| d) | a javadalmazási politika végrehajtását legalább évente egyszer központi és független belső felülvizsgálatnak kell alávetni annak ellenőrzése céljából, hogy megfelel-e a vezető testület által a felügyeleti funkciója ellátása keretében elfogadott javadalmazási politikáknak és eljárásoknak; |
| --- | --- |

d)

a javadalmazási politika végrehajtását legalább évente egyszer központi és független belső felülvizsgálatnak kell alávetni annak ellenőrzése céljából, hogy megfelel-e a vezető testület által a felügyeleti funkciója ellátása keretében elfogadott javadalmazási politikáknak és eljárásoknak;

| da) | tartós adathordozón vagy egy weboldalon minden érdekelt fél átfogó, pontos és időszerű információkban részesül a javadalmazási gyakorlatokról, kérésre pedig ingyenesen egy nyomtatott példányt is kapnak; |
| --- | --- |

da)

tartós adathordozón vagy egy weboldalon minden érdekelt fél átfogó, pontos és időszerű információkban részesül a javadalmazási gyakorlatokról, kérésre pedig ingyenesen egy nyomtatott példányt is kapnak;

| e) | az ellenőrzési feladatokat ellátó alkalmazottak a feladatkörükhöz kapcsolódó célkitűzések elérésével összhangban álló javadalmazást kapnak, függetlenül az általuk ellenőrzött tevékenységi területek teljesítményétől; |
| --- | --- |

e)

az ellenőrzési feladatokat ellátó alkalmazottak a feladatkörükhöz kapcsolódó célkitűzések elérésével összhangban álló javadalmazást kapnak, függetlenül az általuk ellenőrzött tevékenységi területek teljesítményétől;

| f) | a kockázatkezeléssel és megfelelőség-ellenőrzéssel foglalkozó vezető tisztviselők javadalmazását közvetlenül a javadalmazási bizottság felügyeli; |
| --- | --- |

f)

a kockázatkezeléssel és megfelelőség-ellenőrzéssel foglalkozó vezető tisztviselők javadalmazását közvetlenül a javadalmazási bizottság felügyeli;

| g) | amennyiben a javadalmazást a teljesítményhez kötik, a javadalmazás teljes összege az egyén és az érintett szervezeti egység vagy ÁÉKBV
  kockázattal kiigazított
  teljesítményének együttes értékelésén, valamint az alapkezelő társaság
  kockázattal kiigazított
  általános eredményein alapul, az egyéni teljesítmény értékelése során pedig pénzügyi és nem pénzügyi kritériumokat is figyelembe vesznek; |
| --- | --- |

g)

amennyiben a javadalmazást a teljesítményhez kötik, a javadalmazás teljes összege az egyén és az érintett szervezeti egység vagy ÁÉKBV
  kockázattal kiigazított
  teljesítményének együttes értékelésén, valamint az alapkezelő társaság
  kockázattal kiigazított
  általános eredményein alapul, az egyéni teljesítmény értékelése során pedig pénzügyi és nem pénzügyi kritériumokat is figyelembe vesznek;

| h) | a teljesítményértékelésre az alapkezelő társaság kezelésében lévő ÁÉKBV életciklusának megfelelő többéves kereten belül kerül sor annak biztosítása érdekében, hogy az értékelési folyamat alapja a hosszabb távú teljesítmény legyen, és hogy a javadalmazás teljesítményalapú összetevőinek tényleges kifizetése egy olyan időszakra legyen elosztva, amelynél figyelembe veszik a kezelésében lévő ÁÉKBV visszaváltással kapcsolatos politikáját
  , az ÁÉKBV hosszú távú teljesítményét
  és befektetési kockázatait; [Mód. 2 – 2. rész] |
| --- | --- |

h)

a teljesítményértékelésre az alapkezelő társaság kezelésében lévő ÁÉKBV életciklusának megfelelő többéves kereten belül kerül sor annak biztosítása érdekében, hogy az értékelési folyamat alapja a hosszabb távú teljesítmény legyen, és hogy a javadalmazás teljesítményalapú összetevőinek tényleges kifizetése egy olyan időszakra legyen elosztva, amelynél figyelembe veszik a kezelésében lévő ÁÉKBV visszaváltással kapcsolatos politikáját
  , az ÁÉKBV hosszú távú teljesítményét
  és befektetési kockázatait; [Mód. 2 – 2. rész]

| i) | a garantált változó javadalmazás kivételes jellegű, csak új alkalmazottak felvételével összefüggésben kerül rá sor, és az első évre korlátozódik; |
| --- | --- |

i)

a garantált változó javadalmazás kivételes jellegű, csak új alkalmazottak felvételével összefüggésben kerül rá sor, és az első évre korlátozódik;

| j) | a teljes javadalmazás rögzített és változó összetevői megfelelő egyensúlyban vannak; a rögzített összetevő a teljes javadalmazás kellően nagy hányadát teszi ki, hogy a javadalmazás változó összetevőjével kapcsolatban teljes mértékben rugalmas politika érvényesülhessen, többek között lehetőség legyen arra, hogy változó összetevőt egyáltalán ne fizessenek; |
| --- | --- |

j)

a teljes javadalmazás rögzített és változó összetevői megfelelő egyensúlyban vannak; a rögzített összetevő a teljes javadalmazás kellően nagy hányadát teszi ki, hogy a javadalmazás változó összetevőjével kapcsolatban teljes mértékben rugalmas politika érvényesülhessen, többek között lehetőség legyen arra, hogy változó összetevőt egyáltalán ne fizessenek;

| ja) | A változó javadalmazási összetevőre az o) pontban foglalt feltételek érvényesek, amelyeknek megfelelően a változó javadalmazás összegét jelentős mértékben csökkentik, amennyiben az érintett alapkezelő társaság vagy ÁÉKBV pénzügyi teljesítménye a vártnál gyengébb vagy negatív, figyelembe véve az aktuális juttatásokat és a korábban szerzett összegek kifizetésének csökkentését, például malus vagy visszatérítések formájában. A »malus« és a »visszatérítés« fogalmai az EÉPH 2013/201. számú iránymutatásainak megfogalmazása szerint értelmezendők; [Mód. 2 – 3. rész] |
| --- | --- |

ja)

A változó javadalmazási összetevőre az o) pontban foglalt feltételek érvényesek, amelyeknek megfelelően a változó javadalmazás összegét jelentős mértékben csökkentik, amennyiben az érintett alapkezelő társaság vagy ÁÉKBV pénzügyi teljesítménye a vártnál gyengébb vagy negatív, figyelembe véve az aktuális juttatásokat és a korábban szerzett összegek kifizetésének csökkentését, például malus vagy visszatérítések formájában. A »malus« és a »visszatérítés« fogalmai az EÉPH 2013/201. számú iránymutatásainak megfogalmazása szerint értelmezendők; [Mód. 2 – 3. rész]

| k) | a szerződés idő előtti megszűnéséhez kapcsolódó kifizetések az adott időszakban elért teljesítményt tükrözik és kialakításuk olyan, hogy nem jutalmazza a teljesítmény elmaradását; |
| --- | --- |

k)

a szerződés idő előtti megszűnéséhez kapcsolódó kifizetések az adott időszakban elért teljesítményt tükrözik és kialakításuk olyan, hogy nem jutalmazza a teljesítmény elmaradását;

| l) | a változó javadalmazási összetevők vagy a változó javadalmazási összetevők összességének kiszámításához használt teljesítménymérés átfogó kiigazítási mechanizmust foglal magában minden releváns jelenlegi és jövőbeni kockázattípus figyelembevétele céljából; |
| --- | --- |

l)

a változó javadalmazási összetevők vagy a változó javadalmazási összetevők összességének kiszámításához használt teljesítménymérés átfogó kiigazítási mechanizmust foglal magában minden releváns jelenlegi és jövőbeni kockázattípus figyelembevétele céljából;

| m) | az ÁÉKBV jogi felépítésétől, az azt létesítő okiratoktól vagy az alapszabályától függően, bármely változó javadalmazási összetevő jelentős része, azaz legalább 50 %-a az érintett ÁÉKBV befektetési jegyeiből vagy részvényeiből, vagy egyenértékű tulajdoni részesedésből, vagy részvényekhez kapcsolt eszközökből vagy egyenértékű, készpénztől eltérő eszközből áll, kivéve, ha az ÁÉKBV vezetése az alapkezelő társaság által kezelt teljes portfóliónak csak kevesebb mint 50 %-áért felelős, amely esetben az 50 %-os minimum nem érvényes.
  Az e pontban szereplő eszközökre megfelelő visszatartási politika vonatkozik, amelynek célja, hogy az ösztönzőket összehangolja az alapkezelő társaság, az általa kezelt ÁÉKBV és ezen ÁÉKBV befektetőinek érdekeivel. A tagállamok, illetve az illetékes hatóságaik szükség szerint korlátozásokat rendelhetnek el ezen eszközök bizonyos típusaira és konstrukcióira, vagy adott esetben betilthatnak egyes eszközöket. Ez a pont a változó javadalmazási összetevőnek mind az n) ponttal összhangban halasztott részére, mind a nem halasztott részére alkalmazandó; |
| --- | --- |

m)

az ÁÉKBV jogi felépítésétől, az azt létesítő okiratoktól vagy az alapszabályától függően, bármely változó javadalmazási összetevő jelentős része, azaz legalább 50 %-a az érintett ÁÉKBV befektetési jegyeiből vagy részvényeiből, vagy egyenértékű tulajdoni részesedésből, vagy részvényekhez kapcsolt eszközökből vagy egyenértékű, készpénztől eltérő eszközből áll, kivéve, ha az ÁÉKBV vezetése az alapkezelő társaság által kezelt teljes portfóliónak csak kevesebb mint 50 %-áért felelős, amely esetben az 50 %-os minimum nem érvényes.

Az e pontban szereplő eszközökre megfelelő visszatartási politika vonatkozik, amelynek célja, hogy az ösztönzőket összehangolja az alapkezelő társaság, az általa kezelt ÁÉKBV és ezen ÁÉKBV befektetőinek érdekeivel. A tagállamok, illetve az illetékes hatóságaik szükség szerint korlátozásokat rendelhetnek el ezen eszközök bizonyos típusaira és konstrukcióira, vagy adott esetben betilthatnak egyes eszközöket. Ez a pont a változó javadalmazási összetevőnek mind az n) ponttal összhangban halasztott részére, mind a nem halasztott részére alkalmazandó;

| n) | egy jelentős részt – amely a változó javadalmazási összetevő legalább
  25 %-a
  – halasztva, az adott ÁÉKBV életciklusához és visszaváltással kapcsolatos politikájához igazított időtartamra elosztva fizetnek ki, és azt megfelelően összehangolják az adott ÁÉKBV kockázatainak jellegével.
  Ennek az időszaknak legalább háromtól öt évig kell tartania, kivéve, ha az érintett ÁÉKBV életciklusa rövidebb; a halasztási szabályok szerinti javadalmazási jogosultság legfeljebb időarányosan illeti meg az alkalmazottat; különösen magas összeg változó javadalmazási összetevőjének esetében az összeg legalább 60 %-át halasztva kell kifizetni; |
| --- | --- |

n)

egy jelentős részt – amely a változó javadalmazási összetevő legalább
  25 %-a
  – halasztva, az adott ÁÉKBV életciklusához és visszaváltással kapcsolatos politikájához igazított időtartamra elosztva fizetnek ki, és azt megfelelően összehangolják az adott ÁÉKBV kockázatainak jellegével.

Ennek az időszaknak legalább háromtól öt évig kell tartania, kivéve, ha az érintett ÁÉKBV életciklusa rövidebb; a halasztási szabályok szerinti javadalmazási jogosultság legfeljebb időarányosan illeti meg az alkalmazottat; különösen magas összeg változó javadalmazási összetevőjének esetében az összeg legalább 60 %-át halasztva kell kifizetni;

| o) | a változó javadalmazás a halasztott kifizetésű résszel együtt csak akkor kerül kifizetésre vagy akkor illeti meg az alkalmazottat, ha az az alapkezelő társaság egészének pénzügyi helyzetét figyelembe véve fenntartható, valamint az adott szervezeti egység, az alapkezelő társaság és az egyén teljesítménye alapján megfelelően indokolt.
  A változó javadalmazás teljes összegét általában jelentős mértékben csökkentik, amennyiben az érintett alapkezelő társaság vagy ÁÉKBV pénzügyi teljesítménye a vártnál gyengébb vagy negatív, figyelembe véve az aktuális juttatásokat és a korábban szerzett összegek kifizetésének csökkentését, például malus vagy visszatérítések formájában; |
| --- | --- |

o)

a változó javadalmazás a halasztott kifizetésű résszel együtt csak akkor kerül kifizetésre vagy akkor illeti meg az alkalmazottat, ha az az alapkezelő társaság egészének pénzügyi helyzetét figyelembe véve fenntartható, valamint az adott szervezeti egység, az alapkezelő társaság és az egyén teljesítménye alapján megfelelően indokolt.

A változó javadalmazás teljes összegét általában jelentős mértékben csökkentik, amennyiben az érintett alapkezelő társaság vagy ÁÉKBV pénzügyi teljesítménye a vártnál gyengébb vagy negatív, figyelembe véve az aktuális juttatásokat és a korábban szerzett összegek kifizetésének csökkentését, például malus vagy visszatérítések formájában;

| p) | a nyugdíjpolitika összhangban van az alapkezelő társaság és az általa kezelt ÁÉKBV üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel.
  Ha az alkalmazott nyugdíjba vonulás előtt távozik az alapkezelő társaságtól, az alapkezelő társaságnak öt évig vissza kell tartania a nem kötelező nyugdíjjuttatásokat az m) pontban említett eszközök formájában. Amennyiben az alkalmazott eléri a nyugdíjkorhatárt, a nem kötelező nyugdíjjuttatásokat ki kell fizetni a számára az m) pontban említett eszközök formájában, figyelembe véve az ötéves visszatartási időszakot; |
| --- | --- |

p)

a nyugdíjpolitika összhangban van az alapkezelő társaság és az általa kezelt ÁÉKBV üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel.

Ha az alkalmazott nyugdíjba vonulás előtt távozik az alapkezelő társaságtól, az alapkezelő társaságnak öt évig vissza kell tartania a nem kötelező nyugdíjjuttatásokat az m) pontban említett eszközök formájában. Amennyiben az alkalmazott eléri a nyugdíjkorhatárt, a nem kötelező nyugdíjjuttatásokat ki kell fizetni a számára az m) pontban említett eszközök formájában, figyelembe véve az ötéves visszatartási időszakot;

| q) | az alkalmazottaknak vállalniuk kell, hogy a javadalmazásukra vonatkozó megállapodásban foglalt felelősségteljes kockázatvállalás hatásának gyengítésére nem alkalmaznak egyéni fedezeti stratégiákat, illetve a javadalmazásra és a felelősségre vonatkozó biztosítást; |
| --- | --- |

q)

az alkalmazottaknak vállalniuk kell, hogy a javadalmazásukra vonatkozó megállapodásban foglalt felelősségteljes kockázatvállalás hatásának gyengítésére nem alkalmaznak egyéni fedezeti stratégiákat, illetve a javadalmazásra és a felelősségre vonatkozó biztosítást;

| r) | a változó javadalmazást nem olyan csatornákon keresztül, illetve nem oly módon fizetik ki, hogy megkönnyítsék ezen irányelv követelményeinek kikerülését. |
| --- | --- |

r)

a változó javadalmazást nem olyan csatornákon keresztül, illetve nem oly módon fizetik ki, hogy megkönnyítsék ezen irányelv követelményeinek kikerülését.

1a)
     
  Az EÉPH az illetékes hatóságokkal együttműködésben figyelemmel kíséri a 14a. cikkben említett javadalmazási politikákat. A 14a. és 14b. cikk megsértése esetén az EÉPH az 1095/2010/EU rendelet 17. cikkében meghatározott hatáskörének megfelelően járhat el, pontosabban ajánlást intézhet a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, hogy azok ideiglenesen betiltsák vagy korlátozzák az egyes javadalmazási politikák alkalmazását.

1b.
     
  Az [ÁÉKBV/alapkezelő vállalat/javadalmazási bizottság] tartós adathordozón évente tájékoztatja a befektetőket az ÁÉKBV javadalmazási politikájáról a 14a. cikk hatálya alá tartozó alkalmazottak vonatkozásában, valamint a javadalmazás kiszámításának módjáról.

1c.
     
  A 14b. cikk (1) bekezdésének ellenére, a tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság kérhesse az [ÁÉKBV-t/alapkezelő vállalatot/javadalmazási bizottságot], hogy adjon írásbeli magyarázatot arról, hogy bármely változó javadalmazási csomagja hogyan van összhangban egy olyan javadalmazási politika elfogadására vonatkozó kötelezettségével, amely:

| a) | előmozdítja a hatékony és eredményes kockázatkezelést; |
| --- | --- |

a)

előmozdítja a hatékony és eredményes kockázatkezelést;

| b) | nem ösztönzi a kezelésükben lévő ÁÉKBV alapszabályával vagy létesítő okiratával és/vagy az egyes ilyen ÁÉKBV kockázati profiljával össze nem egyeztethető kockázatvállalást. |
| --- | --- |

b)

nem ösztönzi a kezelésükben lévő ÁÉKBV alapszabályával vagy létesítő okiratával és/vagy az egyes ilyen ÁÉKBV kockázati profiljával össze nem egyeztethető kockázatvállalást.

Az EBH-val szoros együttműködésben az EÉPH belefoglalja a javadalmazási politikára vonatkozó iránymutatásába, hogy az eltérő ágazati javadalmazási elveket, például a 2011/61/EU és a 2013/36/EU irányelvben foglaltakat hogyan kell alkalmazni, amikor a munkavállalók vagy az egyéb kategóriájú személyzet eltérő ágazati javadalmazási elvek alá tartozó szolgáltatásokat végez. [Mód. 3]

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott elveket alkalmazni kell az alapkezelő társaságok által kifizetett bármilyen típusú javadalmazásra és az ÁÉKBV befektetési jegyeinek vagy részvényeinek bármilyen formában történő átadására, amennyiben abban az alkalmazottak azon kategóriája részesül, amely magában foglalja a felső vezetést, a kockázatvállalásért és ellenőrzésért felelős alkalmazottakat, valamint a teljes javadalmazásuk mértéke miatt a felső vezetéssel és a kockázatvállalásért felelős alkalmazottakkal azonos javadalmazási kategóriába tartozókat, akiknek szakmai tevékenysége lényeges hatást gyakorol
  a
  kockázati profilra vagy a kezelésükben lévő ÁÉKBV kockázati profiljára.

(3)   A méretük vagy a kezelésükben lévő ÁÉKBV mérete, a belső szervezeti felépítésük, valamint tevékenységeik jellege, köre és összetettsége szempontjából jelentős alapkezelő társaságok javadalmazási bizottságot hoznak létre. A javadalmazási bizottságot úgy kell kialakítani, hogy hozzáértő és független módon ítélhesse meg a javadalmazási politikákat és gyakorlatokat, valamint a kockázat kezelésére létrehozott ösztönzőket.

A javadalmazási bizottság
  – amennyiben az ilyen testület létrehozása ésszerű az EÉPH iránymutatásai szerint –
  felelős a javadalmazásra vonatkozó, többek között az érintett alapkezelő társasággal vagy ÁÉKBV-val kapcsolatos kockázatra és kockázatkezelésre hatással lévő és a felügyeleti feladatokat ellátó irányító testület által meghozandó döntések előkészítéséért. A javadalmazási bizottság elnöke az irányító testület egyik olyan tagja, aki az érintett alapkezelő társaságban nem lát el vezetői feladatot. A javadalmazási bizottság tagjai az irányító testület olyan tagjai közül kerülnek ki, akik az érintett alapkezelő társaságban nem látnak el vezetői feladatokat.
  A javadalmazási bizottság magában foglalja az alkalmazottak képviselőit is, és biztosítja, hogy szabályai lehetővé tegyék a részvényesek számára az összehangolt fellépést. Az ilyen döntések előkészítésekor a javadalmazási bizottság figyelembe veszi a részvényesek és a befektetők hosszú távú érdekeit, valamint a közérdeket.”

| 2. | A 20. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a 22. cikk (2) bekezdésében említett letétkezelővel kötött írásbeli szerződés;” |
| --- | --- | --- |

2.

A 20. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a 22. cikk (2) bekezdésében említett letétkezelővel kötött írásbeli szerződés;”

| 3. | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „22. cikk
  (1)   A befektetési társaság, valamint az általa kezelt közös alapok mindegyike tekintetében az alapkezelő társaság biztosítja, hogy egyetlen letétkezelőt jelöljenek ki ezen fejezet rendelkezései szerint.
  (2)   A letétkezelő kijelölése írásbeli szerződés formájában történik.
  A szerződés tartalmazza azon információáramlást létrehozó szabályokat, amelyet szükségesnek ítélnek ahhoz, hogy a letétkezelő el tudja látni a funkcióját azon ÁÉKBV tekintetében, amely letétkezelőjének kijelölték a jelen irányelvben és az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban a letétkezelőkre vonatkozó más jogszabályokban, rendeletekben és közigazgatási rendelkezésekben meghatározottak szerint.
  (3)   A letétkezelő:






  a) | biztosítja, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek eladása, kibocsátása, visszavásárlása, visszaváltása és bevonása a vonatkozó nemzeti jognak és az alap alapszabályának vagy létesítő okiratának megfelelően történjen; |
| --- | --- | --- |

3.

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

(1)   A befektetési társaság, valamint az általa kezelt közös alapok mindegyike tekintetében az alapkezelő társaság biztosítja, hogy egyetlen letétkezelőt jelöljenek ki ezen fejezet rendelkezései szerint.

(2)   A letétkezelő kijelölése írásbeli szerződés formájában történik.

A szerződés tartalmazza azon információáramlást létrehozó szabályokat, amelyet szükségesnek ítélnek ahhoz, hogy a letétkezelő el tudja látni a funkcióját azon ÁÉKBV tekintetében, amely letétkezelőjének kijelölték a jelen irányelvben és az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban a letétkezelőkre vonatkozó más jogszabályokban, rendeletekben és közigazgatási rendelkezésekben meghatározottak szerint.

(3)   A letétkezelő:

a)

biztosítja, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek eladása, kibocsátása, visszavásárlása, visszaváltása és bevonása a vonatkozó nemzeti jognak és az alap alapszabályának vagy létesítő okiratának megfelelően történjen;

| b) | biztosítja, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek az értékét a vonatkozó nemzeti jognak és az alap szabályzatának vagy létesítő okiratának megfelelően számítsák ki; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek az értékét a vonatkozó nemzeti jognak és az alap szabályzatának vagy létesítő okiratának megfelelően számítsák ki;

| c) | biztosítja, hogy az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság utasításait végrehajtsák, amennyiben azok nem ellentétesek a vonatkozó nemzeti joggal és az alap szabályzatával vagy létesítő okiratával; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság utasításait végrehajtsák, amennyiben azok nem ellentétesek a vonatkozó nemzeti joggal és az alap szabályzatával vagy létesítő okiratával;

| d) | gondoskodik arról, hogy az ÁÉKBV az eszközeit érintő ügyletek során az ellenértéket a szokásos határidőn belül kézhez kapja; |
| --- | --- |

d)

gondoskodik arról, hogy az ÁÉKBV az eszközeit érintő ügyletek során az ellenértéket a szokásos határidőn belül kézhez kapja;

| e) | biztosítja, hogy az ÁÉKBV a bevételét az alkalmazandó nemzeti joggal és az alap szabályzatával vagy létesítő okiratával összhangban használja fel. |
| --- | --- |

e)

biztosítja, hogy az ÁÉKBV a bevételét az alkalmazandó nemzeti joggal és az alap szabályzatával vagy létesítő okiratával összhangban használja fel.

(4)   A letétkezelő gondoskodik az ÁÉKBV készpénzmozgásainak megfelelő nyomon követéséről és különösen arról, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek jegyzése során a befektetők által vagy nevében történt valamennyi befizetés beérkezzen, és hogy az ÁÉKBV készpénzállománya olyan készpénzszámlákon legyen könyvelve, amelyek megfelelnek a következő feltételeknek:

| a) | az ÁÉKBV nevében vagy az ÁÉKBV javára tevékenykedő alapkezelő társaság nevében vagy az ÁÉKBV javára tevékenykedő letétkezelő nevében nyitották meg; |
| --- | --- |

a)

az ÁÉKBV nevében vagy az ÁÉKBV javára tevékenykedő alapkezelő társaság nevében vagy az ÁÉKBV javára tevékenykedő letétkezelő nevében nyitották meg;

| b) | a 2006/73/EK bizottsági irányelv(*) 18. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett jogalanynál nyitották meg és; |
| --- | --- |

b)

a 2006/73/EK bizottsági irányelv(*) 18. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett jogalanynál nyitották meg és;

| c) | a 2006/73/EK irányelv 16. cikkében meghatározott elvek szerint vezetik őket. |
| --- | --- |

c)

a 2006/73/EK irányelv 16. cikkében meghatározott elvek szerint vezetik őket.

Az első albekezdés b) pontjában említett jogalany készpénzét és a letétkezelő saját készpénzét nem lehet az ÁÉKBV nevében eljáró letétkezelő nevére nyitott készpénzszámlákon nyilvántartani.

(5)   Az ÁÉKBV eszközeit letéti őrzés céljából a letétkezelőre kell bízni az alábbiak szerint:

| a) | a
  [pénzügyi eszközök piacairól szóló (MIFIR)] ...-i 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott,
  letétbe helyezhető pénzügyi eszközök esetében:






  i. | a letétkezelő őrzi a letétkezelő könyveiben nyitott pénzügyieszköz-számlán nyilvántartható összes pénzügyi eszközt, valamint a letétkezelőhöz fizikailag leszállítható összes pénzügyi eszközt; |
| --- | --- | --- |

a)

a
  [pénzügyi eszközök piacairól szóló (MIFIR)] ...-i 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott,
  letétbe helyezhető pénzügyi eszközök esetében:

i.

a letétkezelő őrzi a letétkezelő könyveiben nyitott pénzügyieszköz-számlán nyilvántartható összes pénzügyi eszközt, valamint a letétkezelőhöz fizikailag leszállítható összes pénzügyi eszközt;

| ii. | a letétkezelő gondoskodik arról, hogy a letétkezelő könyveiben nyitott pénzügyieszköz-számlán nyilvántartható összes pénzügyi eszköz a 2006/73/EK irányelv 16. cikkében megállapított elvekkel összhangban az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság nevében a letétkezelő könyveiben nyitott külön számlán legyen nyilvántartva annak érdekében, hogy az alkalmazandó jog szerint az eszközöket mindenkor egyértelműen az ÁÉKBV tulajdonaként lehessen azonosítani. |
| --- | --- |

ii.

a letétkezelő gondoskodik arról, hogy a letétkezelő könyveiben nyitott pénzügyieszköz-számlán nyilvántartható összes pénzügyi eszköz a 2006/73/EK irányelv 16. cikkében megállapított elvekkel összhangban az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság nevében a letétkezelő könyveiben nyitott külön számlán legyen nyilvántartva annak érdekében, hogy az alkalmazandó jog szerint az eszközöket mindenkor egyértelműen az ÁÉKBV tulajdonaként lehessen azonosítani.

| b) | egyéb eszközök esetében:






  i. | a letétkezelő meggyőződik arról, hogy a szóban forgó eszközök az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság tulajdonát képezik, annak megállapításával, hogy fennáll-e az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság tulajdonjoga, az ÁÉKBV vagy az alapkezelő társaság által nyújtott tájékoztatás vagy dokumentumok és adott esetben külső bizonyítékok alapján; |
| --- | --- | --- |

b)

egyéb eszközök esetében:

i.

a letétkezelő meggyőződik arról, hogy a szóban forgó eszközök az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság tulajdonát képezik, annak megállapításával, hogy fennáll-e az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság tulajdonjoga, az ÁÉKBV vagy az alapkezelő társaság által nyújtott tájékoztatás vagy dokumentumok és adott esetben külső bizonyítékok alapján;

| ii. | nyilvántartást vezet azokról az eszközökről, amelyekre vonatkozóan teljesül, hogy az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság a tulajdonos, és a nyilvántartást naprakészen tartja. |
| --- | --- |

ii.

nyilvántartást vezet azokról az eszközökről, amelyekre vonatkozóan teljesül, hogy az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság a tulajdonos, és a nyilvántartást naprakészen tartja.

(5a)
     
  A letétkezelő rendszeres időközönként átfogó leltárt ad az alapkezelő társaságnak az ÁÉKBV nevében tartott összes eszközről.

(5b)
     
  A letétkezelő által letétben őrzött pénzügyi eszközöket nem szabad a letétkezelőnek vagy a letétkezelői funkcióval megbízott harmadik félnek saját céljaira újra hasznosítani.

E cikk alkalmazásában újbóli hasznosításnak minősül egy tranzakció során egy másik tranzakció fedezésére szolgáló pénzügyi eszköz bármiféle használata, beleértve többek között az átruházást, zálogjoggal megterhelést, eladást és kölcsönadást.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő
  vagy az ÁÉKBV-hez tartozó pénzügyi eszközöket letétben őrző bármely szabályozott jogalany fizetésképtelensége esetén
  az ÁÉKBV-k
  e
  letétben őrzött
  pénzügyi eszközeit
  ne lehessen a letétkezelő
  vagy a szabályozott jogalany
  hitelezői között felosztani, vagy azok javára értékesíteni.

(7)   A letétkezelő a (3) és (4) bekezdésben említett funkcióit harmadik felekre nem ruházhatja át.

A letétkezelő az (5) bekezdésben említett feladatait csak akkor ruházhatja át harmadik felekre, ha

| a) | a feladatokat nem azzal a céllal ruházza át, hogy elkerülje az ezen irányelv előírásainak való megfelelést, |
| --- | --- |

a)

a feladatokat nem azzal a céllal ruházza át, hogy elkerülje az ezen irányelv előírásainak való megfelelést,

| b) | a letétkezelő bizonyítani tudja, hogy az átruházásnak objektív oka van; |
| --- | --- |

b)

a letétkezelő bizonyítani tudja, hogy az átruházásnak objektív oka van;

| c) | a letétkezelő a megfelelő szakértelemmel, körültekintéssel és gondossággal választja ki és jelöli ki a harmadik felet, akire feladatai egy részét átruházni szándékozik, és időről időre megfelelő szakértelemmel, körültekintéssel és gondossággal rendszeresen ellenőrzi és folyamatosan felügyeli a harmadik felet, akire feladatai egy részét átruházta, valamint a rá átruházott feladatok ellátása érdekében a harmadik fél által tett lépéseket. |
| --- | --- |

c)

a letétkezelő a megfelelő szakértelemmel, körültekintéssel és gondossággal választja ki és jelöli ki a harmadik felet, akire feladatai egy részét átruházni szándékozik, és időről időre megfelelő szakértelemmel, körültekintéssel és gondossággal rendszeresen ellenőrzi és folyamatosan felügyeli a harmadik felet, akire feladatai egy részét átruházta, valamint a rá átruházott feladatok ellátása érdekében a harmadik fél által tett lépéseket.

A letétkezelő az (5) bekezdésben említett funkcióit csak olyan harmadik félre ruházhatja át, amely a rá átruházott feladatok teljesítése során mindenkor

| a) | az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság rábízott eszközei természetének és összetettségének megfelelő és azzal arányos struktúrákkal és szakértelemmel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság rábízott eszközei természetének és összetettségének megfelelő és azzal arányos struktúrákkal és szakértelemmel rendelkezik;

| b) | az (5) bekezdés a) pontjában említett őrzési feladatok átruházása esetében az érintett jogrendszerben hatékony prudenciális szabályozás – ideértve a minimális tőkekövetelményeket is – és felügyelet hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés a) pontjában említett őrzési feladatok átruházása esetében az érintett jogrendszerben hatékony prudenciális szabályozás – ideértve a minimális tőkekövetelményeket is – és felügyelet hatálya alá tartozik;

| c) | az (5)
  bekezdésben
  említett letétkezelési feladatok tekintetében rendszeres külső ellenőrzésnek veti alá magát annak biztosítására, hogy a pénzügyi eszközök a birtokában legyenek; |
| --- | --- |

c)

az (5)
  bekezdésben
  említett letétkezelési feladatok tekintetében rendszeres külső ellenőrzésnek veti alá magát annak biztosítására, hogy a pénzügyi eszközök a birtokában legyenek;

| d) | a letétkezelő ügyfeleinek eszközeit saját eszközeitől és a letétkezelő eszközeitől oly módon elkülöníti, hogy az eszközöket mindenkor egyértelműen a letétkezelő ügyfeleinek tulajdonaként lehessen azonosítani; |
| --- | --- |

d)

a letétkezelő ügyfeleinek eszközeit saját eszközeitől és a letétkezelő eszközeitől oly módon elkülöníti, hogy az eszközöket mindenkor egyértelműen a letétkezelő ügyfeleinek tulajdonaként lehessen azonosítani;

| e) | megfelelő intézkedéseket tesz az EÉPH iránymutatásai alapján, hogy
  a harmadik fél fizetésképtelensége esetén a harmadik félnél letétbe helyezett ÁÉKBV-eszközöket ne lehessen a letétkezelő hitelezői között felosztani vagy azok javára értékesíteni; |
| --- | --- |

e)

megfelelő intézkedéseket tesz az EÉPH iránymutatásai alapján, hogy
  a harmadik fél fizetésképtelensége esetén a harmadik félnél letétbe helyezett ÁÉKBV-eszközöket ne lehessen a letétkezelő hitelezői között felosztani vagy azok javára értékesíteni;

| f) | az e cikk (5) bekezdésében és a 25. cikkben meghatározott általános kötelezettségeket és korlátozásokat teljesíti. |
| --- | --- |

f)

az e cikk (5) bekezdésében és a 25. cikkben meghatározott általános kötelezettségeket és korlátozásokat teljesíti.

Az e) pont alkalmazásában az EÉPH az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően az illetékes hatóságoknak címzett iránymutatásokat bocsát ki a harmadik fél fizetésképtelensége esetén érvényes megfelelő intézkedésekről.

A harmadik albekezdés b) pontja ellenére, amennyiben harmadik ország joga előírja, hogy bizonyos pénzügyi eszközöket helyi jogalanynál helyezzenek letétbe, és
  a harmadik albekezdés a)–f) pontjában
  említett átruházási előírásoknak megfelelő helyi jogalany nincs az országban, a letétkezelő csak a harmadik ország joga által előírt mértékben és csak addig ruházhatja át funkcióit egy ilyen helyi jogalanyra, amíg nincsenek olyan helyi jogalanyok, melyek megfelelnek az átruházási előírásoknak, továbbá csak ott, ahol:

| i. | az adott ÁÉKBV befektetőit a befektetésüket megelőzően megfelelően tájékoztatják a harmadik ország joga által előírt jogi korlátozás miatti átruházásról és az átruházást igazoló körülményekről
  , valamint az ilyen átruházás kockázatairól
  ; |
| --- | --- |

i.

az adott ÁÉKBV befektetőit a befektetésüket megelőzően megfelelően tájékoztatják a harmadik ország joga által előírt jogi korlátozás miatti átruházásról és az átruházást igazoló körülményekről
  , valamint az ilyen átruházás kockázatairól
  ;

| ii. | az ÁÉKBV, vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság utasítja a letétkezelőt, hogy a pénzügyi eszközök megőrzését ruházza át egy ilyen helyi jogalanyra. |
| --- | --- |

ii.

az ÁÉKBV, vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság utasítja a letétkezelőt, hogy a pénzügyi eszközök megőrzését ruházza át egy ilyen helyi jogalanyra.

Ugyanezen követelmények teljesítése mellett a harmadik fél továbbruházhatja e funkciókat. Ilyen esetben a 24. cikk (2) bekezdése értelemszerűen érvényes az adott felekre.

E bekezdés
  alkalmazásában a ▌szolgáltatások nyújtása a 98/26/EK irányelv által kijelölt értékpapír-elszámolási rendszerek révén, illetve hasonló szolgáltatások nyújtása harmadik országok értékpapír-elszámolási rendszerei révén nem minősül a letétkezelői funkció átruházásának.”

| 4. | A 23. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2)
  és (3)
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A letétkezelő lehet:






  a) | a 2006/48/EK irányelv értelmében engedélyezett hitelintézet; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 23. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2)
  és (3)
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A letétkezelő lehet:

a)

a 2006/48/EK irányelv értelmében engedélyezett hitelintézet;

| b) | az Unióban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozás, amelyre vonatkoznak a 2006/49/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tőkemegfelelési követelmények, beleértve a működési kockázatokra vonatkozó tőkekövetelményeket, és amelyet a 2004/39/EK irányelvvel összhangban engedélyeztek, és amely a 2004/39/EK irányelv I. melléklete B. szakaszának 1. pontjával összhangban a pénzügyi eszközöknek az ügyfelek számlájára történő megőrzésére és nyilvántartására irányuló kiegészítő szolgáltatást is nyújt; a szóban forgó befektetési vállalkozásoknak minden esetben legalább a 2006/49/EK irányelv 9. cikkében meghatározott indulótőkével megegyező saját tőkével kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

b)

az Unióban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozás, amelyre vonatkoznak a 2006/49/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tőkemegfelelési követelmények, beleértve a működési kockázatokra vonatkozó tőkekövetelményeket, és amelyet a 2004/39/EK irányelvvel összhangban engedélyeztek, és amely a 2004/39/EK irányelv I. melléklete B. szakaszának 1. pontjával összhangban a pénzügyi eszközöknek az ügyfelek számlájára történő megőrzésére és nyilvántartására irányuló kiegészítő szolgáltatást is nyújt; a szóban forgó befektetési vállalkozásoknak minden esetben legalább a 2006/49/EK irányelv 9. cikkében meghatározott indulótőkével megegyező saját tőkével kell rendelkezniük;

| ba) | a nemzeti bankok és minden más olyan intézménykategória, amely a prudenciális szabályozás hatálya alá tartozik és folyamatos felügyelet alatt áll, feltéve hogy az a) és b) pont szerinti jogalanyokra vonatkozókkal azonos hatású tőkekövetelmények, valamint prudenciális és szervezeti követelmények vonatkoznak rá. |
| --- | --- |

ba)

a nemzeti bankok és minden más olyan intézménykategória, amely a prudenciális szabályozás hatálya alá tartozik és folyamatos felügyelet alatt áll, feltéve hogy az a) és b) pont szerinti jogalanyokra vonatkozókkal azonos hatású tőkekövetelmények, valamint prudenciális és szervezeti követelmények vonatkoznak rá.

Azon befektetési társaságoknak vagy az általuk kezelt ÁÉKBV nevében tevékenykedő alapkezelő társaságoknak, amelyek a [dátum: a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt átültetési határidő] előtt letétkezelőként egy olyan intézményt jelöltek ki, amely nem teljesíti az ebben a bekezdésben meghatározott követelményeket, olyan letétkezelőt kell kijelölniük, amely [dátum: a 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdése szerinti határidő után 1 évvel] előtt teljesíti ezeket a követelményeket.

(3)
     
  A tagállamok határozzák meg azoknak a (2) bekezdés ba) pontjában említett intézményeknek a körét, amelyek jogosultak letétkezelői tevékenységet folytatni.”;

| b) | A
  ▐
  (4), (5) és (6) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A
  ▐
  (4), (5) és (6) bekezdést el kell hagyni.

| 5. | A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „24. cikk
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő feleljen az ÁÉKBV-val és az ÁÉKBV befektetőivel szemben a letétkezelő vagy azon harmadik fél veszteségeiért, amelyre a 22. cikk (5)
  bekezdése
  szerint letétbe helyezett pénzügyi eszközök letéti őrzését átruházták.
  A letétben őrzött pénzügyi eszközök elvesztése esetén a tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő indokolatlan késedelem nélkül ugyanolyan típusú pénzügyi eszközöket vagy az eszközöknek megfelelő pénzösszeget bocsásson az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság rendelkezésére. A letétkezelőt nem lehet felelősségre vonni abban az esetben, ha bizonyítani tudja, hogy az eszközök elvesztése olyan, érdemleges befolyásán túlmenő külső esemény miatt következett be, amely minden ellenkező erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen lett volna.
  A tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő feleljen továbbá az ÁÉKBV-val és az ÁÉKBV befektetőivel szemben is a letétkezelő jelen irányelv szerinti kötelezettségei megfelelő teljesítésének gondatlan vagy szándékos elmulasztása következtében elszenvedett minden más veszteségért.
  (2)   A letétkezelő felelősségét nem érinti a 22. cikk (7) bekezdésében említett bármely átruházás.
  (3)   Az (1) bekezdésben említett letétkezelői felelősséget nem lehet megállapodás révén kizárni vagy korlátozni.
  (4)   Minden olyan megállapodás érvénytelen, amely ellentétes a (3) bekezdés rendelkezésével.
  (5)   Az ÁÉKBV befektetői a letétkezelővel szembeni felelősséget közvetlenül vagy közvetve, az alapkezelő társaságon keresztül is érvényesíthetik.


  (5a)
     
  E cikk rendelkezései nem akadályozhatják a letétkezelőt abban, hogy az (1) bekezdésben foglaltak szerinti felelősségeinek való megfelelés céljából intézkedéseket tegyen, feltéve, hogy az ilyen intézkedések nem korlátozzák vagy csökkentik a felelősségeket, illetve nem eredményezik a letétkezelő kötelezettségeinek késedelmes teljesítését.” |
| --- | --- |

5.

A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„24. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő feleljen az ÁÉKBV-val és az ÁÉKBV befektetőivel szemben a letétkezelő vagy azon harmadik fél veszteségeiért, amelyre a 22. cikk (5)
  bekezdése
  szerint letétbe helyezett pénzügyi eszközök letéti őrzését átruházták.

A letétben őrzött pénzügyi eszközök elvesztése esetén a tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő indokolatlan késedelem nélkül ugyanolyan típusú pénzügyi eszközöket vagy az eszközöknek megfelelő pénzösszeget bocsásson az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság rendelkezésére. A letétkezelőt nem lehet felelősségre vonni abban az esetben, ha bizonyítani tudja, hogy az eszközök elvesztése olyan, érdemleges befolyásán túlmenő külső esemény miatt következett be, amely minden ellenkező erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen lett volna.

A tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő feleljen továbbá az ÁÉKBV-val és az ÁÉKBV befektetőivel szemben is a letétkezelő jelen irányelv szerinti kötelezettségei megfelelő teljesítésének gondatlan vagy szándékos elmulasztása következtében elszenvedett minden más veszteségért.

(2)   A letétkezelő felelősségét nem érinti a 22. cikk (7) bekezdésében említett bármely átruházás.

(3)   Az (1) bekezdésben említett letétkezelői felelősséget nem lehet megállapodás révén kizárni vagy korlátozni.

(4)   Minden olyan megállapodás érvénytelen, amely ellentétes a (3) bekezdés rendelkezésével.

(5)   Az ÁÉKBV befektetői a letétkezelővel szembeni felelősséget közvetlenül vagy közvetve, az alapkezelő társaságon keresztül is érvényesíthetik.

(5a)
     
  E cikk rendelkezései nem akadályozhatják a letétkezelőt abban, hogy az (1) bekezdésben foglaltak szerinti felelősségeinek való megfelelés céljából intézkedéseket tegyen, feltéve, hogy az ilyen intézkedések nem korlátozzák vagy csökkentik a felelősségeket, illetve nem eredményezik a letétkezelő kötelezettségeinek késedelmes teljesítését.”

| 6. | A 25. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Saját feladatkörében az alapkezelő társaság és a letétkezelő becsületesen, tisztességesen, magas szakmai színvonalon, függetlenül és az ÁÉKBV, valamint az ÁÉKBV befektetőinek érdekeit szem előtt tartva jár el.
  A letétkezelő
  vagy megbízottjai
  nem
  végezhetnek
  olyan tevékenységeket az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság részére, amelyek az ÁÉKBV, annak befektetői, az alapkezelő társaság és a letétkezelő között összeférhetetlenséget okozhatnak, kivéve, ha a letétkezelő
  biztosítja, hogy megvalósuljon
  esetlegesen összeférhetetlen tevékenységeitől
  a
  működési és hierarchiai szempontból
  történő elválasztás
  , és az esetleges összeférhetetlenségeket megfelelően meghatározza, kezeli, nyomon követi és az ÁÉKBV befektetői számára közzéteszi.” |
| --- | --- |

6.

A 25. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Saját feladatkörében az alapkezelő társaság és a letétkezelő becsületesen, tisztességesen, magas szakmai színvonalon, függetlenül és az ÁÉKBV, valamint az ÁÉKBV befektetőinek érdekeit szem előtt tartva jár el.

A letétkezelő
  vagy megbízottjai
  nem
  végezhetnek
  olyan tevékenységeket az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság részére, amelyek az ÁÉKBV, annak befektetői, az alapkezelő társaság és a letétkezelő között összeférhetetlenséget okozhatnak, kivéve, ha a letétkezelő
  biztosítja, hogy megvalósuljon
  esetlegesen összeférhetetlen tevékenységeitől
  a
  működési és hierarchiai szempontból
  történő elválasztás
  , és az esetleges összeférhetetlenségeket megfelelően meghatározza, kezeli, nyomon követi és az ÁÉKBV befektetői számára közzéteszi.”

| 7. | A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „26. cikk
  (1)   Az alapkezelő társaság és a letétkezelő leváltásának feltételeit jogszabályban vagy a közös alap szabályzatában kell rögzíteni, és meg kell határozni azokat a szabályokat is, amelyek leváltás esetén biztosítják a befektetők védelmét.
  (2)   Az alapkezelő társaság és a letétkezelő leváltásának feltételeit jogszabályban vagy a befektetési társaság létesítő okiratában kell rögzíteni, és meg kell határozni azokat a szabályokat is, amelyek leváltás esetére biztosítják a befektetők védelmét.” |
| --- | --- |

7.

A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

(1)   Az alapkezelő társaság és a letétkezelő leváltásának feltételeit jogszabályban vagy a közös alap szabályzatában kell rögzíteni, és meg kell határozni azokat a szabályokat is, amelyek leváltás esetén biztosítják a befektetők védelmét.

(2)   Az alapkezelő társaság és a letétkezelő leváltásának feltételeit jogszabályban vagy a befektetési társaság létesítő okiratában kell rögzíteni, és meg kell határozni azokat a szabályokat is, amelyek leváltás esetére biztosítják a befektetők védelmét.”

| 8. | Az irányelv a következő ▌cikkekkel egészül ki:
  „26a. cikk
  A letétkezelő kérésre illetékes hatóságai rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely a feladatai végrehajtása során a birtokába jutott, és amely szükséges lehet az
  ÁÉKBV
  illetékes
  hatóságai vagy az ÁÉKBV alapkezelő társaságának illetékes hatóságai
  számára.
  Ha az ÁÉKBV illetékes hatóságai vagy az ÁÉKBV alapkezelő társasága illetékes hatóságai nem egyeznek meg a letétkezelő illetékes hatóságaival, a letétkezelő illetékes hatóságai késedelem nélkül megosztanak minden kapott információt az ÁÉKBV és az alapkezelő társaság illetékes hatóságaival
  .
  26b. cikk
  (1)   A Bizottságot a 112. cikknek megfelelően ▌ fel kell hatalmazni olyan ▌ felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyekben meghatározza a következőket:






  a) | a 22. cikk (2) bekezdésében említett, írásba foglalt szerződés
  ezen irányelvvel kapcsolatos,
  szükséges tartalmi elemeit; |
| --- | --- | --- |

8.

Az irányelv a következő ▌cikkekkel egészül ki:

„26a. cikk

A letétkezelő kérésre illetékes hatóságai rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely a feladatai végrehajtása során a birtokába jutott, és amely szükséges lehet az
  ÁÉKBV
  illetékes
  hatóságai vagy az ÁÉKBV alapkezelő társaságának illetékes hatóságai
  számára.
  Ha az ÁÉKBV illetékes hatóságai vagy az ÁÉKBV alapkezelő társasága illetékes hatóságai nem egyeznek meg a letétkezelő illetékes hatóságaival, a letétkezelő illetékes hatóságai késedelem nélkül megosztanak minden kapott információt az ÁÉKBV és az alapkezelő társaság illetékes hatóságaival
  .

26b. cikk

(1)   A Bizottságot a 112. cikknek megfelelően ▌ fel kell hatalmazni olyan ▌ felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyekben meghatározza a következőket:

a)

a 22. cikk (2) bekezdésében említett, írásba foglalt szerződés
  ezen irányelvvel kapcsolatos,
  szükséges tartalmi elemeit;

| b) | a 22. cikk (3), (4) és (5) bekezdése értelmében vett letétkezelői funkciók ellátására vonatkozó feltételeket, ideértve:






  i. | a pénzügyi eszközök azon fajtáit, amelyeket a 22. cikk (5) bekezdésének a) pontja értelmében a letétkezelő őrzési feladatkörébe kell sorolni; |
| --- | --- | --- |

b)

a 22. cikk (3), (4) és (5) bekezdése értelmében vett letétkezelői funkciók ellátására vonatkozó feltételeket, ideértve:

i.

a pénzügyi eszközök azon fajtáit, amelyeket a 22. cikk (5) bekezdésének a) pontja értelmében a letétkezelő őrzési feladatkörébe kell sorolni;

| ii. | azokat a feltételeket, amelyek alapján a letétkezelő őrzési feladatát gyakorolhatja egy központi letétkezelőnél nyilvántartott pénzügyi eszközök tekintetében; |
| --- | --- |

ii.

azokat a feltételeket, amelyek alapján a letétkezelő őrzési feladatát gyakorolhatja egy központi letétkezelőnél nyilvántartott pénzügyi eszközök tekintetében;

| iii. | azokat a feltételeket, amelyek alapján a letétkezelő a 22. cikk (5) bekezdésének b) pontja értelmében őrzi a névre szóló és a kibocsátónál vagy a könyvvezetőnél nyilvántartott pénzügyi eszközöket; |
| --- | --- |

iii.

azokat a feltételeket, amelyek alapján a letétkezelő a 22. cikk (5) bekezdésének b) pontja értelmében őrzi a névre szóló és a kibocsátónál vagy a könyvvezetőnél nyilvántartott pénzügyi eszközöket;

| c) | a letétkezelőnek a 22. cikk (7) bekezdése második albekezdésének c) pontjából fakadó átvilágítási kötelezettségeit; |
| --- | --- |

c)

a letétkezelőnek a 22. cikk (7) bekezdése második albekezdésének c) pontjából fakadó átvilágítási kötelezettségeit;

| d) | a 22. cikk (7) bekezdése harmadik albekezdésének d) pontjában említett elkülönítési kötelezettséget; |
| --- | --- |

d)

a 22. cikk (7) bekezdése harmadik albekezdésének d) pontjában említett elkülönítési kötelezettséget;

| e) | azon feltételeket és körülményeket, amelyek alapján a letétbe helyezett pénzügyi eszközt elveszettnek kell tekinteni a 24. cikk alkalmazásában; |
| --- | --- |

e)

azon feltételeket és körülményeket, amelyek alapján a letétbe helyezett pénzügyi eszközt elveszettnek kell tekinteni a 24. cikk alkalmazásában;

| f) | azt, hogy a 24. cikk (1) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában mit lehet minden ellenkező irányú ésszerű erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen következményekkel járó, érdemleges befolyáson túlmenő külső eseménynek tekinteni; |
| --- | --- |

f)

azt, hogy a 24. cikk (1) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában mit lehet minden ellenkező irányú ésszerű erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen következményekkel járó, érdemleges befolyáson túlmenő külső eseménynek tekinteni;

| fa) | a függetlenségi követelmények teljesítésének feltételeit.”; |
| --- | --- |

fa)

a függetlenségi követelmények teljesítésének feltételeit.”;

| 9. | A 30. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A 13., 14., 14a. és 14b. cikk értelemszerűen alkalmazandó azokra a befektetési társaságokra, amelyek nem jelöltek ki egy, a jelen irányelv szerint felhatalmazott alapkezelő társaságot.” |
| --- | --- |

9.

A 30. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 13., 14., 14a. és 14b. cikk értelemszerűen alkalmazandó azokra a befektetési társaságokra, amelyek nem jelöltek ki egy, a jelen irányelv szerint felhatalmazott alapkezelő társaságot.”

| 10. | Az V. fejezet 3. szakaszát el kell hagyni. |
| --- | --- |

10.

Az V. fejezet 3. szakaszát el kell hagyni.

| 11. | A 69. cikk (3) bekezdése a következő ▌ albekezdéssel egészül ki:
  „Az éves jelentés tartalmazza az alábbiakat is:






  a) | az adott pénzügyi évre vonatkozó javadalmazás teljes összege, az alapkezelő társaság és a befektetési társaság által az alkalmazottak számára kifizetett rögzített és változó javadalmazás szerinti bontásban, a kedvezményezettek száma, és adott esetben az ÁÉKBV által kifizetett nyereségrészesedések; |
| --- | --- | --- |

11.

A 69. cikk (3) bekezdése a következő ▌ albekezdéssel egészül ki:

„Az éves jelentés tartalmazza az alábbiakat is:

a)

az adott pénzügyi évre vonatkozó javadalmazás teljes összege, az alapkezelő társaság és a befektetési társaság által az alkalmazottak számára kifizetett rögzített és változó javadalmazás szerinti bontásban, a kedvezményezettek száma, és adott esetben az ÁÉKBV által kifizetett nyereségrészesedések;

| b) | a javadalmazás teljes összege az alapkezelő társaság és adott esetben a befektetési társaság olyan
  , a pénzügyi csoport 14a. cikk (3) bekezdésében említett személyzeti kategóriái szerinti, vagy pedig olyan
  bontásban, akiknek a tevékenysége lényeges hatást gyakorol az ÁÉKBV kockázati profiljára.” |
| --- | --- |

b)

a javadalmazás teljes összege az alapkezelő társaság és adott esetben a befektetési társaság olyan
  , a pénzügyi csoport 14a. cikk (3) bekezdésében említett személyzeti kategóriái szerinti, vagy pedig olyan
  bontásban, akiknek a tevékenysége lényeges hatást gyakorol az ÁÉKBV kockázati profiljára.”

| 11a. | A 78. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:










  „a) | az ÁÉKBV és az illetékes hatóság meghatározása;”; |
| --- | --- | --- |

11a.

A 78. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az ÁÉKBV és az illetékes hatóság meghatározása;”;

| 12. | A 98. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikke b) pontjának második bekezdése szerint az ÁÉKBV, alapkezelő társaságok, befektetési társaságok vagy letétkezelők birtokában levő meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérése, amennyiben alapos gyanú áll fenn, hogy ezek a vizsgálat tárgyához kapcsolódó nyilvántartások fontosak lehetnek annak bizonyításához, hogy az ÁÉKBV, alapkezelő társaságok, befektetési társaságok vagy letétkezelők megszegték a jelen irányelv szerinti kötelezettségeiket; ezek a nyilvántartások azonban nem érintik annak a közlésnek a tartalmát, amelyre vonatkoznak.” |
| --- | --- | --- | --- |

12.

A 98. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikke b) pontjának második bekezdése szerint az ÁÉKBV, alapkezelő társaságok, befektetési társaságok vagy letétkezelők birtokában levő meglévő telefon- és adatforgalmi nyilvántartások bekérése, amennyiben alapos gyanú áll fenn, hogy ezek a vizsgálat tárgyához kapcsolódó nyilvántartások fontosak lehetnek annak bizonyításához, hogy az ÁÉKBV, alapkezelő társaságok, befektetési társaságok vagy letétkezelők megszegték a jelen irányelv szerinti kötelezettségeiket; ezek a nyilvántartások azonban nem érintik annak a közlésnek a tartalmát, amelyre vonatkoznak.”

(12)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o."

| b) | a cikk a következő ▌bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Amennyiben a nemzeti szabályok szerint a (2) bekezdés d) pontjában említett távbeszélő és adatforgalmi nyilvántartások bekéréséhez igazságügyi szerv engedélye szükséges, akkor az engedélyt kérvényezni kell. Az engedély elővigyázatossági intézkedésként is kérvényezhető.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő ▌bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Amennyiben a nemzeti szabályok szerint a (2) bekezdés d) pontjában említett távbeszélő és adatforgalmi nyilvántartások bekéréséhez igazságügyi szerv engedélye szükséges, akkor az engedélyt kérvényezni kell. Az engedély elővigyázatossági intézkedésként is kérvényezhető.”

| 13. | A 99. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „99. cikk
  (1)   
  Az illetékes hatóságok 98. cikk szerinti felügyeleti hatásköreinek és a
  tagállamok
  büntetőjogi szankciók előírására és kiszabására vonatkozó jogának sérelme nélkül a tagállamok –
  hogy ha az ezen irányelv átültetése során elfogadott nemzeti rendelkezések nem teljesülnek – megfelelő közigazgatási
  szankciókra
  és
  intézkedésekre vonatkozó szabályokat
  hozhatnak és biztosítják, hogy
  alkalmazásuk
  megtörténjen. A szankcióknak és intézkedéseknek hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az ÁÉKBV, alapkezelő társaságok, befektetési társaságok vagy letétkezelők számára kötelezettségek állnak fenn, akkor azok megszegése esetén szankciókat vagy intézkedéseket alkalmazhassanak a vezetői testület tagjaira és bármely más személyre, aki a nemzeti jog alapján felelős a jogsértésért.
  (3)   Az illetékes hatóságokat fel kell ruházni minden olyan vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges. Az illetékes hatóságok hatáskörük gyakorlása során szorosan együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók vagy intézkedések elérjék a kívánt hatást, és több tagállamra kiterjedő esetek kezelése során koordinálják intézkedéseiket.” |
| --- | --- |

13.

A 99. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„99. cikk

(1)   
  Az illetékes hatóságok 98. cikk szerinti felügyeleti hatásköreinek és a
  tagállamok
  büntetőjogi szankciók előírására és kiszabására vonatkozó jogának sérelme nélkül a tagállamok –
  hogy ha az ezen irányelv átültetése során elfogadott nemzeti rendelkezések nem teljesülnek – megfelelő közigazgatási
  szankciókra
  és
  intézkedésekre vonatkozó szabályokat
  hozhatnak és biztosítják, hogy
  alkalmazásuk
  megtörténjen. A szankcióknak és intézkedéseknek hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az ÁÉKBV, alapkezelő társaságok, befektetési társaságok vagy letétkezelők számára kötelezettségek állnak fenn, akkor azok megszegése esetén szankciókat vagy intézkedéseket alkalmazhassanak a vezetői testület tagjaira és bármely más személyre, aki a nemzeti jog alapján felelős a jogsértésért.

(3)   Az illetékes hatóságokat fel kell ruházni minden olyan vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges. Az illetékes hatóságok hatáskörük gyakorlása során szorosan együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók vagy intézkedések elérjék a kívánt hatást, és több tagállamra kiterjedő esetek kezelése során koordinálják intézkedéseiket.”

| 14. | A szöveg a következő ▌ cikkekkel egészül ki:
  „99a. cikk
  (1)   
  A tagállamok biztosítják, hogy törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseik szankciókat határozzanak meg a következők tekintetében
  :






  a) | az ÁÉKBV tevékenységeit az 5. cikk megsértésével engedély nélkül folytatja; |
| --- | --- | --- |

14.

A szöveg a következő ▌ cikkekkel egészül ki:

„99a. cikk

(1)   
  A tagállamok biztosítják, hogy törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseik szankciókat határozzanak meg a következők tekintetében
  :

a)

az ÁÉKBV tevékenységeit az 5. cikk megsértésével engedély nélkül folytatja;

| b) | az alapkezelő társaság üzletmenetét a 6. cikk megsértésével előzetes engedély nélkül folytatja; |
| --- | --- |

b)

az alapkezelő társaság üzletmenetét a 6. cikk megsértésével előzetes engedély nélkül folytatja;

| c) | a befektetési társaság üzletmenetét a 27. cikk megsértésével előzetes engedély nélkül folytatja; |
| --- | --- |

c)

a befektetési társaság üzletmenetét a 27. cikk megsértésével előzetes engedély nélkül folytatja;

| d) | a 11. cikk (1) bekezdését megsértve, egy alapkezelő társaságban befolyásoló részesedés közvetett vagy közvetlen megszerzése, vagy egy alapkezelő társaságban befolyásoló részesedés további növelése olyan módon, aminek következtében a szavazati jogok vagy a birtokolt tőkerészesedés aránya eléri vagy meghaladja a 20 %, 30 % vagy 50 %-ot, vagy aminek következtében az alapkezelő társaság a leányvállalatává (továbbiakban: javasolt felvásárlás) válik anélkül, hogy írásban értesítenék azon alapkezelő társaság illetékes hatóságait, amelyben a felvásárló kéri a befolyásoló részesedés megszerzését vagy annak növelését; |
| --- | --- |

d)

a 11. cikk (1) bekezdését megsértve, egy alapkezelő társaságban befolyásoló részesedés közvetett vagy közvetlen megszerzése, vagy egy alapkezelő társaságban befolyásoló részesedés további növelése olyan módon, aminek következtében a szavazati jogok vagy a birtokolt tőkerészesedés aránya eléri vagy meghaladja a 20 %, 30 % vagy 50 %-ot, vagy aminek következtében az alapkezelő társaság a leányvállalatává (továbbiakban: javasolt felvásárlás) válik anélkül, hogy írásban értesítenék azon alapkezelő társaság illetékes hatóságait, amelyben a felvásárló kéri a befolyásoló részesedés megszerzését vagy annak növelését;

| e) | a 11. cikk (1) bekezdését megsértve, egy alapkezelő társaságban befolyásoló részesedés közvetett vagy közvetlen elidegenítése vagy a befolyásoló részesedés csökkentése, aminek következtében a szavazati jogok vagy a birtokolt tőkerészesedés aránya 20 %, 30 % vagy 50 % alá csökkenne, vagy aminek következtében a hitelintézet megszűnne leányvállalat lenni, anélkül, hogy az illetékes hatóságokat írásban értesítenék; |
| --- | --- |

e)

a 11. cikk (1) bekezdését megsértve, egy alapkezelő társaságban befolyásoló részesedés közvetett vagy közvetlen elidegenítése vagy a befolyásoló részesedés csökkentése, aminek következtében a szavazati jogok vagy a birtokolt tőkerészesedés aránya 20 %, 30 % vagy 50 % alá csökkenne, vagy aminek következtében a hitelintézet megszűnne leányvállalat lenni, anélkül, hogy az illetékes hatóságokat írásban értesítenék;

| f) | a 7. cikk (5) bekezdésének b) pontját megsértve, az alapkezelő társaság valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt; |
| --- | --- |

f)

a 7. cikk (5) bekezdésének b) pontját megsértve, az alapkezelő társaság valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt;

| g) | a 29. cikk (4) bekezdésének b) pontját megsértve, a befektetési társaság valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt; |
| --- | --- |

g)

a 29. cikk (4) bekezdésének b) pontját megsértve, a befektetési társaság valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg az engedélyt;

| h) | a 11. cikk (1) bekezdését megsértve, az alapkezelő társaság tudomására jut, hogy a tőkéjében lévő részesedés megszerzése vagy elidegenítése azt eredményezi, hogy a tőkerészesedés a 2004/39/EK irányelv 11. cikk (10) bekezdésében említett határértéket meghaladja vagy az alá esik, és elmulasztja tájékoztatni az illetékes hatóságokat az ilyen megszerzésről vagy elidegenítésről; |
| --- | --- |

h)

a 11. cikk (1) bekezdését megsértve, az alapkezelő társaság tudomására jut, hogy a tőkéjében lévő részesedés megszerzése vagy elidegenítése azt eredményezi, hogy a tőkerészesedés a 2004/39/EK irányelv 11. cikk (10) bekezdésében említett határértéket meghaladja vagy az alá esik, és elmulasztja tájékoztatni az illetékes hatóságokat az ilyen megszerzésről vagy elidegenítésről;

| i) | a 11. cikk (1) bekezdését megsértve, az alapkezelő társaság elmulasztja legalább évente egyszer tájékoztatni az illetékes hatóságokat a befolyásoló részesedést birtokló részvényesek és tagok nevéről és az ilyen tőkerészesedés nagyságáról; |
| --- | --- |

i)

a 11. cikk (1) bekezdését megsértve, az alapkezelő társaság elmulasztja legalább évente egyszer tájékoztatni az illetékes hatóságokat a befolyásoló részesedést birtokló részvényesek és tagok nevéről és az ilyen tőkerészesedés nagyságáról;

| j) | az alapkezelő társaság nem teljesíti a 12. cikk (1) bekezdésének a) pontját végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt eljárásokat vagy intézkedéseket; |
| --- | --- |

j)

az alapkezelő társaság nem teljesíti a 12. cikk (1) bekezdésének a) pontját végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt eljárásokat vagy intézkedéseket;

| k) | az alapkezelő társaság nem teljesíti a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontját végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt strukturális vagy szervezeti előírásokat; |
| --- | --- |

k)

az alapkezelő társaság nem teljesíti a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontját végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt strukturális vagy szervezeti előírásokat;

| l) | a befektetési társaság nem teljesíti a 31. cikket végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt eljárásokat vagy intézkedéseket; |
| --- | --- |

l)

a befektetési társaság nem teljesíti a 31. cikket végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt eljárásokat vagy intézkedéseket;

| m) | az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság nem teljesíti a 13. és 30. cikket végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt előírásokat, amelyek funkciói harmadik felek részére történő átruházására vonatkoznak; |
| --- | --- |

m)

az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság nem teljesíti a 13. és 30. cikket végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt előírásokat, amelyek funkciói harmadik felek részére történő átruházására vonatkoznak;

| n) | az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság nem teljesíti a 14. és 30. cikket végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt működési szabályokat; |
| --- | --- |

n)

az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság nem teljesíti a 14. és 30. cikket végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt működési szabályokat;

| o) | a letétkezelő nem hajtja végre a 22. cikk (3)–(7) bekezdését végrehajtó nemzeti rendelkezések szerinti feladatait; |
| --- | --- |

o)

a letétkezelő nem hajtja végre a 22. cikk (3)–(7) bekezdését végrehajtó nemzeti rendelkezések szerinti feladatait;

| p) | a befektetési társaság, valamint az általa kezelt közös alapok mindegyike tekintetében az alapkezelő társaság ismételten nem teljesíti az ÁÉKBV befektetési politikájára vonatkozóan a VII. fejezetet végrehajtó nemzeti rendelkezésekben meghatározott kötelezettségeit; |
| --- | --- |

p)

a befektetési társaság, valamint az általa kezelt közös alapok mindegyike tekintetében az alapkezelő társaság ismételten nem teljesíti az ÁÉKBV befektetési politikájára vonatkozóan a VII. fejezetet végrehajtó nemzeti rendelkezésekben meghatározott kötelezettségeit;

| q) | az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság nem alkalmaz az 51. cikk (1) bekezdését végrehajtó nemzeti rendelkezésekben meghatározott kockázatkezelési eljárást vagy a tőzsdén kívüli származtatott termékek értékének pontos és független becslésére vonatkozó eljárást; |
| --- | --- |

q)

az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság nem alkalmaz az 51. cikk (1) bekezdését végrehajtó nemzeti rendelkezésekben meghatározott kockázatkezelési eljárást vagy a tőzsdén kívüli származtatott termékek értékének pontos és független becslésére vonatkozó eljárást;

| r) | a befektetési társaság, valamint az általa kezelt közös alapok mindegyike tekintetében az alapkezelő társaság ismételten nem teljesíti a 68–82. cikket végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt, befektetők tájékoztatására vonatkozó kötelezettségeit; |
| --- | --- |

r)

a befektetési társaság, valamint az általa kezelt közös alapok mindegyike tekintetében az alapkezelő társaság ismételten nem teljesíti a 68–82. cikket végrehajtó nemzeti rendelkezések szerint elrendelt, befektetők tájékoztatására vonatkozó kötelezettségeit;

| s) | az alapkezelő társaság vagy az általa kezelt ÁÉKBV-befektetéseket nem az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban értékesítő befektetési társaság nem teljesíti a 93. cikk (1) bekezdésében meghatározott értesítési kötelezettségét. |
| --- | --- |

s)

az alapkezelő társaság vagy az általa kezelt ÁÉKBV-befektetéseket nem az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban értékesítő befektetési társaság nem teljesíti a 93. cikk (1) bekezdésében meghatározott értesítési kötelezettségét.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett esetekben az alkalmazható közigazgatási szankciók és intézkedések magukban foglalják legalább a következőket:

| a) | nyilvános
  figyelmeztetés vagy
  nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét; |
| --- | --- |

a)

nyilvános
  figyelmeztetés vagy
  nyilatkozat, amely megnevezi a természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét;

| b) | végzés kibocsátása, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől; |
| --- | --- |

b)

végzés kibocsátása, amely előírja a természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a magatartás megismétlésétől;

| c) | alapkezelő társaság vagy ÁÉKBV esetében az alapkezelő társaság vagy az ÁÉKBV engedélyének a visszavonása; |
| --- | --- |

c)

alapkezelő társaság vagy ÁÉKBV esetében az alapkezelő társaság vagy az ÁÉKBV engedélyének a visszavonása;

| d) | ideiglenes
  vagy állandó
  tilalom elrendelése az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság vezető testülete bármely tagjával vagy más olyan természetes személlyel szemben, aki ezekben
  vagy más
  társaságokban funkciókat lát el; |
| --- | --- |

d)

ideiglenes
  vagy állandó
  tilalom elrendelése az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság vezető testülete bármely tagjával vagy más olyan természetes személlyel szemben, aki ezekben
  vagy más
  társaságokban funkciókat lát el;

| e) | jogi személy esetén
  hatékony, arányos és visszatartó erejű
  közigazgatási pénzbírság ▌; |
| --- | --- |

e)

jogi személy esetén
  hatékony, arányos és visszatartó erejű
  közigazgatási pénzbírság ▌;

| f) | természetes személy esetén
  hatékony, arányos és visszatartó erejű
  közigazgatási pénzbírság ▌; |
| --- | --- |

f)

természetes személy esetén
  hatékony, arányos és visszatartó erejű
  közigazgatási pénzbírság ▌;

| g) | közigazgatási pénzbírság a jogsértésből származó nyereség vagy az amiatt elkerült veszteség összegének legfeljebb
  tízszereséig
  , ha azok meghatározhatók; |
| --- | --- |

g)

közigazgatási pénzbírság a jogsértésből származó nyereség vagy az amiatt elkerült veszteség összegének legfeljebb
  tízszereséig
  , ha azok meghatározhatók;

99b. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok az ezen irányelv átültetése során elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén kiszabott szankciókat vagy intézkedéseket haladéktalanul közzétegyék, beleértve a jogsértés típusára és jellegére, valamint a felelős személyek személyazonosságára vonatkozó információkat, kivéve, ha az ilyen közzététel súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását. Ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek, az illetékes hatóságok az anonimitás megőrzésével teszik közzé a szankciókat vagy intézkedéseket.

99c. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szankciók vagy intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírság szintjének meghatározásakor az illetékes hatóságok
  biztosítsák, hogy ezek hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek,
  valamint vegyenek figyelembe minden lényeges körülményt, többek között:

| a) | a jogsértés súlyosságát és időtartamát; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlyosságát és időtartamát;

| b) | a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértékét; |
| --- | --- |

b)

a felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértékét;

| c) | a felelős természetes vagy jogi személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét; |
| --- | --- |

c)

a felelős természetes vagy jogi személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét;

| d) | a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét,
  más személyek kárát, valamint adott esetben a piacok működésében vagy a szélesebb értelemben vett gazdaságban keletkezett kárt,
  amennyiben ezek meghatározhatók; |
| --- | --- |

d)

a felelős természetes vagy jogi személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét,
  más személyek kárát, valamint adott esetben a piacok működésében vagy a szélesebb értelemben vett gazdaságban keletkezett kárt,
  amennyiben ezek meghatározhatók;

| e) | a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét; |
| --- | --- |

e)

a felelős természetes vagy jogi személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét;

| f) | a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértéseket. |
| --- | --- |

f)

a felelős természetes vagy jogi személy általi korábbi jogsértéseket.

(2)   Az EÉPH az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően az illetékes hatóságoknak címzett iránymutatásokat bocsát ki a közigazgatási intézkedések és szankciók típusáról és a közigazgatási pénzbírságok szintjéről.

99d. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok hatékony mechanizmusokat hozzanak létre annak ösztönzése érdekében, hogy ezen hatóságok értesüljenek az ezt az irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések megsértéséről
  , valamint hogy az illetékes hatóságok biztosítsanak egy vagy több biztonságos kommunikációs csatornát az ilyen megsértéseket bejelentő személyek számára. A tagállamok biztosítják, hogy az ezeken a csatornákon keresztül ilyen bejelentéseket tevő személyek személyazonosságát kizárólag az illetékes nemzeti hatóság ismerje.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mechanizmusok közé tartoznak legalább a következők:

| a) | a jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások; |
| --- | --- |

a)

a jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;

| b) | a befektetési társaságok és alapkezelő társaságok vállalaton belül elkövetett jogsértéseket jelentő munkavállalóinak megfelelő védelme; |
| --- | --- |

b)

a befektetési társaságok és alapkezelő társaságok vállalaton belül elkövetett jogsértéseket jelentő munkavállalóinak megfelelő védelme;

| c) | személyes adatok védelme mind a jogsértést bejelentő személy, mind a jogsértésért állítólagosan felelős természetes személy vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13) meghatározott elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

személyes adatok védelme mind a jogsértést bejelentő személy, mind a jogsértésért állítólagosan felelős természetes személy vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13) meghatározott elveknek megfelelően.

(2a)
     
  Az EÉPH egy vagy több biztonságos kommunikációs csatornát biztosít az ezt az irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések megsértéseinek bejelentése céljából. A tagállamok biztosítják, hogy az ezeken a csatornákon keresztül ilyen bejelentést tevő személyek személyazonosságát kizárólag az EÉPH ismerje.

(2b)
     
  Az EÉPH-nak vagy az illetékes hatóságnak az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti rendelkezések megsértéséről a (2a) bekezdés szerint jóhiszeműen tett bejelentés nem minősül az információátadás bármely, szerződésben vagy bármely jogalkotási, szabályozási, vagy igazgatási rendelkezésben meghatározott korlátozása megsértésének, és nem jár a bejelentő semmilyen felelősségével az ilyen bejelentéssel kapcsolatban.

(3)   A tagállamok előírják az intézmények számára, hogy legyenek megfelelő eljárásaik, amelyekkel az alkalmazottaik egy meghatározott csatornán keresztül belsőleg jelenthetik a jogsértéseket.

99e. cikk

(1)   A tagállamok minden évben összesítő tájékoztatást bocsátanak az EÉPH rendelkezésére a 99. cikkel összhangban kiszabott valamennyi intézkedésről és szankcióról. Az EÉPH a kapott információkat éves jelentésben teszi közzé.

(2)   Ha az illetékes hatóság nyilvánosságra hozott egy intézkedést vagy szankciót, erről a tényről egyidejűleg az EÉPH-t is értesíti. Amennyiben a közzétett intézkedés vagy szankció egy alapkezelő társaságra vonatkozik, az EÉPH az alapkezelő társaságoknak a 6. cikk (1) bekezdése szerint közzétett jegyzékében hivatkozást tüntet fel a közzétett szankcióra vagy intézkedésre vonatkozóan.

(3)   Az EÉPH végrehajtási technikaistandard-tervezeteket dolgoz ki az e cikkben említett információk benyújtásának eljárásairól és formáiról.

Az EÉPH az említett végrehajtási technikaistandard-tervezetet ...-ig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett végrehajtási technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▌

(13)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.”;"

| 15. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:
  „104a. cikk
  (1)   A tagállamok a személyes adatok ezen irányelv szerinti kezelése során a 95/46/EK irányelvet alkalmazzák.
  (2)   A tagállamok a személyes adatok ezen irányelv szerinti, EÉPH általi kezelése során a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14) alkalmazzák.

  (14)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.”" |
| --- | --- |

15.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„104a. cikk

(1)   A tagállamok a személyes adatok ezen irányelv szerinti kezelése során a 95/46/EK irányelvet alkalmazzák.

(2)   A tagállamok a személyes adatok ezen irányelv szerinti, EÉPH általi kezelése során a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14) alkalmazzák.

(14)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.”"

| 16. | A 112. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
  A Bizottság a 2011. január 4-ét követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap a 12., 14., 43., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81.,
  90
  , 95. és 111. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  A Bizottság a 2011. július 21-ét követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap az 50a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  A Bizottság a [...]-t követő négyéves időszakra felhatalmazást kap a 22. és 24. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legalább hat hónappal a négyéves időtartam lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. A felhatalmazás a korábbival azonos időtartamra automatikusan meghosszabbodik, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a 112a. cikkel összhangban visszavonja azt.” |
| --- | --- |

16.

A 112. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

A Bizottság a 2011. január 4-ét követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap a 12., 14., 43., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81.,
  90
  , 95. és 111. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

A Bizottság a 2011. július 21-ét követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap az 50a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

A Bizottság a [...]-t követő négyéves időszakra felhatalmazást kap a 22. és 24. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legalább hat hónappal a négyéves időtartam lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. A felhatalmazás a korábbival azonos időtartamra automatikusan meghosszabbodik, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a 112a. cikkel összhangban visszavonja azt.”

| 17. | A 112a. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12., 14.,
  22, 24
  , 43., 50a., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81.,
  90,
  95. és 111. cikkben említett felhatalmazás átruházását.” |
| --- | --- |

17.

A 112a. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12., 14.,
  22, 24
  , 43., 50a., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81.,
  90,
  95. és 111. cikkben említett felhatalmazás átruházását.”

| 18. | Az I. melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

18.

Az I. melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb [...]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamoknak [...]-tól alkalmazniuk kell az (1) bekezdésben említett törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

Amennyiben a tagállamok által küldött, átültető intézkedésekről szóló értesítéshez mellékelt dokumentumok nem elégségesek ahhoz, hogy mindenre kiterjedően értékelni lehessen azt, hogy az átültető rendelkezések megfelelnek-e ezen irányelv egyes cikkeinek, a Bizottság az EBH-nak az 1095/2010/EU rendelet alkalmazásán alapuló kérésére, vagy saját kezdeményezésére előírhatja a tagállamoknak, hogy nyújtsanak részletesebb tájékoztatást a szóban forgó rendelkezések végrehajtásáról és ezen irányelv átültetéséről.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt...,

Az Európai Parlament részéről

A Tanács részéről

Az elnök

Az elnök

---

(1)  HL C 96., 2013.4.4., 18. o.

1

(2)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

2

(3)  HL L 120., 2009.5.15., 22. o.

3

(4)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

4

(5)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

5

(6)  

  HL L 174, 2011.7.1., 1. o.

6

HL L 174, 2011.7.1., 1. o.

(7)  HL L 241., 2006.9.2., 26. o.

7

(8)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

8

(9)  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

9

(10)  HL L 84., 1997.3.26., 22. o.

10

(11)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

11

MELLÉKLET

Az I. melléklet A. listájának 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „2. | A letétkezelőre vonatkozó információk: |
| --- | --- |

„2.

A letétkezelőre vonatkozó információk:

| 2.1. | az ÁÉKBV letétkezelőjének a megnevezése és feladatainak leírása; |
| --- | --- |

2.1.

az ÁÉKBV letétkezelőjének a megnevezése és feladatainak leírása;

| 2.2. | A letétkezelő által átruházott letéti őrzési funkciók leírása
  ▌
  és az ilyen átruházásból esetlegesen származó összeférhetetlenség meghatározása. |
| --- | --- |

2.2.

A letétkezelő által átruházott letéti őrzési funkciók leírása
  ▌
  és az ilyen átruházásból esetlegesen származó összeférhetetlenség meghatározása.

Az alap eszközei tekintetében a letétkezelői szolgáltatások nyújtásában részt vevő összes jogalanyra, illetve az esetleges összeférhetetlenségre vonatkozó adatok kérésre elérhetőek a letétkezelőtől.
  ”

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/300

---

P7_TA(2013)0310

Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezése ***I

Az Európai Parlament 2013. július 3-án elfogadott módosítása a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/43)

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – utolsó mondat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében
  adott esetben módosítja
  az
  egyes időszakokon belül az
  árverések ütemezését. | Amennyiben
  a
  hatásvizsgálat azt mutatja az egyes ipari ágazatok esetében, hogy várhatóan korlátozott lesz a kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett ágazatokra vagy alágazatokra gyakorolt hatás, a
  Bizottság a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében
  kivételes körülmények fennállása esetén módosíthatja
  az árverések ütemezését
  a 13
  .
  cikk (1) bekezdésében meghatározott, 2013. január 1-jén kezdődő időszakon belül. A Bizottság legfeljebb egy alkalommal és maximum 900 millió kibocsátási egység vonatkozásában hajt végre ilyen módosítást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében
  adott esetben módosítja
  az
  egyes időszakokon belül az
  árverések ütemezését.

Amennyiben
  a
  hatásvizsgálat azt mutatja az egyes ipari ágazatok esetében, hogy várhatóan korlátozott lesz a kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett ágazatokra vagy alágazatokra gyakorolt hatás, a
  Bizottság a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében
  kivételes körülmények fennállása esetén módosíthatja
  az árverések ütemezését
  a 13
  .
  cikk (1) bekezdésében meghatározott, 2013. január 1-jén kezdődő időszakon belül. A Bizottság legfeljebb egy alkalommal és maximum 900 millió kibocsátási egység vonatkozásában hajt végre ilyen módosítást.

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0046/2013).

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/300

---

P7_TA(2013)0311

A határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek ***I

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0866), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0866),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára és 168. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0488/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára és 168. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0488/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0337/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek..

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 160. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0421

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. július 3-án került elfogadásra a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1082/2013/EU határozat.)

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/301 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/301

---

P7_TA(2013)0312

A megerősített együttműködés végrehajtása a pénzügyi tranzakciós adó területén *

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2016/C 075/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0071), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0071),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0049/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0230/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy egy mindenre kiterjedő hatásvizsgálattal és költség-haszon elemzéssel igazolja, hogy a megerősített együttműködés tiszteletben fogja tartani az abban részt nem vevő tagállamok hatásköreit, jogait és kötelezettségeit; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy egy mindenre kiterjedő hatásvizsgálattal és költség-haszon elemzéssel igazolja, hogy a megerősített együttműködés tiszteletben fogja tartani az abban részt nem vevő tagállamok hatásköreit, jogait és kötelezettségeit;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A Bizottság 2011-ben megállapította, hogy minden szinten vita folyik a pénzügyi ágazat további adóztatásáról. A vita abból a kívánalomból ered, hogy a pénzügyi ágazat számottevő és méltányos mértékben járuljon hozzá a válság költségeinek fedezéséhez, továbbá hogy az ágazat adóztatása a jövőben a többi ágazathoz viszonyítva tisztességesen történjen, a pénzügyi intézményeket visszatartsák a túlzottan kockázatos tevékenységektől, kiegészítsék a jövőbeli válságok elkerülését célzó szabályozási intézkedéseket, valamint hogy kiegészítő bevételt teremtsenek az általános költségvetések vagy konkrét szakpolitikai célok számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A Bizottság 2011-ben megállapította, hogy minden szinten vita folyik a pénzügyi ágazat további adóztatásáról. A vita abból a kívánalomból ered, hogy a pénzügyi ágazat számottevő és méltányos mértékben járuljon hozzá a válság költségeinek fedezéséhez, továbbá hogy az ágazat adóztatása a jövőben a többi ágazathoz viszonyítva tisztességesen történjen, a pénzügyi intézményeket visszatartsák a túlzottan kockázatos tevékenységektől, kiegészítsék a jövőbeli válságok elkerülését célzó szabályozási intézkedéseket, valamint hogy kiegészítő bevételt teremtsenek az általános költségvetések vagy konkrét szakpolitikai célok számára.

| (1) | A Bizottság 2011-ben megállapította, hogy minden szinten vita folyik a pénzügyi ágazat további adóztatásáról. A vita abból a kívánalomból ered, hogy a pénzügyi ágazat számottevő és méltányos mértékben járuljon hozzá a válság költségeinek fedezéséhez, továbbá hogy az ágazat adóztatása a jövőben a többi ágazathoz viszonyítva tisztességesen történjen, a pénzügyi intézményeket visszatartsák a túlzottan kockázatos tevékenységektől, kiegészítsék a jövőbeli válságok elkerülését
  és a spekuláció visszaszorítását célzó
  szabályozási intézkedéseket, valamint hogy
  többek között a költségvetési konszolidációhoz való hozzájárulásként
  kiegészítő bevételt teremtsenek az általános költségvetések vagy
  a fenntarthatóságra és a növekedés, az oktatás és a foglalkoztatás – külön hangsúlyt helyezve a fiatalok foglalkoztatására – elősegítésére irányuló
  konkrét szakpolitikai célok számára.
  A pénzügyi tranzakciós adó bevezetése tehát olyan elosztási és irányítási többletkapacitás megnyilvánulása, amely megfelelő módon egészíti ki a szabályozási reformra irányuló meglévő kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2011-ben megállapította, hogy minden szinten vita folyik a pénzügyi ágazat további adóztatásáról. A vita abból a kívánalomból ered, hogy a pénzügyi ágazat számottevő és méltányos mértékben járuljon hozzá a válság költségeinek fedezéséhez, továbbá hogy az ágazat adóztatása a jövőben a többi ágazathoz viszonyítva tisztességesen történjen, a pénzügyi intézményeket visszatartsák a túlzottan kockázatos tevékenységektől, kiegészítsék a jövőbeli válságok elkerülését
  és a spekuláció visszaszorítását célzó
  szabályozási intézkedéseket, valamint hogy
  többek között a költségvetési konszolidációhoz való hozzájárulásként
  kiegészítő bevételt teremtsenek az általános költségvetések vagy
  a fenntarthatóságra és a növekedés, az oktatás és a foglalkoztatás – külön hangsúlyt helyezve a fiatalok foglalkoztatására – elősegítésére irányuló
  konkrét szakpolitikai célok számára.
  A pénzügyi tranzakciós adó bevezetése tehát olyan elosztási és irányítási többletkapacitás megnyilvánulása, amely megfelelő módon egészíti ki a szabályozási reformra irányuló meglévő kezdeményezéseket.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A 2014 és 2020 közötti időszakra érvényes többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 8-i európai tanácsi következtetések szerint a pénzügyi tranzakciós adóból származó bevételek egy részét az uniós költségvetéshez kell rendelni valódi saját forrásokként. A pénzügyi tranzakciós adóból származó bevétel uniós saját forrásként történő felhasználása megerősített együttműködés keretében csak akkor lehetséges, ha a részt vevő tagállamok uniós költségvetéshez való nemzeti hozzájárulásai ugyanazzal az összeggel csökkennének, és nem kerülne sor a részt vevő tagállamok aránytalan hozzájárulására a részt nem vevő tagállamokéhoz képest. Amint uniós szinten végrehajtják a pénzügyi tranzakciós adót, a belőle származó saját források összegének – a részt vevő tagállamok uniós költségvetéshez való nemzeti hozzájárulásainak csökkenése nélkül – részben vagy egészben hozzá kell adódnia a tagállami hozzájárulásokhoz, hogy új pénzügyi források álljanak rendelkezésre az európai beruházásokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A 2014 és 2020 közötti időszakra érvényes többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 8-i európai tanácsi következtetések szerint a pénzügyi tranzakciós adóból származó bevételek egy részét az uniós költségvetéshez kell rendelni valódi saját forrásokként. A pénzügyi tranzakciós adóból származó bevétel uniós saját forrásként történő felhasználása megerősített együttműködés keretében csak akkor lehetséges, ha a részt vevő tagállamok uniós költségvetéshez való nemzeti hozzájárulásai ugyanazzal az összeggel csökkennének, és nem kerülne sor a részt vevő tagállamok aránytalan hozzájárulására a részt nem vevő tagállamokéhoz képest. Amint uniós szinten végrehajtják a pénzügyi tranzakciós adót, a belőle származó saját források összegének – a részt vevő tagállamok uniós költségvetéshez való nemzeti hozzájárulásainak csökkenése nélkül – részben vagy egészben hozzá kell adódnia a tagállami hozzájárulásokhoz, hogy új pénzügyi források álljanak rendelkezésre az európai beruházásokhoz.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A pénzügyi tranzakciós adó bevezetését megelőzően a Bizottságnak ki kell mutatnia, hogy a megerősített együttműködés nem veszélyezteti sem a belső piacot, sem a gazdasági, társadalmi vagy területi kohéziót. Azt is igazolnia kell, hogy a megerősített együttműködés nem akadályozza a tagállamok közötti kereskedelmet, nem okoz hátrányos megkülönböztetést a tagállamok közötti kereskedelemben, és nem torzítja a tagállamok közötti versenyt. A Bizottság új, alapos elemzést és hatásvizsgálatot terjeszt elő a közös pénzügyi tranzakciós adóra irányuló javaslatnak a részt vevő és részt nem vevő tagállamokat, valamint a belső piac egészét érintő következményeiről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A pénzügyi tranzakciós adó bevezetését megelőzően a Bizottságnak ki kell mutatnia, hogy a megerősített együttműködés nem veszélyezteti sem a belső piacot, sem a gazdasági, társadalmi vagy területi kohéziót. Azt is igazolnia kell, hogy a megerősített együttműködés nem akadályozza a tagállamok közötti kereskedelmet, nem okoz hátrányos megkülönböztetést a tagállamok közötti kereskedelemben, és nem torzítja a tagállamok közötti versenyt. A Bizottság új, alapos elemzést és hatásvizsgálatot terjeszt elő a közös pénzügyi tranzakciós adóra irányuló javaslatnak a részt vevő és részt nem vevő tagállamokat, valamint a belső piac egészét érintő következményeiről.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A pénzügyi tranzakciós adó akkor fogja valóban elérni célkitűzéseit, ha azt globális szinten bevezetik. A 11 tagállam megerősített együttműködése az első lépést jelenti az uniós szintű pénzügyi tranzakciós adó és végső soron a globális szintű pénzügyi tranzakciós adó felé. Az Unió továbbra is a globális bevezetést fogja támogatni, és sürgetni fogja, hogy a pénzügyi tranzakciós adót tűzzék a G20- és a G8-csoport csúcstalálkozóinak napirendjére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A pénzügyi tranzakciós adó akkor fogja valóban elérni célkitűzéseit, ha azt globális szinten bevezetik. A 11 tagállam megerősített együttműködése az első lépést jelenti az uniós szintű pénzügyi tranzakciós adó és végső soron a globális szintű pénzügyi tranzakciós adó felé. Az Unió továbbra is a globális bevezetést fogja támogatni, és sürgetni fogja, hogy a pénzügyi tranzakciós adót tűzzék a G20- és a G8-csoport csúcstalálkozóinak napirendjére.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A részt vevő tagállamok által egyoldalúan hozott intézkedésekből adódó torzulások megelőzése érdekében, valamint az érintett pénzügyi tranzakciók többségének rendkívül nagyfokú mobilitását figyelembe véve, és így a belső piac megfelelő működésének javítása céljából fontos, hogy a részt vevő tagállamokban alkalmazott pénzügyi tranzakciós adók alapvető elemei uniós szinten harmonizáltak legyenek. Ezért kerülni kell a részt vevő tagállamok közötti adózási arbitrázs ösztönzőit, és az adott tagállamok pénzügyi piacai közötti allokációs torzulásokat, valamint a kettős adózás, és az adózás elmaradásának lehetőségeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A részt vevő tagállamok által egyoldalúan hozott intézkedésekből adódó torzulások megelőzése érdekében, valamint az érintett pénzügyi tranzakciók többségének rendkívül nagyfokú mobilitását figyelembe véve, és így a belső piac megfelelő működésének javítása céljából fontos, hogy a részt vevő tagállamokban alkalmazott pénzügyi tranzakciós adók alapvető elemei uniós szinten harmonizáltak legyenek. Ezért kerülni kell a részt vevő tagállamok közötti adózási arbitrázs ösztönzőit, és az adott tagállamok pénzügyi piacai közötti allokációs torzulásokat, valamint a kettős adózás, és az adózás elmaradásának lehetőségeit.

| (3) | A 11 részt vevő tagállam közül már több bevezette vagy éppen most vezeti be a pénzügyi tranzakciós adó valamilyen formáját.
   A részt vevő tagállamok által egyoldalúan hozott intézkedésekből adódó torzulások megelőzése érdekében, valamint az érintett pénzügyi tranzakciók többségének rendkívül nagyfokú mobilitását figyelembe véve, és így a belső piac megfelelő működésének javítása céljából fontos, hogy a részt vevő tagállamokban alkalmazott pénzügyi tranzakciós adók alapvető elemei uniós szinten harmonizáltak legyenek. Ezért kerülni kell a részt vevő tagállamok közötti adózási arbitrázs ösztönzőit, és az adott tagállamok pénzügyi piacai közötti allokációs torzulásokat, valamint a kettős adózás, és az adózás elmaradásának lehetőségeit. |
| --- | --- |

(3)

A 11 részt vevő tagállam közül már több bevezette vagy éppen most vezeti be a pénzügyi tranzakciós adó valamilyen formáját.
   A részt vevő tagállamok által egyoldalúan hozott intézkedésekből adódó torzulások megelőzése érdekében, valamint az érintett pénzügyi tranzakciók többségének rendkívül nagyfokú mobilitását figyelembe véve, és így a belső piac megfelelő működésének javítása céljából fontos, hogy a részt vevő tagállamokban alkalmazott pénzügyi tranzakciós adók alapvető elemei uniós szinten harmonizáltak legyenek. Ezért kerülni kell a részt vevő tagállamok közötti adózási arbitrázs ösztönzőit, és az adott tagállamok pénzügyi piacai közötti allokációs torzulásokat, valamint a kettős adózás, és az adózás elmaradásának lehetőségeit.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Tekintettel a pénzügyi piacok európai szabályozása terén tett jelentős előrelépésre, amelyre példa a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU

   (1)

  rendelet, a 2013/36/EU irányelv és ez az irányelv, azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyek a közelmúltbeli pénzügyi válság nyomán már bevezettek bankadókat, felül kell vizsgálniuk ezeknek az adóknak a szükségességét és az uniós jog szabályaival és céljaival, valamint a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Tekintettel a pénzügyi piacok európai szabályozása terén tett jelentős előrelépésre, amelyre példa a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU

   (1)

  rendelet, a 2013/36/EU irányelv és ez az irányelv, azoknak a részt vevő tagállamoknak, amelyek a közelmúltbeli pénzügyi válság nyomán már bevezettek bankadókat, felül kell vizsgálniuk ezeknek az adóknak a szükségességét és az uniós jog szabályaival és céljaival, valamint a belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | A pénzügyi tranzakciós adóknak a részt vevő tagállamok körében történő harmonizálása nem vezethet területen kívüli adóztatáshoz, amely sérti a részt nem vevő tagállamok lehetséges adóalapját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

A pénzügyi tranzakciós adóknak a részt vevő tagállamok körében történő harmonizálása nem vezethet területen kívüli adóztatáshoz, amely sérti a részt nem vevő tagállamok lehetséges adóalapját.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A belső piac működésének javítása, különösen a részt vevő tagállamok közötti torzulások elkerülése szükségessé teszi, hogy a pénzügyi tranzakciós adó a pénzügyi intézmények és tranzakciók tágan meghatározott körére, a pénzügyi eszközök széles skálájával, köztük a strukturált termékekkel mind a szervezett, mind a tőzsdén kívüli piacokon folytatott kereskedésre, valamint minden származtatott ügylet megkötésére és az érintett műveletek lényeges módosításaira legyen alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A belső piac működésének javítása, különösen a részt vevő tagállamok közötti torzulások elkerülése szükségessé teszi, hogy a pénzügyi tranzakciós adó a pénzügyi intézmények és tranzakciók tágan meghatározott körére, a pénzügyi eszközök széles skálájával, köztük a strukturált termékekkel mind a szervezett, mind a tőzsdén kívüli piacokon folytatott kereskedésre, valamint minden származtatott ügylet megkötésére és az érintett műveletek lényeges módosításaira legyen alkalmazandó.

| (4) | A belső piac működésének javítása, különösen a részt vevő tagállamok közötti torzulások elkerülése,
  az adócsalás, az adókijátszás, az agresszív adótervezés lehetőségének szűkítése, a kockázat áthelyezésének és a szabályozási arbitrázs kockázatának csökkentése
  szükségessé teszi, hogy a pénzügyi tranzakciós adó a pénzügyi intézmények és tranzakciók tágan meghatározott körére, a pénzügyi eszközök széles skálájával, köztük a strukturált termékekkel mind a szervezett, mind a tőzsdén kívüli piacokon folytatott kereskedésre, valamint minden származtatott ügylet
  – köztük a különbözeti ügyletek, az azonnali devizaügyletek piacain lebonyolított ügyletek és a spekulatív határidős ügyletek
  – megkötésére és az érintett műveletek lényeges módosításaira legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(4)

A belső piac működésének javítása, különösen a részt vevő tagállamok közötti torzulások elkerülése,
  az adócsalás, az adókijátszás, az agresszív adótervezés lehetőségének szűkítése, a kockázat áthelyezésének és a szabályozási arbitrázs kockázatának csökkentése
  szükségessé teszi, hogy a pénzügyi tranzakciós adó a pénzügyi intézmények és tranzakciók tágan meghatározott körére, a pénzügyi eszközök széles skálájával, köztük a strukturált termékekkel mind a szervezett, mind a tőzsdén kívüli piacokon folytatott kereskedésre, valamint minden származtatott ügylet
  – köztük a különbözeti ügyletek, az azonnali devizaügyletek piacain lebonyolított ügyletek és a spekulatív határidős ügyletek
  – megkötésére és az érintett műveletek lényeges módosításaira legyen alkalmazandó.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A származékos ügyletek kötését, illetve lényeges módosítását kivéve az elsődleges piacon folytatott kereskedést, valamint a polgárokat és a vállalkozásokat érintő legtöbb ügyletet – például a biztosítási szerződések kötését, a jelzáloghitelezést, a fogyasztási hiteleket, a pénzforgalmi szolgáltatásokat – ki kell zárni a pénzügyi tranzakciós adó hatálya alól annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a kormányzatok és a társaságok tőkéhez jutása, a háztartások pedig mentesüljenek a hatás alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A származékos ügyletek kötését, illetve lényeges módosítását kivéve az elsődleges piacon folytatott kereskedést, valamint a polgárokat és a vállalkozásokat érintő legtöbb ügyletet – például a biztosítási szerződések kötését, a jelzáloghitelezést, a fogyasztási hiteleket, a pénzforgalmi szolgáltatásokat – ki kell zárni a pénzügyi tranzakciós adó hatálya alól annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a kormányzatok és a társaságok tőkéhez jutása, a háztartások pedig mentesüljenek a hatás alól.

| (8) | A származékos ügyletek kötését, illetve lényeges módosítását kivéve az elsődleges piacon folytatott kereskedést, valamint a polgárokat és a vállalkozásokat érintő legtöbb ügyletet – például a biztosítási szerződések kötését, a jelzáloghitelezést, a fogyasztási hiteleket, a pénzforgalmi szolgáltatásokat – ki kell zárni a pénzügyi tranzakciós adó hatálya alól annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a kormányzatok és a társaságok tőkéhez jutása, a háztartások
  és a reálgazdaság
  pedig mentesüljenek a
  negatív
  hatás alól. |
| --- | --- |

(8)

A származékos ügyletek kötését, illetve lényeges módosítását kivéve az elsődleges piacon folytatott kereskedést, valamint a polgárokat és a vállalkozásokat érintő legtöbb ügyletet – például a biztosítási szerződések kötését, a jelzáloghitelezést, a fogyasztási hiteleket, a pénzforgalmi szolgáltatásokat – ki kell zárni a pénzügyi tranzakciós adó hatálya alól annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a kormányzatok és a társaságok tőkéhez jutása, a háztartások
  és a reálgazdaság
  pedig mentesüljenek a
  negatív
  hatás alól.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A szabályozatlan, kevésbé ellenőrzött és kevésbé átlátható tőzsdén kívüli kereskedéssel szemben a szabályozott piacok, és különösen a szigorúan szabályozott, ellenőrzött és átlátható tőzsdei kereskedés helyzetének megerősítése érdekében a tagállamoknak magasabb adókulcsot kell alkalmazniuk a tőzsdén kívüli ügyletekre. Ez lehetővé fogja tenni a kereskedésnek az alig vagy egyáltalán nem szabályozott piacokról a szabályozott piacokra való átterelését. A magasabb kulcsok nem vonatkozhatnak a tőzsdén kívüli származtatott termékekkel kapcsolatos pénzügyi tranzakciókra, amennyiben azok objektíven csökkentik a kockázatokat, és ezzel a reálgazdaságot szolgálják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A szabályozatlan, kevésbé ellenőrzött és kevésbé átlátható tőzsdén kívüli kereskedéssel szemben a szabályozott piacok, és különösen a szigorúan szabályozott, ellenőrzött és átlátható tőzsdei kereskedés helyzetének megerősítése érdekében a tagállamoknak magasabb adókulcsot kell alkalmazniuk a tőzsdén kívüli ügyletekre. Ez lehetővé fogja tenni a kereskedésnek az alig vagy egyáltalán nem szabályozott piacokról a szabályozott piacokra való átterelését. A magasabb kulcsok nem vonatkozhatnak a tőzsdén kívüli származtatott termékekkel kapcsolatos pénzügyi tranzakciókra, amennyiben azok objektíven csökkentik a kockázatokat, és ezzel a reálgazdaságot szolgálják.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A nem pénzügyi vállalkozások jelentős tranzakciókat hajtanak végre a pénzpiacokon annak érdekében, hogy csökkentsék az üzleti tevékenységükkel közvetlenül összefüggő kockázatokat. A pénzügyi tranzakciós adó ezekre az intézményekre nem vonatkozhat, amikor ilyen tranzakciókat hajtanak végre. Amennyiben azonban a nem pénzügyi vállalkozások olyan spekulatív tranzakciókat hajtanak végre, amelyek nem állnak összefüggésben a kereskedelmi tevékenységükből adódó kockázatok csökkentésével, pénzügyi intézményként kell kezelni őket, és alkalmazni kell rájuk a pénzügyi tranzakciós adót. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

A nem pénzügyi vállalkozások jelentős tranzakciókat hajtanak végre a pénzpiacokon annak érdekében, hogy csökkentsék az üzleti tevékenységükkel közvetlenül összefüggő kockázatokat. A pénzügyi tranzakciós adó ezekre az intézményekre nem vonatkozhat, amikor ilyen tranzakciókat hajtanak végre. Amennyiben azonban a nem pénzügyi vállalkozások olyan spekulatív tranzakciókat hajtanak végre, amelyek nem állnak összefüggésben a kereskedelmi tevékenységükből adódó kockázatok csökkentésével, pénzügyi intézményként kell kezelni őket, és alkalmazni kell rájuk a pénzügyi tranzakciós adót.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15b) | Annak érdekében, hogy az adókikerülés magas költségekkel és kevés haszonnal járjon, valamint a jobb végrehajtás biztosításának céljából az illetőség és a kibocsátás elvét ki kell egészíteni „a jogcím átruházásának elvével”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15b)

Annak érdekében, hogy az adókikerülés magas költségekkel és kevés haszonnal járjon, valamint a jobb végrehajtás biztosításának céljából az illetőség és a kibocsátás elvét ki kell egészíteni „a jogcím átruházásának elvével”.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

15 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15c) | A Bizottság adott esetben tárgyalásokat kezdhet harmadik országokkal a pénzügyi tranzakciós adó beszedésének elősegítése érdekében. A Bizottságnak felül kell vizsgálnia az együttműködésre nem hajlandó joghatóságok meghatározását is, valamint megfelelő módon frissítenie kell az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés elleni fellépésre vonatkozó cselekvési tervét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15c)

A Bizottság adott esetben tárgyalásokat kezdhet harmadik országokkal a pénzügyi tranzakciós adó beszedésének elősegítése érdekében. A Bizottságnak felül kell vizsgálnia az együttműködésre nem hajlandó joghatóságok meghatározását is, valamint megfelelő módon frissítenie kell az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés elleni fellépésre vonatkozó cselekvési tervét.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A minimális adókulcsokat a közös pénzügyi tranzakciós adó harmonizációs céljának elérését biztosító, kellően magas szinten kell meghatározni. Ezzel együtt az adókulcsoknak elegendően alacsonynak kell lenniük ahhoz, hogy minimálisra csökkentsék az áttelepülés kockázatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A minimális adókulcsokat a közös pénzügyi tranzakciós adó harmonizációs céljának elérését biztosító, kellően magas szinten kell meghatározni. Ezzel együtt az adókulcsoknak elegendően alacsonynak kell lenniük ahhoz, hogy minimálisra csökkentsék az áttelepülés kockázatát.

törölve

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az adócsalás
  és
  az adókikerülés megelőzése érdekében a részt vevő tagállamokat kötelezni kell a megfelelő intézkedések elfogadására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az adócsalás
  és
  az adókikerülés megelőzése érdekében a részt vevő tagállamokat kötelezni kell a megfelelő intézkedések elfogadására.

| (19) | Az adócsalás, az adókijátszás
  és az agresszív adótervezés, például az adóhelyettesítés
  megelőzése érdekében a részt vevő tagállamokat kötelezni kell a megfelelő intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(19)

Az adócsalás, az adókijátszás
  és az agresszív adótervezés, például az adóhelyettesítés
  megelőzése érdekében a részt vevő tagállamokat kötelezni kell a megfelelő intézkedések elfogadására.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A Bizottság valamennyi tagállam, a Bizottság, az Európai Központi Bank (EKB) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) (ESMA) képviselőiből álló szakértői munkacsoportot (a pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság) hoz létre, amely értékeli az ezen irányelv eredményes végrehajtását, megelőzi az adócsalást, az adókijátszást és az agresszív adótervezést, és megőrzi a belső piac sértetlenségét. A pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság a 14. cikkben meghatározott visszaélésszerű ügyletek felderítése céljából felügyeli a pénzügyi tranzakciókat, megfelelő módon ellenintézkedésekre tesz javaslatot és szükség esetén összehangolja ezen ellenintézkedések nemzeti szintű végrehajtását. A pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottságnak teljes mértékben alkalmaznia kell az adózás és a pénzügyi szolgáltatások szabályozására vonatkozó uniós jogot, valamint a nemzetközi szervezetek, többek között az OECD és az Európa Tanács által adóügyi együttműködés céljából létrehozott eszközöket. A részt vevő tagállamok képviselői számára adott esetben lehetőséget kell biztosítani arra, hogy alcsoportot hozzanak létre azon ügyek kezelésére, amelyek a pénzügyi tranzakciós adó végrehajtása tekintetében nem érintik a részt nem vevő tagállamokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A Bizottság valamennyi tagállam, a Bizottság, az Európai Központi Bank (EKB) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) (ESMA) képviselőiből álló szakértői munkacsoportot (a pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság) hoz létre, amely értékeli az ezen irányelv eredményes végrehajtását, megelőzi az adócsalást, az adókijátszást és az agresszív adótervezést, és megőrzi a belső piac sértetlenségét. A pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság a 14. cikkben meghatározott visszaélésszerű ügyletek felderítése céljából felügyeli a pénzügyi tranzakciókat, megfelelő módon ellenintézkedésekre tesz javaslatot és szükség esetén összehangolja ezen ellenintézkedések nemzeti szintű végrehajtását. A pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottságnak teljes mértékben alkalmaznia kell az adózás és a pénzügyi szolgáltatások szabályozására vonatkozó uniós jogot, valamint a nemzetközi szervezetek, többek között az OECD és az Európa Tanács által adóügyi együttműködés céljából létrehozott eszközöket. A részt vevő tagállamok képviselői számára adott esetben lehetőséget kell biztosítani arra, hogy alcsoportot hozzanak létre azon ügyek kezelésére, amelyek a pénzügyi tranzakciós adó végrehajtása tekintetében nem érintik a részt nem vevő tagállamokat.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

19 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19b) | A tagállamok a 2011/16/EU irányelvben foglaltaknak megfelelően kötelesek az adózás területén történő közigazgatási együttműködésre, továbbá a 2010/24/EU irányelvben foglaltaknak megfelelően kötelesek az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásra is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19b)

A tagállamok a 2011/16/EU irányelvben foglaltaknak megfelelően kötelesek az adózás területén történő közigazgatási együttműködésre, továbbá a 2010/24/EU irányelvben foglaltaknak megfelelően kötelesek az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásra is.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Annak érdekében, hogy lehetővé váljon részletesebb szabályok elfogadása bizonyos technikai területeken a nyilvántartásba vételi, számviteli és adatszolgáltatási kötelezettségekre, valamint az adóhatóságok részére esedékes pénzügyi tranzakciós adó tényleges megfizetését biztosító más kötelezettségekre, valamint ezek szükség szerinti időben történő kiigazítására vonatkozóan, az ehhez szükséges intézkedések meghatározása tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak a Tanács részére kellő időben történő és megfelelő átadását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Annak érdekében, hogy lehetővé váljon részletesebb szabályok elfogadása bizonyos technikai területeken a nyilvántartásba vételi, számviteli és adatszolgáltatási kötelezettségekre, valamint az adóhatóságok részére esedékes pénzügyi tranzakciós adó tényleges megfizetését biztosító más kötelezettségekre, valamint ezek szükség szerinti időben történő kiigazítására vonatkozóan, az ehhez szükséges intézkedések meghatározása tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak a Tanács részére kellő időben történő és megfelelő átadását.

| (21) | Annak érdekében, hogy lehetővé váljon részletesebb szabályok elfogadása bizonyos technikai területeken a nyilvántartásba vételi, számviteli és adatszolgáltatási kötelezettségekre, valamint az adóhatóságok részére esedékes pénzügyi tranzakciós adó tényleges megfizetését biztosító más kötelezettségekre, valamint ezek szükség szerinti időben történő kiigazítására vonatkozóan, az ehhez szükséges intézkedések meghatározása tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és
  a Tanács részére
  egyidejűleg
  , kellő időben történő és megfelelő átadását. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy lehetővé váljon részletesebb szabályok elfogadása bizonyos technikai területeken a nyilvántartásba vételi, számviteli és adatszolgáltatási kötelezettségekre, valamint az adóhatóságok részére esedékes pénzügyi tranzakciós adó tényleges megfizetését biztosító más kötelezettségekre, valamint ezek szükség szerinti időben történő kiigazítására vonatkozóan, az ehhez szükséges intézkedések meghatározása tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és
  a Tanács részére
  egyidejűleg
  , kellő időben történő és megfelelő átadását.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | származtatott ügyletek nettósítást és kiegyenlítést megelőző megkötése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

származtatott ügyletek nettósítást és kiegyenlítést megelőző megkötése;

| c) | származtatott ügyletek –
  köztük különbözeti ügyletek és spekulatív határidős ügyletek
  – nettósítást és kiegyenlítést megelőző megkötése; |
| --- | --- |

c)

származtatott ügyletek –
  köztük különbözeti ügyletek és spekulatív határidős ügyletek
  – nettósítást és kiegyenlítést megelőző megkötése;

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a devizapiacon végrehajtott azonnali devizaügyletek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a devizapiacon végrehajtott azonnali devizaügyletek;

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | visszavásárlási és fordított visszavásárlási megállapodások, értékpapír-kölcsönzési és -kölcsönvételi megállapodások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

visszavásárlási és fordított visszavásárlási megállapodások, értékpapír-kölcsönzési és -kölcsönvételi megállapodások;

| e) | visszavásárlási és fordított visszavásárlási megállapodások, értékpapír-kölcsönzési és -kölcsönvételi megállapodások,
  köztük a nagysebességű kereskedésben való részvétel során létrejött törölt megbízások
  ; |
| --- | --- |

e)

visszavásárlási és fordított visszavásárlási megállapodások, értékpapír-kölcsönzési és -kölcsönvételi megállapodások,
  köztük a nagysebességű kereskedésben való részvétel során létrejött törölt megbízások
  ;

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  „állampapír-kibocsátó”: a 236/2012/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott állampapír-kibocsátó; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a.
     
  „állampapír-kibocsátó”: a 236/2012/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott állampapír-kibocsátó;

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b.„
     
  állampapír”: a 236/2012/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott állampapír; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3b.„
     
  állampapír”: a 236/2012/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott állampapír;

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  „gyorsan növekvő kkv-k piaca”: olyan multilaterális kereskedési rendszer, amelyet a [MiFID] irányelv 35. cikkével összhangban gyorsan növekvő kkv-piacként jegyeztek be; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7a.
     
  „gyorsan növekvő kkv-k piaca”: olyan multilaterális kereskedési rendszer, amelyet a [MiFID] irányelv 35. cikkével összhangban gyorsan növekvő kkv-piacként jegyeztek be;

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 12 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a.
     
  „nagysebességű kereskedés”: pénzügyi eszközökkel olyan sebességgel folytatott algoritmikus kereskedés, amely mellett a megbízások továbbítására, törlésére és módosítására szolgáló mechanizmus fizikai lebonyolítási ideje válik annak meghatározó tényezőjévé, hogy mennyi időt vesz igénybe az utasítás kereskedési helyszínnel való közlése vagy a tranzakció végrehajtása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12a.
     
  „nagysebességű kereskedés”: pénzügyi eszközökkel olyan sebességgel folytatott algoritmikus kereskedés, amely mellett a megbízások továbbítására, törlésére és módosítására szolgáló mechanizmus fizikai lebonyolítási ideje válik annak meghatározó tényezőjévé, hogy mennyi időt vesz igénybe az utasítás kereskedési helyszínnel való közlése vagy a tranzakció végrehajtása;

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 12 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12b.„
     
  nagysebességű kereskedési stratégia”: egy pénzügyi eszközzel saját számlára történő kereskedésre szolgáló kereskedési stratégia, amely nagysebességű kereskedést foglal magában, és a következő jellemzők közül legalább kettővel rendelkezik: |
| | i. | közös ügyintézési helyről, közvetlen hozzáféréssel vagy közelből (proximity hosting) végzett szolgáltatások igénybevétele; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12b.„
     
  nagysebességű kereskedési stratégia”: egy pénzügyi eszközzel saját számlára történő kereskedésre szolgáló kereskedési stratégia, amely nagysebességű kereskedést foglal magában, és a következő jellemzők közül legalább kettővel rendelkezik:

i.

közös ügyintézési helyről, közvetlen hozzáféréssel vagy közelből (proximity hosting) végzett szolgáltatások igénybevétele;

| ii. | legalább 50 %-os napi portfólióforgalmat érint; |
| --- | --- |

ii.

legalább 50 %-os napi portfólióforgalmat érint;

| iii. | a törölt megbízások aránya (ideértve a részleges törléseket is) meghaladja a 20 %-ot; |
| --- | --- |

iii.

a törölt megbízások aránya (ideértve a részleges törléseket is) meghaladja a 20 %-ot;

| iv. | a nyitott pozíciók többségét még aznap zárják; |
| --- | --- |

iv.

a nyitott pozíciók többségét még aznap zárják;

| v. | a likviditást biztosító megbízásokra engedményt vagy visszatérítést kínáló kereskedési helyszíneken lebonyolított megbízások vagy tranzakciók több mint 50 %-a jogosult ilyen visszatérítésre; |
| --- | --- |

v.

a likviditást biztosító megbízásokra engedményt vagy visszatérítést kínáló kereskedési helyszíneken lebonyolított megbízások vagy tranzakciók több mint 50 %-a jogosult ilyen visszatérítésre;

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés 2. pontjának a), b), c) és e) alpontjában említett műveletek mindegyike egyetlen pénzügyi tranzakciót eredményezőnek minősül. A d) pontban említett minden csere két pénzügyi tranzakciót eredményezőnek minősül. Az (1) bekezdés 2. pontjának a)-e) alpontjában említett műveletek minden lényeges módosítása az eredeti művelettel azonos típusú új műveletnek minősül. A módosítás mindenekelőtt akkor minősül lényegesnek, ha legalább egyik fél felváltásával jár, ha módosul a művelet tárgya vagy hatálya, beleértve az időbeli hatályát, vagy módosul a megállapodás szerinti ellenérték, vagy ha az eredeti művelet a módosítás szerinti megkötés esetén magasabb adót vont volna maga után. | (2)   Az (1) bekezdés 2. pontjának a), b), c) és e) alpontjában említett műveletek mindegyike egyetlen pénzügyi tranzakciót eredményezőnek minősül. A d) pontban említett minden csere két pénzügyi tranzakciót eredményezőnek minősül. Az (1) bekezdés 2. pontjának a)–e) alpontjában említett műveletek minden lényeges módosítása az eredeti művelettel azonos típusú új műveletnek minősül. A módosítás mindenekelőtt akkor minősül lényegesnek, ha legalább az egyik fél felváltásával jár, ha módosul a művelet tárgya vagy hatálya, beleértve az időbeli hatályát, vagy módosul a megállapodás szerinti ellenérték, vagy ha az eredeti művelet a módosítás szerinti megkötés esetén magasabb adót vont volna maga után.
  Központi szerződő fél vagy másik elszámolóház vagy elszámolási rendszer üzemeltetője, illetve interoperábilis rendszerek által klíring vagy elszámolás céljából a 98/26/EK irányelvnek megfelelően végzett bármely tranzakciómegújítás nem számít az ezen bekezdés értelmében vett lényeges módosításnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés 2. pontjának a), b), c) és e) alpontjában említett műveletek mindegyike egyetlen pénzügyi tranzakciót eredményezőnek minősül. A d) pontban említett minden csere két pénzügyi tranzakciót eredményezőnek minősül. Az (1) bekezdés 2. pontjának a)-e) alpontjában említett műveletek minden lényeges módosítása az eredeti művelettel azonos típusú új műveletnek minősül. A módosítás mindenekelőtt akkor minősül lényegesnek, ha legalább egyik fél felváltásával jár, ha módosul a művelet tárgya vagy hatálya, beleértve az időbeli hatályát, vagy módosul a megállapodás szerinti ellenérték, vagy ha az eredeti művelet a módosítás szerinti megkötés esetén magasabb adót vont volna maga után.

(2)   Az (1) bekezdés 2. pontjának a), b), c) és e) alpontjában említett műveletek mindegyike egyetlen pénzügyi tranzakciót eredményezőnek minősül. A d) pontban említett minden csere két pénzügyi tranzakciót eredményezőnek minősül. Az (1) bekezdés 2. pontjának a)–e) alpontjában említett műveletek minden lényeges módosítása az eredeti művelettel azonos típusú új műveletnek minősül. A módosítás mindenekelőtt akkor minősül lényegesnek, ha legalább az egyik fél felváltásával jár, ha módosul a művelet tárgya vagy hatálya, beleértve az időbeli hatályát, vagy módosul a megállapodás szerinti ellenérték, vagy ha az eredeti művelet a módosítás szerinti megkötés esetén magasabb adót vont volna maga után.
  Központi szerződő fél vagy másik elszámolóház vagy elszámolási rendszer üzemeltetője, illetve interoperábilis rendszerek által klíring vagy elszámolás céljából a 98/26/EK irányelvnek megfelelően végzett bármely tranzakciómegújítás nem számít az ezen bekezdés értelmében vett lényeges módosításnak.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | ha a pénzügyi tranzakciók éves átlagos értéke két egymást követő naptári évben nem haladja meg a 78/660/EGK irányelv 28. cikkében meghatározottak szerinti teljes átlagos éves nettó árbevétel
  ötven százalékát
  , az érintett vállalkozás, intézmény, szerv vagy személy jogosult arra, hogy kérésre ne tekintsék, vagy a továbbiakban ne tekintsék pénzügyi intézménynek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

ha a pénzügyi tranzakciók éves átlagos értéke két egymást követő naptári évben nem haladja meg a 78/660/EGK irányelv 28. cikkében meghatározottak szerinti teljes átlagos éves nettó árbevétel
  ötven százalékát
  , az érintett vállalkozás, intézmény, szerv vagy személy jogosult arra, hogy kérésre ne tekintsék, vagy a továbbiakban ne tekintsék pénzügyi intézménynek.

| d) | ha a pénzügyi tranzakciók éves átlagos értéke két egymást követő naptári évben nem haladja meg a 78/660/EGK irányelv 28. cikkében meghatározottak szerinti teljes átlagos éves nettó árbevétel
  20 %-át
  , az érintett vállalkozás, intézmény, szerv vagy személy jogosult arra, hogy kérésre ne tekintsék, vagy a továbbiakban ne tekintsék pénzügyi intézménynek. |
| --- | --- |

d)

ha a pénzügyi tranzakciók éves átlagos értéke két egymást követő naptári évben nem haladja meg a 78/660/EGK irányelv 28. cikkében meghatározottak szerinti teljes átlagos éves nettó árbevétel
  20 %-át
  , az érintett vállalkozás, intézmény, szerv vagy személy jogosult arra, hogy kérésre ne tekintsék, vagy a továbbiakban ne tekintsék pénzügyi intézménynek.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a pénzügyi tranzakciók e pontban említett átlagos éves értékének kiszámításakor nem kell figyelembe venni azokat a nem tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket érintő pénzügyi tranzakciókat, amelyek teljesítik a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről és a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében alkalmazott kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 2013/149/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkében említett valamelyik feltételt

   (2)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

a pénzügyi tranzakciók e pontban említett átlagos éves értékének kiszámításakor nem kell figyelembe venni azokat a nem tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket érintő pénzügyi tranzakciókat, amelyek teljesítik a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről és a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében alkalmazott kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 2013/149/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkében említett valamelyik feltételt

   (2)

  .

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Amennyiben a pénzügyi tranzakciós adót a tizenegy részt vevő tagállamon kívüli egyéb tagállamokban is bevezetik, azt kölcsönös feltételek alapján kell kiterjeszteni a többi tagállamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Amennyiben a pénzügyi tranzakciós adót a tizenegy részt vevő tagállamon kívüli egyéb tagállamokban is bevezetik, azt kölcsönös feltételek alapján kell kiterjeszteni a többi tagállamra.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a központi szerződő felek a központi szerződő fél funkciójának ellátásakor; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a központi szerződő felek a központi szerződő fél funkciójának ellátásakor;

| a) | a
  98/26/EK irányelvben meghatározott
  központi szerződő felek a központi szerződő fél funkciójának ellátásakor
  , illetve más elszámolóházak, az elszámoló ügynök, vagy az elszámolási rendszerek elszámolási funkciójuk ellátásakor, amely funkció magában foglal bármely lehetséges megújítást vagy elszámolást
  ; |
| --- | --- |

a)

a
  98/26/EK irányelvben meghatározott
  központi szerződő felek a központi szerződő fél funkciójának ellátásakor
  , illetve más elszámolóházak, az elszámoló ügynök, vagy az elszámolási rendszerek elszámolási funkciójuk ellátásakor, amely funkció magában foglal bármely lehetséges megújítást vagy elszámolást
  ;

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | kkv-növekedési piacok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

kkv-növekedési piacok;

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | olyan személy, aki a pénzügyi piacokon folyamatosan úgy van jelen, mint aki hajlandó saját számlára kereskedni saját tőkéje ellenében pénzügyi eszközök vételével és eladásával (árjegyző), ha piaci likviditási kínálatot biztosító szereplőként az árjegyző és a pénzügyi tranzakció lebonyolításának helye szerinti szervezett kereskedési helyszín közötti megállapodásban meghatározottaknak megfelelően alapvető funkciót teljesít a lekötött kötvények és részvények tekintetében, amennyiben ez a tranzakció nem része egy nagysebességű kereskedési stratégiának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cb)

olyan személy, aki a pénzügyi piacokon folyamatosan úgy van jelen, mint aki hajlandó saját számlára kereskedni saját tőkéje ellenében pénzügyi eszközök vételével és eladásával (árjegyző), ha piaci likviditási kínálatot biztosító szereplőként az árjegyző és a pénzügyi tranzakció lebonyolításának helye szerinti szervezett kereskedési helyszín közötti megállapodásban meghatározottaknak megfelelően alapvető funkciót teljesít a lekötött kötvények és részvények tekintetében, amennyiben ez a tranzakció nem része egy nagysebességű kereskedési stratégiának.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság a 16. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azon körülmények meghatározására, amelyek között valamely pénzügyi eszköz e rendelet alkalmazásában lekötöttnek minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság a 16. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azon körülmények meghatározására, amelyek között valamely pénzügyi eszköz e rendelet alkalmazásában lekötöttnek minősül.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | pénzügyi eszközzel tulajdonosként való rendelkezésre vonatkozó jog átruházása, valamint valamennyi olyan egyenértékű művelet, amely a pénzügyi eszközhöz társuló kockázat átruházásával jár, és valamely csoporton belüli jogalanyok között vagy valamely decentralizált bankokból álló hálózat jogalanyai között megy végbe, amennyiben az átruházást a nemzeti vagy az uniós jog által meghatározott jogi vagy prudenciális követelmény teljesítése érdekében hajtják végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ga)

pénzügyi eszközzel tulajdonosként való rendelkezésre vonatkozó jog átruházása, valamint valamennyi olyan egyenértékű művelet, amely a pénzügyi eszközhöz társuló kockázat átruházásával jár, és valamely csoporton belüli jogalanyok között vagy valamely decentralizált bankokból álló hálózat jogalanyai között megy végbe, amennyiben az átruházást a nemzeti vagy az uniós jog által meghatározott jogi vagy prudenciális követelmény teljesítése érdekében hajtják végre.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a c) pontnak megfelelően valamely tagállamban letelepedett intézmény fióktelepe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

a c) pontnak megfelelően valamely tagállamban letelepedett intézmény fióktelepe;

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az adott tagállam területén kibocsátott strukturált termékkel vagy a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában említett pénzügyi eszközök valamelyikével
  – az adott szakasz 4-10. pontjában említett, nem szervezett platformon kereskedett eszközök kivételével -
  folytatott pénzügyi tranzakcióban saját számlára vagy más személy számlájára eljárva szerződő fél, illetve a tranzakció szerződő fele nevében jár el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

az adott tagállam területén kibocsátott strukturált termékkel vagy a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában említett pénzügyi eszközök valamelyikével
  – az adott szakasz 4-10. pontjában említett, nem szervezett platformon kereskedett eszközök kivételével -
  folytatott pénzügyi tranzakcióban saját számlára vagy más személy számlájára eljárva szerződő fél, illetve a tranzakció szerződő fele nevében jár el.

| g) | az adott tagállam területén kibocsátott strukturált termékkel vagy a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában említett pénzügyi eszközök valamelyikével folytatott pénzügyi tranzakcióban saját számlára vagy más személy számlájára eljárva szerződő fél, illetve a tranzakció szerződő fele nevében jár el. |
| --- | --- |

g)

az adott tagállam területén kibocsátott strukturált termékkel vagy a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában említett pénzügyi eszközök valamelyikével folytatott pénzügyi tranzakcióban saját számlára vagy más személy számlájára eljárva szerződő fél, illetve a tranzakció szerződő fele nevében jár el.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a pénzügyi eszközt akkor kell valamely részt vevő tagállam területén kibocsátottnak tekinteni, ha az alábbi feltételek bármelyike teljesül: |
| | a) | az eszköz letét vagy letéthez kapcsolódó derivatíva, és a letét kibocsátójának székhelye az adott tagállamban található; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a pénzügyi eszközt akkor kell valamely részt vevő tagállam területén kibocsátottnak tekinteni, ha az alábbi feltételek bármelyike teljesül:

a)

az eszköz letét vagy letéthez kapcsolódó derivatíva, és a letét kibocsátójának székhelye az adott tagállamban található;

| b) | az eszköz az a) pontban említettől különböző derivatíva, amelynek szervezett platformon történő kereskedelme engedélyezett, és az e platformhoz tartozó rendszerek keretében folytatott kereskedelemre az adott tagállam jogszabályai vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

az eszköz az a) pontban említettől különböző derivatíva, amelynek szervezett platformon történő kereskedelme engedélyezett, és az e platformhoz tartozó rendszerek keretében folytatott kereskedelemre az adott tagállam jogszabályai vonatkoznak;

| c) | az eszköz az a) és a b) pontban említettektől különböző, – a 98/26/EK irányelvnek megfelelően – a központi szerződő fél, illetve egy más elszámolóházak vagy elszámoló ügynök által elszámolt pénzügyi eszköz, amennyiben az érintett központi szerződő félre vagy rendszerre az adott tagállam jogszabályai vonatkoznak; |
| --- | --- |

c)

az eszköz az a) és a b) pontban említettektől különböző, – a 98/26/EK irányelvnek megfelelően – a központi szerződő fél, illetve egy más elszámolóházak vagy elszámoló ügynök által elszámolt pénzügyi eszköz, amennyiben az érintett központi szerződő félre vagy rendszerre az adott tagállam jogszabályai vonatkoznak;

| d) | az eszköz az a), b) és c) pontban említettektől különböző pénzügyi eszköz, és a megállapodásra, amelynek keretében az érintett pénzügyi eszközzel lebonyolították a tranzakciót, az adott tagállam jogszabályai vonatkoznak; |
| --- | --- |

d)

az eszköz az a), b) és c) pontban említettektől különböző pénzügyi eszköz, és a megállapodásra, amelynek keretében az érintett pénzügyi eszközzel lebonyolították a tranzakciót, az adott tagállam jogszabályai vonatkoznak;

| e) | az eszköz strukturált eszköz, és eszközfedezete értékének legalább 50 %-át olyan pénzügyi eszközök adják, amelyeket egy részt vevő tagállamban bejegyzett jogi személy bocsátott ki. |
| --- | --- |

e)

az eszköz strukturált eszköz, és eszközfedezete értékének legalább 50 %-át olyan pénzügyi eszközök adják, amelyeket egy részt vevő tagállamban bejegyzett jogi személy bocsátott ki.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk




  Jogcímátruházás




  1.
     
  Az a pénzügyi tranzakció, amelyre nem vetettek ki pénzügyi tranzakciós adót, jogilag érvényesíthetetlennek tekintendő, és nem jár az alapul szolgáló eszköz jogcímének átruházásával.




  2.
     
  Az a pénzügyi tranzakció, amelyre nem vetettek ki pénzügyi tranzakciós adót, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, központi szerződő felekről és kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (3)

  rendelkezései alapján nem teljesíti a központi elszámolás feltételeit, sem a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások prudenciális követelményeiről szóló, 2013. június 27-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (CRR) szerinti tőkemegfelelési követelmények feltételeit.




  3.
     
  A fizetés elszámolásában közreműködő elszámoló ügynökök részvételével vagy anélkül működő automatikus elektronikus fizetési rendszerek esetében a tagállami adóhatóságok létrehozhatják a pénzügyi tranzakciós adó beszedésének és a jogcímek átruházására vonatkozó igazolások automatikus elektronikus rendszerét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a. cikk

Jogcímátruházás

1.
     
  Az a pénzügyi tranzakció, amelyre nem vetettek ki pénzügyi tranzakciós adót, jogilag érvényesíthetetlennek tekintendő, és nem jár az alapul szolgáló eszköz jogcímének átruházásával.

2.
     
  Az a pénzügyi tranzakció, amelyre nem vetettek ki pénzügyi tranzakciós adót, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, központi szerződő felekről és kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (3)

  rendelkezései alapján nem teljesíti a központi elszámolás feltételeit, sem a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások prudenciális követelményeiről szóló, 2013. június 27-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (CRR) szerinti tőkemegfelelési követelmények feltételeit.

3.
     
  A fizetés elszámolásában közreműködő elszámoló ügynökök részvételével vagy anélkül működő automatikus elektronikus fizetési rendszerek esetében a tagállami adóhatóságok létrehozhatják a pénzügyi tranzakciós adó beszedésének és a jogcímek átruházására vonatkozó igazolások automatikus elektronikus rendszerét.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az adókulcsok
  nem lehetnek alacsonyabbak a következőknél
  : | Az adókulcsok
  a következők
  : |
| a) | a 6. cikkben említett pénzügyi tranzakciók esetében 0,1 %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az adókulcsok
  nem lehetnek alacsonyabbak a következőknél
  :

Az adókulcsok
  a következők
  :

a)

a 6. cikkben említett pénzügyi tranzakciók esetében 0,1 %;

| a) | a 6. cikkben említett pénzügyi tranzakciók esetében 0,1 %
  , kivéve a 2. cikk (1) bekezdésének 5. pontjában hivatkozott, legfeljebb három hónap futamidejű pénzügyi tranzakciók esetében
  ; |
| --- | --- |

a)

a 6. cikkben említett pénzügyi tranzakciók esetében 0,1 %
  , kivéve a 2. cikk (1) bekezdésének 5. pontjában hivatkozott, legfeljebb három hónap futamidejű pénzügyi tranzakciók esetében
  ;

| b) | a 7. cikkben említett pénzügyi tranzakciók esetében 0,01 %. |
| --- | --- |

b)

a 7. cikkben említett pénzügyi tranzakciók esetében 0,01 %.

| b) | a 7. cikkben említett pénzügyi tranzakciók esetében 0,01 %; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikkben említett pénzügyi tranzakciók esetében 0,01 %;

| ba) | a 2. cikk (1) bekezdésének 5. pontjában hivatkozott, legfeljebb három hónap futamidejű pénzügyi tranzakciók esetében 0,01 %. |
| --- | --- |

ba)

a 2. cikk (1) bekezdésének 5. pontjában hivatkozott, legfeljebb három hónap futamidejű pénzügyi tranzakciók esetében 0,01 %.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A (3) bekezdés ellenére a részt vevő tagállamok a 6. és a 7. cikkben említett tőzsdén kívüli pénzügyi tranzakciókra a (2) bekezdésben meghatározottnál magasabb adókulcsot alkalmaznak. A 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 10. cikkében meghatározott, olyan tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel kapcsolatos pénzügyi tranzakciók, amelyekről objektíven mérhető adatok alapján megállapítható, hogy csökkentik a kockázatokat, nem tartozhatnak e magasabb adókulcs hatálya alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A (3) bekezdés ellenére a részt vevő tagállamok a 6. és a 7. cikkben említett tőzsdén kívüli pénzügyi tranzakciókra a (2) bekezdésben meghatározottnál magasabb adókulcsot alkalmaznak. A 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 10. cikkében meghatározott, olyan tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel kapcsolatos pénzügyi tranzakciók, amelyekről objektíven mérhető adatok alapján megállapítható, hogy csökkentik a kockázatokat, nem tartozhatnak e magasabb adókulcs hatálya alá.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a 16. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogadhat
  el, amelyek meghatározzák a részt vevő tagállamok által az (1) bekezdés értelmében hozandó intézkedéseket. | (2)   A Bizottság a 16. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogad
  el, amelyek meghatározzák a részt vevő tagállamok által az (1) bekezdés értelmében hozandó intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság a 16. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogadhat
  el, amelyek meghatározzák a részt vevő tagállamok által az (1) bekezdés értelmében hozandó intézkedéseket.

(2)   A Bizottság a 16. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogad
  el, amelyek meghatározzák a részt vevő tagállamok által az (1) bekezdés értelmében hozandó intézkedéseket.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 5 bekezdés – második albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság az esedékes pénzügyi tranzakciós adó beszedésének egységes módszereit előíró végrehajtási jogi aktusokat
  fogadhat
  el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | A Bizottság az esedékes pénzügyi tranzakciós adó beszedésének egységes módszereit
  és az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés megelőzését
  előíró végrehajtási jogi aktusokat
  fogad
  el.
  A tagállamok további intézkedéseket fogadhatnak el.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság az esedékes pénzügyi tranzakciós adó beszedésének egységes módszereit előíró végrehajtási jogi aktusokat
  fogadhat
  el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A Bizottság az esedékes pénzügyi tranzakciós adó beszedésének egységes módszereit
  és az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés megelőzését
  előíró végrehajtási jogi aktusokat
  fogad
  el.
  A tagállamok további intézkedéseket fogadhatnak el.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A pénzügyi tranzakciós adó bevezetése révén az adóhatóságokra háruló adminisztrációs terhet a lehető legalacsonyabb szinten kell tartani. E célból a Bizottságnak szorgalmaznia kell a nemzeti adóhatóságok együttműködését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)
     
  A pénzügyi tranzakciós adó bevezetése révén az adóhatóságokra háruló adminisztrációs terhet a lehető legalacsonyabb szinten kell tartani. E célból a Bizottságnak szorgalmaznia kell a nemzeti adóhatóságok együttműködését.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 6 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b)
     
  A tagállamok évente, intézménytípusonként bontva bejelentik a Bizottságnak és az Eurostatnak azokat a tranzakciós mennyiségeket, amelyek alapján bevételt szedtek be, és közzéteszik ezt az információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)
     
  A tagállamok évente, intézménytípusonként bontva bejelentik a Bizottságnak és az Eurostatnak azokat a tranzakciós mennyiségeket, amelyek alapján bevételt szedtek be, és közzéteszik ezt az információt.

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A részt vevő tagállamok intézkedéseket fogadnak el az adócsalás és
  adókikerülés
  megelőzése céljából. | A részt vevő tagállamok intézkedéseket fogadnak el az adócsalás
  , adókijátszás
  és
  az agresszív adótervezés
  megelőzése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A részt vevő tagállamok intézkedéseket fogadnak el az adócsalás és
  adókikerülés
  megelőzése céljából.

A részt vevő tagállamok intézkedéseket fogadnak el az adócsalás
  , adókijátszás
  és
  az agresszív adótervezés
  megelőzése céljából.

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

15 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1.
     
  A Bizottság valamennyi tagállam, a Bizottság, az EKB és az ESMA képviselőiből álló szakértői munkacsoportot (a pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság) hoz létre, hogy segítsen a részt vevő tagállamoknak ezen irányelv eredményes végrehajtásában, megelőzze az adócsalást, az adókijátszást és az agresszív adótervezést, valamint megőrizze a belső piac sértetlenségét. |
| | 2.
     
  A pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság értékeli ezen irányelv hatékony végrehajtását és a belső piacra gyakorolt hatásokat, valamint felderíti az adókikerülés módjait – a 14. cikkben meghatározott visszaélésszerű ügyleteket is ideértve – annak érdekében, hogy adott esetben ellenintézkedéseket javasoljon, teljes mértékben alkalmazva az adózásra és a pénzügyi szolgáltatások szabályozására vonatkozó uniós jogot, valamint a nemzetközi szervezetek által az adóügyi együttműködés céljából létrehozott eszközöket. |
| | 3.
     
  A pénzügyi tranzakciós adó hatékony végrehajtásával kapcsolatos kérdések értékelése érdekében a részt vevő tagállamok a pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottságon belül a képviselőikből álló albizottságot hozhatnak létre. Az albizottság kizárólag olyan ügyekért felelhet, amelyek a pénzügyi tranzakciós adó hatékony végrehajtása tekintetében nem érintik a részt nem vevő tagállamokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.
     
  A Bizottság valamennyi tagállam, a Bizottság, az EKB és az ESMA képviselőiből álló szakértői munkacsoportot (a pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság) hoz létre, hogy segítsen a részt vevő tagállamoknak ezen irányelv eredményes végrehajtásában, megelőzze az adócsalást, az adókijátszást és az agresszív adótervezést, valamint megőrizze a belső piac sértetlenségét.

2.
     
  A pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottság értékeli ezen irányelv hatékony végrehajtását és a belső piacra gyakorolt hatásokat, valamint felderíti az adókikerülés módjait – a 14. cikkben meghatározott visszaélésszerű ügyleteket is ideértve – annak érdekében, hogy adott esetben ellenintézkedéseket javasoljon, teljes mértékben alkalmazva az adózásra és a pénzügyi szolgáltatások szabályozására vonatkozó uniós jogot, valamint a nemzetközi szervezetek által az adóügyi együttműködés céljából létrehozott eszközöket.

3.
     
  A pénzügyi tranzakciós adó hatékony végrehajtásával kapcsolatos kérdések értékelése érdekében a részt vevő tagállamok a pénzügyi tranzakciós adóval foglalkozó bizottságon belül a képviselőikből álló albizottságot hozhatnak létre. Az albizottság kizárólag olyan ügyekért felelhet, amelyek a pénzügyi tranzakciós adó hatékony végrehajtása tekintetében nem érintik a részt nem vevő tagállamokat.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 11. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazás a
  19
  . cikkben említett időponttól számított, határozatlan időtartamra szól. | (2)   A 11. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazás a
  21
  . cikkben említett időponttól számított, határozatlan időtartamra szól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A 11. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazás a
  19
  . cikkben említett időponttól számított, határozatlan időtartamra szól.

(2)   A 11. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazás a
  21
  . cikkben említett időponttól számított, határozatlan időtartamra szól.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 11. cikk (2) bekezdésben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   
  Az Európai Parlament vagy
  a Tanács bármikor visszavonhatja a 11. cikk (2) bekezdésben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 11. cikk (2) bekezdésben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   
  Az Európai Parlament vagy
  a Tanács bármikor visszavonhatja a 11. cikk (2) bekezdésben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot. | (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul
  és egyidejűleg
  értesíti arról
  az Európai Parlamentet és
  a Tanácsot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul
  és egyidejűleg
  értesíti arról
  az Európai Parlamentet és
  a Tanácsot.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A 11. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az azt követő két hónapon belül, hogy a Bizottság tájékoztatta a jogi aktusról, a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha a Tanács ezt az időpontot megelőzően arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ezen időtartam 2 hónappal meghosszabbodik. | (5)   A 11. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az azt követő két hónapon belül, hogy a Bizottság tájékoztatta a jogi aktusról,
  sem az Európai Parlament, sem
  a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha
  az Európai Parlament és
  a Tanács ezt az időpontot megelőzően
  egyaránt
  arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.
  Az Európai Parlament vagy
  a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam 2 hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A 11. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az azt követő két hónapon belül, hogy a Bizottság tájékoztatta a jogi aktusról, a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha a Tanács ezt az időpontot megelőzően arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ezen időtartam 2 hónappal meghosszabbodik.

(5)   A 11. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az azt követő két hónapon belül, hogy a Bizottság tájékoztatta a jogi aktusról,
  sem az Európai Parlament, sem
  a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha
  az Európai Parlament és
  a Tanács ezt az időpontot megelőzően
  egyaránt
  arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.
  Az Európai Parlament vagy
  a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam 2 hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  ötévenként
  , illetve első alkalommal 2016. december 31-ig az ezen irányelv alkalmazásáról szóló jelentést terjeszt a Tanács elé, amelyet adott esetben javaslattal egészít ki. | A Bizottság
  háromévenként
  , illetve első alkalommal 2016. december 31-ig az ezen irányelv alkalmazásáról szóló jelentést terjeszt
  az Európai Parlament és
  a Tanács elé, amelyet adott esetben javaslattal egészít ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság
  ötévenként
  , illetve első alkalommal 2016. december 31-ig az ezen irányelv alkalmazásáról szóló jelentést terjeszt a Tanács elé, amelyet adott esetben javaslattal egészít ki.

A Bizottság
  háromévenként
  , illetve első alkalommal 2016. december 31-ig az ezen irányelv alkalmazásáról szóló jelentést terjeszt
  az Európai Parlament és
  a Tanács elé, amelyet adott esetben javaslattal egészít ki.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ebben a jelentésben a Bizottság megvizsgálja legalább a pénzügyi tranzakciós adónak a belső piac megfelelő működésére, a pénzügyi piacokra és a reálgazdaságra gyakorolt hatását, valamint figyelembe veszi a pénzügyi ágazat megadóztatásának nemzetközi összefüggésben történő előrehaladását. | Ebben a jelentésben a Bizottság megvizsgálja legalább a pénzügyi tranzakciós adónak a belső piac megfelelő működésére, a pénzügyi piacokra és a reálgazdaságra gyakorolt hatását, valamint figyelembe veszi a pénzügyi ágazat megadóztatásának nemzetközi összefüggésben történő előrehaladását.
  E vizsgálat eredményei alapján elvégzik a szükséges kiigazításokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ebben a jelentésben a Bizottság megvizsgálja legalább a pénzügyi tranzakciós adónak a belső piac megfelelő működésére, a pénzügyi piacokra és a reálgazdaságra gyakorolt hatását, valamint figyelembe veszi a pénzügyi ágazat megadóztatásának nemzetközi összefüggésben történő előrehaladását.

Ebben a jelentésben a Bizottság megvizsgálja legalább a pénzügyi tranzakciós adónak a belső piac megfelelő működésére, a pénzügyi piacokra és a reálgazdaságra gyakorolt hatását, valamint figyelembe veszi a pénzügyi ágazat megadóztatásának nemzetközi összefüggésben történő előrehaladását.
  E vizsgálat eredményei alapján elvégzik a szükséges kiigazításokat.

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság továbbá értékeli bizonyos rendelkezések – például a pénzügyi tranzakciós adó nyugdíjalapok szempontjából való megfelelő hatályára és adókulcsára vonatkozó rendelkezések – hatását, kellő figyelmet szentelve a különböző kockázati profiloknak és üzleti modelleknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság továbbá értékeli bizonyos rendelkezések – például a pénzügyi tranzakciós adó nyugdíjalapok szempontjából való megfelelő hatályára és adókulcsára vonatkozó rendelkezések – hatását, kellő figyelmet szentelve a különböző kockázati profiloknak és üzleti modelleknek.

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 2. cikk (1) bekezdésének 3a. pontjában említett eszközök esetében a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett adókulcs 2017. január 1-ig0,05 %. |
| | A 2. cikk (1) bekezdése 8. pontjának f) alpontjában említett intézmények esetében a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett adókulcs 0,05 %, és a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett adókulcs 0,005 % 2017. január 1-ig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 2. cikk (1) bekezdésének 3a. pontjában említett eszközök esetében a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett adókulcs 2017. január 1-ig0,05 %.

A 2. cikk (1) bekezdése 8. pontjának f) alpontjában említett intézmények esetében a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett adókulcs 0,05 %, és a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett adókulcs 0,005 % 2017. január 1-ig.

---

(1)  

  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

(2)  

  HL L 52., 2013.2.23., 11. o.

(3)  

  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/322 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/322

---

P7_TA(2013)0313

Az euró Lettország általi, 2014. január 1-jei bevezetése *

Az Európai Parlament 2013. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az euró Lettország általi, 2014. január 1-jén történő bevezetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

(Konzultáció)

(2016/C 075/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0345), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0345),

| — | tekintettel a Bizottság 2013. évi konvergenciajelentésére (COM(2013)0341) és az Európai Központi Bank (EKB) 2013. júniusi, Lettországról szóló konvergenciajelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. évi konvergenciajelentésére (COM(2013)0341) és az Európai Központi Bank (EKB) 2013. júniusi, Lettországról szóló konvergenciajelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2013. évi konvergenciajelentését kísérő bizottsági munkadokumentumra (SWD(2013)0196), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. évi konvergenciajelentését kísérő bizottsági munkadokumentumra (SWD(2013)0196),

| — | tekintettel az euróövezet kibővítéséről szóló, 2006. június 1-jei állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet kibővítéséről szóló, 2006. június 1-jei állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Parlamenttel az euróövezet bővítése témájában folytatott konzultáció módszerének javításáról szóló 2007. június 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenttel az euróövezet bővítése témájában folytatott konzultáció módszerének javításáról szóló 2007. június 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0183/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 83. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 83. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0237/2013),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikke a fenntartható konvergencia magas fokának elérését ahhoz köti, hogy a tagállamok milyen mértékben feleltek meg a következő kritériumoknak: az árstabilitás magas fokának elérése; az állam pénzügyi helyzetének fenntarthatósága; az árfolyam-mechanizmus által előírt normál ingadozási sávok betartása; a tagállam által elért konvergencia és a tagállamnak részvételének fenntarthatósága az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában, ami a hosszú távú kamatszintben tükröződik (Maastrichti kritériumok); |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikke a fenntartható konvergencia magas fokának elérését ahhoz köti, hogy a tagállamok milyen mértékben feleltek meg a következő kritériumoknak: az árstabilitás magas fokának elérése; az állam pénzügyi helyzetének fenntarthatósága; az árfolyam-mechanizmus által előírt normál ingadozási sávok betartása; a tagállam által elért konvergencia és a tagállamnak részvételének fenntarthatósága az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában, ami a hosszú távú kamatszintben tükröződik (Maastrichti kritériumok);

| B. | mivel Lettország az EUMSZ 140. cikkével és az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az EUMSZ-hez csatolt, a konvergenciakritériumokról szóló (13. számú) jegyzőkönyvvel összhangban megfelelt a maastrichti kritériumoknak; |
| --- | --- |

B.

mivel Lettország az EUMSZ 140. cikkével és az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az EUMSZ-hez csatolt, a konvergenciakritériumokról szóló (13. számú) jegyzőkönyvvel összhangban megfelelt a maastrichti kritériumoknak;

| C. | mivel az előadó ellátogatott Lettországba, hogy felmérje az ország felkészültségét az euróövezetbe való belépésre; |
| --- | --- |

C.

mivel az előadó ellátogatott Lettországba, hogy felmérje az ország felkészültségét az euróövezetbe való belépésre;

| D. | mivel a lett nép rendkívüli erőfeszítést tettek a gazdasági válság leküzdésére, és visszatért a versenyképesség és növekedés pályájára; |
| --- | --- |

D.

mivel a lett nép rendkívüli erőfeszítést tettek a gazdasági válság leküzdésére, és visszatért a versenyképesség és növekedés pályájára;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | támogatja az euró Lettország általi, 2014. január 1-jei bevezetését; |
| --- | --- |

2.

támogatja az euró Lettország általi, 2014. január 1-jei bevezetését;

| 3. | megállapítja, hogy a Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) általi értékelés a világméretű pénzügyi válsággal a háttérben készült, amely válság számos más tagállam nominális konvergenciára vonatkozó kilátásait befolyásolta, és különösen az inflációs ráták jelentős mértékű, ciklikus csökkenését váltotta ki; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) általi értékelés a világméretű pénzügyi válsággal a háttérben készült, amely válság számos más tagállam nominális konvergenciára vonatkozó kilátásait befolyásolta, és különösen az inflációs ráták jelentős mértékű, ciklikus csökkenését váltotta ki;

| 4. | kiemeli, hogy a globális gazdasági válság súlyosan érintette Lettországot a szegénység, a munkanélküliség és a demográfiai helyzet alakulása tekintetében. sürgeti Lettországot és uniós partnereit szigorú makroprudenciális normák végrehajtására, amelyek célja a válság előtt tapasztalható fenntarthatatlan tőkeáramlások és hitelnövekedési trendek elkerülése; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy a globális gazdasági válság súlyosan érintette Lettországot a szegénység, a munkanélküliség és a demográfiai helyzet alakulása tekintetében. sürgeti Lettországot és uniós partnereit szigorú makroprudenciális normák végrehajtására, amelyek célja a válság előtt tapasztalható fenntarthatatlan tőkeáramlások és hitelnövekedési trendek elkerülése;

| 5. | megjegyzi, hogy Lettország a lett kormány és a lett nép határozott, hiteles és fenntartható erőfeszítéseinek köszönhetően képes megfelelni a fenti kritériumoknak; rámutat, hogy a makrogazdasági és pénzügyi helyzet általános fenntarthatósága a kiegyensúlyozott és messzemenő reformoktól függ, amelyek célja a fegyelem és a szolidaritás ötvözése, valamint a hosszú távú beruházások, nem csak Lettországban, hanem a gazdasági és monetáris Unió egészében; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy Lettország a lett kormány és a lett nép határozott, hiteles és fenntartható erőfeszítéseinek köszönhetően képes megfelelni a fenti kritériumoknak; rámutat, hogy a makrogazdasági és pénzügyi helyzet általános fenntarthatósága a kiegyensúlyozott és messzemenő reformoktól függ, amelyek célja a fegyelem és a szolidaritás ötvözése, valamint a hosszú távú beruházások, nem csak Lettországban, hanem a gazdasági és monetáris Unió egészében;

| 6. | megjegyzi, hogy az EKB 2013-as konvergenciajelentésében aggodalmának adott hangot Lettország gazdasági konvergenciájának hosszú távú fenntarthatóságát illetően; különösen az ebben foglalt következő állításokat és ajánlásokat emeli ki:






  — | egy valutaövezethez való csatlakozás előzetes monetáris és árfolyampolitikai eszközök alkalmazásával jár, egyúttal maga után vonja a belső rugalmasság és ellenállóképesség megnövekedett fontosságát is; a hatóságoknak ezért mérlegelniük kellene a rendelkezésükre álló alternatív, ciklusellenes politika eszközök további erősítésének módjait, a 2009 óta tett lépéseken túl; |
| --- | --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az EKB 2013-as konvergenciajelentésében aggodalmának adott hangot Lettország gazdasági konvergenciájának hosszú távú fenntarthatóságát illetően; különösen az ebben foglalt következő állításokat és ajánlásokat emeli ki:

—

egy valutaövezethez való csatlakozás előzetes monetáris és árfolyampolitikai eszközök alkalmazásával jár, egyúttal maga után vonja a belső rugalmasság és ellenállóképesség megnövekedett fontosságát is; a hatóságoknak ezért mérlegelniük kellene a rendelkezésükre álló alternatív, ciklusellenes politika eszközök további erősítésének módjait, a 2009 óta tett lépéseken túl;

| — | Lettországnak folytatnia kell az átfogó költségvetési konszolidációt, a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel összhangban, valamint olyan költségvetési keretet kell bevezetnie és fenntartania, amely a jövőben lehetővé teszi a prociklikus politikák elkerülését; |
| --- | --- |

—

Lettországnak folytatnia kell az átfogó költségvetési konszolidációt, a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel összhangban, valamint olyan költségvetési keretet kell bevezetnie és fenntartania, amely a jövőben lehetővé teszi a prociklikus politikák elkerülését;

| — | mind a szilárdabb intézményi környezet szükségessége, mind az a tény, hogy az árnyékgazdaság, bár csökkenőben van, a becslések szerint még mindig jelentős nagyságú, és nem csak az állami bevételek kiesését okozza, hanem a versenyt is torzítja, csökkentik Lettország versenyképességét, és az ország vonzerejét a külföldi közvetlen beruházások előtt, gátolva ezzel a hosszú távú beruházást és termelékenységet; úgy véli, hogy az aggodalmakat komolyan kell venni, különösen, ha megfordul az infláció és a pénzügyi áramlások jelenlegi trendje; úgy véli azonban, hogy ezek az aggodalmak nem változtatnak az euró lettországi bevezetésének pozitív értékelésén; |
| --- | --- |

—

mind a szilárdabb intézményi környezet szükségessége, mind az a tény, hogy az árnyékgazdaság, bár csökkenőben van, a becslések szerint még mindig jelentős nagyságú, és nem csak az állami bevételek kiesését okozza, hanem a versenyt is torzítja, csökkentik Lettország versenyképességét, és az ország vonzerejét a külföldi közvetlen beruházások előtt, gátolva ezzel a hosszú távú beruházást és termelékenységet; úgy véli, hogy az aggodalmakat komolyan kell venni, különösen, ha megfordul az infláció és a pénzügyi áramlások jelenlegi trendje; úgy véli azonban, hogy ezek az aggodalmak nem változtatnak az euró lettországi bevezetésének pozitív értékelésén;

| 7. | kéri a lett kormányt, hogy tartsa fenn óvatos költségvetési politikáját, a stabilitást célzó politikákkal együtt, számítva a jövőbeni makrogzadasági egyensúlytalanságokra és árstabilitási kockázatokra, valamint kijavítva a Bizottság által a riasztási mechanizmus keretében készült jelentésben megjelölt egyensúlytalanságokat; megjegyzi, hogy Lettország stabilitása nagyban függ az nyersanyagáraktól, az alacsony energiahatékonyság és fogyasztási kosarának összetételét illetően az egyetlen forrásból származó energiaimport magas szintje miatt. kéri a lett kormányt, hogy tegyen előrelépést ebben a tekintetben, és növelje az összes EU 2020 célkitűzés elérésére tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

7.

kéri a lett kormányt, hogy tartsa fenn óvatos költségvetési politikáját, a stabilitást célzó politikákkal együtt, számítva a jövőbeni makrogzadasági egyensúlytalanságokra és árstabilitási kockázatokra, valamint kijavítva a Bizottság által a riasztási mechanizmus keretében készült jelentésben megjelölt egyensúlytalanságokat; megjegyzi, hogy Lettország stabilitása nagyban függ az nyersanyagáraktól, az alacsony energiahatékonyság és fogyasztási kosarának összetételét illetően az egyetlen forrásból származó energiaimport magas szintje miatt. kéri a lett kormányt, hogy tegyen előrelépést ebben a tekintetben, és növelje az összes EU 2020 célkitűzés elérésére tett erőfeszítéseit;

| 8. | aggódik amiatt, hogy a lett polgárok jelenleg alacsony arányban támogatják az euró bevezetését; kéri a lett kormányt és hatóságokat, hogy aktívabb kommunikációt folytassanak a lett polgárokkal az euro bevezetésének nagyobb társadalmi támogatottsága érdekében; kéri a lett kormányt és hatóságokat, hogy minden lett állampolgár elérésének céljával hogy folytassák információs és kommunikációs kampányukat; |
| --- | --- |

8.

aggódik amiatt, hogy a lett polgárok jelenleg alacsony arányban támogatják az euró bevezetését; kéri a lett kormányt és hatóságokat, hogy aktívabb kommunikációt folytassanak a lett polgárokkal az euro bevezetésének nagyobb társadalmi támogatottsága érdekében; kéri a lett kormányt és hatóságokat, hogy minden lett állampolgár elérésének céljával hogy folytassák információs és kommunikációs kampányukat;

| 9. | kéri a lett kormányt, hogy megfelelő strukturális és oktatási reformok révén kezelje a munkaerőpiac strukturális hiányosságait; különösen arra kéri a lett kormányt, hogy tegyen lépéseket a szegénység magas szintje, és a bevételek növekvő egyenlőtlensége ellen; |
| --- | --- |

9.

kéri a lett kormányt, hogy megfelelő strukturális és oktatási reformok révén kezelje a munkaerőpiac strukturális hiányosságait; különösen arra kéri a lett kormányt, hogy tegyen lépéseket a szegénység magas szintje, és a bevételek növekvő egyenlőtlensége ellen;

| 10. | elismeri a lett banki ágazat stabilitását az elmúlt három év során; rámutat azonban, hogy a banki üzleti modellnek komoly kihívásokkal kellett szembenéznie a globális pénzügyi válság első szakaszában; hangsúlyozza, hogy akkoriban csak az EU-IMF pénzügyi segély akadályozta meg a lett pénzügyi rendszer csődjét; üdvözli a nem rezidens betétesek üzletágában tevékeny lett bankok megerősítését célzó közelmúltbeli reformokat; kéri a lett hatóságokat, hogy biztosítsák e bankok szigorú felügyeletét, és további kockázatkezelési intézkedések végrehajtását; felszólítja továbbá a lett hatóságokat, hogy fordítsanak figyelmet a bankok eszköz-forrás lejárati eltérésekből eredő finanszírozási problémák kezelése, amelyek veszélyt jelenthetnek a pénzügyi stabilitásra; |
| --- | --- |

10.

elismeri a lett banki ágazat stabilitását az elmúlt három év során; rámutat azonban, hogy a banki üzleti modellnek komoly kihívásokkal kellett szembenéznie a globális pénzügyi válság első szakaszában; hangsúlyozza, hogy akkoriban csak az EU-IMF pénzügyi segély akadályozta meg a lett pénzügyi rendszer csődjét; üdvözli a nem rezidens betétesek üzletágában tevékeny lett bankok megerősítését célzó közelmúltbeli reformokat; kéri a lett hatóságokat, hogy biztosítsák e bankok szigorú felügyeletét, és további kockázatkezelési intézkedések végrehajtását; felszólítja továbbá a lett hatóságokat, hogy fordítsanak figyelmet a bankok eszköz-forrás lejárati eltérésekből eredő finanszírozási problémák kezelése, amelyek veszélyt jelenthetnek a pénzügyi stabilitásra;

| 11. | kéri a lett hatóságokat a gyakorlati előkészületek jelenlegi irányának megőrzésére, a zökkenőmentes átállási folyamat biztosítása érdekében; felhívja a lett kormányt annak biztosítására, hogy az euró bevezetését nem használják fel rejtett áremelésre; |
| --- | --- |

11.

kéri a lett hatóságokat a gyakorlati előkészületek jelenlegi irányának megőrzésére, a zökkenőmentes átállási folyamat biztosítása érdekében; felhívja a lett kormányt annak biztosítására, hogy az euró bevezetését nem használják fel rejtett áremelésre;

| 12. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 13. | sajnálja, hogy szűkös a Parlament rendelékezésére álló határidő az EUMSZ 140. cikke alapján kialakítandó véleményének kidolgozására; kéri a Bizottságot és az eurót bevezetni kívánó tagállamokat megfelelő menetrend kidolgozására annak érdekében, hogy a Parlament átfogóbb és inkluzívabb alapon alakíthassa ki véleményét; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy szűkös a Parlament rendelékezésére álló határidő az EUMSZ 140. cikke alapján kialakítandó véleményének kidolgozására; kéri a Bizottságot és az eurót bevezetni kívánó tagállamokat megfelelő menetrend kidolgozására annak érdekében, hogy a Parlament átfogóbb és inkluzívabb alapon alakíthassa ki véleményét;

| 14. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

14.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az eurocsoportnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az eurocsoportnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 298. E, 2006.12.8., 249. o.

(2)  HL C 146. E, 2008.6.12., 251. o.

---

2013. július 4., csütörtök

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/325 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/325

---

P7_TA(2013)0320

A Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatás ***III

Az Európai Parlament 2013. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatnak az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szövegtervezetéről (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat)

(2016/C 075/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetre és az Európai Parlament és a Tanács vonatkozó nyilatkozatára (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetre és az Európai Parlament és a Tanács vonatkozó nyilatkozatára (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0804) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0804) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjával (2) kapcsolatban a második olvasat során kialakított álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjával (2) kapcsolatban a második olvasat során kialakított álláspontjára (3),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanács első olvasatbeli álláspontjához a Parlament által fűzött módosításokról szóló véleményére (COM(2013)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanács első olvasatbeli álláspontjához a Parlament által fűzött módosításokról szóló véleményére (COM(2013)0067),

| — | tekintettel a Tanács második olvasatban elfogadott álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács második olvasatban elfogadott álláspontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (13) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (13) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottsághoz delegált küldöttségének jelentésére (A7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottsághoz delegált küldöttségének jelentésére (A7-0244/2013),

| 1. | egyetért a közös jogszabálytervezettel; |
| --- | --- |

1.

egyetért a közös jogszabálytervezettel;

| 2. | megerősíti a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

megerősíti a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Parlament és a Tanács nyilatkozatával együtt; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Parlament és a Tanács nyilatkozatával együtt;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 377. E, 2012.12.7., 211. o.

(2)  HL C 291. E, 2012.5.10., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, 2012.12.11. P7_TA(2012)0472.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és a Tanács által a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozattal egy időben elfogadott közös nyilatkozat

Az Európai Parlament és a Tanács:

| — | egyetért azzal, hogy a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozat elfogadását a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatok hatékony és eredményes végrehajtását biztosító keret iránti igény szélesebb összefüggésében kell vizsgálni; |
| --- | --- |

—

egyetért azzal, hogy a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozat elfogadását a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatok hatékony és eredményes végrehajtását biztosító keret iránti igény szélesebb összefüggésében kell vizsgálni;

| — | egyetért azzal, hogy a makroszintű pénzügyi támogatási műveletekről szóló határozatok elfogadásának az alábbi – az uniós makroszintű pénzügyi támogatás arra jogosult harmadik országok és területek számára történő nyújtására vonatkozó – megfontolásokon és alapelveken kell nyugodniuk, a jogalkotási kezdeményezési jog és az említett megfontolásokat és alapelveket formálisan megfogalmazó jövőbeni eszköz jogi formájának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

—

egyetért azzal, hogy a makroszintű pénzügyi támogatási műveletekről szóló határozatok elfogadásának az alábbi – az uniós makroszintű pénzügyi támogatás arra jogosult harmadik országok és területek számára történő nyújtására vonatkozó – megfontolásokon és alapelveken kell nyugodniuk, a jogalkotási kezdeményezési jog és az említett megfontolásokat és alapelveket formálisan megfogalmazó jövőbeni eszköz jogi formájának sérelme nélkül;

| — | kötelezettséget vállal arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló jövőbeni egyedi határozatok meghozatalakor teljes mértékben tiszteletben tartja az említett megfontolásokat és alapelveket. |
| --- | --- |

—

kötelezettséget vállal arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló jövőbeni egyedi határozatok meghozatalakor teljes mértékben tiszteletben tartja az említett megfontolásokat és alapelveket.

„A” RÉSZ – MEGFONTOLÁSOK

| 1. | Az Európai Unió fontos részt vállal a harmadik országok számára biztosított gazdasági, pénzügyi és technikai segítségnyújtásban. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: makroszintű pénzügyi támogatás) a gazdasági stabilizáció hatékony eszközének és az ilyen támogatásban részesülő országok és területek (a továbbiakban: kedvezményezettek) strukturális reformjai mozgatórugójának bizonyult. A tagjelölt, lehetséges tagjelölt és szomszédos országokra vonatkozó általános politikájával összhangban az Uniónak készen kell állnia arra, hogy makroszintű pénzügyi támogatást nyújtson az említett országoknak azzal a céllal, hogy kölcsönös stabilitási, biztonsági és jóléti térség alakuljon ki. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió fontos részt vállal a harmadik országok számára biztosított gazdasági, pénzügyi és technikai segítségnyújtásban. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: makroszintű pénzügyi támogatás) a gazdasági stabilizáció hatékony eszközének és az ilyen támogatásban részesülő országok és területek (a továbbiakban: kedvezményezettek) strukturális reformjai mozgatórugójának bizonyult. A tagjelölt, lehetséges tagjelölt és szomszédos országokra vonatkozó általános politikájával összhangban az Uniónak készen kell állnia arra, hogy makroszintű pénzügyi támogatást nyújtson az említett országoknak azzal a céllal, hogy kölcsönös stabilitási, biztonsági és jóléti térség alakuljon ki.

| 2. | A makroszintű pénzügyi támogatásoknak az Európai Parlament és a Tanács eseti, országspecifikus határozatain kell alapulniuk. Ezen alapelvek célja az ilyen határozatokhoz vezető döntéshozatali eljárások, illetve a későbbi végrehajtás hatékonyságának és eredményességének fokozása, a makroszintű pénzügyi támogatás politikai előfeltételeinek kedvezményezett általi teljesítésének megerősítése, valamint a támogatás átláthatóságának és demokratikus ellenőrzésének javítása. |
| --- | --- |

2.

A makroszintű pénzügyi támogatásoknak az Európai Parlament és a Tanács eseti, országspecifikus határozatain kell alapulniuk. Ezen alapelvek célja az ilyen határozatokhoz vezető döntéshozatali eljárások, illetve a későbbi végrehajtás hatékonyságának és eredményességének fokozása, a makroszintű pénzügyi támogatás politikai előfeltételeinek kedvezményezett általi teljesítésének megerősítése, valamint a támogatás átláthatóságának és demokratikus ellenőrzésének javítása.

| 3. | Az Európai Parlament a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló, 2003. június 3-i állásfoglalásában a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó keretrendelet megalkotására szólított fel a döntéshozatali eljárás meggyorsítása és e pénzügyi eszköz hivatalos és átlátható alapjának létrehozása céljából. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló, 2003. június 3-i állásfoglalásában a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó keretrendelet megalkotására szólított fel a döntéshozatali eljárás meggyorsítása és e pénzügyi eszköz hivatalos és átlátható alapjának létrehozása céljából.

| 4. | A Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben kritériumokat határozott meg (az úgynevezett genvali kritériumok), amelyek iránymutatással szolgálnak a makroszintű pénzügyi támogatási műveletekhez. Helyénvaló lenne ezeket a kritériumokat – többek közt a támogatás megfelelő formáját (hitel, vissza nem térítendő támogatás, vagy a kettő kombinációja) meghatározó kritériumokat – korszerűsíteni és egyértelművé tenni. |
| --- | --- |

4.

A Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben kritériumokat határozott meg (az úgynevezett genvali kritériumok), amelyek iránymutatással szolgálnak a makroszintű pénzügyi támogatási műveletekhez. Helyénvaló lenne ezeket a kritériumokat – többek közt a támogatás megfelelő formáját (hitel, vissza nem térítendő támogatás, vagy a kettő kombinációja) meghatározó kritériumokat – korszerűsíteni és egyértelművé tenni.

| 5. | Ezeknek az alapelveknek képessé kell tenniük az Uniót makroszintű pénzügyi támogatás gyors rendelkezésre bocsátására, különösen ha a körülmények azonnali cselekvést igényelnek, valamint fokozniuk kell a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó kritériumok egyértelműségét és átláthatóságát. |
| --- | --- |

5.

Ezeknek az alapelveknek képessé kell tenniük az Uniót makroszintű pénzügyi támogatás gyors rendelkezésre bocsátására, különösen ha a körülmények azonnali cselekvést igényelnek, valamint fokozniuk kell a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó kritériumok egyértelműségét és átláthatóságát.

| 6. | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikák különféle területeinek alapvető elveivel, célkitűzéseivel és intézkedéseivel. |
| --- | --- |

6.

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikák különféle területeinek alapvető elveivel, célkitűzéseivel és intézkedéseivel.

| 7. | A makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie az Unió külpolitikáját. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szoros együttműködésben kell dolgozniuk annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét. |
| --- | --- |

7.

A makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie az Unió külpolitikáját. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szoros együttműködésben kell dolgozniuk annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét.

| 8. | A makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia a kedvezményezettek által az Unió közös értékeivel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben tett kötelezettségvállalásokhoz. |
| --- | --- |

8.

A makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia a kedvezményezettek által az Unió közös értékeivel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben tett kötelezettségvállalásokhoz.

| 9. | A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen előfeltételek teljesülését. |
| --- | --- |

9.

A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen előfeltételek teljesülését.

| 10. | Az egyedi makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatok konkrét célkitűzéseinek tartalmazniuk kell a hatékonyság, átláthatóság és elszámoltathatóság erősítését a kedvezményezettek államháztartásának irányítása terén. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell e célkitűzések teljesítését. |
| --- | --- |

10.

Az egyedi makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatok konkrét célkitűzéseinek tartalmazniuk kell a hatékonyság, átláthatóság és elszámoltathatóság erősítését a kedvezményezettek államháztartásának irányítása terén. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell e célkitűzések teljesítését.

| 11. | A makroszintű pénzügyi támogatás célja, hogy segítséget nyújtson a devizahiányban szenvedő és emiatt külső finanszírozási nehézségekkel küzdő harmadik országok és területek számára a fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A makroszintű pénzügyi támogatás nem jelenthet rendszeres pénzügyi támogatást és elsősorban nem is a kedvezményezettek gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatására szolgál. |
| --- | --- |

11.

A makroszintű pénzügyi támogatás célja, hogy segítséget nyújtson a devizahiányban szenvedő és emiatt külső finanszírozási nehézségekkel küzdő harmadik országok és területek számára a fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A makroszintű pénzügyi támogatás nem jelenthet rendszeres pénzügyi támogatást és elsősorban nem is a kedvezményezettek gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatására szolgál.

| 12. | A makroszintű pénzügyi támogatásnak a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és más multilaterális pénzügyi intézmények által nyújtott forrásokhoz képest kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, és biztosítani kell a terhek méltányos megosztását az Unió és a többi támogató között. A makroszintű pénzügyi támogatásnak biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét. |
| --- | --- |

12.

A makroszintű pénzügyi támogatásnak a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és más multilaterális pénzügyi intézmények által nyújtott forrásokhoz képest kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, és biztosítani kell a terhek méltányos megosztását az Unió és a többi támogató között. A makroszintű pénzügyi támogatásnak biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét.

| 13. | Az Unió makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából a kedvezményezetteknek megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az e támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében, valamint rendelkezni kell a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról. |
| --- | --- |

13.

Az Unió makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából a kedvezményezetteknek megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az e támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében, valamint rendelkezni kell a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról.

| 14. | Az egyetértési megállapodások elfogadására szolgáló eljárás megválasztásáról a 182/2011/EU rendeletben rögzített kritériumoknak megfelelően kell dönteni. Ezzel összefüggésben, főszabályként a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazandó, azonban a „B” részben rögzített összeghatárt meghaladó műveletek potenciálisan jelentős hatása miatt indokolt, hogy az ilyen esetekben a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazzák. |
| --- | --- |

14.

Az egyetértési megállapodások elfogadására szolgáló eljárás megválasztásáról a 182/2011/EU rendeletben rögzített kritériumoknak megfelelően kell dönteni. Ezzel összefüggésben, főszabályként a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazandó, azonban a „B” részben rögzített összeghatárt meghaladó műveletek potenciálisan jelentős hatása miatt indokolt, hogy az ilyen esetekben a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazzák.

„B” RÉSZ – ALAPELVEK

1.   A támogatás célja

| a) | A makroszintű pénzügyi támogatás olyan kivételes pénzügyi eszköz, amely az arra jogosult harmadik országoknak és területeknek nyújt, feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatást. Célja, hogy segítséget nyújtson külső finanszírozási nehézségekkel küzdő, ilyen támogatásra jogosult országok és területek számára a fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A támogatás alátámasztja a fizetési mérleg javítását célzó, erőteljes kiigazítási intézkedéseket és strukturális reformokat tartalmazó szakpolitikai programok végrehajtását, elsősorban a programozási időszak alatt, továbbá megerősíti az Unióval kötött megállapodások és az Unióval közösen kialakított programok végrehajtását. |
| --- | --- |

a)

A makroszintű pénzügyi támogatás olyan kivételes pénzügyi eszköz, amely az arra jogosult harmadik országoknak és területeknek nyújt, feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatást. Célja, hogy segítséget nyújtson külső finanszírozási nehézségekkel küzdő, ilyen támogatásra jogosult országok és területek számára a fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A támogatás alátámasztja a fizetési mérleg javítását célzó, erőteljes kiigazítási intézkedéseket és strukturális reformokat tartalmazó szakpolitikai programok végrehajtását, elsősorban a programozási időszak alatt, továbbá megerősíti az Unióval kötött megállapodások és az Unióval közösen kialakított programok végrehajtását.

| b) | Makroszintű pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy a kedvezményezett ország vagy terület az általa végrehajtott erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok ellenére az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokon felüli, jelentős fennálló külső finanszírozási réssel rendelkezik, amit a Bizottság a multilaterális pénzügyi intézményekkel közösen azonosított. |
| --- | --- |

b)

Makroszintű pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy a kedvezményezett ország vagy terület az általa végrehajtott erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok ellenére az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokon felüli, jelentős fennálló külső finanszírozási réssel rendelkezik, amit a Bizottság a multilaterális pénzügyi intézményekkel közösen azonosított.

| c) | A makroszintű pénzügyi támogatás rövid távú, és nyújtása megszűnik, amint a külső finanszírozási helyzet újra fenntarthatóvá válik. |
| --- | --- |

c)

A makroszintű pénzügyi támogatás rövid távú, és nyújtása megszűnik, amint a külső finanszírozási helyzet újra fenntarthatóvá válik.

2.   Támogatható országok és területek

A makroszintű pénzügyi támogatás kedvezményezettjeivé az alábbi harmadik országok és területek válhatnak:

| — | tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, |
| --- | --- |

—

tagjelölt és potenciális tagjelölt országok,

| — | az európai szomszédságpolitika által érintett országok és területek, |
| --- | --- |

—

az európai szomszédságpolitika által érintett országok és területek,

| — | kivételes és kellően indokolt esetben a regionális stabilitás terén meghatározó szerepet játszó, az Unió számára stratégiai jelentőségű, az Unióval szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban álló más harmadik országok. |
| --- | --- |

—

kivételes és kellően indokolt esetben a regionális stabilitás terén meghatározó szerepet játszó, az Unió számára stratégiai jelentőségű, az Unióval szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban álló más harmadik országok.

3.   A támogatás formája

| a) | Makroszintű pénzügyi támogatás általában hitel formájában nyújtandó. Kivételes esetekben azonban makroszintű pénzügyi támogatás nyújtható vissza nem térítendő támogatás vagy hitel és vissza nem térítendő támogatás kombinációja formájában is. A vissza nem térítendő támogatási elem részarányának meghatározásakor a Bizottságnak a javaslat előkészítése során figyelembe kell vennie a kedvezményezett gazdasági fejlettségi szintjét az egy főre eső jövedelem és a szegénység mértéke alapján, valamint visszafizetési képességét az adósságállomány fenntarthatóságának elemzése alapján, ugyanakkor biztosítania kell az Unió és a többi támogató közötti méltányos tehermegosztás elvének betartását. Ennek érdekében a Bizottságnak azt is figyelembe kell vennie, hogy a nemzetközi pénzügyi intézmények és a többi támogató milyen mértékben alkalmaznak kedvezményes feltételeket a szóban forgó országra. |
| --- | --- |

a)

Makroszintű pénzügyi támogatás általában hitel formájában nyújtandó. Kivételes esetekben azonban makroszintű pénzügyi támogatás nyújtható vissza nem térítendő támogatás vagy hitel és vissza nem térítendő támogatás kombinációja formájában is. A vissza nem térítendő támogatási elem részarányának meghatározásakor a Bizottságnak a javaslat előkészítése során figyelembe kell vennie a kedvezményezett gazdasági fejlettségi szintjét az egy főre eső jövedelem és a szegénység mértéke alapján, valamint visszafizetési képességét az adósságállomány fenntarthatóságának elemzése alapján, ugyanakkor biztosítania kell az Unió és a többi támogató közötti méltányos tehermegosztás elvének betartását. Ennek érdekében a Bizottságnak azt is figyelembe kell vennie, hogy a nemzetközi pénzügyi intézmények és a többi támogató milyen mértékben alkalmaznak kedvezményes feltételeket a szóban forgó országra.

| b) | Ha a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása hitel formájában történik, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Unió nevében kölcsönt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől a szükséges források megszerzéséhez, és azokat továbbkölcsönözze a kedvezményezettnek. |
| --- | --- |

b)

Ha a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása hitel formájában történik, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Unió nevében kölcsönt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől a szükséges források megszerzéséhez, és azokat továbbkölcsönözze a kedvezményezettnek.

| c) | A hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket euróban kell végrehajtani egyazon értéknap alkalmazásával, és az Unió nem vehet érintett lejárati határidők módosításában, illetve árfolyam- vagy kamatkockázatokban. |
| --- | --- |

c)

A hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket euróban kell végrehajtani egyazon értéknap alkalmazásával, és az Unió nem vehet érintett lejárati határidők módosításában, illetve árfolyam- vagy kamatkockázatokban.

| d) | A hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő valamennyi költséget a kedvezményezett kell, hogy viselje. |
| --- | --- |

d)

A hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő valamennyi költséget a kedvezményezett kell, hogy viselje.

| e) | A kedvezményezett kérésére, és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti kölcsöneit, vagy átalakíthatja a kapcsolódó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási és átalakítási műveleteket a 3. pont d) alpontjában megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését. |
| --- | --- |

e)

A kedvezményezett kérésére, és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti kölcsöneit, vagy átalakíthatja a kapcsolódó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási és átalakítási műveleteket a 3. pont d) alpontjában megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.

4.   Pénzügyi rendelkezések

| a) | A vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal. |
| --- | --- |

a)

A vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal.

| b) | A hitel formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatási összegeket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló rendeletnek megfelelően kell rendelkezésre bocsátani. A rendelkezésre bocsátott összegeknek összhangban kell állniuk a többéves pénzügyi keretben e célra elkülönített költségvetési előirányzatokkal. |
| --- | --- |

b)

A hitel formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatási összegeket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló rendeletnek megfelelően kell rendelkezésre bocsátani. A rendelkezésre bocsátott összegeknek összhangban kell állniuk a többéves pénzügyi keretben e célra elkülönített költségvetési előirányzatokkal.

| c) | Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi. |
| --- | --- |

c)

Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

5.   A támogatás összege

| a) | A támogatás összegét az arra jogosult ország vagy terület fennálló külső finanszírozási igénye alapján kell meghatározni, figyelembe véve az ország vagy terület saját forrásokból történő finanszírozási képességét, és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokat. Ezt a finanszírozási igényt a Bizottság a nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve állapítja meg, átfogó és átláthatóan dokumentált számszerű értékelés alapján. A Bizottság mindenekelőtt az IMF által az adott országra vagy területre vonatkozóan készített legújabb fizetésimérleg-előrejelzésekre alapoz és figyelembe veszi a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi hozzájárulást, valamint az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek a szóban forgó támogatásra jogosult országban vagy területen már előzetesen megtörtént alkalmazását. |
| --- | --- |

a)

A támogatás összegét az arra jogosult ország vagy terület fennálló külső finanszírozási igénye alapján kell meghatározni, figyelembe véve az ország vagy terület saját forrásokból történő finanszírozási képességét, és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokat. Ezt a finanszírozási igényt a Bizottság a nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve állapítja meg, átfogó és átláthatóan dokumentált számszerű értékelés alapján. A Bizottság mindenekelőtt az IMF által az adott országra vagy területre vonatkozóan készített legújabb fizetésimérleg-előrejelzésekre alapoz és figyelembe veszi a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi hozzájárulást, valamint az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek a szóban forgó támogatásra jogosult országban vagy területen már előzetesen megtörtént alkalmazását.

| b) | A Bizottság dokumentációja információkat tartalmaz arról, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás híján várhatóan hogyan alakulna a devizatartalék mennyisége a megfelelőnek tartott szinthez képest, a releváns mutatók, például a tartalékok és a rövid távú külső adósság, illetve a tartalékok és a kedvezményezett ország importja közötti arány tükrében. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság dokumentációja információkat tartalmaz arról, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás híján várhatóan hogyan alakulna a devizatartalék mennyisége a megfelelőnek tartott szinthez képest, a releváns mutatók, például a tartalékok és a rövid távú külső adósság, illetve a tartalékok és a kedvezményezett ország importja közötti arány tükrében.

| c) | A nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás összegének meghatározása során figyelembe kell venni az Unió és a más támogatók közti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is. |
| --- | --- |

c)

A nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás összegének meghatározása során figyelembe kell venni az Unió és a más támogatók közti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

| d) | Abban az esetben, ha a kedvezményezett finanszírozási igénye a makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken akezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást, és erről 90 millió EUR összeget meg nem haladó támogatási összeg esetén tanácsadó bizottsági eljárás keretében, 90 millió EUR összeget meghaladó támogatási összeg esetén pedig vizsgálóbizottsági eljárás keretében dönt. |
| --- | --- |

d)

Abban az esetben, ha a kedvezményezett finanszírozási igénye a makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken akezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást, és erről 90 millió EUR összeget meg nem haladó támogatási összeg esetén tanácsadó bizottsági eljárás keretében, 90 millió EUR összeget meghaladó támogatási összeg esetén pedig vizsgálóbizottsági eljárás keretében dönt.

6.   Feltételrendszer

| a) | A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy az arra jogosult ország vagy terület tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottság ezen előfeltétel teljesüléséről nyilvánosan elérhető értékelést (1) készít, valamint nyomon követi az előfeltétel teljesülését a makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa folyamán. Ezt a pontot az E K Sz szervezetének és működésének megállapításáról szóló határozattal összhangban kell alkalmazni. |
| --- | --- |

a)

A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy az arra jogosult ország vagy terület tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottság ezen előfeltétel teljesüléséről nyilvánosan elérhető értékelést (1) készít, valamint nyomon követi az előfeltétel teljesülését a makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa folyamán. Ezt a pontot az E K Sz szervezetének és működésének megállapításáról szóló határozattal összhangban kell alkalmazni.

| b) | A makroszintű pénzügyi támogatás feltétele az arra jogosult ország vagy terület és az IMF közötti, nem elővigyázatossági jellegű hitelmegállapodás megléte, amely megfelel az alábbi feltételeknek:






  — | a megállapodás célja összhangban áll a makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzésével, nevezetesen a rövid távú fizetésimérleg-nehézségek enyhítésével; |
| --- | --- | --- |

b)

A makroszintű pénzügyi támogatás feltétele az arra jogosult ország vagy terület és az IMF közötti, nem elővigyázatossági jellegű hitelmegállapodás megléte, amely megfelel az alábbi feltételeknek:

—

a megállapodás célja összhangban áll a makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzésével, nevezetesen a rövid távú fizetésimérleg-nehézségek enyhítésével;

| — | az erőteljes kiigazítási intézkedések végrehajtása összhangban áll a makroszintű pénzügyi támogatásnak az 1. pont a) alpontjában rögzített célkitűzésével. |
| --- | --- |

—

az erőteljes kiigazítási intézkedések végrehajtása összhangban áll a makroszintű pénzügyi támogatásnak az 1. pont a) alpontjában rögzített célkitűzésével.

| c) | A támogatás folyósításának feltétele az IMF által támogatott szakpolitikai program keretében elért tartósan kielégítő eredmény, valamint az e pont a) alpontjában említett előfeltétel teljesülése. Feltétele továbbá egy sor egyértelműen meghatározott, strukturális reformokra és rendezett államháztartásra összpontosító gazdaságpolitikai intézkedés konkrét időtartamon belüli végrehajtása, amelyekről a Bizottság és a kedvezményezett állapodik meg, és amelyeket egyetértési megállapodásba kell foglalni. |
| --- | --- |

c)

A támogatás folyósításának feltétele az IMF által támogatott szakpolitikai program keretében elért tartósan kielégítő eredmény, valamint az e pont a) alpontjában említett előfeltétel teljesülése. Feltétele továbbá egy sor egyértelműen meghatározott, strukturális reformokra és rendezett államháztartásra összpontosító gazdaságpolitikai intézkedés konkrét időtartamon belüli végrehajtása, amelyekről a Bizottság és a kedvezményezett állapodik meg, és amelyeket egyetértési megállapodásba kell foglalni.

| d) | Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és a kedvezményezettek kormányzásának megerősítése céljából az egyetértési megállapodásnak tartalmaznia kell az államháztartás irányítási rendszereinek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát fokozó intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és a kedvezményezettek kormányzásának megerősítése céljából az egyetértési megállapodásnak tartalmaznia kell az államháztartás irányítási rendszereinek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát fokozó intézkedéseket.

| e) | A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló méltányos kereskedelem fejlesztése és más, az Unió külpolitikájával összefüggő prioritások terén elért előrelépést is. |
| --- | --- |

e)

A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló méltányos kereskedelem fejlesztése és más, az Unió külpolitikájával összefüggő prioritások terén elért előrelépést is.

| f) | A szakpolitikai intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió és a kedvezményezett között kötött partnerségi megállapodásokkal, együttműködési vagy társulási megállapodásokkal, valamint a kedvezményezett által az IMF támogatásával megvalósított makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal. |
| --- | --- |

f)

A szakpolitikai intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió és a kedvezményezett között kötött partnerségi megállapodásokkal, együttműködési vagy társulási megállapodásokkal, valamint a kedvezményezett által az IMF támogatásával megvalósított makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal.

7.   Eljárás

| a) | A makroszintű pénzügyi támogatást igénylő ország vagy terület írásbeli kérelemmel fordul a Bizottsághoz. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy teljesülnek-e az 1., 2., 4. és 6. pontokban említett feltételek, és adott esetben határozatra irányuló javaslatot terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé. |
| --- | --- |

a)

A makroszintű pénzügyi támogatást igénylő ország vagy terület írásbeli kérelemmel fordul a Bizottsághoz. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy teljesülnek-e az 1., 2., 4. és 6. pontokban említett feltételek, és adott esetben határozatra irányuló javaslatot terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé.

| b) | A hitelnyújtásról szóló határozat meghatározza a makroszintű pénzügyi támogatás összegét, maximális átlagos futamidejét és a részletek maximális számát. Amennyiben a határozat vissza nem térítendő támogatási elemet is tartalmaz, meg kell határoznia a vissza nem térítendő támogatási elem összegét és a részletek maximális számát is. A vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozathoz csatolni kell a vissza nem térítendő támogatás (vagy a vissza nem térítendő támogatási elem) indokolását. Mindkét esetben meg kell határozni a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartamát. Ez a rendelkezési állási időszak rendszerint nem haladhatja meg a három évet. Makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló új határozatra irányuló javaslat benyújtásakor a Bizottságnak rendelkezésre kell bocsátania a 12. pont c) alpontjában említett információt. |
| --- | --- |

b)

A hitelnyújtásról szóló határozat meghatározza a makroszintű pénzügyi támogatás összegét, maximális átlagos futamidejét és a részletek maximális számát. Amennyiben a határozat vissza nem térítendő támogatási elemet is tartalmaz, meg kell határoznia a vissza nem térítendő támogatási elem összegét és a részletek maximális számát is. A vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozathoz csatolni kell a vissza nem térítendő támogatás (vagy a vissza nem térítendő támogatási elem) indokolását. Mindkét esetben meg kell határozni a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartamát. Ez a rendelkezési állási időszak rendszerint nem haladhatja meg a három évet. Makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló új határozatra irányuló javaslat benyújtásakor a Bizottságnak rendelkezésre kell bocsátania a 12. pont c) alpontjában említett információt.

| c) | A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló határozat elfogadását követően a Bizottság – 90 millió EUR összeget meg nem haladó támogatási összeg esetén tanácsadó bizottsági eljárás keretében, 90 millió EUR összeget meghaladó támogatási összeg esetén pedig vizsgálóbizottsági eljárás keretében eljárva – az egyetértési megállapodásban megállapodik a kedvezményezettel a 6. pont c), d), e) és f) alpontjában említett szakpolitikai intézkedésekről. |
| --- | --- |

c)

A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló határozat elfogadását követően a Bizottság – 90 millió EUR összeget meg nem haladó támogatási összeg esetén tanácsadó bizottsági eljárás keretében, 90 millió EUR összeget meghaladó támogatási összeg esetén pedig vizsgálóbizottsági eljárás keretében eljárva – az egyetértési megállapodásban megállapodik a kedvezményezettel a 6. pont c), d), e) és f) alpontjában említett szakpolitikai intézkedésekről.

| d) | A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló határozat elfogadását követően a Bizottság megállapodik a kedvezményezettel a támogatás részletes pénzügyi feltételeiről. Ezeket a részletes pénzügyi feltételeket vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban vagy a hitelmegállapodásban kell meghatározni. |
| --- | --- |

d)

A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló határozat elfogadását követően a Bizottság megállapodik a kedvezményezettel a támogatás részletes pénzügyi feltételeiről. Ezeket a részletes pénzügyi feltételeket vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban vagy a hitelmegállapodásban kell meghatározni.

| e) | A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az országspecifikus támogatás alakulásáról, ideértve annak folyósítását is, valamint kellő időben ezen intézmények a rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

e)

A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az országspecifikus támogatás alakulásáról, ideértve annak folyósítását is, valamint kellő időben ezen intézmények a rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

8.   Végrehajtás és pénzügyi irányítás

| a) | A Bizottság az Unió pénzügyi jogszabályaival összhangban hajtja végre a makroszintű pénzügyi támogatásokat. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság az Unió pénzügyi jogszabályaival összhangban hajtja végre a makroszintű pénzügyi támogatásokat.

| b) | A makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen centralizált irányítással történik. |
| --- | --- |

b)

A makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen centralizált irányítással történik.

| c) | A költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság által e ponttal összhangban meghozott határozatok alapján kell megtenni. Amennyiben a makroszintű pénzügyi támogatás több pénzügyi évre terjed ki, a támogatásra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekre bonthatók. |
| --- | --- |

c)

A költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság által e ponttal összhangban meghozott határozatok alapján kell megtenni. Amennyiben a makroszintű pénzügyi támogatás több pénzügyi évre terjed ki, a támogatásra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekre bonthatók.

9.   A támogatás folyósítása

| a) | A makroszintű pénzügyi támogatást a kedvezményezett központi bankjának kell folyósítani. |
| --- | --- |

a)

A makroszintű pénzügyi támogatást a kedvezményezett központi bankjának kell folyósítani.

| b) | A támogatás folyósítása egymást követő részletekben történik, a 6. pont a) alpontjában említett előfeltétel és a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek teljesülése esetén. |
| --- | --- |

b)

A támogatás folyósítása egymást követő részletekben történik, a 6. pont a) alpontjában említett előfeltétel és a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek teljesülése esetén.

| c) | A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek továbbra is teljesülnek. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek továbbra is teljesülnek.

| d) | A 6. pont a) alpontjában említett előfeltétel és a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek nem teljesülése esetén a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti a makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól. |
| --- | --- |

d)

A 6. pont a) alpontjában említett előfeltétel és a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek nem teljesülése esetén a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti a makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól.

10.   Támogató intézkedések

Az Unió költségvetési forrásai felhasználhatók a makroszintű pénzügyi támogatások végrehajtásához szükséges kiadások fedezésére.

11.   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

| a) | Az egyes országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy a kedvezményezettek rendszeresen ellenőrzik az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megteszik a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tesznek az egyes országspecifikus határozatok keretében tévesen kifizetett pénzeszközök visszafizettetése érdekében. |
| --- | --- |

a)

Az egyes országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy a kedvezményezettek rendszeresen ellenőrzik az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megteszik a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tesznek az egyes országspecifikus határozatok keretében tévesen kifizetett pénzeszközök visszafizettetése érdekében.

| b) | Az országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, különösen a csalás, korrupció és bármilyen más szabálytalanság tekintetében, a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

Az országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, különösen a csalás, korrupció és bármilyen más szabálytalanság tekintetében, a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően.

| c) | A 6. pont c) alpontjában említett egyetértési megállapodásnak kifejezetten fel kell jogosítania a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően ellenőrzéseket hajtsanak végre, ideértve dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket. A megállapodásnak kifejezetten fel kell hatalmaznia a Bizottságot vagy képviselőit arra is, hogy helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek. |
| --- | --- |

c)

A 6. pont c) alpontjában említett egyetértési megállapodásnak kifejezetten fel kell jogosítania a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően ellenőrzéseket hajtsanak végre, ideértve dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket. A megállapodásnak kifejezetten fel kell hatalmaznia a Bizottságot vagy képviselőit arra is, hogy helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.

| d) | A makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottságnak – működési értékelés révén – felügyelnie kell a kedvezményezett által alkalmazandó, a támogatás szempontjából releváns pénzügyi szabályok, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát. |
| --- | --- |

d)

A makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottságnak – működési értékelés révén – felügyelnie kell a kedvezményezett által alkalmazandó, a támogatás szempontjából releváns pénzügyi szabályok, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.

| e) | Az országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy amennyiben megállapításra kerül, hogy a kedvezményezett a makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciós cselekményt követ el, illetve más jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában áll a vissza nem térítendő támogatás teljes visszafizettetése és/vagy a hitel lejárat előtti visszafizettetése. |
| --- | --- |

e)

Az országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy amennyiben megállapításra kerül, hogy a kedvezményezett a makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciós cselekményt követ el, illetve más jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában áll a vissza nem térítendő támogatás teljes visszafizettetése és/vagy a hitel lejárat előtti visszafizettetése.

12.   Éves jelentés

| a) | A Bizottság megvizsgálja a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért haladást, és minden év június 30-ig éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság megvizsgálja a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért haladást, és minden év június 30-ig éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| b) | Az éves jelentés értékeli a kedvezményezettek gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 6. pont c) alpontjában említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést. |
| --- | --- |

b)

Az éves jelentés értékeli a kedvezményezettek gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 6. pont c) alpontjában említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést.

| c) | Ezenkívül naprakész információkat tartalmaz a hitel és vissza nem térítendő támogatás formájában rendelkezésre álló költségvetési forrásokról, figyelembe véve a tervezési fázisban lévő műveleteket is. |
| --- | --- |

c)

Ezenkívül naprakész információkat tartalmaz a hitel és vissza nem térítendő támogatás formájában rendelkezésre álló költségvetési forrásokról, figyelembe véve a tervezési fázisban lévő műveleteket is.

13.   Értékelés

| a) | A Bizottság utólagos értékelő jelentéseket nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, értékelve a legutóbb lezárt makroszintű pénzügyi támogatási műveletek eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság utólagos értékelő jelentéseket nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, értékelve a legutóbb lezárt makroszintű pénzügyi támogatási műveletek eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.

| b) | A Bizottság rendszeresen és legalább négyévente értékeli a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó rendelkezéseket, és megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a makroszintű pénzügyi támogatások részletes áttekintését. Az értékelés célja annak megállapítása, hogy teljesülnek-e a makroszintű pénzügyi támogatások célkitűzései, hogy továbbra is teljesülnek-e az makroszintű pénzügyi támogatás feltételei, köztük a 7. pont c) alpontjában említett összeghatár, valamint hogy a Bizottság képes legyen ajánlásokat megfogalmazni a jövőbeni műveletek javítása érdekében. Értékelésében a Bizottságnak minősítenie kell minősíti a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása kapcsán az európai és multilaterális pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködést is. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság rendszeresen és legalább négyévente értékeli a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó rendelkezéseket, és megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a makroszintű pénzügyi támogatások részletes áttekintését. Az értékelés célja annak megállapítása, hogy teljesülnek-e a makroszintű pénzügyi támogatások célkitűzései, hogy továbbra is teljesülnek-e az makroszintű pénzügyi támogatás feltételei, köztük a 7. pont c) alpontjában említett összeghatár, valamint hogy a Bizottság képes legyen ajánlásokat megfogalmazni a jövőbeni műveletek javítása érdekében. Értékelésében a Bizottságnak minősítenie kell minősíti a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása kapcsán az európai és multilaterális pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködést is.

---

(1)  Az értékelés az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keret, illetve az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv című dokumentumban (A Tanács következtetései az emberi jogokról és a demokráciáról, 2012. június 25.) említett, az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló éves jelentésen alapul majd.

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/331 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/331

---

P7_TA(2013)0321

Információs rendszerek elleni támadások ***I

Az Európai Parlament 2013. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 075/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0517),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 83. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 83. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0293/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0224/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0224/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 130. o.

---

P7_TC1-COD(2010)0273

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. július 4-én került elfogadásra az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/40/EU irányelv.)

---

| 26.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 75/332 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 75/332

---

P7_TA(2013)0330

1/2013. sz. költségvetésmódosítás-tervezet – Horvátország európai uniós csatlakozásával kapcsolatos kiadások

Az Európai Parlament 2013. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

(2016/C 075/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Euratom-Szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Euratom-Szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3) (a továbbiakban „IKM”) és különösen annak 29. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3) (a továbbiakban „IKM”) és különösen annak 29. pontjára,

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadások figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében a Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásából eredő kiadások figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2013)0157),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2013. március 18-án fogadott el (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2013. március 18-án fogadott el (COM(2013)0156),

| — | tekintettel a Tanács által 2013. június 26-án elfogadott, az 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2013. június 26-án elfogadott, az 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0246/2013),

| A. | mivel az 1/2013 számú költségvetés-módosítási tervezet célja a Horvátország 2013. július 1-jei uniós csatlakozásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló kötelezettségvállalási és kifizetési irányzatok beépítése a 2013-as költségvetésbe; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1/2013 számú költségvetés-módosítási tervezet célja a Horvátország 2013. július 1-jei uniós csatlakozásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló kötelezettségvállalási és kifizetési irányzatok beépítése a 2013-as költségvetésbe;

| B. | mivel ezzel párhuzamosan a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjának megfelelően javaslatot nyújtott be a többéves pénzügyi keret kiigazítására, a fenti változásokra tekintettel; |
| --- | --- |

B.

mivel ezzel párhuzamosan a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjának megfelelően javaslatot nyújtott be a többéves pénzügyi keret kiigazítására, a fenti változásokra tekintettel;

| C. | mivel a kötelezettségvállalások 655,1 millió eurós és a kifizetések 374 millió eurós javasolt növelése a 2011. június 30-i csatlakozási konferencián elfogadott pénzügyi csomagot tükrözi, az 5. fejezet kivételével, a Horvátország csatlakozásával járó igazgatási kiadások ugyanis már szerepelnek a 2013-as költségvetésben; |
| --- | --- |

C.

mivel a kötelezettségvállalások 655,1 millió eurós és a kifizetések 374 millió eurós javasolt növelése a 2011. június 30-i csatlakozási konferencián elfogadott pénzügyi csomagot tükrözi, az 5. fejezet kivételével, a Horvátország csatlakozásával járó igazgatási kiadások ugyanis már szerepelnek a 2013-as költségvetésben;

| 1. | tudomásul veszi a 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, és a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 1/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, és a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | hangsúlyozza a költségvetés-módosítás pusztán technikai jellegét, amely egyszerűen a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz 28. államként történő csatlakozásáról szóló szerződésről hozott egyhangú megegyezés következménye; ezért hangsúlyozza, hogy a költségvetés-módosítást a 2012-ből maradt teljesítetlen kifizetések rendezésének módjáról jelenleg folyó intézményközi vitától és a 2/2013. sz. költségvetésmódosítás-tervezettől elválasztva kezelték; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a költségvetés-módosítás pusztán technikai jellegét, amely egyszerűen a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz 28. államként történő csatlakozásáról szóló szerződésről hozott egyhangú megegyezés következménye; ezért hangsúlyozza, hogy a költségvetés-módosítást a 2012-ből maradt teljesítetlen kifizetések rendezésének módjáról jelenleg folyó intézményközi vitától és a 2/2013. sz. költségvetésmódosítás-tervezettől elválasztva kezelték;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontja szerint az e költségvetés-módosítás finanszírozásához szükséges forrásokat a pénzügyi keret kiigazításával kell fedezni, vagyis a kötelezettségvállalások és kifizetések 2013-as felső határának felülvizsgálata révén; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontja szerint az e költségvetés-módosítás finanszírozásához szükséges forrásokat a pénzügyi keret kiigazításával kell fedezni, vagyis a kötelezettségvállalások és kifizetések 2013-as felső határának felülvizsgálata révén;

| 4. | ismét hangsúlyozza álláspontját, amely szerint az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt, a nemzeti parlamentek bármely jogalkotás-tervezetről való tájékoztatására szolgáló nyolchetes időszak nem vonatkozik a költségvetési kérdésekre; ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e költségvetés-módosítás hatálybalépésének nagyon szoros időkerete ellenére a Tanács csupán ezen időszak elteltével fogadta el álláspontját, minimálisra csökkentve ezzel a Parlament számára a Szerződés által az elfogadásra előírt időt; |
| --- | --- |

4.

ismét hangsúlyozza álláspontját, amely szerint az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglalt, a nemzeti parlamentek bármely jogalkotás-tervezetről való tájékoztatására szolgáló nyolchetes időszak nem vonatkozik a költségvetési kérdésekre; ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e költségvetés-módosítás hatálybalépésének nagyon szoros időkerete ellenére a Tanács csupán ezen időszak elteltével fogadta el álláspontját, minimálisra csökkentve ezzel a Parlament számára a Szerződés által az elfogadásra előírt időt;

| 5. | sajnálja továbbá, hogy a Tanács még a nyolchetes határidő leteltét követően is csak nehezen jutott megállapodásra erről a költségvetés-módosításról, ami késedelemhez vezetett a Horvátország számára 2013. július 1-től biztosított finanszírozás rendelkezésre állása tekintetében; figyelmeztet arra, hogy ez nem válhat példává a jövőbeli bővítések vonatkozásában; |
| --- | --- |

5.

sajnálja továbbá, hogy a Tanács még a nyolchetes határidő leteltét követően is csak nehezen jutott megállapodásra erről a költségvetés-módosításról, ami késedelemhez vezetett a Horvátország számára 2013. július 1-től biztosított finanszírozás rendelkezésre állása tekintetében; figyelmeztet arra, hogy ez nem válhat példává a jövőbeli bővítések vonatkozásában;

| 6. | üdvözli a tényt, hogy a Tanácsban végül megállapodás született a 2013-as kifizetések plafonjának a szükséges 374 millió eurós összeggel való, kiegyenlítés nélküli megemeléséről; úgy véli, hogy tekintettel az összeg korlátozott nagyságára, és a 2013-as költségvetés kifizetési előirányzatainak jelenlegi hiányára, ez a helyes módja a tagok által a csatlakozási szerződés aláírásakor vállalt kötelezettség teljesítésének, valamint a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjában szereplő rendelkezések betartásának. |
| --- | --- |

6.

üdvözli a tényt, hogy a Tanácsban végül megállapodás született a 2013-as kifizetések plafonjának a szükséges 374 millió eurós összeggel való, kiegyenlítés nélküli megemeléséről; úgy véli, hogy tekintettel az összeg korlátozott nagyságára, és a 2013-as költségvetés kifizetési előirányzatainak jelenlegi hiányára, ez a helyes módja a tagok által a csatlakozási szerződés aláírásakor vállalt kötelezettség teljesítésének, valamint a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjában szereplő rendelkezések betartásának.

| 7. | sajnálja azonban a tényt, hogy ami a kötelezettségvállalások felülvizsgálatát illeti, a Tanács úgy határozott, hogy nem veszi figyelembe a bizottsági javaslat változtatás nélküli elfogadásának politikai jelentőségét, és ehelyett a szükséges előirányzatok kiegyenlítés útján történő rendezését választotta; sajnálja, hogy ez ellentmond a csatlakozási szerződés aláírásakor hozott egyhangú határozat, valamint a 2006. május 17-én hozott intézményközi megállapodás szellemének; kiemeli, hogy ez a káros politikai üzenetet küld nemcsak Horvátország, hanem a többi tagjelölt ország felé is; hangsúlyozza, hogy csak azért fogadja el a Tanács határozatát, mert az a jelenlegi többéves pénzügyi keret (2007–2013) utolsó 6 hónapját érinti; rámutat arra, hogy ez nem teremthet példát a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) idején esetlegesen bekövetkező jövőbeli bővítések vonatkozásában; |
| --- | --- |

7.

sajnálja azonban a tényt, hogy ami a kötelezettségvállalások felülvizsgálatát illeti, a Tanács úgy határozott, hogy nem veszi figyelembe a bizottsági javaslat változtatás nélküli elfogadásának politikai jelentőségét, és ehelyett a szükséges előirányzatok kiegyenlítés útján történő rendezését választotta; sajnálja, hogy ez ellentmond a csatlakozási szerződés aláírásakor hozott egyhangú határozat, valamint a 2006. május 17-én hozott intézményközi megállapodás szellemének; kiemeli, hogy ez a káros politikai üzenetet küld nemcsak Horvátország, hanem a többi tagjelölt ország felé is; hangsúlyozza, hogy csak azért fogadja el a Tanács határozatát, mert az a jelenlegi többéves pénzügyi keret (2007–2013) utolsó 6 hónapját érinti; rámutat arra, hogy ez nem teremthet példát a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) idején esetlegesen bekövetkező jövőbeli bővítések vonatkozásában;

| 8. | sajnálatosnak tartja, hogy az 5. fejezet került megjelölésre az kötelezettségvállalások kiegyenlítésének fő forrásaként, mivel ez a vitatott bérkorrekció fedezéséhez szükséges források hiányához vezethet, amennyiben a Bíróság még 2013-ban meghozza ítéletét; |
| --- | --- |

8.

sajnálatosnak tartja, hogy az 5. fejezet került megjelölésre az kötelezettségvállalások kiegyenlítésének fő forrásaként, mivel ez a vitatott bérkorrekció fedezéséhez szükséges források hiányához vezethet, amennyiben a Bíróság még 2013-ban meghozza ítéletét;

| 9. | azonban, tekintettel a Horvátország számára szükséges források biztosításának politikai jelentőségére és jogi sürgősségére, úgy határoz, hogy módosítás nélkül jóváhagyja az 1/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

9.

azonban, tekintettel a Horvátország számára szükséges források biztosításának politikai jelentőségére és jogi sürgősségére, úgy határoz, hogy módosítás nélkül jóváhagyja az 1/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 10. | utasítja elnökét annak kihirdetésére, hogy az 1/2013. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét annak kihirdetésére, hogy az 1/2013. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---